				|

		52015PC0010

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ekonomikas un
finanšu krīzes rezultātā investīciju līmenis Eiropas
Savienībā ir samazinājies par aptuveni 15 %
salīdzinājumā ar 2007. gadu, kad tas bija
vislielākais. Pašreizējais līmenis ir krietni mazāks nekā
tam vajadzētu būt saskaņā ar vēsturiskajām
tendencēm, un – ja nekas netiks darīts – prognozes liecina par tikai
daļēju atgūšanos turpmākajos gados. Tā
rezultātā tiek traucēta ekonomikas atveseļošanās,
darba vietu radīšana, ilgtermiņa izaugsme un konkurētspēja.
Šāds investīciju iztrūkums rada riskus, ka netiks sasniegti
mērķi, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”. Eiropas
Komisijas priekšsēdētājs savās politikas
pamatnostādnēs Komisijai 2014. – 2019. gadam ir noteicis šo
jautājumu kā svarīgu politikas uzdevumu, tāpat arī 2014.
gada 18. decembra Eiropadome (EUCO 237/14), kā arī G20 līderu
samits 2014. gada 15.-16. novembrī.
Vispārējā
nenoteiktība saistībā ar ekonomisko situāciju, augsts
publiskā un privātā sektora parāda līmenis ES
ekonomikas atsevišķās daļās un to ietekme uz
kredītrisku ierobežo manevrēšanas iespējas. Tomēr
pastāv ievērojami ietaupījumi un augsts finanšu
likviditātes līmenis. Turklāt nesen kopā ar Eiropas
Komisiju, Eiropas Investīciju banku un ES dalībvalstīm
veiktā izpēte ir apstiprinājusi, ka ievērojams skaits
rentablu investīciju projektu joprojām netiek finansēti.
Ņemot
vērā iepriekš minēto, paziņojumā
"Investīciju plāns Eiropai", kas publicēts 2014. gada 26.
novembrī, Komisija ierosināja ES līmeņa iniciatīvu,
lai risinātu šo jautājumu. Plāna pamatā ir trīs
savstarpēji pastiprinoši novirzieni. Pirmkārt, mobilizēt vismaz
EUR 315 miljardus papildu investīcijās nākamo
trīs gadu laikā, maksimāli palielinot publisko resursu ietekmi
un piesaistot privātās investīcijas. Otrkārt,
mērķtiecīgas iniciatīvas, lai nodrošinātu to, ka
šīs papildu investīcijas atbilst reālās ekonomikas
vajadzībām. Un, treškārt, pasākumus, lai nodrošinātu
lielāku regulatīvo noteiktību un novērstu
šķēršļus investīcijām, padarot Eiropu
pievilcīgāku un tādējādi daudzkāršojot plāna
ietekmi.
Šis priekšlikums
veido nepieciešamo tiesisko regulējumu un nodrošina budžeta
līdzekļu piešķīrumus plāna pirmajiem diviem
novirzieniem ES tiesību sistēmā. Pēc ierosinātās
regulas pieņemšanas tas tiks īstenots kopā ar Komisiju un
Eiropas Investīciju banku (EIB) kā stratēģiskajiem
partneriem ar skaidru mērķi mobilizēt ieinteresētās
personas visos līmeņos. Trešajā investīciju plāna
novirzienā attiecībā uz normatīvo vidi un investīciju
šķēršļu novēršanu Komisija ir nākusi klajā ar
pirmo pasākumu kopumu savā darba programmā, kas pieņemta 2014.
gada 16. decembrī (COM(2014) 910). Komisija arī strādās
kopā ar citām ES iestādēm un dalībvalstīm Eiropas
pusgada kontekstā attiecībā uz šiem jautājumiem.
Ņemot
vērā svarīgo lomu, kāda mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem (MVU) ir ES ekonomikā, jo īpaši
attiecībā uz nodarbinātības radīšanu, tie būs
galvenie labuma guvēji no atbalsta, kas sniegts saskaņā ar šo
priekšlikumu.
Arī šajā
jomā šo mehānismu veids un iezīmes tiek balstītas uz esošo
pieredzi ar inovatīviem finansēšanas instrumentiem, kurus izmanto
kopīgi starp ES un EIB grupu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PUSĒM REZULTĀTI UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMI
Priekšsēdētājs Junkers
iepazīstināja ar investīciju plānu Eiropas Parlamentu 26.
novembrī. Turklāt Eiropadome investīciju plānu
apstiprināja 2014. gada 18. decembrī. Eiropadome arī
aicināja Savienības likumdevējus vienoties par vajadzīgo
juridisko tekstu līdz jūnijam, lai jaunas investīcijas
varētu aktivizēt jau 2015. gada vidū.
Juridiskie, ekonomiskie un finanšu
jēdzieni, kas veido šā priekšlikuma pamatu, tika plaši apspriesti ar
Eiropas Investīciju bankas grupu un neoficiāli apspriesti ar
publiskā un privātā sektora pārstāvjiem.
Ieinteresētās personas no privātā sektora īpaši
uzsvēra, cik svarīgi ir stingri kvalitātes kritēriji un
projektu, ko varētu atbalstīt saskaņā ar plānu,
neatkarīga atlase. Konkrētāk, tika ieteikts, ka projektiem
vajadzētu būt: 1) ekonomiski rentabliem ar iniciatīvas atbalstu,
2) pietiekami izstrādātiem, lai tos varētu novērtēt
globālā vai vietējā mērogā, 3) ar Eiropas papildu
vērtību un saskanīgiem ar ES politikas prioritātēm
(piemēram, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030.
gadam, stratēģiju "Eiropa 2020" un citām ES
ilgtermiņa stratēģiskajām prioritātēm).
Turklāt projektiem nevajadzētu aprobežoties tikai ar pārrobežu
projektiem (piemēram, ar TEN-T un TEN-E projektiem).
Komisija ir papildus guvusi svarīgus
ieskatus saistībā ar tās līdzdalību Investīciju
īpašajā darba grupā ES. Šīs darba grupas
vispārējais uzdevums bija sniegt pārskatu par galvenajām
investīciju tendencēm un vajadzībām; analizēt galvenos
šķēršļus un vājos punktus, kas traucē
investīcijām; ierosināt praktiskus risinājumus, lai novērstu
šos šķēršļus un vājos punktus; identificēt
stratēģiskās investīcijas ar ES papildu vērtību,
ko varētu īstenot īstermiņā; sniegt ieteikumus, lai
izstrādātu ticamu un pārredzamu plānojumu vidējā
termiņā un ilgtermiņā. Šis darbs ir ņemts vērā
šajā priekšlikumā.
Galīgais darba grupas ziņojums ir pieejams šādā
tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants, 173. pants, 175.
panta 3. punkts un 182. panta 1. punkts. Šajā priekšlikumā
izklāstīts tiesiskais regulējums, kas nepieciešams, lai
īstenotu "Investīciju plāna Eiropai" pirmos divus
novirzienus.
Saskaņā ar subsidiaritātes un
proporcionalitātes principiem, kas izklāstīti Līguma par
Eiropas Savienību 5. pantā, ierosinātās rīcības
mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās
dalībvalstīs, un tādēļ tos var labāk sasniegt ES
līmenī. Atšķirīgas dalībvalstu fiskālās
spējas rīkoties dēļ rīcība Savienības
līmenī var labāk sasniegt izvirzītos mērķus,
ņemot vērā tās mērogu un ietekmi. Konkrēti,
rīcība ES līmenī nodrošinās mēroga radītus
ietaupījumus, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, darbojoties
kā katalizatoram privātu investīciju piesaistē visā ES
un pēc iespējas labāk izmantojot Eiropas iestādes un
viņu pieredzi un zināšanas šim nolūkam. Daudzkāršojošā
ietekme un ietekme konkrētajā vietā tādējādi
būs daudz lielāka nekā to varētu panākt,
investējot atsevišķā dalībvalstī vai dalībvalstu
grupā. Savienības vienotais tirgus, kā arī tas, ka
nebūs konkrētai valstij vai nozarei specifisku projektu piešķīrumu,
nodrošinās lielāku pievilcību investoriem un zemāku
kopējo risku. Priekšlikums nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai
sasniegtu nospraustos mērķus.
3.1.      Izveidot
Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un izveidot Eiropas
Investīciju konsultāciju centru (1.–3. pants)
Priekšlikuma 1. pants paredz Komisijai
pilnvaras noslēgt ar EIB nolīgumu par "Eiropas
Stratēģisko investīciju fonda" (ESIF) izveidi ar
mērķi atbalstīt investīcijas Savienībā un
nodrošināt labāku piekļuvi finansējumam sabiedrībām,
kam ir līdz 3000 darbinieku, īpašu uzmanību pievēršot
mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, nodrošinot EIB riska
uzņemšanās spēju. Priekšlikuma 2. pants nosaka, ka ES garantija
ir jāattiecina uz konkrētām EIB finansēšanas un
investīciju operācijām, izmantojot ESIF.
Par ES garantijas izmantošanu
attiecībā uz ESIF lemj tajā noteiktās pārvaldības
struktūras. Konkrēti, ESIF pārvalda Valde (3. pants), kas nosaka
stratēģisko ievirzi, stratēģisko aktīvu izvietojumu un
darbības politikas un procedūras, tostarp investīciju politiku
projektiem, ko ESIF var atbalstīt, un ESIF riska profilu. Investīciju
komiteja, kas sastāv no neatkarīgiem profesionāļiem, ir
atbildīga par iespējamo operāciju izskatīšanu un apstiprina
atbalstu operācijām neatkarīgi no attiecīgā projekta
ģeogrāfiskās atrašanās vietas.
Valdes locekļus ieceļ tie, kas dod
ieguldījumu risku uzņemšanās spējā, ar
balsstiesībām, kas proporcionālas to ieguldījumam.
Kamēr vienīgie ESIF ieguldītāji ir Savienība un EIB,
locekļu un balsu skaits Valdē tiek piešķirts, pamatojoties uz
ieguldījumu naudā vai garantiju formā attiecīgo
apmēru, un visus lēmumus pieņem ar konsensu.
Kad ESIF nolīgumam pievienojas jaunas
puses, locekļu vai balsu skaitu Valdē piešķir, pamatojoties uz
attiecīgā ieguldītāja ieguldījumu skaidrā
naudā vai garantiju formā. Locekļu un balsu skaits Komisijā
un EIB tiek attiecīgi pārrēķināts. Valde cenšas
pieņemt lēmumus ar konsensu. Ja Valde nespēj pieņemt
lēmumu ar konsensu termiņā, ko nosaka
priekšsēdētājs, Valde pieņem lēmumu ar vienkāršu
balsu vairākumu. Valde lēmumu nepieņem, ja Komisija vai EIB
balso pret to.
Investīciju komitejas locekļi ir
seši neatkarīgi tirgus eksperti un rīkotājdirektors.
Rīkotājdirektoram palīdz rīkotājdirektora vietnieks.
Rīkotājdirektors sagatavo un vada Investīciju komitejas
sanāksmes. Lēmumi abās struktūrās jāpieņem
ar vienkāršu balsu vairākumu, bet Valdē jācenšas
panākt konsensu. Projekti tiks atlasīti, pamatojoties uz to
nopelniem, bez nozaru vai ģeogrāfiski iepriekš noteikta
sadalījuma, tādējādi tiks maksimāli palielināta
Fonda papildu vērtība. ESIF būs arī iespēja
finansēt kopā ar dalībvalstīm un privātajiem
investoriem investīciju platformas valsts, reģiona vai nozares
līmenī.
Papildus īpašajiem noteikumiem, kas
reglamentē ESIF izveidi, darbības un pārvaldību, ar ESIF
nolīgumu izveido arī Eiropas Investīciju konsultāciju
centru (EIKC, 2. panta 2. punkts). Izmantojot par pamatu esošos EIB un
Komisijas konsultāciju pakalpojumus, EIKC sniedz konsultatīvu
atbalstu investīciju projektu apzināšanā, sagatavošanā un
izstrādē un darbojas kā vienots tehnisko konsultāciju
centrs (tostarp juridiskos jautājumos) projektu finansēšanā ES.
Tas ietver arī atbalstu saistībā ar tehniskās
palīdzības izmantošanu projektu strukturēšanā, novatorisku
finanšu instrumentu izmantošanu un publiskā un privātā sektora
partnerības izmantošanu.
3.2.      ES
garantijas piešķiršana un ES garantiju fonda izveide (4.-8. pants)
Priekšlikuma 4. pantā noteikta
sākotnējā ES garantija EUR 16 miljardu apmērā EIB
finansēšanas un investīciju darbībām. Saskaņā ar 5.
pantu ar šīm operācijām nepieciešams atbalstīt
infrastruktūras attīstību; vai investīcijas
izglītībā, veselības aprūpē,
pētniecībā, attīstībā, informācijas un
komunikāciju tehnoloģijās un inovācijās; vai
atjaunojamo energoresursu ekspansiju un energoefektivitāti; vai
infrastruktūras projektus vides, dabas resursu, pilsētvides
attīstības un sociālajās jomās; vai MVU un
vidējas kapitalizācijas sabiedrības, tostarp nodrošinot
apgrozāmā kapitāla riska finansējumu. Atbalstu var sniegt
tieši no EIB vai caur Eiropas Investīciju fondu. Šīs iestādes
nodrošinās finansējumu ar augstu finanšu risku absorbciju
(kapitāls, kvazikapitāls utt.), kas ļauj privātā
sektora investoriem veikt investīcijas paralēli.
Lai nodrošinātu pienācīgu ES
budžeta izpildi, pat ja ir garantijas prasījums, ar 8. pantu izveido
garantiju fondu ("Fonds"). Pieredze saistībā ar
tādām investīcijām, ko atbalsta ESIF, liecina, ka 50 %
attiecība starp maksājumiem no Savienības budžeta un no
kopējām Savienības garantiju saistībām būtu
pietiekama. Normālos apstākļos šo 50% mērķi
izpildīs no ES budžeta, summām, kas saistībā ar
investīcijām pienākas Savienībai, summām, kas
saņemtas no jebkuriem kreditoriem, kas nepilda saistības, un
ienākumiem no investētajiem garantiju fonda resursiem. Taču
sākotnējā periodā EUR 8 miljardi tiks sniegti tikai caur
maksājumiem no budžeta. No 2016. gada šie maksājumi no budžeta
pakāpeniski izveidos iemaksas Fondā, un tiem būtu
jāsasniedz kumulatīvā summa EUR 8 miljardi līdz 2020.
gadam. Tomēr, ja tiek saņemti prasījumi saistībā ar ES
garantiju, ir piemēroti, ka tiek apsvērti arī alternatīvi
garantiju fonda avoti, aprēķinot mērķapjomu, lai ierobežotu
potenciālo ietekmi uz ES budžetu. Šis apsvērums
aprēķinā tiks ierobežots ar to ES garantijas summu, par
kādu ir prasījumi.
Lai nodrošinātu maksimālu izmaksu
efektivitāti, Komisijai būs pienākums šos resursus
investēt. Tomēr Komisijai būs pilnvaras ar deleģēto
aktu izmainīt Fonda mērķapjomu par 10% pēc 2018. gada. Tam
būtu jāļauj Komisijai balstīties uz iegūto praktisko
pieredzi un novērst nevajadzīgas aizplūdes no budžeta,
vienlaikus nodrošinot nepārtrauktu aizsardzību.
Izņemot iespējamus kapitāla
zaudējumu gadījumus, kad EIB nolemj veikt nekavējošu garantijas
prasījumu, garantiju prasījumi būtu jāveic reizi gadā
pēc visas peļņas un zaudējumu saistībā ar
nepabeigtajām operācijām savstarpējas ieskaitīšanas.
Garantijas prasījumu gadījumā
garantijas apjoms tiktu samazināts zem sākotnējiem EUR 16
miljardiem. Tomēr būtu jāatļauj izmantot nākotnes
ieņēmumus, kas pienākas Savienībai no ESIF
darbībām, lai atjaunotu ES garantiju līdz sākotnējai
summai.
3.3.      Eiropas
Investīciju projektu plānojuma izveide (9. pants)
Kā bieži norāda
ieinteresētās personas, šķērslis lielākām
investīcijām ES ir zināšanu trūkums par pašreizējiem
un turpmākajiem investīciju projektiem Savienībā. Paralēli
ESIF darbam priekšlikumā paredzēts arī izveidot Eiropas
investīciju projektu plānojumu kā līdzekli, ar ko
nodrošināt, ka informācija par potenciālajiem projektiem ir
pārredzama un pieejama investoriem.
3.4.      Ziņošana,
pārskatatbildība, izvērtēšana un pārskatīšana
attiecībā uz ESIF operācijām (10.–12. pants)
Ņemot vērā to, ka EIB izmanto
ES garantiju, ir pamatoti, ka EIB regulāri ziņo Komisijai, Eiropas
Parlamentam un Padomei par veiktajām operācijām, kuras sedz ES
garantija.
12. pantā noteikti vairāki
regulāri novērtējumi, ko veic EIB un Komisija, lai nodrošinātu,
ka ESIF, ES garantija un garantiju fonda darbība notiek kā
paredzēts. Pārskatatbildība pret Eiropas Parlamentu šajā
kontekstā ir īpaši svarīga.
3.5.      Vispārēji
noteikumi (13.–17. pants)
Ir lietderīgi piemērot vairākus
vispārīgus noteikumus kontekstā ar to, ka EIB izmanto ES
garantiju. 13. pantā noteikts, ka jādara publiski pieejama
informācija, kas saistīta ar darbībām, uz kurām
attiecas ES garantija. 14. pants un 15. pants noteikti saistībā ar
attiecīgi Revīzijas palātas un OLAF kompetenci, un 16.
pantā izslēgtas noteikta veida darbības. Visbeidzot, ar 17.
pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar attiecīgo procedūru.
3.6.      Grozījumi
(18.–19. pants)
18. un 19. pantā ir paredzēta
darbības apropriāciju pārdale no programmas "Apvārsnis 2020"
(Regula (ES) Nr. 1291/2013) un Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumenta (Regula (ES) Nr. 1316/2013).
4.           BUDŽETA APSVĒRUMI
ES garantija, kas sniegta ESIF, ir EUR 16 miljardi
un ir pilnībā pieejama no regulas spēkā stāšanās
brīža. Lai nodrošinātu pareizu budžeta izpildi, neskatoties uz
iespējamiem garantijas prasījumiem, garantiju fonds ir izveidots un
nodrošināts 50 % apmērā no kopējām ES garantiju
saistībām līdz 2020. gadam. Garantiju fonda maksājumi
sasniegs EUR 500 miljonus 2016. gadā, EUR 1 miljardu 2017. gadā, EUR 2
miljardus 2018. gadā. Maksājumi 2019. un 2020. gadā,
katrā gadā attiecīgi EUR 2,25 miljardi, būs
atkarīgi no tā, vai garantiju fonda mērķapjoms paliek
nemainīgs 50 % apmērā pēc 2018. gada.
Saistību apropriācijas būs EUR 1,35 miljardi 2015. gadā,
EUR 2,03 miljardi 2016. gadā, EUR 2,641 miljards 2017. gadā un EUR 1,979
miljardi 2018. gadā. Garantiju fonda pakāpeniskam finansējumam
nevajadzētu radīt riskus ES budžetam pirmajos gados, jo
varbūtēji garantijas prasījumi par ciestajiem zaudējumiem
īstenosies tikai laika gaitā.
Tāpat kā gadījumā ar EIB
pašreizējām darbībām, labuma guvējiem būs
jāsedz izmaksas par EIB operācijām saskaņā ar ESIF.
Garantijas izmantošanai no EIB puses un garantiju fonda resursu
investēšanai būtu jārada neto pozitīvi ienākumi. ESIF
ieņēmumus sadala proporcionāli starp ieguldītājiem
riska uzņemšanās spējā. Iemaksu garantiju fondā
pārpalikumu var izmantot, lai atjaunotu ES garantiju tās sākotnējā
summā.
Tomēr divas darbības radīs EIB
izmaksas, kuras nevar prasīt no labuma guvējiem:
1.           Eiropas Investīciju
konsultāciju centrs, kas izveidots saskaņā ar šā
priekšlikuma 2. panta 2. punktu, galvenokārt tiks finansēts no
esošā finansējuma EIB tehniskajai palīdzībai
saskaņā ar jau esošajām ES programmām (Eiropas infrastruktūras
savienošanas instruments, "Apvārsnis 2020"...). Tomēr
var būt nepieciešams papildu finansējums līdz maksimums EUR 20 miljoniem
gadā (EUR 10 miljoni 2015. gadā), un tas tiks iekļauts
budžetā saskaņā ar šim priekšlikumam pievienoto finanšu
pārskatu. Tiks segtas arī jebkuras iespējamās izmaksas
projektu plānojumam.
2.           EIB radīsies
administratīvās izmaksas, lai caur EIF palielinātu savu
finansējumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Pamatojoties
uz pašreizējiem pieņēmumiem par instrumentu veidu un jaunu
operāciju parakstīšanas ātrumu, būs nepieciešams
secīgi maksāt uzkrātās maksas kopumā par EUR 105 miljoniem,
no kuriem apmēram EUR 48 miljoni līdz 2020. gadam.
Ņemot vērā iespēju atlikt maksājumu – līdz
brīdim, kad šim nolūkam var izmantot saņemtos ienākumus –
šie maksājumi vēl nav iekļauti budžetā, bet tikai
aprakstīti finanšu pārskata pielikumā.
EIB izmaksas, kas nav ne atgūtas no
labuma guvējiem, ne atskaitītas no atlīdzības par ES
piešķirto garantiju, var segt no ES garantijas, ar kumulatīvo limitu 1%
apmērā no nenokārtotajām summām.
Darbības apropriācijas
saistībā ar šo priekšlikumu pilnībā finansē
saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. 1.A
izdevumu kategorijā ir jāpārdala EUR 6 miljardi,
EUR 2,11 miljardi tiks finansēti, izmantojot nesadalītās
rezerves, tostarp vispārējo rezervi saistībām. Lai gan
dotāciju finansējums no Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumenta un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiks samazināts,
daudzkāršojošā ietekme, ko rada ESIF, ļaus ievērojami
palielināt investīcijas tajās politikas jomās, uz
kurām attiecas šīs divas jau esošās programmas.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
Šā priekšlikuma finansējumā nav
skaidri ietverti dalībvalstu vai citu trešo personu ieguldījumi
jebkurās struktūrās, kas ar šo tiek izveidotas. Taču 1.
panta 2. punktā skaidri atļauts ieinteresētām personām
pievienoties ESIF nolīgumam, veicot ieguldījumus fonda
kapitālā.
Ja dalībvalstis nolemj veikt
ieguldījumus ESIF, Komisija ir norādījusi, ka tai būs
labvēlīga nostāja attiecībā uz šādiem
ieguldījumiem saistībā ar tās publisko finanšu
novērtējumu saskaņā ar 126. pantu Līgumā par
Eiropas Savienības darbību un Regulā (EK) Nr. 1467/1997.
Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumā
("Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar
Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem")
izklāstīti konkrēti apsvērumi, kas piemērojami šim
scenārijam.
2015/0009 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Stratēģisko
investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES)
Nr. 1316/2013
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu, 173. pantu,
175. panta 3. punktu un 182. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas atzinumus,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Ekonomikas un finanšu
krīze ir novedusi pie investīciju apjoma pazemināšanās
Savienībā. Investīcijas kopš to augstākā punkta 2007.
gadā ir samazinājušās aptuveni par 15%. Savienība jo
īpaši cieš no investīciju trūkuma sakarā ar tirgus
nenoteiktību par tās ekonomikas nākotni un fiskālajiem
ierobežojumiem dalībvalstīm. Šis investīciju trūkums
palēnina ekonomisko atveseļošanos un negatīvi ietekmē darba
vietu radīšanu, ilgtermiņa izaugsmes perspektīvas un
konkurētspēju.
(2)       Ir nepieciešama visaptveroša
rīcība, lai lauztu nelabvēlīgas attīstības loku,
ko rada investīciju trūkums. Strukturālās reformas un
fiskālā atbildība ir investīciju stimulēšanas
nepieciešamie priekšnoteikumi. Līdz ar investīciju finansēšanas
impulsa atjaunošanu šie priekšnoteikumi var palīdzēt izveidot
labvēlīgas attīstības loku, kurā investīciju
projekti palīdz veicināt nodarbinātību un pieprasījumu
un noved pie izaugsmes potenciāla ilgstoša pieauguma.
(3)       G20 ar Globālo
infrastruktūras iniciatīvu ir atzinusi, cik svarīgi ir veikt
investīcijas pieprasījuma veicināšanā un ražīguma un
izaugsmes kāpināšanā un ir apņēmusies radīt
klimatu, kas sekmē augstāku investīciju līmeni.
(4)       Ekonomikas un finanšu
krīzes laikā Savienība ir veltījusi pūles, lai
veicinātu izaugsmi, jo īpaši ar iniciatīvām, kas noteiktas
stratēģijā "Eiropa 2020", ar ko izveidoja pieeju
gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Eiropas
Investīciju banka ("EIB") arī ir stiprinājusi tās
lomu, uzsākot un veicinot investīcijas Savienībā,
daļēji tas veikts, palielinot kapitālu 2013. gada
janvārī. Ir nepieciešama tālāka rīcība, lai
nodrošinātu, ka tiek risinātas Savienības investīciju
vajadzības un ka tirgū pieejamā likviditāte tiek izmantota
efektīvi un novirzīta pamatotu investīciju projektu
finansēšanai.
(5)       2014. gada 15.
jūlijā tobrīd jaunievēlētais Eiropas Komisijas
priekšsēdētājs sniedza Eiropas Parlamentam Eiropas Komisijas
politikas pamatnostādņu kopumu. Šajās politiskajās
pamatnostādnēs tika aicināts mobilizēt "līdz EUR 300
miljardiem papildu publiskās un privātās investīcijas
reālajā ekonomikā nākamo trīs gadu laikā",
lai stimulētu investīcijas darba vietu radīšanas
nolūkā.
(6)       2014. gada 26. novembrī
Komisija sniedza paziņojumu "Investīciju plāns
Eiropai"[1],
kurā paredzēts radīt "Eiropas Stratēģisko
investīciju fondu" ("ESIF"), Eiropas līmeņa
investīciju projektu pārredzamu plānojumu, izveidot
konsultatīvo centru (Eiropas Investīciju konsultāciju centrs –
"EIKC") un vērienīgu darba kārtību, lai
novērstu šķēršļus investīcijām un pabeigtu
vienoto tirgu.
(7)       2014. gada 18. decembrī
Eiropadome secināja, ka "investīciju sekmēšana un tirgus
nepilnību novēršana Eiropā ir būtisks politikas
uzdevums" un ka "jaunais uzsvars uz investīcijām kopā
ar dalībvalstu apņemšanos pastiprināt strukturālās
reformas un īstenot uz izaugsmi vērstu fiskālo
konsolidāciju dos pamatu izaugsmei un darbvietām Eiropā, un Eiropadome
aicina EIB grupā izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju
fondu (ESIF), lai laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gadam
piesaistītu 315 miljardus euro jaunās investīcijās".
(8)       ESIF ir daļa no
visaptverošas pieejas, lai mazinātu nenoteiktību attiecībā
uz publiskajām un privātajām investīcijām.
Stratēģijai ir trīs pīlāri: mobilizēt
finansējumu investīcijām, nodrošināt, lai investīcijas
sasniegtu reālo ekonomiku, un uzlabot investīciju vidi
Savienībā.
(9)       Investīciju vide
Savienībā būtu jāuzlabo, likvidējot
šķēršļus investīcijām, nostiprinot vienoto tirgu un
uzlabojot normatīvo paredzamību. ESIF darbam, un
investīcijām Eiropā kopumā, būtu jāgūst no
šī papildu darba.
(10)     ESIF mērķim
vajadzētu būt palīdzēt atrisināt grūtības
saistībā ar produktīvu investīciju Savienībā
īstenošanu un nodrošināt lielāku piekļuvi
finansējumam. Paredzēts, ka labums no lielākas piekļuves
finansējumam jo īpaši būtu jāgūst maziem un
vidējiem uzņēmumiem. Ir arī piemēroti attiecināt
ieguvumu no šādas lielākas piekļuves uz vidējas kapitalizācijas
sabiedrībām, kas ir sabiedrības, kuru darbinieku skaits ir
līdz 3000. Eiropas pašreizējo investīciju grūtību
pārvarēšanai būtu jāstiprina Savienības ekonmikas,
sociālā un teritoriālā kohēzija.
(11)     ESIF būtu jāatbalsta
stratēģiskās investīcijas ar augstu ekonomisko
papildvērtību, kas palīdzētu Savienības politikas
mērķiem.
(12)     Daudziem mazajiem un
vidējiem uzņēmumiem, kā arī vidējas
kapitalizācijas sabiedrībām Savienībā nepieciešama
palīdzība, lai piesaistītu tirgus finansējumu, jo
īpaši attiecībā uz investīcijām, kas saistītas ar
lielāku riska pakāpi. ESIF būtu jāpalīdz šiem
uzņēmumiem pārvarēt kapitāla trūkumu, ļaujot
EIB un Eiropas Investīciju fondam (EIF) veikt tiešas un netiešas pašu
kapitāla injekcijas, sniegt garantijas kredītu augstas
kvalitātes vērtspapīrošanai un citus produktus, ko sniedz,
tiecoties sasniegt ESIF mērķus.
(13)     ESIF būtu jāizveido
Eiropas Investīciju bankā, lai gūtu labumu no tās pieredzes
un gūtajiem sasniegumiem un lai tā operācijām būtu
pozitīva ietekme pēc iespējas ātrāk. ESIF darbs pie
finansējuma sniegšanas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un
vidējas kapitalizācijas sabiedrībām būtu jāvirza
caur Eiropas Investīciju fondu ("EIF"), lai aizgūtu tā
pieredzi šādās darbībās.
(14)     ESIF būtu
jāpievēršas projektiem, kas sniedz augstu sabiedrisko un ekonomisko
vērtību. Konkrēti, ESIF būtu jāpievēršas
projektiem, kas veicina darba vietu radīšanu, ilgtermiņa izaugsmi un
konkurētspēju. ESIF būtu jānodrošina plašs klāsts ar
finanšu produktiem, tostarp, pašu kapitāla vērtspapīri,
parāda vērtspapīri vai garantijas, lai labāk risinātu
individuāla projekta vajadzības. Plašajam produktu klāstam
būtu jāļauj ESIF pielāgoties tirgus vajadzībām,
vienlaicīgi veicinot privātās investīcijas projektos. ESIF
nevajadzētu būt privātā tirgus finansējuma
aizstājējam, bet tā vietā tam vajadzētu būt par
katalizatoru privātajam finansējumam, risinot tirgus trūkumus
tā, lai nodrošinātu visefektīvāko un stratēģiski
pareizāko publiskās naudas izlietojumu. Prasībai par konsekvenci
ar valsts atbalsta principiem būtu jāveicina šāds efektīvs
un stratēģisks izlietojums.
(15)     ESIF būtu
jāpievēršas projektiem ar augstāku riska–atdeves profilu
nekā pastāvošajiem EIB un Savienības instrumentiem, lai
nodrošinātu papildu vērtību papildus jau pastāvošajām
operācijām. ESIF būtu jāfinansē projekti visā
Savienībā, tostarp valstīs, ko visvairāk skārusi
finanšu krīze. ESIF būtu jāizmanto tikai tad, ja nav pieejams
finansējums no citiem avotiem ar saprātīgiem nosacījumiem.
(16)     ESIF būtu
jāpievēršas investīcijām, kas ir ekonomiski un tehniski
pamatotas, kuras ietver atbilstošu riska līmeni, tajā pašā
laikā pildot konkrētas prasības ESIF finansējuma
saņemšanai.
(17)     Lēmumi par to, kā
izmantot ESIF atbalstu infrastruktūrai un lieliem vidējas
kapitalizācijas projektiem, būtu jāpieņem Investīciju
komitejai. Investīciju komitejā vajadzētu būt
neatkarīgiem ekspertiem, kuri ir kompetenti un pieredzējuši
investīciju projektu jomās. Investīciju komitejai būtu
jāatskaitās ESIF Valdei, kam būtu jāuzrauga atbilstība
ESIF mērķiem. Lai efektīvi gūtu labumu no EIF pieredzes,
ESIF būtu jāatbalsta finansējums EIF, lai dotu iespēju EIF
veikt individuālus projektus mazo un vidējo uzņēmumu un
mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību jomās.
(18)     Lai dotu iespēju ESIF
atbalstīt investīcijas, Savienībai būtu jāpiešķir
garantija par summu, kas vienāda ar EUR 16 000 000 000.
Sniedzot uz portfeļa bāzes, garantijas segums būtu
jāierobežo atkarībā no instrumenta veida, piemēram,
parāda vērtspapīri, kapitāla vērtspapīri vai
garantijas, procentos no nenokārtoto saistību portfeļa apjoma.
Paredzams, ka tad, kad garantija tiek kombinēta ar EUR 5 000 000 000,
ko sniedz EIB, ESIF atbalstam būtu jārada EUR 60 800 000 000
papildu investīciju no EIB un EIF. Paredzams, ka šie EUR 60 800 000 000,
ko atbalsta ESIF, radīs kopumā EUR 315 000 000 000
investīcijas Savienībā laikposmā no 2015. gada līdz 2017.
gadam. Garantijas, kas piesaistītas projektiem, kuri ir pabeigti
bez garantijas prasījuma, ir pieejami jaunu operāciju
atbalstīšanai.
(19)     Lai dotu iespēju
tālākam resursu pieaugumam, dalībai ESIF vajadzētu būt
atvērtai trešām personām, tostarp dalībvalstīm, valstu
attīstības bankām vai publiskām aģentūrām,
kas pieder dalībvalstīm vai ko kontrolē dalībvalstis, un
privātā sektora vienībām un vienībām ārpus
Savienības, ja tam piekrīt pašreizējie ieguldītāji.
Trešās personas var dot tiešu ieguldījumu ESIF un piedalīties
ESIF pārvaldības struktūrā.
(20)     Projektu līmenī
trešās personas var līdzfinansēt kopā ar ESIF
individuālu projektu līmenī vai investīciju
platformās, kas saistītas ar konkrētiem
ģeogrāfiskajiem vai tematiskajiem sektoriem.
(21)     Ja ir izpildīti visi
attiecīgie atbilstības kritēriji, dalībvalstis var izmantot
Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai palīdzētu
finansēt atbilstošus projektus, kas tiek atbalstīti ar ES garantiju.
Šīs pieejas elastīgumam vajadzētu maksimāli palielināt
iespējas piesaistīt investorus investīciju jomās,
kurām pievēršas ESIF.
(22)     Saskaņā arī
Līgumu par Eiropas Savienības darbību infrastruktūras un
projektu investīcijām, ko atbalsta ar ESIF, būtu jāatbilst
valsts atbalsta noteikumiem. Tālab Komisija ir paziņojusi, ka valsts
atbalsta izvērtējuma vajadzībām tā izstrādās
pamatprincipu kopumu, kas projektam būs jāizpilda, lai tas atbilstu
atbalstam saskaņā ar ESIF. Ja projekts atbilst šiem kritērijiem
un saņem atbalstu no ESIF, Komisija ir paziņojusi, ka jebkāds
valsts papildu atbalsts tiks izvērtēts saskaņā ar
vienkāršotu un paātrinātu valsts atbalsta izvērtējumu,
saskaņā ar kuru vienīgais papildu jautājums, kas
jāpārbauda Komisijai, ir publiskā atbalsta samērīgums
(pārmērīgas kompensācijas neesamība). Komisija ir
arī paziņojusi, ka tā sniegs turpmākus
norādījumus par pamatprincipu kopumu, lai nodrošinātu publisko
līdzekļu efektīvu izmantošanu.
(23)     Ņemot vērā
steidzamas rīcības nepieciešamību Savienībā, EIB un
EIF ārpus sava ierastā darbības profila var būt
finansējuši papildu projektus 2015. gada laikā pirms šīs regulas
stāšanās spēkā. Lai maksimāli palielinātu labumu
no pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā, vajadzētu
būt iespējai šādus papildu projektus iekļaut ES garantijas
segumā, ja tie atbilst būtiskajiem kritērijiem, kas
izklāstīti šajā regulā.
(24)     EIB finansēšanas un
investīciju operācijas, ko atbalsta ESIF, būtu
jāpārvalda saskaņā ar EIB pašas noteikumiem un
procedūrām, tostarp ar atbilstīgiem kontroles pasākumiem un
pasākumiem, kuru mērķis ir nepieļaut izvairīšanos no
nodokļu maksāšanas, kā arī saskaņā ar
attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz Eiropas
Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātu,
tostarp trīspusējo līgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas
Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku.
(25)     EIB būtu regulāri
jāizvērtē ESIF atbalstītās darbības, lai
izvērtētu to nozīmi, rezultātus un ietekmi un lai noteiktu
aspektus, kas varētu uzlabot turpmākās darbības.
Šādiem izvērtējumiem būtu jāveicina
pārskatbildība un ilgtspējas analīze.
(26)     Līdztekus
finansēšanas operācijām, kuras tiks veiktas caur ESIF, būtu
jārada Eiropas Investīciju konsultāciju centrs (EIKC). EIKC
uzdevums būtu sniegt pastiprinātu atbalstu projektu
izstrādē un sagatavošanā visā Savienībā,
pamatojoties uz ekspertzināšanām Komisijā, EIB, valstu
attīstības bankās un vadošajās iestādēs, kas pārvalda
Eiropas strukturālos un investīciju fondus. Tādējādi
būtu jāizveido vienots piekļuves punkts jautājumiem, kas
saistīti ar tehnisku atbalstu investīcijām Savienībā.
(27)     Lai segtu riskus, kas
saistīti ar ES garantiju EIB, būtu jāizveido garantiju fonds.
Garantiju fondu būtu jāizveido no pakāpeniskiem maksājumiem
no Savienības budžeta. Garantiju fondam būtu turpmāk arī
jāsaņem ieņēmumi un atmaksājumi no projektiem, kuri
gūst labumu no ESIF atbalsta un summām, kas atgūtas no
saistības neizpildījušiem parādniekiem, ja garantiju fonds jau
ir izmaksājis garantiju EIB.
(28)     Garantiju fonds ir
paredzēts tam, lai veidotu likviditātes nodrošinājumu
Savienības budžetam saistībā ar zaudējumiem, kas ESIF
radušies, īstenojot tā mērķus. Pieredze saistībā
ar tādām investīcijām, ko atbalsta ESIF, liecina, ka 50 %
attiecība starp maksājumiem no Savienības budžeta un no
kopējām Savienības garantiju saistībām būtu
pietiekama.
(29)     Lai daļēji
finansētu ieguldījumu no Savienības budžeta, pieejamais
finansējums no Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas
"Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads), ko paredz Eiropas
Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013[2], kā arī no
Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, ko paredz Eiropas
Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013[3], būtu
jāsamazina. Šīs programmas kalpo mērķiem, ko ESIF
nereplicē. Tomēr paredzams, ka abu programmu, ar ko finansē
garantiju fondu, samazināšana nodrošinās lielākas
investīcijas to pilnvaru attiecīgajās jomās, nekā
iespējams nodrošināt ar pašreizējām programmām. ESIF
būtu jāspēj veidot sviras mehānismu ES garantijai, lai
daudzkāršotu finansiālo ietekmi šajās pētniecības,
izstrādes un inovācijas, kā arī transporta,
telekomunikāciju un enerģijas infrastruktūras jomās,
salīdzinot ar situāciju, ja resursi būtu izlietoti, izmantojot
dotācijas plānotajās "Apvārsnis 2020" un
Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmās.
Tādēļ ir lietderīgi pārvirzīt daļu no
finansējuma, kas pašreiz paredzēts šīm programmām, ESIF
labā.
(30)     Ņemot vērā to
izveides būtību, ne ES garantija EIB, ne garantiju fonds nav
"finanšu instrumenti" Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
Nr. 966/2012[4]
nozīmē.
(31)     Savienībā ir
ievērojams skaits potenciāli rentablu projektu, kuri netiek
finansēti, jo trūkst noteiktības un pārredzamības
attiecībā uz šādiem projektiem. Daudzos gadījumos tas ir
tāpēc, ka privātajiem investoriem projekti nav zināmi, vai
nav pietiekamas informācijas, lai varētu novērtēt
investīciju riskus. Komisijai un EIB ar dalībvalstu atbalstu
būtu jāveicina, lai tiktu izveidots pārredzams plānojums ar
investīcijām piemērotiem pašreizējiem un turpmākajiem
investīciju projektiem Savienībā. Šim "projektu
plānojumam" būtu jānodrošina, ka regulāri un
strukturēti ir publiski pieejama informācija par investīciju
projektiem, lai nodrošinātu, ka investoriem ir uzticama informāciju,
uz kuru balstoties pieņemt investīciju lēmumus.
(32)     Dalībvalstis ir arī
sākušas darbu valsts līmenī, lai izveidotu un veicinātu
projektu plānojumus valsts nozīmes projektiem. Informācijā,
ko sagatavojusi Komisija un EIB, būtu norāda saites uz papildu valsts
projektu plānojumiem.
(33)     Lai gan projektus, kas
uzrādīti projektu plānojumā, EIB var izmantot apzinot un
atlasot ESIF atbalstītus projektus, projektu plānojumam
vajadzētu paredzēt plašāku tvērumu projektu
apzināšanā visā Savienībā. Šajā tvērumā
var iekļaut projektus, kurus varētu pilnībā finansēt
vai nu privātais sektors, vai ar citu Eiropas vai valsts līmeņa
instrumentu palīdzību. ESIF vajadzētu spēt atbalstīt
finansējumu un investīcijas projektiem, kuri uzrādīti
projektu plānojumā, taču nebūtu jābūt
nekādām automātiskām sakarībām starp
iekļaušanu sarakstā un piekļuvi ESIF atbalstam un ESIF
rīcības brīvību atlasīt un atbalstīt projektus,
kas nav iekļauti sarakstā.
(34)     Lai nodrošinātu
pārskatatbildību Eiropas pilsoņu priekšā, EIB būtu
regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kas
paveikts, un par ESIF ietekmi.
(35)     Lai nodrošinātu ES
garantiju saistību atbilstošu segumu un nodrošinātu turpmāku ES
garantijas pieejamību, Komisijai būtu jādeleģē
pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz tādu summu korekciju,
kas jāmaksā no Savienības vispārējā budžeta, un
attiecīgi grozīt I pielikumu. Ir īpaši būtiski, lai
Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
apspriešanas, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(36)     Ņemot vērā, ka
šīs regulas mērķus, proti, atbalstīt investīcijas
Savienībā un nodrošināt lielāku piekļuvi
finansējumam tādām sabiedrībām, kam ir līdz 3000
darbinieku, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās
dalībvalstīs sakarā ar atšķirībām to
fiskālajās spējās rīkoties, bet, ņemot
vērā tā mērogu un ietekmi, var labāk sasniegt
Savienības līmenī, Savienība var pieņemt
pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā
izklāstīts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA – Eiropas
Stratēģisko investīciju fonds
1. pants
Eiropas Stratēģisko investīciju fonds
1.           Komisija slēdz
līgumu ar Eiropas Investīciju banku (EIB) par Eiropas
Stratēģisko investīciju fonda ("ESIF") izveidi.
ESIF mērķis ir atbalstīt
investīcijas Savienībā un nodrošināt labāku
piekļuvi finansējumam sabiedrībām, kam ir līdz 3000
darbinieku, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem, nodrošinot EIB riska uzņemšanās spēju
("ESIF nolīgums").
2.           ESIF nolīgumam var
pievienoties dalībvalstis. Ar esošo ieguldītāju piekrišanu ESIF
nolīgumam var pievienoties arī citas trešās personas, tostarp
valstu attīstības bankas vai publiskas aģentūras, kas pieder
vai ko kontrolē dalībvalstis, un privātā sektora
vienības.
2. pants
ESIF nolīguma noteikumi
1.           ESIF nolīgumā jo
īpaši ietver:
(a)
noteikumus, kas reglamentē ESIF izveidi
kā atsevišķu, skaidri apzināmu un pārredzamu garantiju
instrumentu un atsevišķu kontu, ko pārvalda Eiropas Investīciju
banka;
(b)
finanšu ieguldījuma, ko sniedz EIB caur ESIF,
summu un noteikumus;
(c)
noteikumus par finansējumu, ko Eiropas
Investīciju fondam ("EIF") sniedz EIB caur ESIF;
(d)
ESIF pārvaldības kārtību
saskaņā ar 3. pantu, neskarot Eiropas Investīciju bankas
statūtus;
(e)
sīki izstrādātus noteikumus par ES
garantijas sniegšanu saskaņā ar 7. pantu, tostarp par tās
ierobežoto segumu attiecībā uz noteiktu instrumentu veidu
portfeļiem, ES garantijas prasījumiem, kas – izņemot
iespējamus kapitāla zaudējumus –notiek tikai reizi gadā
pēc tam, kad peļņa un zaudējumi no operācijām ir
savstarpēji ieskaitīti, un atlīdzību un prasību, ka
atlīdzība par riska uzņemšanos tiek sadalīta starp
ieguldītājiem proporcionāli to attiecīgajai riska
daļai;
(f)
noteikumus un procedūras attiecībā
uz prasījumu atgūšanu;
(g)
prasības attiecībā uz ES garantijas
izmantošanu, tostarp ar konkrētiem termiņiem un galvenajiem
rezultātu rādītājiem;
(h)
noteikumus par finansējumu, kas nepieciešams
EIKC saskaņā ar 2. punkta trešo daļu;
(i)
noteikumus, kas reglamentē to, kā
trešās personas var veikt kopīgas investīcijas ar EIB
finansēšanas un investīciju operācijām, ko atbalsta ESIF;
(j)
ES garantiju seguma noteikumus.
ESIF nolīgumā paredz, ka pastāv
skaidra atšķirība starp operācijām, kas veiktas ar ESIF
atbalstu, un citām EIB operācijām.
ESIF nolīgumā paredz, ka ESIF
darbības, ko veic EIF, reglamentē EIF vadības struktūras.
ESIF nolīgumā paredz, ka
atlīdzība Savienībai no ESIF atbalstītajām
operācijām jāveic pēc tam, kad ir atskaitīti tie
maksājumi, kas jāveic saistībā ar ES garantijas prasījumiem,
un pēc tam arī izmaksas saskaņā ar 2. punkta trešo
daļu un 5. panta 3. punktu.
2.           ESIF nolīgumā
paredz izveidot Eiropas Investīciju konsultāciju centru
("EIKC") Eiropas Investīciju bankā. EIKC mērķis
ir izmantot par pamatu esošos EIB un Komisijas konsultāciju pakalpojumus,
lai sniegtu konsultatīvu atbalstu investīciju projektu
apzināšanā, sagatavošanā un izstrādē un darbotos
kā vienotu tehnisko konsultāciju centrs projektu
finansēšanā Savienībā. Tas ietver arī atbalstu
saistībā ar tehniskās palīdzības izmantošanu projektu
strukturēšanā, novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu,
publiskā un privātā sektora partnerības izmantošanu un,
vajadzības gadījumā, konsultācijas par attiecīgajiem
ES likumdošanas jautājumiem.
Lai sasniegtu šo mērķi, EIKC izmanto
EIB, Komisijas, valsts attīstības banku un Eiropas strukturālo
un investīciju fondu pārvaldošo iestāžu ekspertzināšanas.
EIKC daļēji finansē Savienība,
nepārsniedzot maksimālo summu EUR 20 000 000
gadā, laikposmā, kas beidzas 2020. gada 31. decembrī, par
papildu pakalpojumiem, ko sniedz EIKC papildus esošajai EIB tehniskajai
palīdzībai. Attiecībā uz gadiem pēc 2020. gada
Savienības finansiālais ieguldījums ir tieši saistīts ar
noteikumiem, kas iekļauti nākamajās daudzgadu finanšu
shēmās.
3.           Dalībvalstis, kas
kļūst par ESIF nolīguma dalībniecēm, spēj sniegt
savu ieguldījumu, jo īpaši skaidrā naudā vai EIB
pieņemamu garantiju formā. Citas trešās personas var sniegt savu
ieguldījumu tikai skaidrā naudā.
3. pants
ESIF pārvaldība
1.           ESIF nolīgumā
nosaka, ka ESIF pārvalda Valde, kas nosaka stratēģisku ievirzi,
stratēģisko aktīvu izvietojumu un darbības politikas un
procedūras, tostarp investīciju politiku projektiem, ko ESIF var
atbalstīt, un ESIF riska profilu saskaņā ar mērķiem,
kas noteikti 5. panta 2. punktā. Valde ievēl vienu no saviem
locekļiem par priekšsēdētāju.
2.           Kamēr vienīgie ESIF
ieguldītāji ir Savienība un EIB, locekļu un balsu skaits
Valdē tiek piešķirts, pamatojoties uz ieguldījumu naudā vai
garantiju formā attiecīgo apmēru.
Valde pieņem
lēmumus ar konsensu.
3.           Kad citas personas
pievienojas ESIF nolīgumam saskaņā ar 1. panta 2. punktu,
locekļu un balsu skaits Valdē tiek piešķirts, pamatojoties uz
ieguldītāju ieguldījumu naudā vai garantiju formā
attiecīgo apmēru. Locekļu un balsu skaits Komisijā un EIB,
saskaņā ar 2. punktu, tiek attiecīgi
pārrēķināts.
Valde cenšas
pieņemt lēmumus ar konsensu. Ja Valde nespēj pieņemt
lēmumu ar konsensu termiņā, ko nosaka
priekšsēdētājs, Valde pieņem lēmumu ar vienkāršu
balsu vairākumu.
Valde lēmumu
nepieņem, ja Komisija vai EIB balso pret to.
4.           ESIF nolīgumā
nosaka, ka ESIF ir rīkotājdirektors, kas ir atbildīgs par ESIF
ikdienas darba vadību un 5. punktā minētās Investīciju
komitejas sanāksmju sagatavošanu un vadīšanu.
Rīkotājdirektoram palīdz rīkotājdirektora vietnieks.
Rīkotājdirektors katru ceturksni
ziņo par ESIF darbībām Valdei.
Rīkotājdirektoru un
rīkotājdirektora vietnieku ieceļ Valde pēc Komisijas un EIB
kopēja priekšlikuma uz atjaunojamu trīs gadu noteiktu termiņu.
5.           ESIF nolīgumā
nosaka, ka ESIF ir Investīciju komiteja, kas ir atbildīga par
potenciālo operāciju izpēti saskaņā ar ESIF
investīciju politikām un par ES garantijas atbalsta
apstiprināšanu operācijām saskaņā ar 5. pantu,
neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas.
Investīciju komitejas sastāvā ir
seši neatkarīgi eksperti un rīkotājdirektors.
Neatkarīgajiem ekspertiem ir attiecīga augsta līmeņa tirgus
pieredze saistībā ar projektu finansēšanu, un tos ieceļ
Valde uz atjaunojamu trīs gadu noteiktu termiņu.
Investīciju komitejas lēmumus pieņem
ar vienkāršu balsu vairākumu.
II NODAĻA – ES garantija un ES
garantiju fonds
4. pants
ES garantija
Savienība sniedz garantiju EIB par
finansēšanas vai investīciju operācijām, ko veic
Savienībā un uz ko attiecas šī regula ("ES
garantija"). ES garantija tiek piešķirta kā garantija pēc
pieprasījuma attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 6.
pantā.
5. pants
Prasības ES garantijas izmantošanai
1.           ES garantijas
piešķiršana ir atkarīga no ESIF nolīguma stāšanās
spēkā.
2.           ES garantiju piešķir EIB
finansēšanas un investīciju operācijām, ko
apstiprinājusi 3. panta 5. punktā minētā Investīciju
komiteja, vai EIF finansējumam, lai veiktu EIB finansēšanas un
investīciju operācijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu.
Attiecīgās darbības atbilst Savienības politikām un
atbalsta jebkuru no šādiem vispārīgajiem mērķiem:
(a)
infrastruktūras attīstība, tostarp
transporta jomā, jo īpaši rūpniecības centros;
enerģētika, jo īpaši enerģijas starpsavienojumi;
digitālā infrastruktūra;
(b)
investīcijas izglītībā un
apmācībā, veselības aprūpē,
pētniecībā un attīstībā, informācijas un
komunikāciju tehnoloģijās un inovācijās;
(c)
atjaunojamo energoresursu ekspansija un
enerģijas un resursu efektivitāte;
(d)
infrastruktūras projekti vides, dabas resursu,
pilsētvides attīstības un sociālajās jomās;
(e)
finansiāla atbalsta sniegšana
sabiedrībām, kas minētas 1. panta 1. punktā, tostarp
apgrozāmā kapitāla riska finansējums.
Turklāt ES garantiju piešķir, lai, ar
Eiropas Investīciju bankas starpniecību, atbalstītu īpašu
investīciju platformas un valstu attīstības bankas, kas
investē operācijās, kuras atbilst šīs regulas
prasībām. Šādā gadījumā Valde nosaka politikas
attiecībā uz atbilstīgo investīciju platformām.
3.           Saskaņā ar Eiropas
Investīciju bankas statūtu 17. pantu EIB piemēro maksas
finansēšanas operāciju labuma guvējiem, lai segtu tās
izdevumus saistībā ar ESIF. Neskarot 2. un 3. daļu,
nekādus administratīvos izdevumus vai citas maksas EIB par
finansēšanas un investīciju darbībām, ko EIB veikusi
saskaņā ar šo regulu, nesedz no Savienības budžeta.
EIB var prasīt
ES garantijas maksājumu saskaņā ar 2. panta 1. punkta e)
apakšpunktu ar kumulatīvo maksimālo limitu 1% no kopējām
nenokārtotajām ES garantiju saistībām, lai segtu izmaksas,
kas, lai gan pieprasītas no finansēšanas operāciju labuma
guvējiem, nav atgūtas.
EIB maksas, ja
EIB ESIF vārdā sniedz finansējumu EIF, kas nodrošināts ar
ES garantiju saskaņā ar 7. panta 2. punktu, var segt no
Savienības budžeta.
4.           Ja ir izpildīti visi
attiecīgie atbilstības kritēriji, dalībvalstis var izmantot
Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai palīdzētu
finansēt atbilstošus projektus, kuros EIB veic investīcijas ar ES
garantijas atbalstu.
6. pants
Atbilstošie instrumenti
5. panta 2. punkta vajadzībām EIB
izmanto ES garantiju instrumentu riska segumam kā likums portfeļa
līmenī.
Segumam atbilstošus atsevišķus
instrumentus vai portfeļus var veidot šādi instrumenti:
(a)
EIB aizdevumi, garantijas, kontragarantijas,
kapitāla tirgus instrumenti, jebkura cita veida finansējums vai
kredītkvalitātes uzlabošanas instruments, dalības kapitālā
vai kvazikapitālā. Šos instrumentus piešķir, iegūst vai
emitē Savienībā veiktām operācijām, tostarp
pārrobežu operācijām starp dalībvalsti un trešo valsti,
saskaņā ar šo regulu un ja EIB finansējums ir piešķirts
saskaņā ar parakstītu līgumu, kura darbības
termiņš nav beidzies vai anulēts;
(b)
EIB finansējums EIF, lai tas varētu veikt
darījumus ar kredītiem, garantijām, kontragarantijām,
jebkāda cita veida kredītkvalitātes uzlabošanas instrumentiem,
kapitāla tirgus instrumentiem vai dalībām kapitālā vai
kvazikapitālā. Šos instrumentus piešķir, iegūst vai
emitē Savienībā veiktām operācijām
saskaņā ar šo regulu un ja EIB finansējums ir piešķirts
saskaņā ar parakstītu līgumu, kura darbības
termiņš nav beidzies vai anulēts.
7. pants
ES garantijas segums un noteikumi
1.           ES garantija EIB ir summa,
kas vienāda ar EUR 16 000 000 000, no kuras ne
vairāk kā EUR 2 500 000 000 var piešķirt EIB
finansējumam EIF saskaņā ar 2. punktu. Neskarot 8. panta 9.
punktu, kopējie maksājumi no Savienības saskaņā ar
garantiju EIB nepārsniedz minēto garantijas summu.
2.           Garantijas segumu
attiecībā uz konkrēta veida instrumentu portfeli, kas
minēts 6. pantā, nosaka šī portfeļa risks. Ar ES garantiju
var sniegt vai nu pirmās kārtas zaudējumu garantijas
attiecībā uz portfeli, vai pilnu garantiju. ES garantiju var
piešķirt pēc pari passu principa ar citiem
ieguldītājiem.
Ja EIB sniedz finansējumu EIF, lai veiktu EIB
finansēšanas un investīciju operācijas, ES garantija nodrošina
pilnīgu garantiju EIB finansējumam, ar noteikumu, ka EIB piešķir
tādu pašu finansējuma summu bez ES garantijas. Summa, ko sedz ES
garantija, nepārsniedz EUR 2 500 000 000.
3.           Ja EIB pieprasa ES garantijas
maksājumu saskaņā ar ESIF nolīgumu, Savienība
maksā pēc pieprasījuma saskaņā ar šā
nolīguma noteikumiem.
4.           Ja Savienība veic
jebkādus maksājumus saskaņā ar ES garantiju, EIB veic
prasījumu atgūšanu par samaksātajām summām un
atmaksā Savienībai atgūtās summas.
8. pants
ES garantiju fonds
1.           Tiek izveidots ES garantiju
fonds ("garantiju fonds"), no kura EIB var saņemt maksājumu
gadījumā, ja tiek prasīts veikt maksājumu
saistībā ar ES garantiju.
2.           Garantiju fondu finansē
ar šādām iemaksām:
(a)
maksājumiem no Savienības
vispārējā budžeta,
(b)
ienākumiem no investētajiem garantiju
fonda resursiem,
(c)
summām, kas atgūtas no saistības
neizpildījušiem debitoriem saskaņā ar atgūšanas
procedūru, kas noteikta ESIF nolīgumā, kā paredzēts 2.
panta 1. punkta f) apakšpunktā,
(d)
jebkuriem citiem maksājumiem, ko Savienība
saņēmusi saskaņā ar ESIF nolīgumu.
3.           Iemaksas garantiju
fondā, kas paredzētas 2. punkta c) un d) apakšpunktā, veido
iekšējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. 966/2012 21. panta 4. punktu.
4.           Garantiju fonda
līdzekļus, kas tam piešķirti saskaņā ar 2. punktu,
tieši pārvalda Komisija un investē saskaņā ar pareizas
finanšu pārvaldības principu un ievērojot atbilstīgus
prudenciālos noteikumus.
5.           Iemaksas garantiju
fondā, kas minētas 2. punktā, izmanto, lai sasniegtu
attiecīgu līmeni, lai atspoguļotu kopējās ES garantiju
saistības ("mērķapjoms"). Mērķapjoms ir
noteikts 50 % apmērā no Savienības kopējām
garantiju saistībām.
Mērķapjomu sākotnēji sasniedz, pakāpeniski
maksājot resursus, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā. Ja ir
bijuši garantijas pieprasījumi garantiju fonda sākotnējās
izveides laikā, iemaksas garantiju fondā, kas paredzētas 2.
punkta b), c) un d) apakšpunktā, arī ir izmantojamas, lai sasniegtu
mērķapjomu līdz summai, kas vienāda ar garantijas
pieprasījumiem.
6.           Līdz 2018. gada 31.
decembrim un pēc tam ik gadu Komisija pārskata garantiju fonda
līmeņa atbilstību, ņemot vērā jebkurus resursu
samazinājums, kas izriet no garantijas aktivizēšanas un EIB
izvērtējuma, kas iesniegts saskaņā ar 10. panta 3. punktu.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, koriģējot 5.
punktā noteikto mērķapjomu ne vairāk kā par 10 %,
lai labāk atspoguļotu ES garantijas iespējamās
pieprasīšanas risku.
7.           Pēc mērķapjoma
korekcijas n gadā vai garantiju fonda līmeņa
pietiekamības izvērtējuma saskaņā ar 6. punktā
paredzēto pārskatīšanu:
(a)
jebkuru pārpalikumu iemaksā vienā
darījumā īpašā pozīcijā Eiropas Savienības
vispārējā budžeta ieņēmumu pārskatā par n
+1 gadu,
(b)
jebkuru garantiju fonda papildinājumu
iemaksā pa ikgadējām daļām ar maksimālo laikposmu
trīs gadi, sākot no n + 1 gada.
8.           No 2019. gada 1.
janvāra, ja garantiju pieprasījumu rezultātā garantiju
fonda līmenis kļūst mazāks par 50 % no
mērķapjoma, Komisija iesniedz ziņojumu par ārkārtas
pasākumiem, kas varētu būt vajadzīgi tā papildināšanai.
9.           Pēc
ES garantijas prasījuma, iemaksas garantijas fondā, kas minētas 2.
punkta b), c) un d) apakšpunktā, virs mērķapjoma izmanto,
lai atjaunotu ES garantiju līdz sākotnējai summai.
III NODAĻA - Eiropas
investīciju projektu plānojums
9. pants
Eiropas investīciju projektu plānojums
1.           Komisija un EIB, ar
dalībvalstu atbalstu, veicina, lai tiktu izveidots pārredzams
plānojums ar pašreizējiem un potenciālajiem turpmākajiem
investīciju projektiem Savienībā. Plānojums neskar gala
projektus, kas atlasīti atbalstam saskaņā ar 3. panta 5. punktu.
2.           Komisija un EIB
izstrādā, atjaunina un izplata, regulāri un strukturēti,
informāciju par pašreizējām un turpmākajām
investīcijām, kas ievērojami palīdz sasniegt ES politikas
mērķus.
3.           Dalībvalstis izstrādā,
atjaunina un izplata, regulāri un strukturēti, informāciju par
pašreizējiem un turpmākajiem investīciju projektiem to
teritorijā.
IV NODAĻA - Ziņošana,
pārskatatbildība un novērtēšana
10. pants
Ziņošana un uzskaite
1.           EIB, ja nepieciešams
sadarbībā ar EIF, reizi sešos mēnešos ziņo Komisijai par
EIB finansēšanas un investīciju operācijām
saskaņā ar šo regulu. Ziņojumā iekļauj
novērtējumu par atbilstību prasībām par ES garantijas
izmantošanu un galvenajiem rezultātu rādītājiem, kas
noteikti saskaņā ar 2. panta 1. punkta g) apakšpunktu.
Ziņojumā iekļauj arī statistikas, finanšu un
grāmatvedības datus par katru EIB finansēšanas un
investīciju operāciju apkopotā veidā.
2.           EIB, ja nepieciešams
sadarbībā ar EIF, katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
par EIB finansēšanas un investīciju operācijām.
Ziņojums ir publiski pieejams, un tajā iekļauj:
(a)
novērtējumu par EIB finansēšanas un
investīciju operācijām operācijas, nozares, valsts un
reģionālā līmenī, un to atbilstību šai regulai,
kā arī novērtējumu par EIB finansēšanas un
investīciju operāciju sadali starp 5. panta 2. punkta
mērķiem;
(b)
papildu vērtības novērtējumu,
privātā sektora resursu mobilizāciju, aplēsto un faktisko
rezultātu, iznākumu un ietekmi EIB finansēšanas un
investīciju operācijām apkopotā veidā;
(c)
novērtējumu par finansiālo labumu,
kas pārvests labuma guvējiem no EIB finansēšanas un
investīciju operācijām apkopotā veidā;
(d)
EIB finansēšanas un investīciju
operāciju kvalitātes novērtējumu;
(e)
detalizētu informāciju par ES garantijas
izmantošanu;
(f)
ESIF finanšu pārskatus.
3.           Lai Komisija varētu vest
uzskaiti un ziņot par riskiem, ko sedz ar ES garantiju, un par garantiju
fonda pārvaldību, EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF,
katru gadu iesniedz Komisijai:
(a)
 EIB un EIF riska novērtējumu un
klasifikācijas informāciju par EIB finansēšanas un
investīciju operācijām;
(b)
ES nenokārtotās finanšu saistības
saistībā ar garantijām, kas sniegtas attiecībā uz EIB
finansēšanas un investīciju operācijām, iedalot pa
atsevišķām operācijām;
(c)
kopējo peļņu vai zaudējumus,
kas izriet no EIB finansēšanas un investīciju operācijām
portfeļos, kas paredzēti ESIF nolīgumā saskaņā ar
2. panta 1. punkta e) apakšpunktu.
4.           EIB sniedz Komisijai pēc
pieprasījuma jebkuru papildu informāciju, kas nepieciešama, lai
Komisija izpildītu saistības, kas izriet no šīs regulas.
5.           EIB, un nepieciešamības
gadījumā EIF, sniedz informāciju, kas minēta 1. līdz 4.
punktā, par saviem līdzekļiem.
6.           Komisija līdz katra gada
30. jūnijam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas
palātai gada pārskatu par garantiju fonda stāvokli un
pārvaldību iepriekšējā kalendārajā gadā.
11. pants
Pārskatatbildība
1.           Pēc Eiropas Parlamenta
pieprasījuma rīkotājdirektors piedalās
uzklausīšanā Eiropas Parlamentā par ESIF rezultātiem.
2.           Rīkotājdirektors
mutiski vai rakstiski atbild uz jautājumiem, ko Eiropas Parlaments uzdod
ESIF, jebkurā gadījumā piecu nedēļu laikā no
jautājuma saņemšanas.
3.           Pēc Eiropas Parlamenta
pieprasījuma Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par šīs regulas
piemērošanu.
12. pants
Novērtējums un pārskatīšana
1.           Ne vēlāk kā
[PB ierakstīt datumu: 18 mēneši pēc šīs regulas
stāšanās spēkā] . EIB novērtē ESIF
darbību. EIB savu novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam,
Padomei un Komisijai;
Ne vēlāk kā [PB ierakstīt
datumu: 18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās
spēkā] . Komisija novērtē ES garantijas izmantošanu un
garantiju fonda darbību, tostarp iemaksu izmantošanu saskaņā ar 8.
panta 9. punktu. Komisija savu novērtējumu iesniedz Eiropas
Parlamentam un Padomei.
2.           Līdz 2018. gada 30.
jūnijam un pēc tam ik pēc trim gadiem:
(a)
EIB publicē visaptverošu ziņojumu par
ESIF darbību;
(b)
Komisija publicē visaptverošu ziņojumu
par ES garantijas izmantošanu, kā arī to, kā darbojas garantiju
fonds.
3.           EIB, ja nepieciešams
sadarbībā ar EIF, palīdz un sniedz vajadzīgo informāciju
Komisijas novērtējumam un ziņojumam saskaņā ar
attiecīgi 1. un 2. punktu.
4.           EIB un EIF turpina
regulāri iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai visus savus
neatkarīgos novērtējuma ziņojumus, kuros
izvērtēti praktiskie rezultāti, kas sasniegti ar EIB un EIF
specifiskajām darbībām saskaņā ar šo regulu.
5.           Ne vēlāk kā [PB
ievietot datumu trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās
spēkā ] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un
Padomei par šīs regulas piemērošanu, kuram, ja vajadzīgs, pievieno
jebkuru attiecīgu priekšlikumu.
V NODAĻA – Vispārīgi
noteikumi
13. pants
Pārredzamība un informācijas publiska atklāšana
Saskaņā ar savām
pārredzamības politikām attiecībā uz piekļuvi
dokumentiem un informācijai EIB savā tīmekļa vietnē
dara publiski pieejamu informāciju par visām EIB finansēšanas un
investīciju operācijām un par to, kā tās palīdz
sasniegt vispārējus mērķus, kas minēti 5. panta 2.
punktā.
14. pants
Revīzija, ko veic Revīzijas palāta
Revīzijas palāta veic revīziju
attiecībā uz ES garantiju un attiecībā uz tiem
maksājumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kuri ir
attiecināmi uz Savienības vispārējo budžetu.
15. pants
Krāpšanas apkarošanas pasākumi
1.           EIB nekavējoties
informē OLAF un sniedz tam nepieciešamo informāciju, ja ar ES
garantiju saistītā projekta jebkurā sagatavošanas,
īstenošanas vai noslēguma posmā EIB ir pamats aizdomām par
iespējamu krāpšanu, korupciju, nelikumīgi iegūtu
līdzekļu legalizēšanu vai citu nelikumīgu darbību, kas
var negatīvi ietekmēt Savienības finanšu intereses.
2.           Lai aizsargātu
Savienības finanšu intereses, OLAF var veikt izmeklēšanas,
tostarp pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013[5], Padomes
Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[6]
un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95[7] paredzētajiem
noteikumiem un procedūrām, lai konstatētu, vai ir notikusi
krāpšana, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizācija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas
ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar jebkuru no
ES garantijas atbalstītām operācijām. OLAF var nodot
attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm
izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju.
Ja minētās nelikumīgās
darbības tiek pierādītas, EIB veic līdzekļu
atgūšanas darbības saistībā ar tās
operācijām, ko atbalsta ar ES garantiju.
3.           Finansēšanas
līgumos, kas parakstīti attiecībā uz operācijām,
ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, ietver noteikumus, kas ļauj
izslēgt no EIB finansēšanas un investīciju operācijām
un, ja nepieciešams, veikt atbilstīgus līdzekļu atgūšanas
pasākumus krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas
darbības gadījumā saskaņā ar ESIF nolīgumu, EIB
politikām un piemērojamajām regulatīvajām
prasībām. Lēmumu par to, vai piemērot izslēgšanu no
EIB finansēšanas un investīciju operācijām, pieņem
saskaņā ar attiecīgo finansējuma vai investīciju
līgumu.
16. pants
Izslēgtās darbības un jurisdikcijas, kas nesadarbojas
1.           Īstenojot savas
finansēšanas un investīciju operācijas, EIB neatbalsta
nekādas darbības, ko veic nelikumīgiem mērķiem,
tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju,
terorisma finansēšanu, krāpšanu nodokļu jomā un
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju un krāpšanu,
kas skar Savienības finanšu intereses. Jo īpaši EIB nepiedalās
nekādās finansēšanas un investīciju operācijās,
izmantojot sabiedrību, kas atrodas jurisdikcijā, kas nesadarbojas,
saskaņā ar savu politiku attiecībā uz vāji
regulētām jurisdikcijām vai jurisdikcijām, kas
nesadarbojas, pamatojoties uz Savienības, Ekonomiskās sadarbības
un attīstības organizācijas vai Finanšu darījumu darba
grupu.
2.           Savās finansēšanas
un investīciju operācijās EIB piemēro principus un
standartus, kas noteikti Savienības tiesību aktos par to, lai
nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanai un teroristu finansēšanai, tostarp prasību veikt
nepieciešamus pasākumus, lai attiecīgajos gadījumos noskaidrotu
faktiskos īpašniekus.
17. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.            Pilnvaras pieņemt 8. panta
6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir uz trīs gadu laikposmu no šīs regulas stāšanās
spēkā. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru
deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms
trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek
automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu
vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 6. punktā minēto
pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta.
Tas neskar jau pastāvošo deleģēto aktu spēkā
esamību.
4.           Tiklīdz tā
pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Saskaņā ar 8. panta
6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā
tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts
paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome
nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām
gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu
neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
VI NODAĻA – Grozījumi
18. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1291/2013
Regulu (ES) Nr. 1291/2013 ar šo groza
šādi:
(1)        Regulas 6. panta 1., 2. un 3. punktu
aizstāj ar šādu:
1.         Finansējums pamatprogrammas
"Apvārsnis 2020" īstenošanai ir EUR 74 328,3 miljoni
faktiskajās cenās, no kuriem ne vairāk kā EUR 71 966,9
miljonus atvēl pasākumiem, ko veic atbilstoši LESD
XIX sadaļai.
Gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments
un Padome daudzgadu finanšu shēmas ietvaros.
2.         Summu, kas paredzēta
pasākumiem, kurus veic atbilstoši LESD XIX sadaļai, sadala starp
šīs regulas 5. panta 2. punkta pirmajā daļā
noteiktajām prioritātēm šādi:
a) zinātnes izcilība –
EUR 23 897,0 miljons faktiskajās cenās;
b) vadošā loma
rūpniecībā – EUR 16 430,5 miljoni
faktiskajās cenās;
c) sabiedrības problēmu
risināšana – EUR 28 560,7 miljoni faktiskajās
cenās.
Maksimālā kopējā summa,
kas paredzēta Savienības finansiālajam ieguldījumam no pamatprogrammas
"Apvārsnis 2020", lai īstenotu konkrētos
mērķus, kas paredzēti 5. panta 3. punktā un KPC
tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju,
ir šāda:
i) izcilības izplatīšana un
dalības paplašināšana – EUR 782,3 miljoni faktiskajās
cenās;
ii) zinātne sabiedrībai un
sadarbībā ar to – EUR 443,8 miljoni faktiskajās cenās;
iii) KPC tiešajām darbībām, kas
nav saistītas ar kodolenerģiju – EUR 1 852,6 miljoni
faktiskajās cenās.
Indikatīvs sadalījums 5. panta 2. un
3. punktā paredzētajām prioritātēm un
konkrētajiem mērķiem ir noteikts II pielikumā.
3.         EIT finansē, izmantojot
maksimālo ieguldījumu no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"
EUR 2 361,4 miljonu faktiskajās cenās apmērā,
kā noteikts II pielikumā.
(2)        II pielikumu aizstāj ar
šīs regulas I pielikumā doto tekstu.
19. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1316/2013
Regulas (ES) Nr. 1316/2013 5. panta 1.
punktu aizstāj ar šādu:
"1.        Finansējums EISI
īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 29 942 259
000 (*) faktiskajās cenās. Minēto summu sadala šādi:
a) transporta nozare: EUR 23 550 582 000,
no kuriem EUR 11 305 500 000 pārvieto no Kohēzijas fonda, lai
atbilstīgi šai regulai izmantotu vienīgi tajās
dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no
Kohēzijas fonda;
b) telekomunikāciju nozare: EUR 1 041 602
000;
c) enerģētikas nozare: EUR 5 350 075
000.
Šīs
summas neskar elastības mehānisma piemērošanu, kas
paredzēts saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013(*).

(*) Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
(2013. gada 2. decembris), ar ko 2014.–2020. gadam tiek noteikta daudzgadu
finanšu shēma (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp)."
VII NODAĻA – Pārejas un
nobeiguma noteikumi
20. pants
Pārejas noteikums
Finansēšanas un investīciju
operācijas, ko parakstījušas EIB vai EIF, laikposmā no 2015.
gada 1. janvāra līdz ESIF nolīguma noslēgšanai, EIB vai
ESIF var iesniegt Komisijai segumam saskaņā ar ES garantiju.
Komisija novērtē šīs
operācijas un, ja tās atbilst 5. pantā noteiktajām
pamatprasībām un ESIF nolīgumam, pieņem lēmumu, ka ES
garantijas segums tiek attiecināts uz tām.
21. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
              1.4.    Mērķis(-i)
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.3.2. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              4.3.2. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              5.3.2. Trešo personu ieguldījumi

              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
– EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Stratēģisko
investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES)
Nr. 1316/2013
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[8]
Politikas
joma: Ekonomika un finanses
ABB darbības joma: Finanšu
operācijas un instrumenti
Sīkāku
informāciju par ABB darbības jomām skatīt 3.2.
iedaļā
Politikas
joma: Mobilitāte un transports
Politikas
joma: Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas
Politikas
joma: Enerģētika
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[9]
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķis(-i)
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Atbalstīt izaugsmi veicinošas
investīcijas saskaņā ar Savienības budžeta
prioritātēm, jo īpaši šādās jomās:
1)       stratēģiskā
infrastruktūra (investīcijas digitālajā un
enerģētikas jomā saskaņā ar ES politikām)
2)       transporta infrastruktūra
rūpniecības centros, izglītība, pētniecība un
inovācija
3)       investīcijas, kas veicina
nodarbinātību, jo īpaši izmantojot MVU finansējumu un
pasākumus attiecībā uz jauniešu nodarbinātību
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 1
Palielināt
Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansēšanas un investīciju
operāciju skaitu un apjomu prioritārajās jomās
Konkrētais mērķis Nr. 2
Palielināt
Eiropas Investīciju fonda (EIF) finansējuma maziem un vidējiem
uzņēmumiem apjomu
Konkrētais mērķis Nr. 3
Eiropas
Investīciju konsultāciju centra izveide
Attiecīgās ABM/ABB darbības:
ECFIN ĢD: Finanšu operācijas un
instrumenti
1.4.3.     Paredzamais(-ie)
rezultāts(-i) un ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Iniciatīvai
būtu jāļauj Eiropas Investīciju bankai un Eiropas
Investīciju fondam veikt finansēšanas un investīciju
operācijas 1.4.1. punktā minētajās jomās ar
lielāku finansējuma apjomu un, EIB gadījumā,
riskantākiem, bet joprojām ekonomiski rentabliem projektiem.
Daudzkāršojošā
ietekme būtu jāgūst, sniedzot ES garantiju EIB, lai ES
garantijas EUR 1 saskaņā ar šo iniciatīvu varētu
radīt projektos investētus EUR 15.
Tādējādi
līdz 2020. gadam šai iniciatīvai vajadzētu
palīdzēt mobilizēt finansējumu projektiem vismaz 315 miljardi
euro. Tam būtu jāpalīdz palielināt kopējās
investīcijas Savienībā un tādējādi
potenciālo un faktisko izaugsmi un nodarbinātību.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Mērķis
ir palielināt investīcijas stratēģiskās jomās,
kas uzskaitītas 1.4.1.
Šajā
kontekstā tiks piemēroti šādi rādītāji:
–
to projektu/MVU skaits, kuri ir saņēmuši EIB/EIF finansējumu
saskaņā ar iniciatīvu.
–
gūtā vidējā daudzkāršojošā ietekme.
Paredzētā daudzkāršojošā ietekme ir aptuveni 15
saistībā ar ES garantijas izmantošanu, salīdzinot ar
kopējām investīcijām, kas piesaistītas projektiem,
kuri atbalstīti saskaņā ar šo iniciatīvu un darījumu
noteikumiem.
–
kumulatīvais finansējuma apjoms, kas piesaistīts
atbalstītajiem projektiem.
Rezultātu
uzraudzība balstīsies uz EIB ziņojumiem un tirgus
pētījumiem.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     ES iesaistīšanās
papildu vērtība
Iniciatīva
nodrošinās mēroga radītus ietaupījumus, izmantojot
inovatīvus finanšu instrumentus, darbojoties kā katalizators
privātu investīciju piesaistē visā Savienībā un
pēc iespējas labāk izmantojot Eiropas iestādes un viņu
pieredzi un zināšanas šim nolūkam. Ģeogrāfisko robežu
Savienībā neesamība sniegs lielāku pievilcību un
zemāku risku atbalstītajiem projektiem kopumā, nekā tas būtu
iespējams atsevišķās dalībvalstīs.
1.5.2.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Komisija
ir guvusi vērtīgu pieredzi ar inovatīviem finansēšanas
instrumentiem, jo īpaši Projektu obligāciju iniciatīvas
izmēģinājuma posmā un izmantojot esošos ES un EIB finanšu
instrumentus, piemēram, tos, kas izstrādāti saskaņā ar
programmu COSME, "Apvārsnis 2020" vai Projektu
obligāciju iniciatīvu.
1.5.3.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Šī
iniciatīva ir pilnībā saderīga ar pašreizējām
programmām 1.a izdevumu kategorijā, jo īpaši Eiropas infrastruktūras
savienošanas instrumentu, "Apvārsnis 2020" un COSME.
Tiks
izmantotas sinerģijas, izmantojot Komisijas pašreizējās
zināšanas par finanšu resursu pārvaldību un par pieredzi, kas
gūta saskaņā ar spēkā esošajiem ES un EIB
finansēšanas instrumentiem.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
X Neierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās pilna mēroga
operācija.
1.7.        Plānotie
pārvaldības veidi[10]
X Komisijas īstenota tieša
pārvaldība
–
X ko veic tās struktūrvienības,
tostarp personāls Savienības delegācijās;
–
¨  ko veic izpildaģentūras
¨ dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:
–
¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;
–
¨ starptautiskām organizācijām un to
aģentūrām (precizēt);
–
¨EIB un Eiropas Investīciju fondam;
–
¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām
struktūrām;
–
¨ publisko tiesību subjektiem;
–
¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes
uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts
privāttiesības un kurām uzticēta publiskā un
privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā
pamataktā.
–       Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā "Piezīmes".
Piezīmes
Garantiju
fonds ir Komisijas tiešā pārvaldībā.
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Saskaņā
ar priekšlikuma 10. pantu EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF,
reizi sešos mēnešos ziņo Komisijai par EIB finansēšanas un
investīciju operācijām. Turklāt EIB, ja nepieciešams
sadarbībā ar EIF, katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
par EIB finansēšanas un investīciju operācijām. Komisijas
pienākums ir līdz katra gada 30. jūnijam nosūtīt
Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai gada pārskatu
par garantiju fonda stāvokli un pārvaldību iepriekšējā
gadā.
Saskaņā
ar priekšlikuma 12. pantu EIB izvērtēs, kā darbojas Eiropas
Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), un sniegs savu
novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Turklāt
Komisija izvērtēs ES garantijas izmantošanu un garantiju fonda
darbību un sniegs par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
Līdz 2018. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados ir
jāsniedz visaptverošs ziņojums par ESIF darbību, kā
arī visaptverošs ziņojums par ES garantijas izmantošanu un to,
kā darbojas garantiju fonds.
2.1.1.     Pārvaldības un
kontroles sistēma
Priekšlikuma
14. pantā noteikts, ka Revīzijas palāta veic revīziju
attiecībā uz ES garantiju un maksājumiem un atgūtajiem
līdzekļiem saskaņā ar minēto garantiju, kuri ir
attiecināmi uz Savienības vispārējo budžetu.
EIB
finansēšanas un investīciju operācijas pārvaldīs EIB
atbilstoši tās pašas noteikumiem un procedūrām, tostarp
attiecīgiem revīzijas, kontroles un uzraudzības pasākumiem.
Kā paredzēts EIB statūtos, EIB Revīzijas komiteja, ko
atbalsta ārējie revidenti, ir atbildīga par EIB operāciju
un pārskatu pareizības pārbaudi. Valde katru gadu apstiprina EIB
finanšu pārskatus.
Turklāt
EIB Direktoru padome, kurā Komisiju pārstāv direktors un
direktora vietnieks, apstiprina katru EIB finansēšanas un investīciju
operāciju un uzrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā
ar tās statūtiem un valdes noteiktajām vispārējām
vadlīnijām.
Pašreizējā
trīspusējā Komisijas, Revīzijas palātas un EIB 2003. gada
oktobra nolīgumā sīki izklāstīti noteikumi, atbilstoši
kuriem Revīzijas palāta veic saskaņā ar ES garantiju EIB veikto
finansēšanas operāciju revīziju.
2.1.2.     Apzinātie riski
EIB
finansēšanas un investīciju operācijām, kuras sedz
Savienības garantija, ir finansiālais risks, ko nevar uzskatīt
par nebūtisku. Varbūtība, ka tiek pieprasīts veikt
maksājumu saistībā ar garantiju, ir reāla. Tomēr tiek
lēsts, ka garantiju fonds nodrošina aizsardzību, kas nepieciešama
Savienības budžetam. Paši projekti var saskarties ar kavējumiem
īstenošanas gaitā un izmaksu pārsniegšanu.
Pat
tad, ja, pamatojoties uz piesardzīgiem pieņēmumiem,
iniciatīvas rentabilitāte varētu ciest no instrumentu
nepietiekamas ieviešanās tirgū un tirgus apstākļu
maiņas laika gaitā, samazinot paredzēto daudzkāršojošo
ietekmi.
Saskaņā
ar priekšlikuma 8. panta 4. punktu garantiju fonda līdzekļi ir
jāinvestē. Šīm investīcijām būs ieguldījumu
risks (piemēram, tirgus risks un kredītrisks) un zināms
operacionālais risks.
2.1.3.     Informācija par izveidoto
iekšējās kontroles sistēmu
ESIF
pārvalda Valde, kas nosaka stratēģisko ievirzi,
stratēģisko aktīvu izvietojumu un darbības politikas un
procedūras, tostarp investīciju politiku projektiem, ko ESIF var
atbalstīt, un ESIF riska profilu.
Lēmumi
par to, kā izmantot ESIF atbalstu infrastruktūrai un lielākiem
vidējas kapitalizācijas projektiem, jāpieņem
Investīciju komitejai. Investīciju komitejas sastāvā
vajadzētu būt neatkarīgiem ekspertiem, kuri ir kompetenti un
pieredzējuši investīciju projektu jomās, un tai būs
jāatskaitās Valdei, kas uzrauga ESIF mērķu izpildi.
Tās
sastāvā būs arī rīkotājdirektors, kas atbild par
ESIF vadību ikdienā un ESIF Investīciju komitejas sanāksmes
sagatavošanu. Rīkotājdirektors ir tieši atbildīgs Valdei un
katru ceturksni ziņo par ESIF darbībām Valdei.
Rīkotājdirektoru ieceļ Valde pēc ar EIB kopēja
priekšlikuma uz atjaunojamu trīs gadu noteiktu termiņu.
Komisija
pārvaldīs Garantiju fonda aktīvus saskaņā ar regulu un
saskaņā ar tās spēkā esošiem iekšējiem
noteikumiem un procedūrām.
2.2.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
Priekšlikuma
15. pantā ir precizēta Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF)
kompetence veikt izmeklēšanu attiecībā uz operācijām,
ko atbalsta saskaņā ar šo iniciatīvu. Saskaņā ar EIB
Valdes 2004. gada 27. jūlija lēmumu par EIB sadarbību ar OLAF
banka ir izveidojusi konkrētus noteikumus sadarbībai ar OLAF
saistībā ar iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai citas
nelikumīgas darbības, kas kaitē Savienības finanšu
interesēm, gadījumiem.
Papildus
tam piemērojami EIB noteikumi un procedūras. Konkrēti tie ietver
EIB iekšējās izmeklēšanas procedūras, ko
apstiprinājusi EIB Vadības komiteja 2013. gada martā.
Turklāt 2013. gada septembī EIB apstiprināja "Politiku, ar
ko novērš aizliegtu rīcību Eiropas Investīciju bankas
darbībās vai attur no tās" (EIB krāpšanas
novēršanas politika).
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta pozīcijas skatīt 3.2. iedaļā
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindrotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums
   || Dif./Nedif.[11] || no EBTA valstīm[12]   || no kandidātvalstīm[13]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 1a || 01.0404 – Garantija ESIF || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 1.a || 01.0405 – ESIF Garantiju fonda uzkrājumu veidošana || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 1.a || 01.0406 – Eiropas Investīciju konsultāciju centrs || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansējuma avoti || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 EIROPAS SAVIENOŠANAS INSTRUMENTS, no kā || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3300
 06.020101 – problemātiskos posmu novēršana, dzelzceļa savstarpējās izmantojamības uzlabošana, savienojumu trūkstošajos posmos veidošana un pārrobežu posmu uzlabošana 06.020102 – Ilgtspējīgas un efektīvas transporta sistēmas nodrošināšana 06.020103 – Transporta veidu integrācijas un starpsavienojumu optimizēšana un sadarbspējas uzlabošana || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2 134,6   404,2
 09.0303 – Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspējas, ilgtspējīgas izvēršanas, ekspluatācijas un modernizācijas veicināšana, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32.020101 – Turpmāka iekšējā enerģijas tirgus integrācija un elektrotīklu un gāzes tīklu sadarbspēja pāri robežām 32.020102 - Savienības energoapgādes drošības nostiprināšana 32.020103 - Ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšana     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 "APVĀRSNIS 2020", no kā || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02.040201 – Vadošā pozīcija kosmosa jomā 02.040203 – Inovācijas palielināšana mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) 02.040301 – Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas izveide un ilgtspējīga izejvielu piegāde 02.040302 – Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Nodrošināt pietiekamu apgādi ar nekaitīgu un augstvērtīgu pārtiku un bioloģiskajiem produktiem ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06.030301 – Resursu ziņā efektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08.020101 – Progresīvas pētniecības stiprināšana Eiropas Pētniecības padomē 08.020103 – Eiropas pētniecības infrastruktūru stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūras 08.020201 - Vadība nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, lāzertehnoloģijas, biotehnoloģijas un progresīvas ražošanas un apstrādes jomā 08.020203 – Inovācijas paplašināšana mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) 08.020301 – Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā 08.020302 - Nekaitīgas, veselīgas un augstas kvalitātes pārtikas un citu bioproduktu pietiekamu krājumu nodrošināšana 08.020303 - Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu 08.020304 - Resursefektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide 08.020305 - Resursefektīva un pret klimata pārmaiņām noturīga ekonomika un ilgtspējīga izejvielu piegāde 08.020306 – Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana 08.0204 – Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana 08.0206 – Zinātne kopā ar sabiedrību un sabiedrībai || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Pētniecības stiprināšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā 09.040102 – Eiropas pētniecības infrastruktūras stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūru 09.040201 – Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģijā 09.040301 – Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā 09.040302 - Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana 09.040303 – Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 – "Apvārsnis 2020" – Uz klientu orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts Savienības politikai || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15.030101 – Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības – jaunu prasmju, zināšanu un inovācijas veidošana, pilnveidošana un tālāknodošana 15.0305 – Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – izglītības, pētniecības, un inovācijas zināšanu trīsstūra integrēšana || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 ITER PĀRPLĀNOŠANA LAIKPOSMĀ NO 2015. līdz 2020. GADAM 08.040102 – ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || -
 Nepiešķirtās rezerves (tostarp vispārējā rezerve saistībām) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 Kopējie finansējuma avoti uzkrājumu veidošanai ESIF garantiju fondam || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 ||   ||   || 8000
 Eiropas Investīciju konsultāciju centra finansējums – 08.040102 – ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || -
 Eiropas Investīciju konsultāciju centra finansējums – Nepiešķirtās rezerves ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 KOPĒJAIS IEGULDĪJUMS ESIF || 1360 || 2050 || 2661 || 1 999 || 20 || 20 || 8110
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1 A || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 ĢD: ECFIN ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01.0405 || Saistības || (1) || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000
 Maksājumi || (2) || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000
 01.0406 || Saistības || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Maksājumi || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS apropriācijas ECFIN ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Maksājumi || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Maksājumi || (5) || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ apropriācijas saskaņā ar 1.a IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || =4+ 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110*
 Maksājumi || =5+ 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110*
* N.B.: Var būt nepieciešamas papildu
apropriācijas, kā noteikts šā finanšu pārskata
pielikumā.
Ja
priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS apropriācijas saskaņā ar 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || "Administratīvie izdevumi"
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 ĢD: ECFIN ||
  Cilvēkresursi || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 KOPĀ ECFIN ĢD ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 KOPĒJĀS apropriācijas saskaņā ar 5. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 KOPĒJĀS apropriācijas saskaņā ar 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Maksājumi || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
–
X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ||
 ||
 Veids[15]   || Vidējās izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas ||
 Konkrēti mērķi Nr. 1: Palielināt EIB finansēšanas un investīciju operāciju skaitu un apjomu prioritārajās jomās un 2: Palielināt EIF finansējuma maziem un vidējiem uzņēmumiem apjomu ||
   ||   ||   ||   || 1350 ||   || 2030 ||   || 2641 ||   || 1979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8000 ||
 Nr. 3: Eiropas Investīciju konsultāciju centra izveide ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 1360 ||   || 2050 ||   || 2661 ||   || 1999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8110 ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvās apropriācijas
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot
administratīvās apropriācijas šādā veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 5. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēmā ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma daudzgadu finanšu shēmā || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[16] daudzgadu finanšu shēmā   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS daudzgadu finanšu shēmā ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Vajadzīgās
cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks
nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir
piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir
pārdalītas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
3.2.3.2.  Paredzamās vajadzības
pēc cilvēkresursiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 || Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[17]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 gg [18]   || – galvenajā mītnē   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT - netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc
cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās
darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības
gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || ·           Aktīvu pārvaldība: portfeļa pārvaldība, kvantitatīvā analīze, arī atbalsta analītiskais darbs risku jomā; ·           atbalsta funkcijas, kas saistītas ar tiešu vadību, īpaši riska pārvaldību un riska vadības daļas (middle office) maksājumu funkcijām; ·           vadība, ziņošana un izpilde saistībā ar garantijām (projektu plānojums); ·           finanšu pārskati un grāmatvedība un pārskatu sniegšanas darbības;
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
[…]
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma.
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
[…]
3.2.5.     Trešo personu ieguldījumi

–
X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
personu līdzfinansējumu.
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes
aiz komata)
   || Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
EUR
miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[19]
 Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 .... pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši piešķirtajiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
[…]
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[…]
Pielikums
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
dokumentam
Priekšlikums
–
EIROPAS
PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par
Eiropas Stratēģisko investīciju fondu
Saskaņā ar priekšlikuma 8. panta 2.
punktu ieņēmumus no Garantiju fonda līdzekļiem un Eiropas
Stratēģisko investīciju fonda investīcijām
piešķir Garantiju fondā.
Šādu maksājumu saistības ir
jāizpilda, izmantojot minēto ieņēmumus. Tomēr
gadījumā, ja šie līdzekļi nav pietiekami, lai
izpildītu tās saistības, tās sedz no Savienības budžeta.
Tāpēc tie var papildināt maksājumu un saistību
apropriācijas, kā norādīts šajā finanšu
pārskatā.
Miljonos EUR
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 Eiropas investīciju fonda palielināta palīdzība
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
* N.B.:
Administratīvās maksas, ko EIB maksā EIF saskaņā ar ES
garantiju. Pēc 2020. gada paredzēti papildu izdevumi aptuveni
EUR 57 miljoni. Skaitļu pamatā ir pieņēmumi par EIF
produktu sortimentu un prognozes sagatavošanas laikā, bet
vēlākā posmā var paredzēt būtiskas izmaiņas.
[1]               Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas
Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai,
Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai
"Investīciju plāns Eiropai". COM(2014) 903 galīgā
versija
[2]               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013
(2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.–2020.
gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013.,
104. lpp.).
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013
(2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010
un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV
L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).
[4]               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem,
ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012.,
1. lpp.).
[5]               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom)
Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu,
ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko
atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un
Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
[6]               Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada
11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko
Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret
krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
[7]               Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995.
gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību
(OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).
[8]               ABM: uz darbības
jomām balstīta vadība, ABB: budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[9]               Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[10]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[12]             EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[13]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[14]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[15]             Rezultāti ir piegādājamie produkti un
pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas skaits,
uzbūvēto ceļu kilometru skaits utt.)
[16]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[17]             CA = līgumdarbinieki; LA = vietējie
darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti; INT = aģentūras
darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās.
[18]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[19]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
I
pielikums
II
pielikums
Budžeta
sadalījums
Indikatīvs
budžeta sadalījums pamatprogrammai "Apvārsnis 2020":
   || miljoni EUR faktiskajās cenās
 I Zinātnes izcilība, no kā: || 23 897,0
    1. Eiropas Pētniecības padome (EPP) || 12 873,6
    2. Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) || 2 578,1
    3. Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības || 6 062,3
    4. Pētniecības infrastruktūras || 2 383,1
 II Vadošā loma rūpniecībā, no kā: || 16 430,5
    1. Vadošā loma rūpniecisko tehnoloģiju jomā (*), (****) || 13 000,7
    2. Piekļuve riska finansējumam (**) || 2 842,3
    3. Inovācija MVU (***) || 587,4
 III Sabiedrības problēmu risināšana, no kā (****): || 28 560,7
    1. Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība || 7 242,6
    2. Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība, jūras, jūrlietu un iekšzemes ūdeņu pētniecība un bioekonomika || 3 698,2
    3. Droša, tīra un efektīva enerģija || 5 672,1
    4. Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports || 6 137,0
    5. Klimata politika, vide, resursu efektivitāte un izejvielas || 2 948,3
    6. Eiropa mainīgā pasaulē – Iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība || 1 255,2
    7. Droša sabiedrība – Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsargāšana || 1 607,3
 IV Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana || 782,3
 V Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to || 443,8
 VI Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības || 1 852,6
 VII Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) || 2 361,4
 KOPĀ || 74 328,3
(*) Tostarp
EUR 7 404 miljoni informācijas un komunikācijas
tehnoloģijām (IKT), no kuriem EUR 1 539 miljoni
atvēlēti fotonikai un mikro- un nanoelektronikai, EUR 3 716
miljoni – nanotehnoloģijām, progresīviem materiāliem un
progresīvai ražošanai un pārstrādei, EUR 498 miljoni
biotehnoloģijai un EUR 1 399 miljoni kosmosam.
Tādējādi svarīgo pamattehnoloģiju atbalstam būs
pieejami EUR 5 753 miljoni.
(**) Aptuveni
EUR 959 miljoni no šīs summas var tikt atvēlēti Eiropas
energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET plāna)
projektiem. Aptuveni viena trešdaļa no šīs summas var tikt
atvēlēta MVU.
(***) Atbilstoši
mērķim MVU atvēlēt vismaz 20 % no kopējiem
apvienotajiem budžetiem, kas paredzēti konkrētajam mērķim
"Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko
tehnoloģiju jomā" un prioritātei "Sabiedrības
problēmu risināšana", vismaz 5 % no minētajiem
apvienotajiem budžetiem tiks sākotnēji atvēlēti MVU
instrumentam. Vismaz 7 % no kopējiem budžetiem, kas paredzēti
konkrētajam mērķim "Vadošā loma pamattehnoloģiju
un rūpniecisko tehnoloģiju jomā" un prioritātei
"Sabiedrības problēmu risināšana", tiks
atvēlēti MVU instrumentam, vidējo vērtību
aprēķinot visam pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"
darbības laikam.
(****)
Instrumenta "Ātrais ceļš uz inovāciju" (ĀCI)
izmēģinājuma darbības tiks finansētas no
konkrētajiem mērķiem "Vadošā loma
pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā" un
no attiecīgajiem konkrētajiem prioritātes "Sabiedrības
problēmu risināšana" mērķiem. Tiks uzsākts
pietiekams skaits projektu, lai būtu iespējams pilnībā
izvērtēt ĀCI izmēģinājumu. "