				|

		52013PC0922

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido kopuzņēmumu “Shift2Rail” /* COM/2013/0922 final - 2013/0445 (NLE) */

			   	SATURS
PASKAIDROJUMA RAKSTS................................................................................................. 5
1........... PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS............................................................................... 5
1.1........ Vispārīgais konteksts.................................................................................................... 5
1.2........ Dzelzceļa jomas
kopuzņēmuma izveides iemesli un mērķi........................................... 5
2........... APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI................................................................................................................ 7
2.1........ Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu izmantošana............ 7
2.2........ Ietekmes novērtējums................................................................................................... 7
3........... PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI.............................................................. 8
3.1........ Priekšlikuma saturs....................................................................................................... 8
3.2........ Juridiskais pamats......................................................................................................... 8
3.3........ Subsidiaritāte un
proporcionalitāte............................................................................... 8
4........... IETEKME UZ BUDŽETU.......................................................................................... 8
PADOMES REGULA, ar ko izveido
kopuzņēmumu “Shift2Rail”......................................... 10
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS.............................................. 22
1........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS................................................... 22
1.1........ Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums............................................................................ 22
1.2........ Attiecīgās politikas jomas
ABM/ABB struktūrā........................................................ 22
1.3........ Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība.................................................................................... 22
1.4........ Mērķi........................................................................................................................... 22
1.5........ Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums.......................................................................... 22
1.6........ Ilgums un finansiālā
ietekme...................................................................................... 22
1.7........ Paredzētie
pārvaldības veidi....................................................................................... 22
2........... PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI................................................................................. 22
2.1........ Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi.......................................................................... 22
2.2........ Pārvaldības un kontroles
sistēma................................................................................ 22
2.3........ Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi........................................................ 22
3........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME.... 22
3.1........ Attiecīgās daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas        22
3.2........ Paredzamā ietekme uz izdevumiem............................................................................ 22
3.2.1..... Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums.................................................. 22
3.2.2..... Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām........................................................... 22
3.2.3..... Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām............................................ 22
3.2.4..... Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu........................................................... 22
3.2.5..... Trešo personu dalība
finansējumā............................................................................... 22
3.3........ Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem........................................................................... 22
1........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS................................................... 23
1.1........ Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums............................................................................ 23
1.2........ Attiecīgās politikas jomas
ABM/ABB struktūrā........................................................ 23
1.3........ Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība.................................................................................... 23
1.4........ Mērķi........................................................................................................................... 23
1.4.1..... Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu            23
1.4.2..... Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības................................................... 23
1.4.3..... Paredzamie rezultāti un ietekme................................................................................. 24
1.4.4..... Rezultātu un ietekmes
rādītāji.................................................................................... 24
1.5........ Uzraudzība un ziņojumu
sniegšana programmas līmenī, pamatojoties uz projekta un darba
uzdevumu kopuma datiem, kā arī sniegumu kvalitātes
uzraudzība, pamatojoties uz izpildes kritēriju kopumu; projekta
pārvaldības uzraudzība, lai pārbaudītu tās
kopējo kvalitāti un atbilstību stratēģiskajai darba
programmai. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums.......................................................................... 24
1.5.1..... Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības............................................................................. 24
1.5.2..... ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība.............................................................................. 24
1.5.3..... Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas................................................. 24
1.5.4..... Saderība un iespējamā
sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem....................... 25
1.6........ Ilgums un finansiālā
ietekme...................................................................................... 26
1.7........ Paredzētie
pārvaldības veidi....................................................................................... 26
2........... PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI................................................................................. 27
2.1........ Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi.......................................................................... 27
2.2........ Pārvaldības un kontroles
sistēma................................................................................ 27
2.2.1..... Apzinātie riski............................................................................................................. 27
2.2.2..... Iekšējās kontroles
sistēmas izveide............................................................................. 27
2.2.3..... Kontroles pasākumu izmaksas un
ieguvumi............................................................... 27
2.2.4..... Paredzamais kļūdas riska
līmenis................................................................................ 28
2.3........ Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi........................................................ 28
3........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME.... 29
3.1........ Attiecīgās daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas        29
3.2........ Paredzamā ietekme uz izdevumiem............................................................................ 30
3.2.1..... Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums.................................................. 30
3.2.2..... Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām........................................................... 32
3.2.3..... Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām............................................ 33
3.2.3.1.. Kopsavilkums............................................................................................................. 33
3.2.3.2.. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības.......................................................................... 35
3.2.4..... Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu........................................................... 37
3.2.5..... Trešo personu dalība
finansējumā............................................................................... 37
PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
1.1.        Vispārīgais
konteksts
Vērienīgie ES mērķi
klimata pārmaiņu, energoapgādes un vides jomā liecina, ka
dzelzceļa nozarei turpmākajās desmitgadēs būs
jāuzņemas būtiska daļa arvien pieaugošajā
pieprasījumā pēc transporta. Savā 2011. gada
baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta
telpu”[1]
Komisija uzsver, cik svarīgi ir izveidot vienotu Eiropas dzelzceļa
telpu, lai sasniegtu to, ka Eiropas transporta sistēma ir konkurētspējīgāka
un resursu ziņā efektīvāka. Rezultātā Komisija ir
pieņēmusi priekšlikumus ceturtajam dzelzceļa nozares
tiesību aktu kopumam[2],
kura mērķis ir novērst atlikušos administratīvos, tehniskos
un reglamentējošos šķēršļus, kas aizkavē
dzelzceļa nozari gan tirgus atvēršanas, gan savstarpējas izmantojamības
ziņā. Tomēr visaptverošais mērķis izveidot
dzelzceļa nozares iekšējo tirgu un sasniegt to, ka nozare ir efektīvāka
un klientu vajadzībām atbilstošāka, noteikti būs
saistīts ar novatorisku pieeju rašanos visā dzelzceļa nozares
vērtību ķēdē, uzņēmējdarbības
modeļos, pakalpojumos un produktos, kam savukārt būs
nepieciešams krass pētījumu un inovācijas pasākumu
palielinājums.
Viens no galvenajiem mērķiem, kas
izvirzīts pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.−2020. gadam
“Apvārsnis 2020”, ir stiprināt Eiropas rūpniecību,
veicot darbības, kuras sekmē pētniecību un inovāciju
dažādās galvenajās rūpniecības nozarēs. Jo
īpaši tā paredz izveidot publiskā un privātā sektora
partnerības (PPP) šo nozaru atbalstam, kas palīdzēs risināt
dažas svarīgākās problēmas, ar kurām saskaras Eiropa.
Kā daļu no sava 2013. gada jūlijā paziņotā
pasākumu kopuma, kam jāveicina ieguldījumi inovācijā,[3] Komisija jau ir
ierosinājusi vairākus tiesību aktu priekšlikumus
attiecībā uz PPP, kas jāveido atbilstīgi pamatprogrammai
“Apvārsnis 2020” kopuzņēmumu formā nolūkā
īstenot kopīgas tehnoloģiju ierosmes dažādās
rūpniecības nozarēs. Šis priekšlikums ir pilnībā
saskaņots ar pieeju, ko attiecina uz kopīgās tehnoloģiju
ierosmes kopuzņēmumiem, pasākumu kopumā, kam jāveicina
ieguldījumi inovācijā.
1.2.        Dzelzceļa
jomas kopuzņēmuma izveides iemesli un mērķi
Eiropas dzelzceļa nozīmes
atjaunošana ir ES transporta politikas galvenais mērķis, lai
ļautu dzelzceļam sekmīgi konkurēt ar citiem transporta
veidiem. Jaunās tehnoloģijas var sniegt lielu ieguldījumu, lai
palīdzētu modernizēt Eiropas dzelzceļus, vienlaikus
arī samazinot darbības un infrastruktūras izmaksas, kā
arī radot jaunas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas
dzelzceļa apgādes nozarē. Būtiski ieguldījumi ES
dzelzceļa pētniecības un inovācijas jomā
pagājušajās desmitgadēs ir palīdzējuši Eiropas
dzelzceļa apgādes nozarei saglabāt vadošo pozīciju pasaules
mērogā, proti, radot ātrgaitas vilcienus, ERTMS,
automatizētas metro sistēmas u. c. Tomēr Komisijas nesenais
pētījums par dzelzceļa apgādes nozares
konkurētspēju[4]
liecina, ka Āzija neatlaidīgi panāk Eiropu kā lielāko
dzelzceļa apgādes tirgu, proti, pateicoties ieguldījumu
palielinājumam pētījumu un inovāciju jomā
tādās valstīs kā Ķīna un Koreja.
Tajā pašā laikā dzelzceļa nozares
pētniecību un inovāciju traucē šādi nozīmīgi
tirgus un sistēmiskie trūkumi, kas attaisno publisko iejaukšanos:
·
augsts produktu pielāgošanas līmenis,
pamatojoties uz valstu standartu un darbības regulējuma
daudzveidību;
·
sistēmiskas pieejas trūkums
inovācijai, jo dalībnieki no visas dzelzceļa nozares
vērtību ķēdes iesaistās ierobežoti vai
nesaskaņoti un mijiedarbība starp dzelzceļa
apakšsistēmām ir sarežģīta;
·
ierobežoti privātie ieguldījumi
pētniecībā un inovācijā, kā arī ierobežota
inovāciju ieviešana tirgū, kam par iemeslu ir zemās
saimnieciskās darbības rezerves un finansējuma nepilnības
visā inovācijas ciklā;
·
paaugstināti finanšu riski, kam par iemeslu ir
ieguldījumu kapitālietilpība un ilgie produktu aprites cikli.
Lai pārvarētu šos
izaicinājumus, ir ierosināta saskaņota ES pieeja
pētniecībai un inovācijai dzelzceļa nozarē, izveidojot
kopuzņēmumu, nolūkā atbalstīt vienotās Eiropas
dzelzceļa telpas pabeigšanu un palielināt ES dzelzceļa nozares
konkurētspēju attiecībā pret citiem transporta veidiem un
ārējo konkurenci.
Ierosinātā kopuzņēmuma
vispārējie mērķi ir šādi:
·
sekmēt kopīga redzējuma
izstrādi un stratēģiskās darba kārtības izveidi;
·
izstrādāt programmu plānošanas
pieeju Eiropas pētniecības un inovācijas jomā, lai
varētu koncentrēties plašā mērogā, aptverot visus
potenciālos partnerus;
·
radīt kritisko masu, kas nodrošinātu
nepieciešamo mērogu un tvērumu;
·
nodrošināt publisko un privāto resursu
efektīvu izmantošanu.
Jo īpaši, izstrādājot,
integrējot, demonstrējot un apstiprinot novatoriskas
tehnoloģijas un risinājumus ritošajam sastāvam,
infrastruktūrai un satiksmes vadības sistēmām,
kopuzņēmums paātrinās un sekmēs to tehnoloģisko
sasniegumu ieviešanu tirgū, kurus var novērtēt, izmantojot
izmērāmus veiktspējas rādītājus, tostarp
šādus:
·
aprites cikla izmaksas un konkurētspēja,
proti, dzelzceļa transporta kopējo izmaksu samazinājums,
tādējādi samazinot izmaksas lietotājiem un valsts
subsīdijas nodokļu maksātājiem;
·
jauda un lietotāju pieprasījums, proti
tas, cik bieži stundā konkrētā maršrutā pieejami
vilcieni/metro/tramvaji, kā arī pasažieru un kravas transporta noslodzes
faktori;
·
pakalpojuma uzticamība un kvalitāte,
proti, uzlabojumi saistībā ar laicīgu ierašanos
galamērķī, kas atspoguļo nepieciešamību uzlabot
dzelzceļa lietotāju precizitāti, kā arī skar vajadzību
pēc ieguldījumiem jaunā transportlīdzekļu parkā,
jo uzticamu transportlīdzekļu vajadzīgs mazāk.
Turklāt šie sasniegumi sekmēs to
atlikušo tehnisko šķēršļu novēršanu, kas kavē
dzelzceļa nozari savstarpējas izmantojamības un
efektivitātes ziņā, un negatīvo papildu seku
samazināšanu saistībā ar dzelzceļa transportu.
Atbilstīgi dzelzceļa nozares
pētījumiem saskaņoti pētījumu un inovācijas
pasākumi EUR 800 miljonu līdz EUR 1 miljarda
apmērā labi definētā publiskā un privātā
sektora partnerības struktūrā nodrošinātu aprites cikla
izmaksu kopējo samazinājumu līdz 50 %, jaudas
vispārējo palielinājumu līdz 100 % un uzticamības
kopējo palielinājumu līdz 50 % dažādos dzelzceļa
tirgus segmentos.
2.           APSPRIEŠANĀS
AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
2.1.        Apspriešanās
ar ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu izmantošana
Tika organizēta plaša apspriešanās
ar ieinteresētajām personām. 2013. gada 28. jūnijā
tika uzsākta atklāta apspriešanās internetā. Tā bija
pieejama 12 nedēļas, līdz 2013. gada 19. septembrim,
un sniedza visām ieinteresētajām personām iespēju
paust savus uzskatus. Tika saņemtas 372 atbildes, tostarp 152 atbildes
no privātpersonām un 220 atbildes no organizāciju vai
iestāžu pārstāvjiem. Atbildes bija no 24 dažādām
ES valstīm, tādējādi tās lielā mērā
aptver visu ES. 60 % atbilžu bija no piecām valstīm, kas pašlaik
saņem vislielāko daļu no pašreizējā ES
finansējuma pētījumiem dzelzceļa jomā, proti, no
Francijas, Spānijas, Itālijas, Vācijas un Apvienotās
Karalistes.
Lielākā daļa respondentu bija
privāti uzņēmumi (42 %), kam sekoja pētniecības
organizācijas un universitātes (21,8 %), nozares apvienības
un tirdzniecības palātas (11,5 %), MVU (10 %) un valsts
iestādes (5,5 %). Atlikušajā daļā ietilpa NVO,
pašnodarbinātas personas u. c. Respondenti lielākoties bija no
dzelzceļa apgādes nozares (ritošais sastāvs,
transportlīdzekļu detaļas, celtniecība un
būvniecība), un tikai 5 % atbilžu bija no infrastruktūras
pārvaldītājiem un 4 % no dzelzceļa
pārvadājumu uzņēmumiem.
Šo tiešsaistes apspriešanos papildināja
individuālas tikšanās ar nozares pārstāvjiem.
2013. gada 12. septembrī tika
organizēta arī ieinteresēto personu uzklausīšana, kurā
piedalījās 85 ieinteresēto personu pārstāvji.
Sīkāka informācija par šo apspriešanās procesu pieejama
ietekmes novērtējuma V pielikumā.
2.2.        Ietekmes
novērtējums
Komisija ir sagatavojusi ierosinātās
regulas ietekmes novērtējumu, kas ir pievienots priekšlikumam.
Ietekmes novērtējumā analizētas dažādas turpmāko
dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu
īstenošanas iespējas, tostarp kopīgo pētījumu
turpināšana, līgumiskas PPP izveide, institucionālas PPP izveide
kopuzņēmuma formā, kā arī Eiropas Dzelzceļa
aģentūras veikta pētniecības un inovācijas
pasākumu koordinēšana. Ietekmes novērtējumā
secināts, ka, ņemot vērā no esošajiem
kopuzņēmumiem gūto pieredzi un neraugoties uz ilgāku
dibināšanas laiku, kopuzņēmuma izveide nodrošina
visatbilstošāko pārvaldības struktūru turpmāko
dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu
īstenošanai.
Galvenās kopuzņēmuma
priekšrocības ir tādas, ka dzelzceļa nozares
pētniecības un inovācijas pasākumu koordinēšana,
programmu plānošana un izpilde būtu vienas, īpaši veidotas
administratīvās struktūras pienākums, kas nodrošinātu
pētniecības un inovācijas pasākumu lielāku nepārtrauktību
un mazāku sadrumstalotību. Stratēģiska ilgtermiņa
plāna un detalizētu darba programmu izstrāde ciešā
sadarbībā ar visiem tirgus dalībniekiem nodrošinās
turpmāko pētniecības un inovācijas projektu kvalitāti
un atbilstību, stiprinot dzelzceļa nozares konkurētspēju.
Komisijas vadošā funkcija arī nodrošinās pētniecības
un inovācijas stratēģijas pielāgošanu vienotas Eiropas
dzelzceļa telpas sasniegšanas mērķiem. Kopuzņēmuma
stabilitāte, kā arī ES un nozares partneru stingras, juridiski
saistošas apņemšanās nodrošinās lielāku sviras efektu
nekā citas iespējas. Kopuzņēmums, pateicoties
elastīgai un pārredzamai dalības nosacījumu un
konsultatīvo funkciju pārvaldībai, arī nodrošina plašu un
līdzsvarotu ieinteresēto personu līdzdalību.
Kopuzņēmumam tiek dota priekšroka
arī atbilstoši sabiedriskās apspriešanas rezultātiem. To uzskata
par gandrīz divas reizes efektīvāku iespēju nekā visas
pārējās. Četri no pieciem respondentiem to
novērtēja kā efektīvu vai ļoti efektīvu, lai
risinātu apzinātās problēmas.
3.           PRIEKŠLIKUMA
JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.        Priekšlikuma
saturs
Šis priekšlikums
attiecas uz kopuzņēmuma “Shift2Rail” (kopuzņēmums S2R)
dibināšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 187. pantu. Arī uz kopuzņēmumu S2R
attieksies standarta nosacījumi, kas paredzēti 2013. gada
jūlijā iesniegtajos priekšlikumos par pieciem kopīgās
tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumiem. Tomēr gaidāms, ka
valsts iestādēm kopuzņēmumā S2R būs
lielāka nozīme nekā kopīgās tehnoloģiju ierosmes
kopuzņēmumu gadījumā, ņemot vērā tā
galveno mērķi sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi.
Tāpēc kopuzņēmuma S2R pārvaldības
struktūra būs atšķirīga.
Kopuzņēmums S2R būtu
jāizveido uz laikposmu, kas beidzas 2024. gada 31. decembrī.
To dibinās Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija, un
dibinātāji, kas nav Savienība, kā norādīts
šīs regulas II pielikumā. Kopuzņēmuma S2R
darbības kopīgi finansēs Savienība un kopuzņēmuma
S2R dalībnieki, kas nav Savienība.
3.2.        Juridiskais
pamats
Priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 187. pants.
Tiks piemēroti dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi,
kas attiecas uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”.
3.3.        Subsidiaritāte
un proporcionalitāte
Priekšlikuma mērķus nevar pietiekami
labi sasniegt, īstenojot valsts programmas, jo problēmas mērogs
pārsniedz jebkuras dalībvalsts spēju to atrisināt vienai
pašai. Pastāv būtiskas atšķirības starp valstu
programmām. Tā kā tās ir sadrumstalotas un dažos aspektos
savstarpēji pārklājas, ir vajadzīga efektīvāka
rīcība ES līmenī. Pētniecības un inovācijas
pasākumu apvienošanai un saskaņošanai ES līmenī ir
lielākas izredzes gūt panākumus, ņemot vērā
izstrādājamo infrastruktūru un tehnoloģiju
transnacionālo raksturu, kā arī vajadzību sasniegt
pietiekamu resursu apjomu. ES iesaistīšanās palīdzēs
racionalizēt pētniecības programmas un nodrošinās
izstrādāto sistēmu savstarpēju izmantojamību, ne vien
veicot kopīgus pirmsnormatīvos pētījumus, lai
atbalstītu standartu sagatavošanu, bet arī īstenojot de facto
standartizāciju, kas izrietēs no ciešās sadarbības
pētniecībā un no transnacionālajiem demonstrējumu
projektiem. Šāda standartizācija paplašinās tirgu un
veicinās konkurenci. Saskaņā ar proporcionalitātes principu
šīs regulas noteikumi paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir
vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai.
4.           IETEKME
UZ BUDŽETU
Maksimālais Savienības
finansiālais ieguldījums iniciatīvā “Shift2Rail”
būs EUR 450 miljoni[5],
ieskaitot EBTA ieguldījumus. Tos maksās no Savienības
vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašajai programmai, ar kuru
īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Šis ieguldījums
tiks veikts no sabiedrisko problēmu risināšanas pīlāra
uzdevumam “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports”[6]. Šī summa ietver
EUR 52 miljonus, kas līdz kopuzņēmuma S2R
darbības uzsākšanai nodrošinās finansējumu kopīgo
dzelzceļa pētījumu pasākumiem atbilstīgi
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmai transporta
jomā 2014.–2015. gadam. Šie kopīgo pētījumu
pasākumi būs priekšgājējs pētniecības un
inovācijas pasākumiem, ko finansēs kopuzņēmums S2R.
Šo pasākumu un attiecīgā budžeta pārvaldību, kā
arī jebkādu tādu summu pārvaldību, kas netiks
piešķirtas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, varēs
pārņemt kopuzņēmums S2R, kad tas būs pietiekami
darbotiesspējīgs, lai izpildītu savu budžetu. Savienības
nodrošinātie līdzekļi darbības izmaksu segšanai būs
vismaz tikpat lieli kā nozares ieguldījumi.
Kopuzņēmuma S2R darbības
laikā kopuzņēmuma S2R administratīvās izmaksas
nepārsniegs EUR 27 miljonus. Šīs izmaksas segs,
Savienībai un kopuzņēmuma S2R dalībniekiem, kas nav
Savienība, veicot finansiālus ieguldījumus vienādās
daļās[7].
2013/0445 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko izveido
kopuzņēmumu “Shift2Rail”
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. pantu
un 188. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[8],
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[9],
tā kā:
(1)       Stratēģijā
“Eiropa 2020”[10] ir uzsvērta vajadzība radīt labvēlīgus
apstākļus ieguldījumiem zināšanās un
inovācijā, tostarp ekoinovācijā, lai Savienībā
nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.
(2)       Baltajā
grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, kas
pieņemta 2011. gada 28. martā (“2011. gada baltā
grāmata”)[11], uzsvērta nepieciešamība izveidot vienotu Eiropas
dzelzceļa telpu, lai sasniegtu to, ka Savienības transporta
sistēma ir konkurētspējīgāka un resursu ziņā
efektīvāka, un risināt tādas svarīgas
sabiedriskās problēmas kā transporta pieprasījuma
palielināšanās, satiksmes sastrēgumi, energoapgādes
drošība un klimata pārmaiņas. Tajā norādīts, ka
inovācija šajā stratēģijā būs ļoti
svarīga un ka ES pētniecībai kompleksi jāaptver viss
pētniecības, inovācijas un ieviešanas cikls, koncentrējoties
uz visdaudzsološākajām tehnoloģijām un apvienojot visas
iesaistītās personas.
(3)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2013. gada [..] Regulas (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido
pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“pamatprogramma
“Apvārsnis 2020””)[12], mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz
pētniecības un inovācijas pasākumiem, apvienojot ES un
privātā sektora līdzekļus publiskā un
privātā sektora partnerībās (PPP), tajās jomās,
kurās pētniecība un inovācija var sniegt ieguldījumu
Savienības plašāko konkurētspējas mērķu
sasniegšanā un palīdzēt atrisināt sabiedriskās
problēmas. Savienība var iesaistīties šādās partnerībās,
nodrošinot finansiālu ieguldījumu kopuzņēmumos, kas
izveidoti, pamatojoties uz Līguma 187. pantu.
(4)       Saskaņā ar Padomes 2013. gada
[..] Lēmumu (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido īpašo programmu,
ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)[13],
atbalstu var sniegt kopuzņēmumiem, kas izveidoti pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020”, saskaņā ar minētajā
lēmumā izklāstītajiem noteikumiem.
(5)       Komisijas
paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Publiskā un
privātā sektora partnerības pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020” — iedarbīgs instruments
vērienīgai inovācijai un izaugsmei Eiropā”[14] apzinātas īpašas atbalstāmas publiskā un
privātā sektora partnerības, tostarp pieci kopīgās
tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumi un kopuzņēmums SESAR
(Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības
pētniecība). Turklāt tajā aicināts veidot
kopuzņēmumu dzelzceļa nozarē, ievērojot to
pētniecības un inovācijas pasākumu apjomu, kas
nepieciešams, lai izveidotu ES vadošo pozīciju dzelzceļa
tehnoloģijās, kā arī ievērojot politisko
nepieciešamību pabeigt vienoto Eiropas dzelzceļa telpu.
(6)       Komisijas
paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceturtais
dzelzceļa nozares tiesību aktu kopums — vienotas Eiropas
dzelzceļa telpas pabeigšana, lai veicinātu Eiropas
konkurētspēju un izaugsmi” (“ceturtais dzelzceļa nozares
tiesību aktu kopums”)[15] uzsvērta nepieciešamība dzelzceļa nozarē izveidot
kopuzņēmumu, lai palīdzētu pilnveidot dzelzceļu
kā transporta veidu, veicinot radikālas inovācijas pasažieru pārvadājumu
ritošajā sastāvā, kravu pārvadājumos, satiksmes
vadības sistēmās un dzelzceļa infrastruktūrā.
Tajā uzsvērts, cik svarīgi, ņemot vērā
ierobežotos publiskā sektora līdzekļus, ir panākt
labāku cenas un vērtības attiecību dzelzceļa
nozarē, pateicoties vienotā tirgus izveidei, un aicināts
panākt plašāku Eiropas mēroga pieeju dzelzceļa nozarei, lai
veicinātu pāreju no autotransporta un gaisa transporta uz
dzelzceļa transportu.
(7)       Kopuzņēmums “Shift2Rail”
(turpmāk tekstā — “kopuzņēmums S2R”) būtu
PPP ar mērķi veicināt un labāk saskaņot
Savienības ieguldījumus pētniecības un inovācijas
jomā dzelzceļa nozarē nolūkā paātrināt un
veicināt pāreju uz integrētāku, efektīvāku,
ilgtspējīgāku un lielāku interesi raisošu ES dzelzceļa
tirgu saskaņā ar dzelzceļa nozares
uzņēmējdarbības vajadzībām un vispārējo
mērķi sasniegt vienotu Eiropas dzelzceļa telpu. Jo īpaši
kopuzņēmums S2R veicinātu konkrētos
mērķus, kas noteikti 2011. gada baltajā grāmatā
un ceturtajā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumā, tostarp
dzelzceļa nozares efektivitātes uzlabošanu valsts budžeta labā;
dzelzceļa tīkla jaudas ievērojamu paplašināšanu vai
uzlabošanu, lai ļautu dzelzceļam efektīvi konkurēt un
ieņemt ievērojami lielāku daļu pasažieru un kravas pārvadājumos;
dzelzceļa pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu, ievērojot
dzelzceļa pasažieru un kravas ekspeditoru vajadzības; to tehnisko
šķēršļu novēršanu, kas kavē nozari savstarpējas
izmantojamības ziņā; kā arī negatīvo papildu seku
samazināšanu saistībā ar dzelzceļa transportu.
Kopuzņēmuma S2R progress virzībā uz šo
mērķu sasniegšanu būtu jānosaka, pamatojoties uz
galvenajiem veiktspējas rādītājiem.
(8)       Kopuzņēmuma S2R
organizācijas un darbības noteikumi būtu jāizklāsta
kopuzņēmuma S2R statūtos, kas ir daļa no šīs
regulas.
(9)       Kopuzņēmuma S2R
dibinātāji būtu Savienība, ko pārstāv Komisija,
un dibinātāji, kas nav Savienība, kā norādīts
II pielikumā, ciktāl tie pieņem šīs regulas
I pielikumā norādītos statūtus. Šie
dibinātāji, kas nav Savienība, ir finansiāli stabilas
atsevišķas juridiskas personas, kam ir finansiālās spējas
un kas pēc intensīvas apspriešanās ar ieinteresētajām
personām rakstiski paudušas savu piekrišanu veikt nozīmīgu
finansiālu ieguldījumu pētniecības pasākumu veikšanai
kopuzņēmuma S2R darbības jomā, izmantojot
struktūru, kas labi pielāgota publiskā un privātā
sektora partnerības īpašībām.
(10)     Ļoti svarīgs S2R
iniciatīvas elements ir būtiska nozares līdzdalība.
Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai publiskie līdzekļi S2R
iniciatīvai būtu vismaz tikpat lieli kā nozares
ieguldījumi. Tādēļ dalība būs pieejama citām
publiskajām vai privātajām struktūrām, kas
vēlēsies nodrošināt nepieciešamos līdzekļus, lai
veiktu pētniecības un inovācijas darbības
kopuzņēmuma S2R darbības jomā.
(11)     Kopuzņēmuma S2R
mērķis būs vadīt S2R iniciatīvas
pētniecības, izstrādes un validācijas darbības,
apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, ko
nodrošinājuši tā dalībnieki, un izmantojot iekšējos un
ārējos tehniskos resursus. Tas radīs jaunus sadarbības
veidus, kas atbilst konkurences noteikumiem, starp ieinteresētajām
personām no visas dzelzceļa nozares vērtību
ķēdes, kā arī ārpus tradicionālās
dzelzceļa nozares un ieviesīs Eiropas Dzelzceļa
aģentūras pieredzi un zinātību jautājumos par savstarpēju
izmantojamību un drošību.
(12)     Lai sasniegtu savus
mērķus, kopuzņēmumam S2R būtu jāsniedz
finansiāls atbalsts, galvenokārt sniedzot dotācijas dalībniekiem
un veicot visatbilstošākos pasākumus, piemēram, iepirkumu vai
dotāciju piešķiršanu pēc uzaicinājumiem iesniegt
priekšlikumus.
(13)     Kopuzņēmumam S2R
būtu jādarbojas pārskatāmi, sniedzot visu saistīto
pieejamo informāciju savām attiecīgajām
struktūrām, kā arī atbilstīgi popularizējot savas
darbības.
(14)     Kopuzņēmuma S2R
veiktās darbības galvenokārt ir pētniecības un
inovācijas darbības. Tāpēc Savienības finansējums
būtu jāmaksā no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Lai
sasniegtu maksimālo ietekmi, kopuzņēmumam S2R būtu
jāizstrādā cieša sinerģija ar citām Savienības
programmām un finansēšanas instrumentiem, piemēram, Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas strukturālajiem un
investīciju fondiem vai riska dalīšanas finansējuma
mehānismu.
(15)     Ieguldījumi, kurus veic dalībnieki,
kas nav Savienība, būtu jādefinē dalības
līgumā ar kopuzņēmumu S2R. Šiem ieguldījumiem
vajadzētu būt saistītiem ne tikai ar kopuzņēmuma S2R
administratīvajām izmaksām un līdzfinansējumu, kas
nepieciešams kopuzņēmuma S2R atbalstīto
pētniecības un inovācijas darbību veikšanai. Minēto dalībnieku
ieguldījumiem vajadzētu būt saistītiem arī ar papildu
darbībām, kas tiem jāveic, lai nodrošinātu
spēcīgu sviras efektu. Šādas papildu darbības būtu
jāuzskata par ieguldījumiem plašākajā S2R
iniciatīvā.
(16)     Līdzdalībai
netiešās darbībās, ko finansē kopuzņēmums S2R,
būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [..]
Regulai (ES) Nr. [..]/2013, ar ko nosaka pētniecības un
inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)
dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus[16].
(17)     Savienības
finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā S2R
būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu
pārvaldības principu un attiecīgajiem noteikumiem par netiešu
pārvaldību, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012[17]
un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012[18].
(18)     Savienības līdzekļu
saņēmēju revīzija atbilstoši šai regulai būtu
jāveic tā, lai tiktu mazināts administratīvais slogs
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [..]/2013 [pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”].
(19)     Būtu jāaizsargā
Savienības un pārējo kopuzņēmuma S2R dalībnieku
finansiālās intereses, īstenojot samērīgus
pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu
novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi
izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un
attiecīgā gadījumā piemērojot administratīvas un
finansiālas sankcijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(20)     Komisijas iekšējam
revidentam vajadzētu būt tādām pašām pilnvarām
attiecībā uz kopuzņēmumu S2R, kādas viņam
ir attiecībā uz Komisiju.
(21)     Saskaņā ar
Līguma 287. panta 1. punktu attiecīgais Savienības
izveidoto struktūru, biroju vai aģentūru izveides akts var
aizliegt Revīzijas palātai pārbaudīt šādu
struktūru, biroju vai aģentūru visu ieņēmumu un
izdevumu pārskatus. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
60. panta 5. punktu to struktūru pārskati, kuras izveidotas
atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantam, ir
jāpārbauda neatkarīgai revīzijas struktūrai, kurai
jāsagatavo atzinums cita starpā par pārskatu ticamību un
pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Lai
izvairītos no pārskatu pārbaudes dublēšanās, ir
pamatoti noteikt, ka Revīzijas palāta nepārbauda
kopuzņēmuma S2R pārskatus.
(22)     Lai veicinātu
kopuzņēmuma S2R izveidi, Komisijai būtu
jāuzņemas atbildība par tā izveidošanu un
sākotnēju darbību, līdz kopuzņēmums S2R ir
pietiekami darbotiesspējīgs, lai pats izpildītu savu budžetu.
(23)     Kopuzņēmuma S2R
mērķus rūpnieciskās pētniecības un
inovācijas stiprināšanai visā Savienībā
dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami plaši un tos var labāk
sasniegt Savienības mērogā, tādējādi izvairoties
no dublēšanās, saglabājot kritisko masu un nodrošinot
optimālu publiskā finansējuma izmantojumu, tāpēc Savienība
var pieņem pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību 5. pantā norādīto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir
vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants — Izveide
1.           Lai koordinētu un pārvaldītu
Savienības ieguldījumus pētniecībā un
inovācijā Eiropas dzelzceļa nozarē, ar šo tiek izveidots
kopuzņēmums Līguma 187. panta nozīmē
(“kopuzņēmums “Shift2Rail”” jeb “kopuzņēmums S2R”)
līdz 2024. gada 31. decembrim.
2.           Kopuzņēmums S2R
ir struktūra, kam uzticēts uzdevums īstenot publiskā un
privātā sektora partnerību, kā norādīts Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[19] 209. pantā.
3.           Kopuzņēmums S2R
ir juridiska persona. Visās dalībvalstīs tam ir
visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar
attiecīgās valsts tiesību aktiem piešķir juridiskām
personām. Tas var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu
īpašumu, kā arī iesaistīties tiesvedībā.
4.           Kopuzņēmuma S2R
mītne atrodas Briselē, Beļģijā.
5.           Kopuzņēmuma S2R
statūti ir izklāstīti I pielikumā.
2. pants — Mērķi
1.           Kopuzņēmumam S2R
ir šādi vispārējie mērķi:
(a)
veicināt Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
[..] Regulas (ES) Nr. [..]/2013, ar ko izveido pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”, īstenošanu un jo īpaši sabiedrisko
problēmu risināšanas pīlārā apzinātā
uzdevuma “Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports” izpildi
atbilstīgi Padomes 2013. gada [..] Lēmumam (ES) Nr. [..]/2013,
ar ko izveido pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašo programmu;
(b)
sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas
izveidi, ātrāku un lētāku pāreju uz piesaistošāku,
konkurētspējīgāku, efektīvāku un
ilgtspējīgāku Eiropas dzelzceļa sistēmu, kā
arī pāreju no autotransporta un gaisa transporta uz dzelzceļa
transportu, īstenojot visaptverošu un saskaņotu pieeju, kas risina
dzelzceļa sistēmas un tās lietotāju pētniecības
un inovācijas vajadzības. Šī pieeja attiecas uz ritošo
sastāvu, infrastruktūru un satiksmes vadību kravas
pārvadājumu tirgus segmentā un tālsatiksmes,
reģionālo, vietējo un pilsētas pasažieru pārvadājumu
tirgus segmentā, kā arī uz intermodālajiem savienojumiem starp
dzelzceļa transportu un citiem transporta veidiem, nodrošinot
lietotājiem integrētu risinājumu no sākuma līdz
beigām viņu dzelzceļa braucienam un transporta
vajadzībām — no palīdzības transakcijas veikšanā
līdz palīdzībai brauciena laikā;
(c)
izstrādāt stratēģisku
ģenerālplānu (“S2R ģenerālplāns”), kā
norādīts I pielikumā ietverto statūtu 1. panta 4. punktā,
kā arī nodrošināt efektīvu un lietderīgu tā
īstenošanu;
(d)
darboties kā centrālajam atsauces punktam
ar dzelzceļu saistītās pētniecības un inovācijas
darbībās, kas finansētas Savienības līmenī,
nodrošinot projektu saskaņošanu un sniedzot visām
ieinteresētajām personām saistīto informāciju;
(e)
aktīvi sekmēt to, ka piedalās un
cieši iesaistās visas attiecīgās ieinteresētās
personas no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes un
ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares, jo īpaši:
dzelzceļa aprīkojuma (gan ritošā sastāva, gan vilcienu
vadības sistēmu) ražotāji un to apgādes ķēde,
infrastruktūras pārvaldītāji, dzelzceļa
pārvadājumu (gan pasažieru, gan kravas) uzņēmumi,
dzelzceļa ritekļu nomas uzņēmumi, sertifikācijas
aģentūras, profesionālās personāla apvienības,
lietotāju apvienības (gan pasažieru, gan kravas transporta), kā
arī visas saistītās zinātniskās iestādes vai attiecīgās
zinātnieku aprindas. Veicināt mazo un vidējo uzņēmumu
(MVU), kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK[20], iesaistīšanos.
2.           Jo īpaši
kopuzņēmums S2R tiecas izstrādāt, integrēt, demonstrēt
un validēt novatoriskas tehnoloģijas un risinājumus, kuri atbilst
visstingrākajiem drošības standartiem un kuru vērtību var
noteikt atbilstīgi šādiem galvenajiem izpildes
rādītājiem, cita starpā:
(a)
dzelzceļa transporta sistēmas aprites
cikla izmaksu samazinājums par 50 %, samazinot infrastruktūras
un ritošā sastāva izstrādes, tehniskās apkopes, ekspluatācijas
un atjaunošanas izmaksas, kā arī palielinot energoefektivitāti;
(b)
dzelzceļa transporta sistēmas jaudas
palielinājums par 100 %, lai atbilstu pieaugošajam pieprasījumam
pēc pasažieru un kravas dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem;
(c)
dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu
uzticamības un precizitātes palielinājums par 50 %;
(d)
to atlikušo tehnisko šķēršļu
novēršana, kuri kavē dzelzceļa nozari savstarpējas
izmantojamības un efektivitātes ziņā, jo īpaši tiecoties
izstrādāt tos punktus, kas tehnoloģisko risinājumu
trūkuma dēļ vēl aizvien ir atklāti punkti savstarpējas
izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS), un
nodrošinot, ka visas kopuzņēmuma S2R
izstrādātās sistēmas un risinājumi ir pilnībā
savstarpēji izmantojami;
(e)
ar dzelzceļa transportu saistīto negatīvo
papildu seku, jo īpaši trokšņa, vibrāciju, emisiju un cita veida
ietekmes uz vidi, samazināšana.
3. pants — Savienības
finansiālais ieguldījums
1.           Maksimālais
Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā “Shift2Rail”
ir EUR 450 miljoni, ieskaitot EBTA ieguldījumus; to maksā
no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām,
kas piešķirtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īpašajai
programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”,
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta
c) apakšpunkta iv) punkta, kā arī 60. un 61. panta
attiecīgajiem noteikumiem minētās regulas 209. pantā
norādītajām struktūrām. Šī summa ietver:
(a)
maksimālo ieguldījumu
kopuzņēmumā S2R administratīvo izmaksu un
darbības izmaksu segšanai EUR 398 miljonu apmērā.
Savienības maksimālais ieguldījums administratīvo izmaksu
segšanai ir EUR 13,5 miljoni;
(b)
papildu summu ne vairāk kā EUR 52 miljonu
apmērā, ko piešķir atbilstīgi pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” darba programmai transporta jomā 2014.–2015. gadam.
Kopuzņēmums S2R var uzņemties šā papildu
ieguldījuma pārvaldīšanu, tiklīdz tas ir pietiekami
darbotiesspējīgs, lai izpildītu savu budžetu.
2.           No citiem Savienības
instrumentiem var piešķirt papildu līdzekļus, kas palielina 1. punktā
minēto ieguldījumu, lai atbalstītu pasākumus
kopuzņēmuma S2R gatavo rezultātu ieviešanai.
3.           Kārtību
attiecībā uz Savienības ieguldījumu nosaka
deleģēšanas nolīgumā un ikgadējos līdzekļu
pārskaitīšanas nolīgumos, ko noslēdz starp Komisiju
Savienības vārdā un kopuzņēmumu S2R.
4.           Šā panta 3. punktā
minētajā deleģēšanas nolīgumā ietver aspektus,
kas izklāstīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta
3. punktā, 60. un 61. pantā un Komisijas
Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā,
kā arī cita starpā:
(a)
prasības attiecībā uz
kopuzņēmuma S2R ieguldījumu to attiecīgo izpildes
rādītāju sasniegšanā, kas minēti Lēmuma
Nr. [..]/ES [īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”] II pielikumā;
(b)
prasības attiecībā uz
kopuzņēmuma S2R ieguldījumu uzraudzībā, kas
minēta Lēmuma Nr. [..]/ES [īpašā programma, ar ko
īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] III pielikumā;
(c)
konkrētos darbības rezultātu
rādītājus, kas saistīti ar kopuzņēmuma S2R
darbību;
(d)
kārtību attiecībā uz to datu
sniegšanu, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Komisija var
izstrādāt savu pētniecības un inovācijas politiku un
pildīt rezultātu izplatīšanas un ziņošanas pienākumus;
(e)
cilvēkresursu izmantošanu un
pārmaiņas tajā, jo īpaši darbā pieņemšanu
atbilstoši funkciju grupām, pakāpēm un kategorijām,
pārklasificēšanu un jebkuras darbinieku skaita pārmaiņas.
4. pants — Ieguldījums, ko
sniedz dalībnieki, kuri nav Savienība
1.           Katrs kopuzņēmuma S2R
dalībnieks, kas nav Savienība, veic savu attiecīgo
ieguldījumu vai arī nodrošina, ka to veic tā saistītās
struktūras. Kopējais visu dalībnieku, kas nav Savienība,
ieguldījums ir vismaz EUR 470 miljoni 1. pantā
minētajā laikposmā.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto ieguldījumu veido:
(a)
ieguldījumi kopuzņēmumā S2R
vismaz EUR 350 miljonu apmērā, kā noteikts
I pielikumā norādīto statūtu 15. panta 2. punktā
un 15. panta 3. punkta b) apakšpunktā, tostarp vismaz EUR 200 miljoni
no dibinātājiem, kas nav Savienība, un to saistītajām
struktūrām, kā arī vismaz EUR 150 miljoni no
asociētajiem dalībniekiem un to saistītajām
struktūrām;
(b)
ieguldījumi natūrā vismaz EUR 120 miljonu
apmērā, no kuriem vismaz EUR 70 miljonus iegulda
dibinātāji, kas nav Savienība, un to saistītās
struktūras, kā arī vismaz EUR 50 miljonus iegulda asociētie
dalībnieki un to saistītās struktūras; šos ieguldījumus
veido izmaksas, kas tiem radušās, īstenojot kopuzņēmuma S2R
darba plānā neparedzētas papildu darbības, kuras paplašina
šo darba plānu un sekmē S2R ģenerālplāna
mērķu sasniegšanu. Atbalstu minēto izmaksu segšanai var sniegt
no citām Savienības finansēšanas programmām
saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Šādos
gadījumos Savienības finansējums neaizstāj
ieguldījumus natūrā, ko veic dalībnieki, kuri nav
Savienība, un to saistītās struktūras.
Par šā punkta b) apakšpunktā
minētajām izmaksām no kopuzņēmuma S2R nevar
saņemt finansiālu atbalstu. Attiecīgās darbības ir
izklāstītas dalības nolīgumā, kas minēts I pielikumā
iekļauto statūtu 3. panta 2. punktā, norādot šo
ieguldījumu aplēsto vērtību.
3.           Kopuzņēmuma S2R
dalībnieki, kas nav Savienība, katru gadu līdz 31. janvārim
ziņo kopuzņēmuma S2R valdei par katrā iepriekšējā
finanšu gadā veikto 2. punktā minēto ieguldījumu
vērtību.
4.           Lai noteiktu 2. punkta
b) apakšpunktā un I pielikumā ietverto statūtu 15. panta
3. punkta b) apakšpunktā minēto ieguldījumu
natūrā vērtību, izmaksas nosaka atbilstīgi
attiecīgo struktūru ierastajai izmaksu uzskaites praksei,
piemērojamajiem tās valsts grāmatvedības standartiem,
kurā struktūra ir izveidota, un piemērojamajiem
Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem/Starptautiskajiem finanšu
pārskatu standartiem. Izmaksas apliecina neatkarīgs ārējs
revidents, ko iecēlusi attiecīgā struktūra.
Ieguldījumu vērtību pārbauda kopuzņēmums S2R.
Nenovērstu neskaidrību gadījumā kopuzņēmums S2R
var veikt novērtējuma revīziju, kā norādīts
statūtu 20. pantā.
5.           Ikvienam
kopuzņēmuma S2R dalībniekam, kas nav Savienība, kurš
nepilda savas saistības attiecībā uz 2. punktā
minētajiem ieguldījumiem sešu mēnešu laikā no dalības
nolīgumā paredzētā termiņa, tiek atņemtas
balsstiesības valdē līdz brīdim, kad tā saistības
ir izpildītas. Ja saistības pēc papildu sešu mēnešu
laikposma beigām vēl arvien nav izpildītas, dalība tiek atcelta.
6.           Papildus 5. punktam
Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt
Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā S2R
vai uzsākt likvidācijas procedūru, kas minēta I pielikumā
izklāstīto statūtu 23. panta 2. punktā, ja dalībnieki
vai to saistītās struktūras nesniedz 2. punktā
minēto ieguldījumu vai to sniedz tikai daļēji vai
novēloti.
5. pants — Finanšu noteikumi
Kopuzņēmums S2R pieņem
savus īpašos finanšu noteikumus saskaņā ar 209. pantu
Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Regulā (ES) Nr. [..]
[Deleģētā regula par finanšu paraugregulu Finanšu regulas 209. pantā
minētajām struktūrām].
6. pants — Personāls
1.           Kopuzņēmuma S2R
nodarbinātajam personālam piemēro Eiropas Savienības
Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtību, kas noteikta ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK)
Nr. 259/68[21], kā arī noteikumus, kas pieņemti, Savienības
iestādēm savstarpēji vienojoties, lai īstenotu minētos
Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtību.
2.           Valde attiecībā uz
kopuzņēmuma S2R personālu īsteno pilnvaras, kas ar
Civildienesta noteikumiem piešķirtas iecēlējinstitūcijai un
kas ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību
piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumus
(turpmāk “iecēlējinstitūcijas pilnvaras”).
Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu
110. pantu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu
un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu,
pieņem lēmumu, ar ko attiecīgās
iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģē izpilddirektoram,
un paredz nosacījumus, kādos šādu pilnvaru deleģējumu
var apturēt. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras
deleģēt tālāk.
Īpašu izņēmuma apstākļu
dēļ valde ar lēmumu uz laiku var apturēt
iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu
izpilddirektoram un šo pilnvaru tālākdeleģējumu, ko veicis
izpilddirektors, kā arī īstenot tās pati vai
deleģēt tās kādam no valdes locekļiem vai
kopuzņēmuma S2R darbiniekam, kas nav izpilddirektors.
3.           Valde pieņem
atbilstīgos Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus
saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu.
4.           Personālresursus nosaka
kopuzņēmuma S2R štatu sarakstā, kurā norāda
pagaidu darbinieku skaitu atbilstīgi funkciju grupām un
pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku skaitu, izteiktu
pilnslodzes ekvivalentos, atbilstīgi tā gada budžetam.
5.           Kopuzņēmuma S2R
personālā ir pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki.
6.           Visas ar personālu
saistītās izmaksas sedz kopuzņēmums S2R.
7. pants — Norīkotie valstu
eksperti un stažieri
1.           Kopuzņēmums S2R
var izmantot norīkotus valstu ekspertus un stažierus, kurus
kopuzņēmums S2R nav pieņēmis darbā.
Norīkoto valstu ekspertu skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos,
iekļauj šīs regulas 6. panta 4. punktā
minētajā informācijā par personālu atbilstīgi
gada budžetam.
2.           Valde pieņem
lēmumu, kurā paredz noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu uz
kopuzņēmumu S2R un par stažieru izmantošanu.
8. pants — Privilēģijas
un imunitāte
Uz kopuzņēmumu S2R un tā
personālu attiecas Protokols par privilēģijām un
imunitāti Eiropas Savienībā.
9. pants — Kopuzņēmuma S2R atbildība
1.           Kopuzņēmuma S2R
līgumisko atbildību reglamentē attiecīgie līgumu
noteikumi un konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam
piemērojamie tiesību akti.
2.           Attiecībā uz
ārpuslīgumisku atbildību kopuzņēmums S2R
saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktu vispārējiem
principiem atlīdzina visus zaudējumus, ko radījis tā
personāls, pildot savus pienākumus.
3.           Visus kopuzņēmuma S2R
veiktos maksājumus attiecībā uz 1. un 2. punktā
minēto atbildību un ar to saistītās izmaksas un izdevumus
uzskata par kopuzņēmuma S2R izdevumiem un tos sedz no tā
līdzekļiem.
4.           Par kopuzņēmuma S2R
saistību izpildi ir atbildīgs vienīgi kopuzņēmums.
10. pants — Eiropas
Savienības Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību akti
1.           Eiropas Savienības
Tiesai ir jurisdikcija Līgumā noteiktajos gadījumos, kā
arī šādos gadījumos:
(a)
jebkuri strīdi starp dalībniekiem
saistībā ar šīs regulas priekšmetu;
(b)
lietas saskaņā ar jebkurām
arbitrāžas klauzulām, kas iekļautas kopuzņēmuma S2R
noslēgtos nolīgumos, lēmumos vai līgumos;
(c)
strīdi, kas saistīti ar to zaudējumu
atlīdzināšanu, kurus radījis kopuzņēmuma S2R
personāls, pildot savus pienākumus;
(d)
visi strīdi starp kopuzņēmumu S2R
un tā personālu atbilstīgi ierobežojumiem un nosacījumiem,
kas paredzēti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtībā.
2.           Visos citos gadījumos,
uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti,
piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas
kopuzņēmuma S2R mītne.
11. pants — Novērtēšana
1.           Līdz 2017. gada 31. decembrim
Komisija sagatavo kopuzņēmuma S2R starpposma
novērtējumu. Komisija novērtējuma secinājumus
kopā ar saviem apsvērumiem nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei
līdz 2018. gada 30. jūnijam.
2.           Pamatojoties uz 1. punktā
minētā starpposma novērtējuma secinājumiem, Komisija
var rīkoties saskaņā ar 4. panta 5. punktu vai veikt
jebkādas citas atbilstīgas darbības.
3.           Sešu mēnešu laikā
pēc kopuzņēmuma S2R likvidācijas, tomēr
nekādā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus
pēc I pielikumā ietverto statūtu 23. pantā
minētās likvidācijas procedūras uzsākšanas Komisija
sagatavo kopuzņēmuma S2R galīgo novērtējumu.
Minētā galīgā novērtējuma rezultātus
nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
12. pants — Budžeta izpildes
apstiprināšana
1.           Budžeta izpildes
apstiprinājums attiecībā uz Savienības ieguldījumu
kopuzņēmumā S2R ir daļa no izpildes
apstiprinājuma, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma sniedz
Komisijai saskaņā ar Līguma 319. pantā paredzēto
procedūru.
2.           Kopuzņēmums S2R
pilnībā sadarbojas ar iestādēm, kas piedalās budžeta
izpildes apstiprināšanas procedūrā, un attiecīgā
gadījumā sniedz jebkādu vajadzīgo papildinformāciju.
Šajā saistībā var lūgt, lai tas tiek
pārstāvēts sanāksmēs, kurās piedalās
attiecīgās iestādes vai struktūras, un lai tas palīdz
Komisijas deleģētajam kredītrīkotājam.
13. pants — Ex post revīzijas
1.           Netiešo darbību izdevumu
ex post revīzijas kopuzņēmums S2R veic
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [..] [pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”] 23. pantu pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” netiešo darbību ietvaros.
2.           Lai nodrošinātu
konsekvenci, Komisija var lemt, ka tā veiks 1. punktā
minēto revīziju.
14. pants — Dalībnieku
finansiālo interešu aizsardzība
1.           Neskarot
I pielikumā izklāstīto statūtu 19. panta 4. punktu,
kopuzņēmums S2R piešķir Komisijas darbiniekiem un
citām kopuzņēmuma S2R vai Komisijas pilnvarotām
personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi
tā objektiem un telpām, kā arī visai informācijai,
tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas
vajadzīga revīzijas veikšanai.
2.           Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un
apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām,
kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 883/2013[22] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96[23], lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai
jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē
Savienības finansiālās intereses saistībā ar
nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kurš finansēts
saskaņā ar šo regulu.
3.           Neskarot 1. un 2. punktu,
līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas izriet no šīs regulas
īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem Komisiju, kopuzņēmumu S2R,
Revīzijas palātu un OLAF skaidri pilnvaro veikt šādu
revīziju un izmeklēšanu atbilstīgi to kompetencēm.
4.           Kopuzņēmums S2R
nodrošina to, ka tā dalībnieku finansiālās intereses ir
pienācīgi aizsargātas, veicot vai pasūtot atbilstīgus
iekšējās un ārējās kontroles pasākumus.
5.           Kopuzņēmums S2R
pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija
Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic OLAF[24]. Kopuzņēmums S2R pieņem vajadzīgos
pasākumus, lai atvieglotu OLAF veikto iekšējo
izmeklēšanu.
15. pants — Konfidencialitāte
Neskarot 16. pantu,
kopuzņēmums S2R nodrošina tādas sensitīvas
informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt
tā dalībnieku vai kopuzņēmuma S2R darbībās
iesaistīto dalībnieku interesēm.
16. pants — Pārredzamība
1.           Uz kopuzņēmuma S2R
rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un
Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par
publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[25].
2.           Kopuzņēmums S2R
pieņem praktisku kārtību Regulas (EK) Nr. 1049/2001
īstenošanai.
3.           Neskarot 10. pantu,
lēmumi, ko kopuzņēmums S2R pieņēmis
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var
būt par pamatu sūdzībai Ombudam atbilstīgi Līguma 228. pantā
paredzētajiem nosacījumiem.
4.           Kopuzņēmums S2R
pieņem praktisku kārtību, lai īstenotu Eiropas Parlamenta
un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par
to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot
Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības
dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu
iestādēs saistībā ar vides jautājumiem[26].
17. pants — Dalības un
rezultātu izplatīšanas noteikumi
Uz darbībām, ko finansē
kopuzņēmums S2R, attiecas Regula (ES) Nr. [..] [dalības
un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi
attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”]. Saskaņā
ar minēto regulu kopuzņēmumu S2R uzskata par
finansēšanas struktūru, un tas sniedz finansiālu atbalstu
netiešām darbībām, kā izklāstīts
I pielikumā iekļauto statūtu 2. pantā.
18. pants —
Uzņēmējvalsts atbalsts
Starp kopuzņēmumu S2R un
valsti, kurā atrodas tā mītne, var noslēgt
administratīvu nolīgumu par privilēģijām un
imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas šādai valstij
jāsniedz kopuzņēmumam S2R.
19. pants — Sākotnējās
darbības
1.           Komisija uzņemas
atbildību par kopuzņēmuma S2R izveidošanu un
sākotnējo darbību, līdz tas ir pietiekami
darbotiesspējīgs, lai pats izpildītu savu budžetu.
Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Komisija veic visus
nepieciešamos pasākumus, sadarbojoties ar pārējiem dalībniekiem
un iesaistot kopuzņēmuma S2R kompetentās
struktūrvienības.
2.           Šajā nolūkā:
(a)
līdz brīdim, kad izpilddirektors sāk
pildīt savus pienākumus pēc tam, kad valde ir iecēlusi
viņu amatā saskaņā ar I pielikuma 9. pantu,
Komisija var iecelt Komisijas ierēdni, kurš darbojas kā pagaidu
izpilddirektors, pilda izpilddirektoram noteiktos pienākumus un kuram var
palīdzēt ierobežots Komisijas ierēdņu skaits;
(b)
atkāpjoties no šīs regulas 6. panta 2. punkta
prasībām, pagaidu direktoram ir iecēlējinstitūcijas
pilnvaras;
(c)
Komisija var nozīmēt ierobežotu pagaidu
ierēdņu skaitu.
3.           Pagaidu izpilddirektors var
ļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām,
kuras iekļautas kopuzņēmuma S2R gada budžetā, kad to
ir apstiprinājusi valde, kā arī var slēgt nolīgumus,
lēmumus un līgumus, tostarp pēc kopuzņēmuma S2R
štatu saraksta pieņemšanas — arī darba līgumus.
4.           Saskaņojot ar
kopuzņēmuma S2R izpilddirektoru un saņemot valdes
apstiprinājumu, pagaidu izpilddirektors nosaka datumu, kurā
kopuzņēmums S2R spēj izpildīt savu budžetu.
Sākot ar minēto dienu, Komisija atturas uzņemties saistības
un veikt maksājumus saistībā ar kopuzņēmuma S2R
darbībām.
20. pants — Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības un kontroles sistēma

              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu „Shift2Rail”
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[27]
Politikas
joma: 6. sadaļa — Transports
Darbība:
06 03. nodaļa “Apvārsnis 2020: pētniecība un
inovācija saistībā ar transportu”
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
X Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību,
pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[28]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt
ar priekšlikumu/iniciatīvu
Ierosinātās
iniciatīvas vispārējais mērķis ir labāk
saskaņot ES dzelzceļa nozares pētniecības un
inovācijas pasākumus, lai atbalstītu vienotās Eiropas
dzelzceļa telpas pabeigšanu, vienlaikus paātrinot novatorisku
risinājumu ieviešanu tirgū un tādējādi palielinot ES
dzelzceļa nozares konkurētspēju.
1.4.2.     Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr.
(1)
Sekmēt mērķtiecīgu,
saskaņotu un ilgtermiņa ieguldījumu ES dzelzceļa nozares
pētniecībā un inovācijā
(2)
Palielināt ES dzelzceļa nozares
pētniecības un inovācijas finansējuma sviras efektu
(3)
Izveidot noturīgus tīklus un
zināšanu apmaiņu starp dažādām ieinteresētajām
personām
(4)
Samazināt ar inovāciju saistītos
riskus
(5)
Palielināt dzelzceļa nozares
pētniecības un inovācijas darbības sniegumu un
efektivitāti
Attiecīgās ABM/ABB darbības
06.03.03.01,
Resursu ziņā efektīvas, videi nekaitīgas, drošas un
vienmērīgas Eiropas transporta sistēmas izveidošana
1.4.3.     Paredzamie
rezultāti un ietekme
Gaidāms,
ka iniciatīva paātrinās tehnoloģisko inovāciju
izplatīšanos, atbalstot patiesi integrēta un savstarpēji izmantojama
ES dzelzceļa tirgus izveidi, tādējādi palielinot ES
dzelzceļa nozares konkurētspēju gan attiecībā pret citiem
transporta veidiem, gan attiecībā pret ārvalstu konkurentiem.
Tas savukārt sekmēs ES dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu
kvalitātes, uzticamības un rentabilitātes palielināšanos.
1.4.4.     Rezultātu
un ietekmes rādītāji
Kopuzņēmums
S2R izstrādās sīkus uzraudzības un
novērtēšanas pamatnosacījumus, bet procesos iekļaus
projekta līmeņa un darba uzdevumu kopuma uzraudzību un
regulāru (reizi ceturksnī) ziņojumu sniegšanu, pamatojoties uz
precīzu un ticamu galveno izpildes rādītāju kopumu.
1.5.        Uzraudzība
un ziņojumu sniegšana programmas līmenī, pamatojoties uz
projekta un darba uzdevumu kopuma datiem, kā arī sniegumu
kvalitātes uzraudzība, pamatojoties uz izpildes kritēriju
kopumu; projekta pārvaldības uzraudzība, lai
pārbaudītu tās kopējo kvalitāti un atbilstību
stratēģiskajai darba programmai. Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa
vai ilgtermiņa vajadzības
Izveidot
kopuzņēmumu kā jaunu Komisijas un nozares partnerības
struktūru pētniecības un inovācijas finansēšanai.
Definēt
stratēģiskajā plānā prioritārās
pētniecības un inovācijas darbības, tostarp plaša
mēroga demonstrējumu pasākumus, kas vajadzīgi, lai
sasniegtu kopuzņēmuma mērķus.
Mobilizēt
publiskā un privātā sektora līdzekļus
stratēģiskā ģenerālplāna darbību
finansēšanai.
Organizēt
konkurētspējīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus,
projektu novērtēšanu un atlasi.
Uzraudzīt
un īstenot projektu finansiālos un zinātniskos aspektus.
Izveidot
un īstenot visas kopuzņēmuma S2R procedūras, tostarp
finanšu revīziju.
Organizēt
jebkuras citas darbības, kas saistītas ar kopuzņēmumu S2R.
1.5.2.     ES
iesaistīšanās pievienotā vērtība
Dzelzceļa
nozares pētniecības un inovācijas finansējuma
līmeņi vēsturiski ir bijuši zemi; veiktie ieguldījumi ir
sadrumstaloti un neefektīvi, jo pastāv būtiskas atšķirības
starp valstu programmām un dzelzceļa sistēmām.
Pētniecības un inovācijas pasākumu apvienošanai un
saskaņošanai ES mērogā ir lielākas izredzes gūt
panākumus, ņemot vērā izstrādājamo
infrastruktūru un tehnoloģiju transnacionālo raksturu, kā
arī vajadzību sasniegt pietiekamu resursu apjomu. Rīcība ES
mērogā palīdzēs racionalizēt pētniecības
programmas un nodrošināt izstrādāto sistēmu savstarpēju
izmantojamību. Šāda standartizācija paplašinās tirgu un
veicinās konkurenci.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Līdzšinējiem
ES mēroga dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas
pasākumiem nav izdevies atbalstīt jaunas tehnoloģijas, kas
ļautu turpināt dažādu valstu dzelzceļa ekosistēmu un
dažādu dzelzceļa apakšsistēmu integrāciju. Turklāt ES
dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas projektu
ieviešana tirgū un ietekme iepriekšējo pamatprogrammu laikā ir
bijusi maza un lēna.
Jaunajā
ES programmā pētniecībai un inovācijai
“Apvārsnis 2020” uzsvērta nepieciešamība uzlabot ES
finansējuma efektivitāti, apkopojot esošos pētniecības un
inovācijas pasākumus un zinātību, proti, izmantojot
publiskā un privātā sektora partnerības. ES mēroga
publiskā un privātā sektora partnerības
pētniecības un inovācijas jomā pirmo reizi tika ieviestas
Septītajā pētniecības pamatprogrammā tādu
kopuzņēmumu formā, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma
par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu.
Vairākkārt
secīgi novērtējot šo pieredzi, noskaidrojās, ka ES
pētniecības un inovācijas finansējuma labāka
koordinēšana pozitīvi iedarbojas uz Eiropas ekonomiku un
sabiedrību.
Esošo
kopuzņēmumu novērtējumi arī radīja
nepieciešamību noteikt stingrākas saistības nozares partneriem,
skaidrāk nosakot šīs saistības un atbilstošo sviras efektu,
kā arī nepieciešamību sniegt tiem skaidrus mērķus un
nodrošināt lielāku atvērtību jauniem dalībniekiem.
1.5.4.     Saderība
un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem
instrumentiem
Starp
finansēšanas pasākumiem atbilstoši programmai “Apvārsnis 2020”
un dalībvalstu un reģionu līdzekļiem var būt sinerģija.
Kopuzņēmuma stabilitāte rosinās potenciālo
ārējo partneru uzticību, tādējādi palīdzot
piesaistīt finansējumu no citiem avotiem.
Var
aplūkot arī sinerģiju ar citiem ES mēroga instrumentiem,
piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (CEF).
1.6.        Ilgums
un finansiālā ietekme
X Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
X  Priekšlikuma/iniciatīvs darbības
laiks: 01.01.2014.–01.01.2024.
–
X  Finansiālā ietekme: 2014.–2020.
(saistību apropriācijas) un 2014.–2024. (maksājumu
apropriācijas)
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[29]
¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
–
¨ no tās struktūrvienību, tostarp Savienības delegāciju
personāla, puses;
–
¨  izmantojot izpildaģentūras.
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
X Netieša pārvaldība,
izpildes uzdevumus deleģējot:
–
¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām;
–
¨ starptautiskām organizācijām un to
aģentūrām (precizēt);
–
¨ EIB vai Eiropas Investīciju fondam;
–
X struktūrām, kas noteiktas Finanšu
regulas 209. pantā;
–
¨ publisko tiesību subjektiem;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības
un kuras pilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu, ciktāl
tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts
privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un
privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu
un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
–       Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Piezīmju
nav
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
Norādīt periodiskumu un
nosacījumus.
Kopuzņēmumu
S2R uzraudzīs, izmantojot pastarpinātus kontaktus, kā
paredzēts statūtu 19. pantā.
Kopuzņēmums
S2R kā PPP struktūra saskaņā ar FR 209. pantu darbojas
atbilstoši stingriem uzraudzības noteikumiem. Uzraudzība tiek
īstenota šādi:
-
valdes īstenota pārraudzība;
-
ārējiem ekspertiem veicot vidusposma un galīgos
novērtējumus (ik pēc trim gadiem un programmas beigās,
Komisijas uzraudzībā).
2.2.        Pārvaldības
un kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie
riski
Riska
novērtējums veikts ietekmes novērtējuma ziņojumā.
Komisijas dienestu darba dokumenta 8. tabulā ir sniegts pārskats
par dažādajiem riskiem un to novērtējumu (39.-40. lpp.).
2.2.2.     Iekšējās
kontroles sistēmas izveide
Komisija
ar deleģētā kredītrīkotāja starpniecību
nodrošinās, ka kopuzņēmumam S2R piemērojamie
noteikumi pilnībā atbilst Finanšu regulas 60. un 61. panta
prasībām.
Kopuzņēmuma
S2R iekšējās kontroles sistēma balstās uz
šādiem elementiem:
-
iekšējās kontroles standartu ieviešana, nodrošinot vismaz Komisijas
garantijām līdzvērtīgas garantijas;
-
procedūras vislabāko projektu atlasei, veicot neatkarīgu
novērtējumu, un to iestrādāšanai juridiskos instrumentos;
-
projektu un līgumu pārvaldība visā ikviena projekta
darbības termiņā;
-
priekšpārbaudes attiecībā uz pilnīgi visām
prasībām, tostarp revīzijas sertifikātu saņemšana un
izmaksu metodoloģiju priekšsertificēšana;
-
prasību izlases ex post revīzija pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” ex post revīzijas ietvaros;
-
projektu rezultātu zinātniska izvērtēšana.
2.2.3.     Kontroles
pasākumu izmaksas un ieguvumi
Komisijas
iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz
kopuzņēmumu, kādas viņam ir attiecībā uz
Komisiju. Turklāt valde var attiecīgi organizēt
kopuzņēmuma iekšējās revīzijas funkcijas izveidošanu.
Kopuzņēmuma
S2R izpilddirektoram kā kredītrīkotājam būs
jāievieš rentabla iekšējās kontroles un pārvaldības
sistēma. Viņam būs jāziņo Komisijai par pieņemto
iekšējās kontroles sistēmu.
Komisija
uzraudzīs neatbilstības risku, izmantojot ziņošanas
sistēmu, ko tā izstrādās, kā arī izmantojot
rezultātus, kas gūti ex post revīzijās, kuras
veic attiecībā uz ES līdzekļu saņēmējiem no
kopuzņēmuma S2R un kuras ir daļa no visas pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” ex post revīzijām.
Izveidotajā
kontroles sistēmā būs jāņem vērā ES līdzekļu
saņēmēju un likumdevējas iestādes stingrā
pārliecība, ka kontroles slogs, kas nepieciešams, lai sasniegtu 2 %
kļūdas robežu, ir kļuvis pārāk liels. Tas
savukārt var mazināt Savienības pētniecības programmas
pievilcīgumu un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt
Savienības pētniecību un inovāciju.
2.2.4.     Paredzamais
kļūdas riska līmenis
Tā
kā kopuzņēmuma S2R dalības noteikumi
būtībā ir tādi paši kā tie, kurus izmantos Komisija,
un tā kā finansējuma saņēmējiem ir
līdzīgs riska profils kā Komisijas finansējuma saņēmējiem,
var gaidīt, ka kļūdu līmenis būs līdzīgs
tam, ko Komisija noteikusi pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”,
t. i., tāds, lai sniegtu pamatotu pārliecību, ka
kļūdu risks visā daudzgadu izdevumu periodā ir 2–5 %
robežās gadā, lai galu galā panāktu, ka daudzgadu programmu
noslēgumā pēc tam, kad ir ņemta vērā visu veikto
revīzijas pasākumu finansiālā ietekme, koriģētās
summas un nepareizi izmaksāto summu atmaksājumi, atlikušo
kļūdu īpatsvars pēc iespējas pietuvotos 2 %.
2.3.        Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus
pretpasākumus.
Komisija
veiks vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot
saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek
aizsargātas Savienības finansiālās intereses,
piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un
jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot
efektīvas pārbaudes un, ja tiek atklāti pārkāpumi,
atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā
gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un
atturošus sodus.
Saskaņā
ar 2.2.1. punktu Komisijas stratēģijā krāpšanas
apkarošanai (COM(2011)376 galīgā redakcija) Komisija izveidos ciešu
sadarbību un sinerģiju, kā arī sekmēs attiecīgo
minētajā stratēģijā krāpšanas apkarošanai
izklāstīto standartu ieviešanu ES iestādēs, tostarp
kopuzņēmumos.
Kopuzņēmums
S2R sadarbosies ar Komisijas dienestiem jautājumos, kas attiecas uz
krāpšanu un pārkāpumiem. Kopuzņēmums S2R
pieņems stratēģiju krāpšanas apkarošanai proporcionāli
krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu
izmaksas un ieguvumus. Turklāt Revīzijas palātai ir
revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas
veiktajām pārbaudēm, attiecībā uz visiem dotāciju
saņēmējiem, līgumslēdzējiem un
apakšuzņēmējiem, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši
Savienības finansējumu.
Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un
apskates uz vietas tādiem uzņēmējiem, kas ir tieši vai
netieši saistīti ar šādu finansējumu, saskaņā ar
kārtību, ko nosaka Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96, lai
pārliecinātos, ka nav notikusi krāpšana, korupcija vai kāda
cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses saistībā ar dotācijas
nolīgumu vai lēmumu par dotācijas piešķiršanu, vai
līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Nr. 1A [Pozīcija: konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 1A || 06.03.07.33 – kopuzņēmums “Shift2Rail” (S2R) – atbalsta izdevumi 06.03.07.34 – kopuzņēmums “Shift2Rail” (S2R) || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
Ieguldījums šajās
budžeta pozīcijās ir paredzēts no:
MOVE ĢD (budžeta pozīcijas 06.03.03.01 un 06.01.05.03):
70 %
RTD ĢD (budžeta pozīcijas 08.02.03.04 un 08.01.05.03): 30 %
Tabulā parādīts gada
finansiālais ieguldījums katrā budžeta pozīcijā*.
 Budžeta pozīcija || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 06.03.03.01 || 36,000 || 31,000 || 31,000 || 36,400 || 49,000 || 58,800 || 65,834** || 308,034
 06.01.05.03[30] || 0,336 || 0,947 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 6,966
 08.02.03.04 || 16,000 || 13,000 || 13,000 || 15,600 || 21,000 || 25,200 || 28,215** || 132,015
 08.01.05.03 || 0,144 || 0,406 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 2,985
 KOPĀ || 52,480 || 45,353 || 45,623 || 53,624 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 450,000
* Šajā
tabulā ietverta summa EUR 52 miljonu apmērā (no tās 70 %
finansēs MOVE ĢD un 30 % finansēs RTD ĢD), kas
līdz kopuzņēmuma S2R darbības uzsākšanai tiks
nodrošināta 2014. gadā kopīgo dzelzceļa
pētījumu pasākumu finansēšanai atbilstīgi
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmai transporta
jomā 2014.–2015. gadam. Šo pasākumu un attiecīgā
budžeta pārvaldību, kā arī jebkādu tādu summu
pārvaldību, kas netiks piešķirtas pēc uzaicinājumiem
iesniegt priekšlikumus, varēs pārņemt kopuzņēmums S2R,
kad tas būs pietiekami darbotiesspējīgs, lai izpildītu savu
budžetu.
** Tajā
skaitā EUR 2,484 miljoni pozīcijā 06.03.03.01 un EUR 1,065 miljoni
pozīcijā 08.01.05.03, t. i., kopā EUR 3,594 miljoni,
kas priekšlaikus jānodrošina 2020. gadā
administratīvajām izmaksām 2021.–2024. gadā.
3.2.        Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1A || Izdevumu kategorija 1A — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kopuzņēmums S2R ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || KOPĀ
 1. sadaļa — Personāla izdevumi || Saistības || (1) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 1,527 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 4,154
 Maksājumi || (2) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,430 || 0,305 || 0,179 || 0,089 || 4,154
 2. sadaļa — Infrastruktūras un darbības izdevumi || Saistības || (1a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 3,646 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 9,346
 Maksājumi || (2a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 0,900 || 0,700 || 0,500 || 0,446 || 9,346
 3. sadaļa — Darbības izdevumi || Saistības || (3a) || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 436,500
 Maksājumi || (3b) || 0,000 || 50,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 44,000 || 30,000 || 16,000 || 6,500 || 436,500
 KOPĀ apropriācijas kopuzņēmumam S2R || Saistības || 1+1a +3a || 52,480 || 45,353 || 45,624 || 53,623 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 450,000
 Maksājumi || 2+2a+3b || 0,480 || 51,353 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 45,330 || 31,005 || 16,679 || 7,035 || 450,000
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Kopuzņēmuma
S2R pamatā ir izmaksu dalīšana ar nozari.
Iepriekšējā tabulā norādītie izdevumi attiecas tikai
uz Savienības ieguldījumu kopuzņēmumā S2R.
Eiropas
Dzelzceļa aģentūrai būs novērotājas statuss. Šo
funkciju pildīs, izmantojot esošos līdzekļus. Par šiem
uzdevumiem netiks pieprasīts ne papildu personāls, ne
apropriācijas.
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1A || Komisijas administratīvie izdevumi
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads un turpmāk || KOPĀ
 Mobilitātes un transporta ĢD (MOVE ĢD)
  Cilvēkresursi || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || p.m. || 2,376
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   || 0,07 ||   ||   || 0,07 ||   || 0,14
 KOPĀ — MOVE ĢD || Apropriācijas || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || p.m. || 2,516
 Pētniecības ĢD (RTD ĢD)
  Cilvēkresursi || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || p.m. || 1,018
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   || 0,03 ||   ||   || 0,03 ||   || 0,06
 KOPĀ — RTD ĢD || Apropriācijas || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || p.m. || 1,078
 KOPĀ — MOVE un RTD ĢD || Apropriācijas || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594 ||   ||   ||   ||
Kopuzņēmuma
Savienības ieguldījuma segšanā piedalās MOVE ĢD (70 %)
un RTD ĢD (30 %).
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads un turpmāk || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   || 53,078 || 45,819 || 46,090 || 54,189 || 72,090 || 86,089 || 96,239 || 0,000 || 453,594
 Maksājumi ||   || 1,078 || 51,819 || 60,090 || 60,189 || 60,090 || 60,089 || 60,190 || 100,049 || 453,594
3.2.2.     Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || Kopā
 Konkrētais mērķis: visu attiecīgo dzelzceļa nozares pētniecības un inovācijas pasākumu koordinēšana ES saskaņā ar S2R ģenerālplānu || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0 || 0 || 0 || 0 || 436,500
3.2.3.     Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Personāla
apmērs (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu (FTE))
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || KOPĀ
 Kopā pagaidu darbinieki || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5
  No tiem AD kategorijas || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5
  No tiem AST kategorijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Līgumdarbinieki || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5 || 96,5
 Norīkotie valstu eksperti || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5 || 131
 * Tādu PPP struktūru gadījumā, kas izveidotas saskaņā ar Finanšu regulas 209. pantu, šī tabula ir ietverta informatīvos nolūkos. Kopuzņēmuma personāla iesaistīšanās aplūkota, ņemot vērā lēmumus par līdzekļiem saistībā ar jaunajiem pārvaldības veidiem atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai. Rezultāts nodrošina budžeta neitralitāti salīdzinājumā ar to administratīvo izdevumu līmeni, kas paredzēts pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai. Darbinieku skaits aprēķināts, pamatojoties uz esošo kopuzņēmumu raksturlielumiem. Darbinieku skaits pakāpeniski palielinātos laikā no 2014. līdz 2016. gadam, un tad saglabātos stabils līdz 2020. gadam. Tad, sākot ar 2021. gadu, viņu skaitu pakāpeniski samazinās, jo kopuzņēmums S2R ieies savā nobeiguma un atlikušo pasākumu pārvaldības posmā. Protams, ja tiktu pieņemts lēmums pagarināt kopuzņēmuma S2R darbības ilgumu, personāla izmaksas 2021.–2024. gadā saglabātos līdzīgas 2020. gada līmeņiem. Pilnīgi izvērstas darbības laikā personālā ietilptu: ·         izpilddirektors un konsultants/asistents è2 FTE; ·         viens nodaļas vadītājs un viena sekretāre Finanšu un administrācijas nodaļā un Programmu plānošanas nodaļā è4 FTE; ·         personāls Finanšu un administrācijas nodaļā, tostarp vismaz viens finanšu un grāmatvedības darbinieks, viens cilvēkresursu un vispārējās administrācijas darbinieks, viens darbinieks saziņas un attiecību ar ieinteresētajām personām jomā, viens IT speciālists un viens darbinieks juridiskajos un līgumu jautājumos è5 FTE; ·         personāls Programmu plānošanas nodaļā, tostarp vismaz viens projektu vadītājs ik piecām inovācijas programmām un viens darbinieks, kas atbildīgs par transversāliem jautājumiem è6 FTE. Aplēsts, ka 2014. gadā personālsastāvā būs 6 darbinieki (tostarp izpilddirektors un viens nodaļas vadītājs (AD kategorijas pagaidu darbinieks), kā arī 4 līgumdarbinieki), kurus pieņems darbā no 2014. gada jūnija līdz oktobrim, kas tādējādi kopumā atbilst 2,5 FTE. Arī 2024. gadā FTE daudzums aprēķināts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka daži darbinieki varētu nestrādāt visu gadu, ja kopuzņēmums pakāpeniski beigtu savu darbību.
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 EUR, miljonos || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads || KOPĀ
 Kopā pagaidu darbinieki || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772
  No tiem AD kategorijas || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772
  No tiem AST kategorijas || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 Līgumdarbinieki || 0,094 || 0,470 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,423 || 0,282 || 0,141 || 0,071 || 4,536
 Norīkotie valstu eksperti || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000
 KOPĀ || 0,160 || 0,906 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 0,859 || 0,609 || 0,359 || 0,180 || 8,308
Personāla
izmaksu aprēķina pamatā ir vidējās personāla izmaksas,
ko aprēķinājis BUDG ĢD, atņemot personāla
pieskaitāmās izmaksas, tādējādi tiešās
personāla izmaksas ir EUR 109 000 attiecībā uz pagaidu
darbiniekiem un EUR 47 000 attiecībā uz
līgumdarbiniekiem, izņemot 2014. gadu, kad ir iekļautas
pilnas AD kategorijas ierēdņa izmaksas (EUR 132 000),
ņemot vērā augstākās šo amata vietu pakāpes.
Nepieciešamās
cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas, izmantojot
tās ĢD apropriācijas, kas jau ir piešķirtas darbības
pārvaldībai un/vai ir pārgrupētas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
3.2.3.2.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
 Atbildīgais ĢD || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads ||
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 1,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 ||
 06 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 2,5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[1] ||
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[2] || Galvenā mītne[3] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 06 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 5* || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 ||
* Darbinieku skaits
Komisijā 2014. gadā ir lielāks nekā turpmākajos
gados, ņemot vērā Komisijas nepieciešamību izveidot
kopuzņēmumu S2R, kā arī vadīt kopīgos
pētījumu projektus atbilstīgi darba programmai transporta
jomā 2014.–2015. gadam, ko pēc tam pārņems
kopuzņēmums.
No 2015. līdz 2020. gadam
būs nepieciešami 4 pilnslodzes ekvivalenti, tostarp 3 AD
kategorijas amata vietas un 1 līgumdarbinieks. Lēmums par
darbinieku skaitu laikposmā pēc 2020. gada tiks pieņemts
vēlāk.
 Kopuzņēmums S2R || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 Pagaidu darbinieki (AD kategorijas) || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1
 Pagaidu darbinieki (AST kategorijas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[1]
 CA || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5
Tādu PPP
struktūru gadījumā, kas izveidotas saskaņā ar Finanšu
regulas 209. pantu, šī tabula ir ietverta informatīvos
nolūkos.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un
ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Kā izklāstīts kopuzņēmuma S2R statūtos
 Ārštata darbinieki || Kā izklāstīts kopuzņēmuma S2R statūtos
3.2.4.     Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[31]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo
personu dalība finansējumā
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads un turpmāk || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru — iemaksas naudā administratīvo izmaksu segšanai || 0,480 || 1,353 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 3,549 || 13,500
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru — iemaksas natūrā darbības izmaksu segšanai* || 0,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 90,500 || 336,500
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas || 0,480 || 42,353 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 94,049 || 350,000
 Papildu darbības || 0,000 || 10,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 50,000 || 120,000
 KOPĀ — trešo personu iemaksas || 0,480 || 52,353 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 144,049 || 470,000

Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
–
X  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
[1]               Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas
vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu
un resursefektīvu transporta sistēmu”, COM(2011)144 galīgā
redakcija.
[2]               Ceturtais dzelzceļa nozares tiesību aktu
kopums — vienotas Eiropas dzelzceļa telpas pabeigšana, lai
veicinātu Eiropas konkurētspēju un izaugsmi, COM(2013)25 final.
[3]               COM(2013)494 final.
[4]               EK, Sector Overview and Competitiveness Survey of the
Railway Supply Industry, 2012. gada maijs, 100. lpp.
[5]               Indikatīvs apjoms pašreizējās cenās.
Summa būs atkarīga no galīgās saskaņotās MOVE
ĢD un RTD ĢD piešķirtās summas pasākumam “Vieds, videi
nekaitīgs un integrēts transports”, ko budžeta iestāde
apstiprinās leģislatīvā akta un finanšu pārskata
galīgajā redakcijā.
[6]               Izņemot Savienības ieguldījumu
administratīvo izmaksu segšanā.
[7]               Līdzekļus Savienības ieguldījuma
segšanai saistībā ar kopuzņēmuma S2R
administratīvajām izmaksām pārdalīs no pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” administratīvo izmaksu pozīcijām.
[8]               OV C , , … lpp.
[9]               OV C , , … lpp.
[10]             COM(2010)2020 galīgā
redakcija.
[11]             Baltā grāmata
“Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz
konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”,
COM(2011)0144 galīgā redakcija.
[12]             OV [..] [pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”].
[13]             OV [..]
[stratēģiskā programma “Apvārsnis 2020”].
[14]             COM(2013)494 final.
[15]             COM(2013)25 final.
[16]             OV … [Pētniecības
pamatprogramma “Apvārsnis 2020”].
[17]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro
Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
[18]             OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.
[19]             OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
[20]             Komisijas 2003. gada 6. maija
Ieteikums 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu
definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).
[21]             OV 56, 4.3.1968., 1. lpp.
[22]             OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.
[23]             OV L 292, 15.11.1996., 2.–5. lpp.
[24]             OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.
[25]             OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.
[26]             OV L 264, 25.9.2006., 13.–19. lpp.
[27]             ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[28]             Kā paredzēts Finanšu
regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.
[29]             Skaidrojumus par
pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Gadījumā, ja budžeta
pozīcijā 06.01.05.03 nebūs pietiekami daudz līdzekļu,
kā finansējuma avotu izmantos pozīcijas 06.01.05.01 un 06.01.05.02.
[31]             Sk. Iestāžu nolīguma 19.
un 24. punktu (laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam).
PIELIKUMI
dokumentam
priekšlikums Padomes Regulai,
ar ko izveido
kopuzņēmumu “Shift2Rail”
I PIELIKUMS.
KOPUZŅĒMUMA STATŪTI
1. Definīcijas
1.
“Asociētais dalībnieks” ir juridiska persona vai
juridisko personu grupa vai konsorcijs, kas izveidots kādā dalībvalstī vai
valstī, kura pievienojusies pamatprogrammai “Apvārsnis2020”, kas izraudzīts
atbilstīgi šo statūtu 4. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai, kas
atbilst šo statūtu 4. panta 3. un 4. punktā paredzētajiem
nosacījumiem un kas atzinis šos statūtus, parakstot apstiprinājuma vēstuli.
2.
“Dibinātājs, kas nav Savienība,” attiecas uz
II pielikumā norādītajiem ieguldītājiem, kas individuāli apņēmušies veikt savu
ieguldījumu vismaz EUR 30 miljonu apmērā kopuzņēmumā S2R tā
darbības laikā un kas atzinuši šos statūtus, parakstot apstiprinājuma vēstuli.
3.
“Inovācijas programmas” jeb “IP” attiecas uz
tematiskajām jomām, saistībā ar kurām veidos 4. punktā minēto S2R
ģenerālplānu. IP izraudzīsies atbilstoši to spējai nodrošināt vislabākos
veiktspējas ieguvumus vienai vai vairākām darbības vidēm un atspoguļot
dzelzceļa sistēmas pieeju. Neatkarīgi no valdes lēmuma grozīt šo struktūru, S2R
ģenerālplānā būtu jāparedz vismaz piecu šādu IP izveide:
(a)
izmaksu ziņā efektīvi un uzticami lieljaudas
vilcieni;
(b)
modernas satiksmes pārvaldības un vadības sistēmas;
(c)
izmaksu ziņā efektīva un uzticama lieljaudas
infrastruktūra;
(d)
IT risinājumi piesaistošiem dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumiem;
(e)
tehnoloģijas ilgtspējīgiem un piesaistošiem Eiropas
kravu pārvadājumu pakalpojumiem.
4.
“S2R ģenerālplāns” attiecas uz vispārēju uz
nākotni vērstu stratēģisko rīcības plānu, kas jāizstrādā kopuzņēmumam S2R,
apspriežoties ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru un Eiropas Dzelzceļa pētniecības
konsultatīvās padomes (ERRAC) tehnoloģiju platformu, lai inovācijas
dzelzceļa nozarē īstenotu ilgtermiņā. Tajā apzinās galvenās prioritātes un
svarīgākās darbības un tehnoloģiskās inovācijas, kas nepieciešamas visām
ieinteresētajām personām, lai sasniegtu šīs regulas 2. pantā norādītos
kopuzņēmuma S2R mērķus. Noteicošā tajā ir veiktspēja, un to veido
ierobežots skaits galveno tematisko jomu vai inovācijas programmu (“IP”), kas
minētas 3. punktā. Pēc tam, kad to ir apstiprinājusi kopuzņēmuma S2R
valde, to apstiprina Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, un paziņo
Eiropas Parlamentam.
2. Uzdevumi
Kopuzņēmums S2R veic šādus uzdevumus:
(a)
S2R ģenerālplānā, kas
minēts šo statūtu 1. panta 4. punktā, definē galvenās pētniecības un
inovācijas darbības, tostarp liela apjoma demonstrējumu pasākumus, kas
nepieciešami, lai paātrinātu integrētu, sadarbspējīgu un standartizētu
tehnoloģisko inovāciju izplatīšanos, lai atbalstītu vienoto Eiropas dzelzceļa
telpu un sasniegtu dzelzceļa sistēmas darbības izcilību, vienlaikus palielinot
jaudu un uzticamību, kā arī samazinot dzelzceļa transporta izmaksas;
(b)
mobilizē publiskā un privātā sektora līdzekļus, ar
ko finansē darbības visās inovācijas programmās, kas definētas S2R
ģenerālplānā;
(c)
uz S2R ģenerālplāna pamata izveido sīki
izstrādātus, uz rezultātiem vērstus gada darba plānus, kam pievienoti sīki izstrādāti
ieguldījumu plāni, kuri nodrošina nepārtrauktību, sinhronitāti un ilgtermiņa
ieguldījumu;
(d)
nodrošina to darbību uzraudzību, kas saistītas ar S2R
ģenerālplānā attiecīgi apzināto vispārējo produktu izstrādi;
(e)
finansiāli atbalsta pētniecības un inovācijas
netiešās darbības, galvenokārt piešķirot dotācijas S2R dalībniekiem un citiem
dalībniekiem, izmantojot vispiemērotākos pasākumus, piemēram, iepirkumu vai
dotāciju piešķiršanu pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai sasniegtu
programmas mērķus, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [..], ar ko nosaka
pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
(2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus;
(f)
organizē pētniecības, izstrādes, validācijas un
izpētes tehnisko darbu, kas veicams tā vadībā, vienlaikus izvairoties no šādu
darbību sadrumstalotības;
(g)
nodrošina dzelzceļa pētniecības un inovācijas
darbību lietderību un efektivitāti un ņem vērā progresu, lai sasniegtu
kopuzņēmuma S2R mērķus, īstenojot atbilstīgus uzraudzības un novērošanas
procesus;
(h)
apkopo lietotāju prasības un definē sadarbspējas
standartus, lai investīcijas pētniecībā un inovācijā novirzītu praktiski
izmantojamiem un tirgū pieprasītiem risinājumiem;
(i)
izvērš ciešu sadarbību un nodrošina saskaņošanu ar
saistītajām Eiropas, valstu un starpvalstu pētniecības un inovācijas darbībām
dzelzceļa nozarē, jo īpaši saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām un
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tādējādi ļaujot kopuzņēmumam S2R
kļūt par galveno atsauces punktu visam ar dzelzceļu saistītajam pētniecības un
inovācijas finansējumam ES līmenī;
(j)
lai varētu izstrādāt progresīvas inovācijas un
nodrošināt inovatīvo risinājumu pastiprinātu ieviešanu tirgū, izveido un izvērš
ciešu ilgtermiņa sadarbību starp Savienību, dzelzceļa rūpniecības nozari un
citām ieinteresētajām personām, tostarp dzelzceļa izmantotājiem un citām
dzelzceļa jomas ieinteresētajām personām, kā arī dalībniekiem ārpus
tradicionālās dzelzceļa nozares;
(k)
darbojas saskaņoti ar valsts un starptautiskajām
pētniecības un inovācijas darbībām dzelzceļa tehniskajā jomā, jo īpaši
izmantojot Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes (ERRAC)
tehnoloģiju platformu, kā arī ar darbībām citās jomās, piemēram, Eiropas Ceļu
transporta pētniecības konsultatīvajā padomē (ERTRAC), Eiropas Aviācijas
pētniecības un inovācijas konsultatīvajā padomē (ACARE), Eiropas
tehnoloģiju platformā Waterborne, nākotnes ražošanas tehnoloģiju
platformā (Manufuture), progresīvo mašīnbūves materiālu un tehnoloģiju
platformā (EuMaT) u. c.;
(l)
veicina MVU iesaistīšanos savās darbībās saskaņā ar
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem;
(m)
mēģina panākt dalībnieku un partneru ģeogrāfiski
līdzsvarotu iesaistīšanos savās darbībās;
(n)
veic informēšanas, paziņošanas un izplatīšanas
darbības, mutatis mutandis piemērojot Regulas (ES) Nr. [..]/2013
[pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 22. panta noteikumus;
(o)
veic jebkādus citus uzdevumus, kas vajadzīgi, lai
sasniegtu šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus.
3. Dalībnieki
1.
Kopuzņēmumā S2R ir šādi dalībnieki:
(a)
Savienība, ko pārstāv Komisija;
(b)
pēc šo statūtu atzīšanas ar apstiprinājuma
vēstuli — šīs regulas II pielikumā norādītie kopuzņēmuma S2R
dibinātāji, kas nav Savienība, kā arī asociētie dalībnieki, kas jāatlasa
saskaņā ar šo statūtu 4. pantu. Šos dalībniekus kopīgi sauc par dalībniekiem,
kas nav Savienība.
2.
Dalībnieku, kas nav Savienība, funkciju un
ieguldījumu definē dalības nolīgumā ar kopuzņēmumu S2R. Šo nolīgumu
apspriež ar izpilddirektoru un pārsūta apstiprināšanai valdē. Tajā sniedz
kvantitatīvu un kvalitatīvu aprakstu par dalībnieku ieguldījumu kopuzņēmumā S2R,
kā definēts šīs regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kā
arī plānu papildu darbībām, kā minēts šīs regulas 4. panta 2. punkta
b) apakšpunktā, un iekļauj noteikumus par dalībnieku pārstāvību valdē.
4. Izmaiņas dalībnieku sastāvā
1.
Jebkura juridiska persona, juridisku personu grupa
vai konsorcijs, kas izveidots kādā dalībvalstī vai valstī, kas pievienojusies
pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par
kopuzņēmuma S2R asociēto dalībnieku, ja attiecīgā persona atzīst
kopuzņēmuma S2R statūtus un apņemas ieguldīt 4. punktā minēto
finansējumu, lai sasniegtu kopuzņēmuma S2R mērķus, kas izklāstīti šīs
regulas 2. pantā.
2.
Kopuzņēmuma S2R asociētos dalībniekus
izraugās atklātā, nediskriminējošā konkursa uzaicinājumā iesniegt
priekšlikumus. Pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus asociētajiem dalībniekiem
izsludina vēlākais trīs mēnešu laikā pēc kopuzņēmuma S2R izveides.
Jebkādus papildu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina atkarībā no
svarīgāko kompetenču nepieciešamības S2R ģenerālplāna īstenošanai. Visus
uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē S2R tīmekļa vietnē un
paziņo ar valstu pārstāvju grupas un citu kanālu starpniecību, lai nodrošinātu
iespējami plašāku dalību nolūkā sasniegt S2R ģenerālplāna mērķus. Kopuzņēmums
S2R mudina piedalīties MVU un dalībniekus no visas dzelzceļa nozares
vērtību ķēdes, kā arī ārpus tradicionālās dzelzceļa nozares.
3.
Valde izvērtē asociētā dalībnieka kandidātu
pieteikumus, ņemot vērā arī pieteikuma iesniedzēja atbilstību un potenciālo
pievienoto vērtību, ko tas varētu dot kopuzņēmuma S2R mērķu
sasniegšanai, pieteikuma iesniedzēja finanšu stabilitāti un jebkādus iespējamos
interešu konfliktus. Tad valde lemj par pieteikumu.
4.
Lai kļūtu par asociēto dalībnieku, nepieciešamais
minimālais pašu ieguldījums ir 2,5 % no tās inovācijas programmas kopējā
budžeta, kurā tas piedalās.
5.
Ikviens dalībnieks var izbeigt dalību kopuzņēmumā S2R.
Dalības izbeigšana neatgriezeniski stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma
nosūtīšanas pārējiem dalībniekiem. Pēc tam bijušais dalībnieks ir atbrīvots no
visiem pienākumiem, izņemot tos, kurus kopuzņēmums S2R apstiprinājis vai
kurus tas uzņēmies pirms dalības izbeigšanas.
6.
Dalību kopuzņēmumā S2R nevar nodot trešai
personai bez valdes iepriekšējas un vienprātīgas piekrišanas.
7.
Tiklīdz ir notikušas jebkādas pārmaiņas dalībnieku
sastāvā atbilstoši šim pantam, kopuzņēmums S2R nekavējoties publicē savā
tīmekļa vietnē atjauninātu kopuzņēmuma S2R dalībnieku sarakstu un
datumu, kurā šādas izmaiņas stājas spēkā.
5. Kopuzņēmuma organizācija
1.
Kopuzņēmumam S2R ir šādas struktūrvienības:
(a)
valde;
(b)
izpilddirektors;
(c)
zinātniskā komiteja;
(d)
valstu pārstāvju grupa.
2.
Zinātniskā komiteja un valstu pārstāvju grupa ir
kopuzņēmuma S2R konsultatīvās struktūrvienības.
6. Valdes sastāvs
Valdē ir ne vairāk kā divdesmit locekļu,
tostarp:
(a)
divi Komisijas pārstāvji;
(b)
viens pārstāvis no katra kopuzņēmuma S2R
dibinātāja, kas nav Savienība;
(c)
vismaz viens asociēto dalībnieku pārstāvis katrā
inovācijas programmā, kā norādīts šo statūtu 1. panta 3. punktā. Šos
pārstāvjus ieceļ kopuzņēmuma S2R valde nolūkā nodrošināt dalībnieku
līdzsvarotu pārstāvību no visas dzelzceļa nozares vērtību ķēdes, kā arī ārpus
tradicionālās dzelzceļa nozares.
7. Valdes darbība
1.
Valdi vada Komisija.
2.
Kopuzņēmuma S2R dalībnieku balsu skaits ir
proporcionāls viņu ieguldījumam kopuzņēmuma kapitālā. Neatkarīgi no šā punkta
pirmā teikuma Komisijai ir 50 % balsstiesību. Komisijas balss nav dalāma,
un tā atspoguļo Savienības nostāju valdē.
3.
Pārstāvji dara visu iespējamo, lai panāktu
vienprātību. Ja vienprātība netiek panākta un neatkarīgi no 4. punkta,
valde pieņem lēmumus ar vismaz divu trešdaļu balsu vairākumu no visām balsīm,
ieskaitot klāt neesošo pārstāvju balsis, ja vien šajos statūtos nav paredzēts
citādi.
4.
Lēmumos, kas saistīti ar asociēto dalībnieku
pievienošanos un asociēto dalībnieku pārstāvību valdē, Komisijai ir izšķirošā
balss, ja nevar sasniegt divu trešdaļu vairākumu.
5.
Valde pieņem savu reglamentu, kas nodrošina tās
darba netraucētu un efektīvu norisi. Šajā reglamentā iekļauj īpašas procedūras
interešu konflikta noteikšanai un novēršanai.
Valde sanāk kopā vismaz trīs reizes gadā. Ārkārtas
sanāksmes tiek sasauktas vai nu pēc lūguma, ko izsaka viena trešdaļa valdes
locekļu, kas pārstāv vismaz 30 % balsstiesību, vai arī pēc Komisijas vai izpilddirektora
lūguma.
Sanāksmes parasti notiek kopuzņēmuma galvenajā
mītnē.
Izpilddirektoram ir tiesības piedalīties sarunās,
bet viņam nav balsstiesību.
Eiropas Dzelzceļa aģentūras pārstāvis un valstu
pārstāvju grupas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks valdes sanāksmēs
piedalās kā novērotāji.
Valde var aicināt citas personas piedalīties tās
sanāksmēs kā novērotājiem.
8. Valdes uzdevumi
Valdei ir vispārēja atbildība par kopuzņēmuma S2R
stratēģisko virzību un darbību, un valde uzrauga tā darbību īstenošanu. Jo
īpaši valde veic šādus uzdevumus:
(a)
pieņem S2R ģenerālplānu un ikvienu
priekšlikumu tā grozīšanai;
(b)
pieņem kopuzņēmuma S2R gada darba plānu un
atbilstīgās izdevumu aplēses, ko ierosinājis izpilddirektors pēc apspriešanās
ar zinātnisko komiteju un valstu pārstāvju grupu;
(c)
izvērtē, apstiprina vai noraida jaunas dalības
pieteikumus saskaņā ar šo statūtu 4. pantu;
(d)
lemj par jebkura dalībnieka, kas nepilda savas
saistības, dalības izbeigšanu kopuzņēmumā S2R un par šīs dalības
izbeigšanas nosacījumiem;
(e)
apstiprina šo statūtu 3. panta 2. punktā
minētos dalības nolīgumus, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar ad hoc
padomdevēju grupu;
(f)
pieņem kopuzņēmuma finanšu noteikumus saskaņā ar
šīs regulas 5. pantu;
(g)
pieņem kopuzņēmuma S2R gada budžetu pēc
izpilddirektora ierosinājuma, tostarp štatu sarakstu, kurā norāda pagaidu
darbinieku skaitu atbilstīgi funkciju grupām un pakāpēm, kā arī līgumdarbinieku
un norīkoto valstu ekspertu skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos;
(h)
īsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz
personālu saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu;
(i)
ieceļ, atlaiž izpilddirektoru, pagarina viņa
pilnvaru termiņu, sniedz viņam norādījumus un uzrauga viņa darbību;
(j)
apstiprina struktūrshēmu pēc izpilddirektora
ieteikuma;
(k)
apstiprina gada pārskatus;
(l)
apstiprina gada darbības ziņojumu, tostarp
atbilstīgos izdevumus;
(m)
attiecīgi organizē kopuzņēmuma S2R iekšējās
revīzijas struktūras izveidi;
(n)
izstrādā procedūras atklātiem un pārskatāmiem
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un apstiprina uzaicinājumus, kā arī,
vajadzības gadījumā, saistītos noteikumus iesniegšanas, novērtēšanas, atlases,
piešķiršanas un pārskatīšanas procedūrām;
(o)
apstiprina finansējuma saņemšanai atlasīto darbību
sarakstu;
(p)
vajadzības gadījumā izveido šo statūtu 14. pantā
minētās darba grupas papildus kopuzņēmuma S2R struktūrvienībām;
(q)
vajadzības gadījumā izstrādā īstenošanas noteikumus
saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punktu, kā arī noteikumus par
valstu ekspertu norīkošanu kopuzņēmumā S2R un par stažieru izmantošanu
saskaņā ar šīs regulas 7. pantu;
(r)
vajadzības gadījumā iesniedz Komisijai jebkura
kopuzņēmuma S2R dalībnieka ierosinātu lūgumu grozīt šo regulu;
(s)
lemj par priekšlikumiem Komisijai saistībā ar
kopuzņēmuma paplašināšanu vai likvidāciju;
(t)
veic jebkādus uzdevumus, kas nav īpaši piešķirti
kādai konkrētai kopuzņēmuma S2R struktūrvienībai, bet ko valde kādai no
tām var piešķirt.
9. Izpilddirektora iecelšana amatā,
atlaišana vai pilnvaru termiņa pagarināšana
1.
Izpilddirektoru ieceļ valde no Komisijas ierosināto
kandidātu saraksta pēc atklātas un pārredzamas atlases procedūras.
2.
Izpilddirektors ir personāla darbinieks un tiek
nodarbināts kā kopuzņēmuma S2R pagaidu darbinieks atbilstīgi Savienības
pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktam.
3.
Lai ar izpilddirektoru noslēgtu līgumu, kopuzņēmumu
S2R pārstāv valdes priekšsēdētājs.
4.
Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci
gadi. Šā perioda beigās Komisija veic novērtējumu, ņemot vērā izpilddirektora
veikuma novērtējumu, kā arī kopuzņēmuma S2R turpmākos uzdevumus un
problēmas.
5.
Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā
ņemts vērā 4. punktā minētais novērtējums, var vienreiz pagarināt
izpilddirektora pilnvaru termiņu ne vairāk kā par pieciem gadiem.
6.
Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir
pagarināts, nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu amatu kopējā
termiņa beigās.
7.
Izpilddirektoru var atlaist tikai ar valdes lēmumu
pēc Komisijas priekšlikuma.
10. Izpilddirektora uzdevumi
1.
Izpilddirektors ir galvenā izpildpersona, kas ir
atbildīga par kopuzņēmuma S2R ikdienas pārvaldību saskaņā ar valdes
lēmumiem.
2.
Izpilddirektors ir kopuzņēmuma S2R
juridiskais pārstāvis. Viņš/viņa atskaitās valdei un veic savus pienākumus
pilnīgi neatkarīgi saskaņā ar viņam/viņai piešķirtajām pilnvarām.
3.
Izpilddirektors izpilda kopuzņēmuma S2R budžetu.
Viņš/viņa sniedz valdei visu informāciju, kas nepieciešama tās funkciju
veikšanai.
4.
Izpilddirektors jo īpaši:
(a)
sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē gada budžeta
projektu, tostarp attiecīgo štatu sarakstu, kurā norāda pagaidu darbinieku
skaitu katrā pakāpē un funkciju grupā, kā arī līgumdarbinieku un norīkoto
valsts ekspertu skaitu, izteiktu pilnslodzes ekvivalentos;
(b)
sagatavo un iesniedz pieņemšanai valdē kopuzņēmuma
gada darba plānus un attiecīgās izdevumu aplēses;
(c)
iesniedz gada pārskatus apstiprināšanai valdē;
(d)
sagatavo un iesniedz apstiprināšanai valdē šo
statūtu 19. panta 2. punktā minēto gada darbības ziņojumu, kā arī
tādus citus ziņojumus, ko var pieprasīt valde;
(e)
risina IP iekšējos strīdus otrajā instancē;
(f)
risina strīdus starp IP pirmajā instancē;
(g)
pārvalda uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un
iesniedz apstiprināšanai valdē finansējuma saņemšanai atlasīto darbību
sarakstu;
(h)
paraksta individuālus nolīgumus vai lēmumus;
(i)
paraksta iepirkuma līgumus;
(j)
nodrošina, ka ir izpildītas kopuzņēmuma saistības
attiecībā uz tā noslēgtajiem līgumiem un nolīgumiem;
(k)
nodrošina saskaņošanu starp dažādajām IP un veic
atbilstīgus pasākumus, lai pārvaldītu projektu mijiedarbību, izvairītos no to
savstarpējas pārklāšanās un veicinātu sinerģiju starp IP;
(l)
ierosina valdei pielāgojumus tehniskajā saturā un
budžeta piešķīrumos starp IP;
(m)
nodrošina plānoto mērķu sasniegšanu un grafiku
ievērošanu, saskaņo IP darbības un veic to turpmāko uzraudzību, kā arī ierosina
mērķu un saistītā grafika attiecīgu pilnveidošanu;
(n)
uzrauga IP panākto progresu mērķu sasniegšanā;
(o)
sagatavo un īsteno kopuzņēmuma S2R saziņas
politiku;
(p)
iesniedz valdei priekšlikumus par struktūrshēmu;
(q)
organizē, vada un uzrauga kopuzņēmuma darbības un
personālu atbilstīgi valdes deleģējuma ierobežojumiem, kā paredzēts šīs regulas
6. panta 2. punktā;
(r)
nodrošina, ka kopuzņēmuma darbības tiek veiktas
pilnīgi neatkarīgi un bez jebkādiem interešu konfliktiem;
(s)
izveido efektīvu un lietderīgu iekšējās kontroles
sistēmu un nodrošina tās darbību, kā arī informē valdi par jebkādām būtiskām
pārmaiņām sistēmā;
(t)
nodrošina riska novērtējuma un riska pārvaldības
veikšanu;
(u)
veic citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērtētu
kopuzņēmuma S2R panākumus tā mērķu sasniegšanā;
(v)
organizē informācijas apmaiņu ar valstu pārstāvju
grupu un ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru;
(w)
veic visus citus uzdevumus, ko valde ir uzticējusi
vai deleģējusi izpilddirektoram.
5.
Izpilddirektors izveido programmu biroju, lai
viņa/viņas atbildībā izpildītu visus no šīs regulas izrietošos atbalsta
uzdevumus. Programmu birojā ietilpst kopuzņēmuma S2R personāls, un tas
jo īpaši veic šādus uzdevumus:
(a)
sniedz atbalstu atbilstīgas grāmatvedības sistēmas
izveidē un pārvaldībā saskaņā ar kopuzņēmuma S2R finanšu noteikumiem;
(b)
pārvalda uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kā
paredzēts gada darba plānā, un administrē nolīgumus vai lēmumus, tostarp to
saskaņošanu;
(c)
nodrošina kopuzņēmuma S2R dalībniekiem un
pārējām struktūrvienībām visu attiecīgo informāciju un atbalstu, kas tiem
vajadzīgs savu pienākumu izpildei, kā arī atbilst to īpašajām prasībām;
(d)
darbojas kā kopuzņēmuma S2R struktūrvienību
sekretariāts un sniedz atbalstu ikvienai darba grupai, ko izveidojusi valde.
11. Eiropas Dzelzceļa aģentūra
Eiropas Dzelzceļa aģentūrai valdē ir
novērotājas statuss, un tā līdzdarbojas S2R ģenerālplāna definēšanā un
īstenošanā, jo īpaši veicot šādus konsultatīvos uzdevumus:
(a)
ierosina iespējamos grozījumus S2R
ģenerālplānā un gada darba plānos, lai jo īpaši nodrošinātu, ka ir aptvertas
pētniecības vajadzības saistībā ar vienotas Eiropas dzelzceļa telpas īstenošanu;
(b)
pēc apspriešanās ar šīs regulas 2. panta
1. punkta e) apakšpunktā minētajām ieinteresētajām personām ierosina
tehniskos standartus pētniecības, izstrādes un validācijas darbībām nolūkā
nodrošināt rezultātu savietojamību un drošību;
(c)
pārskata kopīgās tendences attiecībā uz nākotnē
paredzēto sistēmu un sekmē
mērķa sistēmu noteikšanu regulējuma prasībās;
(d)
pārskata projekta darbības un rezultātus nolūkā
noteikt to atbilstību šīs regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem
mērķiem un nodrošināt pētījumu rezultātu savstarpēju izmantojamību un drošumu.
12. Zinātniskā komiteja
1.
Zinātniskajā komitejā ir ne vairāk kā divpadsmit locekļu.
Tā ievēl priekšsēdētāju no savu locekļu vidus.
2.
Komitejas locekļu vidū ir līdzsvaroti pārstāvēti
pasaules mērogā atzīti zinātnieki un inženieri no akadēmiskajām aprindām,
nozares, maziem un vidējiem uzņēmumiem, nevalstiskām organizācijām, kā arī
regulatīvajām iestādēm. Zinātniskās komitejas locekļiem visiem kopā ir
vajadzīgā zinātniskā kompetence un zinātība, kas aptver tehnisko jomu, kura ir
jāpārzina, lai sniegtu zinātniski pamatotus ieteikumus kopuzņēmumam S2R.
3.
Valde nosaka īpašus kritērijus un procedūru
zinātniskās komitejas locekļu atlasei, kā arī ieceļ tās locekļus. Valde ņem
vērā valstu pārstāvju grupas, Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās
padomes (ERRAC) un Eiropas Dzelzceļa aģentūras ierosinātos potenciālos
kandidātus.
4.
Zinātniskā komiteja veic šādus uzdevumus:
(a)
sniedz ieteikumus par zinātniskajām un
tehnoloģiskajām prioritātēm, kas jāņem vērā gada darba plānos;
(b)
sniedz ieteikumus par zinātniskajiem un
tehnoloģiskajiem sasniegumiem, kas izklāstīti gada darbības ziņojumā;
(c)
ierosina progresīvo pētījumu iespējamās jomas, ko
vēl varētu pilnveidot;
(d)
ierosina iespējamo sinerģiju ar valsts un
starptautiskajām pētniecības un inovācijas darbībām dzelzceļa tehniskajā jomā,
jo īpaši izmantojot Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvās padomes (ERRAC)
tehnoloģiju platformu, kā arī citas šo statūtu 2. panta k) punktā
norādītās jomas.
5.
Zinātniskā komiteja sanāk vismaz divas reizes gadā.
Sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs.
6.
Ar priekšsēdētāja piekrišanu zinātniskā komiteja
var uzaicināt citas personas piedalīties tās sanāksmēs.
7.
Zinātniskā komiteja pieņem savu reglamentu.
13. Valstu pārstāvju grupa
1.
Valstu pārstāvju grupā ir pa vienam pārstāvim no katras
dalībvalsts un no katras valsts, kas pievienojusies pamatprogrammai
“Apvārsnis 2020”. Tā ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no
savu locekļu vidus.
2.
Valstu pārstāvju grupa sanāk vismaz divas reizes
gadā. Sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Sanāksmēs piedalās izpilddirektors
un valdes priekšsēdētājs vai viņu pārstāvji.
3.
Vienotās Eiropas dzelzceļa telpas komitejas, kas
izveidota atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES[1] 62. pantam,
locekļi vai viņu pārstāvji var piedalīties valstu pārstāvju grupas sanāksmēs.
4.
Valstu pārstāvju grupa apspriežas un jo īpaši
pārskata informāciju, kā arī sniedz atzinumus par šādiem jautājumiem:
(a)
stratēģiskās virzības un S2R ģenerālplāna
atjaunināšana, kā arī progress virzībā uz tā mērķu sasniegšanu;
(b)
kopuzņēmuma S2R gada darba plāni;
(c)
saikne ar pamatprogrammu “Apvārsnis2020” un citiem
ES un dalībvalstu finansējuma instrumentiem, tostarp Eiropas infrastruktūras
savienošanas instrumentu, Eiropas struktūrfondiem;
(d)
saikne ar ceturto dzelzceļa nozares tiesību aktu
kopumu un mērķi sasniegt vienotu Eiropas dzelzceļa telpu;
(e)
MVU un attiecīgo ārpus tradicionālās dzelzceļa
nozares esošo dalībnieku iesaistīšanās.
5.
Valstu pārstāvju grupa arī sniedz informāciju
kopuzņēmumam S2R un darbojas kā tā starpnieks šādos jautājumos:
(a)
attiecīgo valstu vai reģionālo pētniecības un
inovācijas programmu statuss un potenciālo sadarbības jomu apzināšana, tostarp
atbilstīgu tehnoloģiju ieviešana;
(b)
konkrēti pasākumi, ko veic valsts vai reģionālā
mērogā saistībā ar rezultātu izplatīšanas pasākumiem, īpašiem tehniskiem
darbsemināriem un saziņas pasākumiem.
6.
Valstu pārstāvju grupa pēc savas iniciatīvas var
sniegt ieteikumus kopuzņēmumam S2R par tehniskiem, ar pārvaldību
saistītiem un finansiāliem jautājumiem, jo īpaši ja šie jautājumi skar valstu
vai reģionu intereses. Kopuzņēmums S2R informē valstu pārstāvju grupu
par turpmākajiem pasākumiem, kas veikti pēc šādiem ieteikumiem.
7.
Valstu pārstāvju grupa pieņem savu reglamentu.
14. Darba grupas
1.
Lai pildītu šo statūtu 2. pantā paredzētos
uzdevumus, kopuzņēmuma S2R valde var izveidot ierobežotu skaitu darba
grupu, lai veiktu darbības, ko tām deleģējusi valde. Šajās grupās iesaista
profesionāļus, un tās darbojas pārskatāmi.
2.
Eksperti, kas piedalās darba grupās, nav
kopuzņēmuma S2R darbinieki.
3.
Lai nodrošinātu visplašāko zinātību, kopuzņēmums S2R
iedrošina un sekmē MVU, pētniecības organizāciju un ārpus tradicionālās
dzelzceļa nozares esošo dalībnieku piedalīšanos darba grupās.
4.
Darba grupas vada kopuzņēmuma S2R pārstāvis.
Komisija un Eiropas Dzelzceļa aģentūra atbalsta šīs darba grupas kā
novērotājas.
15. Finansējuma avoti
1.
Kopuzņēmumu S2R kopīgi finansē Savienība un dalībnieki,
kas nav Savienība, kā arī to saistītās struktūras, izmantojot finansiālu
ieguldījumu, ko iemaksā pa daļām, un ieguldījumu natūrā, kas sastāv no
izmaksām, kuras tiem rodas, īstenojot netiešas darbības, ko neatlīdzina
kopuzņēmums S2R.
2.
Kopuzņēmuma S2R administratīvās izmaksas
nepārsniedz EUR 27 miljonus, un tās sedz no finansiālajiem ieguldījumiem,
ko katru gadu vienādi sadala starp Savienību un kopuzņēmuma S2R dalībniekiem,
kas nav Savienība, izņemot pētniecības centrus un universitātes. Dalībnieku,
kas nav Savienība, veicamo ieguldījumu nosaka proporcionāli to attiecīgajām
budžeta saistībām. Ja daļa no ieguldījuma administratīvo izmaksu segšanai
netiek izlietota, to var darīt pieejamu kopuzņēmuma S2R darbības izmaksu
segšanai.
3.
Kopuzņēmuma S2R darbības izmaksas sedz no
šādiem līdzekļiem:
(a)
Savienības finansiālais ieguldījums;
(b)
ieguldījums natūrā, ko sniedz dalībnieki, kuri nav
Savienība, un to saistītās struktūras un kas sastāv no izmaksām, kuras tiem
radušās, īstenojot netiešās darbības, atskaitot kopuzņēmuma ieguldījumu un
jebkādu citu Savienības ieguldījumu šādu izmaksu segšanā.
4.
Kopuzņēmuma S2R resursus, kas iekļauti tā
budžetā, veido šādi ieguldījumi:
(a)
dalībnieku finansiālie ieguldījumi administratīvo
izmaksu segšanā;
(b)
Savienības finansiālais ieguldījums darbības
izmaksu segšanā;
(c)
visi kopuzņēmuma radītie ieņēmumi;
(d)
jebkādi citi finansiāli ieguldījumi, līdzekļi un
ieņēmumi.
5.
Visus procentus no ieguldījumiem, ko kopuzņēmumam S2R
samaksājuši tā dalībnieki, uzskata par tā ieņēmumiem.
6.
Visus kopuzņēmuma S2R resursus izmanto, lai
sasniegtu šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus.
7.
Kopuzņēmumam S2R pieder visi aktīvi, ko tas
radījis vai kas tam nodoti šīs regulas 2. pantā paredzēto mērķu
sasniegšanai.
8.
Pamatojoties uz šo statūtu 22. panta
4. punktu, kopuzņēmuma S2R dalībniekiem nesadala un neizmaksā
nekādus ieņēmumu pārpalikumus.
16. Savienības ieguldījuma piešķiršana
1.
Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā S2R,
kas paredzēts šīs regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā
minētajām darbības izmaksām un 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā
minētajam papildu ieguldījumam, sadala šādi:
(a)
līdz 40 % piešķir dibinātājiem, kas nav
Savienība, un to saistītajām struktūrām;
(b)
līdz 30 % piešķir asociētajiem dalībniekiem un
to saistītajām struktūrām;
(c)
vismaz 30 % piešķir, organizējot konkursa uzaicinājumus
iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus.
2.
Finansējumu atbilstoši 1. punktam piešķir pēc
tam, kad neatkarīgi eksperti veikuši priekšlikumu novērtēšanu.
3.
Kopuzņēmuma S2R finanšu saistības
nepārsniedz tā budžetā pieejamo vai tā dalībnieku atvēlēto finanšu līdzekļu
apjomu.
17. Finanšu gads
Finanšu gads ilgst
no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
18. Darbības un finanšu plānošana
1.
Izpilddirektors sagatavo un pieņemšanai valdē
iesniedz gada darba plāna projektu, pamatojoties uz S2R ģenerālplānu,
iekļaujot tajā sīki izstrādātu pētniecības un inovācijas pasākumu plānu,
administratīvos pasākumus, kā arī attiecīgās izdevumu aplēses nākamajam gadam.
Darba plāna projektā norāda arī saskaņā ar šo statūtu 15. panta
3. punkta b) apakšpunktu veicamā ieguldījuma aplēsto vērtību.
2.
Konkrēta gada darba plānu pieņem līdz iepriekšējā
gada beigām. Gada darba plānu publisko.
3.
Izpilddirektors sagatavo gada budžeta projektu
nākamajam gadam un iesniedz to pieņemšanai valdē.
4.
Konkrēta gada budžetu valde pieņem līdz iepriekšējā
gada beigām.
5.
Gada budžetu pielāgo, ņemot vērā Savienības
ieguldījuma apmēru, kas noteikts Savienības budžetā.
19. Ziņošana par darbību un finansēm
1.
Izpilddirektors katru gadu ziņo valdei par savu
pienākumu izpildi saskaņā ar kopuzņēmuma S2R finanšu noteikumiem.
2.
Katru gadu līdz 15. februārim izpilddirektors
iesniedz apstiprināšanai valdē gada darbības ziņojumu par kopuzņēmuma S2R
panākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā, jo īpaši saistībā ar konkrētā gada
darba plānu. Minētajā ziņojumā cita starpā ietver informāciju par šādiem
jautājumiem:
(a)
veiktās pētniecības, inovācijas un citas darbības,
kā arī atbilstošie izdevumi;
(b)
iesniegtās darbības, kā arī to sadalījums
atbilstīgi dalībnieku veidam, tostarp MVU, un atbilstīgi valstīm;
(c)
finansējumam atlasītās darbības, tostarp to
sadalījums atbilstīgi dalībnieku veidam, tostarp MVU, un atbilstīgi valstīm,
norādot kopuzņēmuma S2R ieguldījumu individuāliem dalībniekiem un
darbībām.
Pēc tam, kad valde ir apstiprinājusi gada darbības
ziņojumu, to nosūta valstu pārstāvju grupai un publisko.
3.
Kopuzņēmums S2R katru gadu informē Komisiju
atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktam.
4.
Kopuzņēmuma S2R pārskatus pārbauda
neatkarīga revīzijas struktūra, kā noteikts Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā.
Revīzijas palāta kopuzņēmuma S2R pārskatus
nepārbauda.
20. Iekšējā revīzija
Komisijas iekšējam
revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz kopuzņēmumu S2R, kādas
viņam ir attiecībā uz Komisiju.
21. Dalībnieku atbildība un apdrošināšana
1.
Attiecībā uz kopuzņēmuma S2R parādiem dalībnieku
finansiālā atbildība aprobežojas tikai ar ieguldījumu, ko tie jau snieguši administratīvo
izmaksu segšanai.
2.
Kopuzņēmums S2R noslēdz un uztur spēkā
pienācīgu apdrošināšanu.
22. Interešu konflikti
1.
Īstenojot savas darbības, kopuzņēmums S2R,
tā struktūrvienības un personāls izvairās no jebkāda interešu konflikta.
2.
Valde pieņem noteikumus interešu konflikta
novēršanai un pārvaldībai attiecībā uz kopuzņēmuma dalībniekiem,
struktūrvienībām, personālu un norīkoto personālu. Minētajos noteikumos paredz
prasību valdes sastāvā esošajiem dalībnieku pārstāvjiem izvairīties no interešu
konflikta.
23. Likvidācija
1.
Kopuzņēmumu S2R likvidē šīs regulas
1. pantā noteiktā laikposma beigās.
2.
Ja Komisija vai visi dalībnieki, kas nav Savienība,
izstājas no kopuzņēmuma S2R, automātiski sāk likvidācijas procedūru.
3.
Lai īstenotu kopuzņēmuma S2R likvidācijas
procedūru, valde ieceļ vienu vai vairākus likvidatorus, kas izpilda valdes
lēmumus.
4.
Likvidējot kopuzņēmumu, tā aktīvus izmanto, lai
segtu tā saistības un izdevumus, kas saistīti ar tā likvidāciju. Visu atlikumu
sadala starp dalībniekiem likvidācijas brīdī proporcionāli to finansiālajam
ieguldījumam kopuzņēmumā S2R. Jebkādu šādu Savienībai atdotu atlikumu
atgriež Savienības budžetā.
5.
Ievieš ad hoc procedūru, lai nodrošinātu, ka
tiek pienācīgi pārvaldīts ikviens kopuzņēmuma S2R noslēgtais nolīgums
vai pieņemtais lēmums, kā arī jebkurš iepirkuma līgums, kura termiņš ir ilgāks
par kopuzņēmuma S2R pastāvēšanas termiņu.
II PIELIKUMS. KOPUZŅĒMUMA S2R
DIBINĀTĀJI, KAS NAV SAVIENĪBA
1.
“ALSTOM TRANSPORT”
2.
“ANSALDO STS”
3.
“BOMBARDIER TRANSPORTATION”
4.
“CONSTRUCCIONES Y AUXILIAR DE FERROCARRILES”
5.
“NETWORK RAIL”
6.
“SIEMENS AKTIENGESELLSCHAFT”
7.
“THALES”
8.
“TRAFIKVERKET”
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada
21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas
dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).