Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0226

Priekšlikums Padomes un Eiropas savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums padomes sanāksmē par Amerikas Savienoto Valstu, no vienas puses, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, Islandes, no trešas puses, un Norvēģijas Karalistes, no ceturtas puses, gaisa satiksmes nolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu; un par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, Islandes, no otras puses, un Norvēģijas Karalistes, no trešas puses, gaisa satiksmes papildnolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu attiecībā uz gaisa satiksmes nolīguma piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas puses  /* COM/2009/0226 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.5.2009COM(2009) 226 galīgā redakcijaPriekšlikumsPadomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums Padomes sanāksmēpar Amerikas Savienoto Valstu, no vienas puses, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, Islandes, no trešas puses, un Norvēģijas Karalistes, no ceturtas puses, gaisa satiksmes nolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu; un par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, Islandes, no otras puses, un Norvēģijas Karalistes, no trešas puses, gaisa satiksmes papildnolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu attiecībā uz gaisa satiksmes nolīguma piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas pusesPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Gaisa satiksmes nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV), no otras puses, kas tika parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī (ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums), stājās spēkā 2008. gada 30. martā. ES un ASV nolīguma 18. panta 5. punktā apstiprināts abu pušu mērķis – "maksimāli palielināt ieguvumu patērētājiem, aviokompānijām, darbaspēkam un sabiedrībai abās Atlantijas okeāna pusēs, šo nolīgumu attiecinot arī uz trešām valstīm." Šā nolīguma 18. panta 5. punktā arī ir noteikts, ka Apvienotā komiteja, kas izveidota ar ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma 18. panta 1. punktu, "izstrādā priekšlikumu par nosacījumiem un procedūrām, kas būtu jāizdara šajā nolīgumā, lai trešās valstis varētu tam pievienoties." Norvēģija un Islande 2007. gadā oficiāli izteica vēlēšanos pievienoties ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumam. Saskaņā ar ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma 18. panta 5. punktu Apvienotā komiteja 2009. gada 26. februāra sanāksmē izstrādāja priekšlikumu par Islandes un Norvēģijas pievienošanos ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumam; priekšlikumā iekļāva arī četrpusīgu vienošanās vēstuli un papildnolīgumu par iekšējo kārtību starp Kopienu, Norvēģiju un Islandi. Tā kā Norvēģija un Islande ir Eiropas Kopējās aviācijas telpas neatņemama sastāvdaļa, minētie nolīgumi garantēs konsekventu tiesisko regulējumu attiecībā uz lidojumiem starp ASV un ES vienoto aviācijas tirgu, ieskaitot Islandi un Norvēģiju. Tas sniegs tirdznieciskās priekšrocības aviokompānijām un patērētājiem ES un jo īpaši nodrošinās ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma atbilstību Skandināvijas kopējai gaisa satiksmes politikai. Vienlaikus šis priekšlikums garantē to, ka ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma divpusējais raksturs tiek saglabāts. Islande un Norvēģija iesaistīsies otrajā sarunu posmā par gaisa satiksmes nolīgumu ar ASV. |Vispārīgais konteksts ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ir novērsis visus komerciālos šķēršļus, lai veiktu lidojumus starp jebkuru vietu ES un jebkuru vietu ASV. Turklāt ASV ir garantējusi ES gaisa pārvadātājiem tā dēvētās septītās brīvības tiesības veikt lidojumus starp ASV un valstīm, kas nav ES dalībvalstis, bet ietilpst Eiropas Kopējā aviācijas telpā (EKAT), piemēram, Norvēģiju un Islandi. Tomēr EKAT nav ārējās dimensijas. Tāpēc pašreiz ES gaisa pārvadātājiem nav tiesību veikt lidojumus starp Norvēģiju un Islandi un trešām valstīm. Tāpat Norvēģijas un Islandes gaisa pārvadātājiem pašreiz nav tiesību veikt lidojumus starp ES un ASV. ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ir radījis vienotus nosacījumus visu Kopienas gaisa pārvadātāju piekļuvei tirgum un noteicis jaunus Eiropas Kopienas un ASV regulatīvās sadarbības pasākumus tādās jomās, kas ir būtiskas drošu, neapdraudētu un efektīvu transatlantisko gaisa pārvadājumu veikšanai. Norvēģija un Islande ir pilnībā pārņēmušas acquis communautaire aviācijas politikā. Tāpēc, iekļaujot abas valstis ES un ASV gaisa transporta nolīguma jomā, tiks garantēts tas, ka visi Eiropas gaisa pārvadātāji, kas piemēro acquis communautaire, veiks transatlantiskos gaisa pārvadājumus saskaņotā tiesiskajā regulējumā. Islandes un Norvēģijas pievienošanās ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumam varētu būt par precedentu tam, ka Islande un Norvēģija pievienojas citiem Kopienas aviācijas nolīgumiem (piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumam ar Maroku). |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Vienošanās vēstules noteikumi paplašina ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma darbības jomu mutatis mutandis attiecībā uz Norvēģiju un Islandi. Papildnolīguma pamatā ir Padomes 2007. gada 25. aprīļa Lēmums, lai parakstītu un provizoriski piemērotu gaisa transporta nolīgumu starp ES un ASV (2007/339/EK). |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Mērķis, kāpēc paplašināt ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu, lai tajā iekļautu trešās valstis, ir skaidri pamatots minētajā nolīgumā. Ar šo nolīgumu tiks izveidota vajadzīgā saikne starp ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu un nolīgumu par Eiropas Kopējo gaisa telpu. Tomēr tas nepiešķirs ārējo dimensiju attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonas līgumu. Tas atbilst ES vispārējai politikai attiecībā uz Islandi un Norvēģiju. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Islandes un Norvēģijas pievienošanās ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumam ir apspriesta vairākās Apvienotās komitejas (izveidota saskaņā ar ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu) sanāksmēs un neoficiālās tehniskās sanāksmēs ar dalībvalstīm. Visas minētās sanāksmes ir sagatavotas Nozares konsultatīvā foruma sanāksmēs ar gaisa pārvadātāju, lidostu un arodorganizāciju pārstāvjiem. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Jautājums par Islandes un Norvēģijas pievienošanos ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumam tika apspriests četrās Nozares konsultatīvā foruma sanāksmēs, kuru laikā sīki tika apspriesti visi iekļaušanas aspekti. Visi dalībvalstu un ieinteresēto personu komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, gatavojot Kopienas nostāju Apvienotās komitejas sēdei 2009. gada 26. februārī. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Nolīgums paplašina ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma darbības jomu, to attiecinot uz Islandi un Norvēģiju. Tas sniegs iespējas ES gaisa pārvadātājiem izmantot tiesības, ko ASV tiem piešķīra kopš 2008. gada 30. marta, lai veiktu pasažieru pārvadājumus starp ASV un Islandi vai Norvēģiju. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikumā ir divi aspekti. - Četrpusīga vienošanās vēstule, lai paplašinātu ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma darbības jomu mutatis mutandis attiecībā uz Norvēģiju un Islandi. - Papildnolīgums garantē to, ka ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma divpusējais raksturs tiek saglabāts. Norvēģiju un Islandi Apvienotajā komitejā pārstāvēs Komisija visās tajās jomās, kas nav dalībvalstu ekskluzīvajā kompetencē. Noteikumi ir paredzēti attiecībā uz informācijas apmaiņu, dalību sarunu otrajā posmā un pārstāvību šķīrējtiesas procedūrā. |Juridiskais pamats 80. panta 2. punkts kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu. |Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ. |ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumā noteikti jauni Kopienas līmeņa pasākumi, kas reglamentē transatlantisko gaisa pārvadājumu nodrošināšanu un kas aizstāj iepriekšējās vienošanās, kuras ir noslēgušas atsevišķas dalībvalstis. Trešo valstu pievienošanos ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumam var izdarīt tikai Kopienas līmenī. |Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Priekšlikums neietekmēs Eiropas Kopējās gaisa telpas tiesisko regulējumu. Ar šo priekšlikumu grozījumi ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumā netiks izdarīti. Priekšlikums attiecas tikai uz to, lai nodrošinātu atbilstību starp vienoto aviācijas tirgu Eiropā un tiesisko regulējumu attiecībā uz tiem transatlantiskajiem lidojumiem, kas noteikti ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumā. Priekšlikumā nav jaunu pienākumu ES aviācijas iestādēm vai nozarei. Tas paredz jaunas tiesības ES gaisa pārvadātājiem un nodrošina pilnīgu ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma atbilstību Skandināvijas kopējai gaisa satiksmes politikai. Juridisko instrumentu izvēle |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Četrpusīga vienošanās vēstule un papildnolīgums ir efektīvākais veids, lai nodrošinātu ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma paplašināšanu attiecībā uz Islandi un Norvēģiju un ES un ASV gaisa satiksmes nolīguma divpusējo raksturu. Daudzpusējā nolīgumā, kas aizstātu ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu, ES būtu tikai viena no nolīguma slēdzējpusēm četrpusīgā nolīgumā, bet ierosinātie nolīgumi paredz divpusējās attiecības starp ASV, no vienas puses, un Eiropu, no otras puses. Paralēli divpusēji nolīgumi starp 1) Islandi un ASV, 2) Norvēģiju un ASV, 3) Islandi un Eiropas Kopienu un 4) Norvēģiju un Eiropas Kopienu radītu liekus sarežģījumus un negarantētu transatlantisko lidojumu pilnīgu atbilstību tiesiskajam regulējumam. |4. Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPadomes un Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums Padomes sanāksmēpar Amerikas Savienoto Valstu, no vienas puses, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, Islandes, no trešas puses, un Norvēģijas Karalistes, no ceturtas puses, gaisa satiksmes nolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu; un par Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, Islandes, no otras puses, un Norvēģijas Karalistes, no trešas puses, gaisa satiksmes papildnolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu attiecībā uz gaisa satiksmes nolīguma piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas pusesEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI PADOMES SANĀKSMĒ,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,tā kā:1.  Gaisa satiksmes nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (turpmāk "ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums"), kas tika parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī, skaidri minēta trešo valstu pievienošanās šim nolīgumam.2.  Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumu, ir izstrādājusi priekšlikumu par Islandes un Norvēģijas Karalistes pievienošanos minētajam nolīgumam saskaņā ar 18. panta 5. punktu ES un ASV gaisa satiksmes nolīgumā.3.  Apvienotā komiteja 2009. gada 26. februārī ierosināja gaisa satiksmes nolīgumu piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas puses (turpmāk "nolīgums").4.  Komisija ir risinājusi sarunas attiecībā uz papildnolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, Norvēģijas Karalisti, no trešas puses, par gaisa satiksmes nolīguma piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas puses (turpmāk "papildnolīgums").5.  Nolīgums un papildnolīgums Kopienai un dalībvalstīm būtu jāparaksta un jāpiemēro pagaidu kārtā, ņemot vērā to turpmāk iespējamo noslēgšanu,IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.1. pants (Parakstīšana)1. Ar šo Kopienas vārdā apstiprina gaisa transporta nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas puses, (turpmāk "nolīgums") parakstīšanu, ņemot vērā Padomes lēmumu attiecībā uz nolīguma noslēgšanu. Nolīguma teksts pievienots šim lēmumam.2. Ar šo Kopienas vārdā apstiprina papildnolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešas puses, par gaisa satiksmes nolīguma piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešas puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtas puses, (turpmāk "papildnolīgums") parakstīšanu, ņemot vērā Padomes lēmumu attiecībā uz nolīguma noslēgšanu. Papildnolīguma teksts pievienots šim lēmumam.3. Ņemot vērā minētā nolīguma un papildnolīguma noslēgšanu, Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas tos parakstīt Kopienas vārdā.2. pants (Pagaidu piemērošana)Līdz nolīguma un papildnolīguma spēkā stāšanās brīdim Kopiena un dalībvalstis to piemēro pagaidu kārtā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un no tā mēneša pirmās dienas, kas seko datumam, kad puses pēdējo reizi paziņojušas viena otrai par nolīguma pagaidu piemērošanai nepieciešamo procedūru pabeigšanu. Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izdarīt nolīguma 5. pantā un papildnolīguma 8. pantā paredzētos paziņojumus.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]1. papildinājumsGAISA SATIKSMES NOLĪGUMSAmerikas Savienotās Valstis (turpmāk "ASV"), no vienas puses, unEiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses,Islandi, no trešas puses, unNorvēģijas Karaliste (turpmāk "Norvēģija"), no ceturtas puses;vēloties attīstīt starptautisko aviācijas sistēmu, kas balstīta uz konkurenci starp aviokompānijām tirgū ar minimālu valdības iejaukšanos un reglamentējošu darbību,vēloties veicināt starptautiskās gaisa satiksmes iespēju paplašināšanos, tostarp attīstot gaisa satiksmes tīklu atbilstīgi pasažieru un pārvadātāju vajadzībām, lai nodrošinātu ērtus gaisa satiksmes pakalpojumus,vēloties radīt aviokompānijām iespēju piedāvāt ceļotājiem un pārvadātājiem konkurētspējīgas cenas un pakalpojumus atklāta tirgus apstākļos,vēloties, lai visi gaisa satiksmes nozares sektori, tostarp aviokompāniju darbinieki, gūtu labumu liberalizēta nolīguma noslēgšanas rezultātā,vēloties nodrošināt visaugstāko drošības un aizsardzības pakāpi starptautiskajā gaisa satiksmē un atkārtoti apliecinot savas nopietnās bažas par darbībām vai draudiem attiecībā uz gaisa kuģu drošību, kuri apdraud personu vai īpašuma drošību, negatīvi ietekmē gaisa satiksmes darbību, kā arī iedragā sabiedrības paļāvību uz civilās aviācijas drošību,ņemot vērā Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju, kas atklāta parakstīšanai 1944. gada 7. decembrī Čikāgā,atzīstot, ka valdības subsīdijas var negatīvi ietekmēt konkurenci starp aviokompānijām un apdraudēt šā nolīguma pamatmērķus,apstiprinot vides aizsardzības nozīmi starptautiskās aviācijas politikas izstrādē un īstenošanā;atzīmējot patērētāju aizsardzības nozīmīgumu, tostarp aizsardzību, ko sniedz 1999. gada 28. maijā Monreālā parakstītā Konvencija par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju,ar nodomu balstīties uz esošo nolīgumu sistēmu nolūkā atvērt pieeju tirgum un maksimāli palielināt patērētāju, aviokompāniju, darbaspēka un sabiedrības priekšrocības abās Atlantijas okeāna pusēs,atzīstot, ka ir svarīgi darīt savām aviokompānijām plašāk pieejamus pasaules kapitāla tirgus, lai stiprinātu konkurenci un sekmētu šā nolīguma mērķu sasniegšanu,ar nodomu izveidot globālas nozīmes precedentu liberalizācijas rezultātā gūto priekšrocību attīstīšanai šajā svarīgajā tautsaimniecības nozarē,ir vienojušās šādi.1. pantsDefinīcija„Puse” ir vai nu ASV, vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, Islande vai Norvēģija.2. pantsI un II pielikuma piemērošanaGaisa satiksmes nolīguma, ko parakstījusi Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis un Amerikas Savienotās Valstis 2007. gada 25. un 30. aprīlī (turpmāk "gaisa satiksmes nolīgums"), noteikumus, kas pievienoti I pielikumā, piemēro visas nolīguma puses, ievērojot II pielikuma noteikumus. Gaisa satiksmes nolīguma noteikumi attiecas uz Islandi un Norvēģiju tā, it kā tās būtu Eiropas Kopienas dalībvalstis, lai saskaņā ar šo nolīgumu Islandei un Norvēģijai būtu visas dalībvalstu tiesības un pienākumi. Šā nolīguma I un II pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa.3. pantsNolīguma darbības izbeigšana1. Gan Amerikas Savienotās Valstis, gan Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis drīkst jebkurā brīdī rakstiski ar diplomātisku kanālu starpniecību pārējām trim pusēm paziņot par tās lēmumu izbeigt šo nolīgumu vai šā nolīguma pagaidu piemērošanu saskaņā ar 5. pantu. Šāda paziņojuma eksemplārs vienlaicīgi jānosūta Starptautiskajai civilās aviācijas organizācijai. Šis nolīgums vai tā pagaidu piemērošanas darbība beidzas pusnaktī pēc Griničas laika Starptautiskās gaisa transporta asociācijas (IATA) satiksmes sezonas beigās vienu gadu pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums par izbeigšanu, ja vien paziņojums netiek atsaukts, visām pusēm par to vienojoties līdz šā laikposma beigām.2. Gan Islande, gan Norvēģija drīkst jebkurā brīdī rakstiski ar diplomātisku kanālu starpniecību pārējām pusēm paziņot par tās lēmumu izstāties no šā nolīguma vai izbeigt šā nolīguma pagaidu piemērošanu saskaņā ar 5. pantu. Šāda paziņojuma eksemplārs vienlaicīgi jānosūta Starptautiskajai civilās aviācijas organizācijai. Šāda izstāšanās vai pagaidu piemērošanas izbeigšana stājas spēkā pusnaktī pēc Griničas laika IATA satiksmes sezonas beigās vienu gadu pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums, ja vien paziņojums netiek atsaukts, nolīguma pusei, kas iesniegusi rakstveida paziņojumu, Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm par to rakstiski vienojoties līdz šā laikposma beigām.3. Gan Amerikas Savienotās Valstis, gan Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis drīkst jebkurā brīdī rakstiski ar diplomātisku kanālu starpniecību Islandei un Norvēģijai paziņot par tās lēmumu izstāties no šā nolīguma vai izbeigt šā nolīguma pagaidu piemērošanu attiecībā uz Islandi vai Norvēģiju. Šāda paziņojuma eksemplāri vienlaicīgi jānosūta abām pārējām nolīguma pusēm un Starptautiskajai civilās aviācijas organizācijai. Šāda izstāšanās vai pagaidu piemērošanas izbeigšana stājas spēkā pusnaktī pēc Griničas laika IATA satiksmes sezonas beigās vienu gadu pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums par izbeigšanu, ja vien paziņojums netiek atsaukts, Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm un pusei, kas saņēmusi paziņojumu, par to rakstiski vienojoties līdz šā laikposma beigām.4. Attiecībā uz diplomātiskajām notām, kas paredzētas šajā pantā, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā nosūtītās vai Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm adresētās diplomātiskās notas nosūta vai attiecīgi saņem caur Eiropas Kopienu.5. Neskarot citus šā panta noteikumus, ja gaisa satiksmes nolīgums tiek izbeigts, arī šā nolīguma darbība tiek izbeigta.4. pantsReģistrācija ICAOŠis nolīgums un visi tā grozījumi ir jāreģistrē Starptautiskajā civilās aviācijas organizācijā (ICAO).5. pantsPagaidu piemērošanaLīdz spēkā stāšanās brīdim saskaņā ar 6. pantu šo nolīgumu piemēro pagaidu kārtā no tā mēneša pirmās dienas, kas seko datumam, kad puses pēdējo reizi paziņojušas viena otrai par nolīguma pagaidu piemērošanai nepieciešamo procedūru pabeigšanu. Ja gaisa satiksmes nolīguma darbība tiek izbeigta saskaņā ar 23. pantu vai tā pagaidu piemērošana tiek pārtraukta saskaņā ar minētā nolīguma 25. pantu, šā nolīguma pagaidu piemērošana arī tiek izbeigta.6. pantsStāšanās spēkāŠis nolīgums stājas spēkā dienā, kad 1) stājas spēkā gaisa satiksmes nolīgums un 2) vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta pušu notu apmaiņa, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Attiecībā uz apmaiņu ar diplomātiskajām notām Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā nosūtītās vai Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm adresētās diplomātiskās notas nosūta vai attiecīgi saņem caur Eiropas Kopienu. Diplomātiskā nota vai notas no Eiropas Kopienas un tās dalībvalstīm ietver paziņojumu no katras dalībvalsts, kurā apliecināts, ka ir pabeigtas nepieciešamās procedūras, lai šis nolīgums stātos spēkā.TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.SAGATAVOTS četros eksemplāros ………. gada ………. .Amerikas Savienoto Valstu vārdā:[Katras ES dalībvalsts vārdā:]Eiropas Kopienas vārdā:Islandes vārdā:Norvēģijas Karalistes vārdā:I pielikumsGAISA SATIKSMES NOLĪGUMS[OV L 134/4, 25.5.2007.]II pielikumsĪpaši noteikumi attiecībā uz Islandi un NorvēģijuGaisa satiksmes nolīguma noteikumi, kuros izdarīti šādi grozījumi, attiecas uz visām šā nolīguma pusēm. Gaisa satiksmes nolīguma noteikumi attiecas uz Islandi un Norvēģiju tā, it kā tās būtu Eiropas Kopienas dalībvalstis, lai saskaņā ar šo nolīgumu Islandei un Norvēģijai būtu visas dalībvalstu tiesības un pienākumi.1. Gaisa satiksmes nolīguma 1. panta 9. punkts ir šādā redakcijā:„Teritorija” attiecībā uz ASV nozīmē zemes platības (kontinentālā teritorija un salas), iekšējos ūdeņus un tās suverenitātē vai jurisdikcijā esošos teritoriālos jūras ūdeņus un attiecībā uz Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm – zemes platības (kontinentālā teritorija un salas), iekšējos ūdeņus un teritoriālos jūras ūdeņus, kur piemēro Eiropas Ekonomikas zonas līgumu saskaņā ar minētajā līgumā un jebkurā tā tiesības pārņemošā instrumentā paredzētajiem nosacījumiem, izņemot Lihtenšteinas Firstistes suverenitātē vai jurisdikcijā esošās zemes platības un iekšējos ūdeņus; šā nolīguma piemērošana Gibraltāra lidostai attiecīgi neskar Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes juridisko nostāju domstarpībās par to, kā suverenitātē ir lidostas teritorija, un Gibraltāra lidostas neiekļaušanu Eiropas Kopienas pasākumos aviācijas jomā, kas ir spēkā 2006. gada 18. septembrī dalībvalstu starpā saskaņā ar nosacījumiem ministru paziņojumā par Gibraltāra lidostu, par ko vienojās 2006. gada 18. septembrī Kordovā; un2. Nolīguma 23. līdz 26. pants neattiecas uz Islandi un Norvēģiju.3. Ar šādu tekstu papildina I pielikuma 1. iedaļu:w. Islande: gaisa transporta nolīgums, kas parakstīts Vašingtonā, 1995. gada 14. jūnijā; kurā grozījumi izdarīti 2002. gada 1. martā, apmainoties ar notām; kurā grozījumi izdarīti 2006. gada 14. augustā un 2007. gada 9. martā, apmainoties ar notām.x. Norvēģijas karaliste: Nolīgums attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas stājās spēkā ar notu apmaiņu Vašingtonā, 1945. gada 6. oktobrī; kurā grozījumi izdarīti 1954. gada 6. augustā, apmainoties ar notām; kurā grozījumi izdarīti 1995. gada 16. jūnijā, apmainoties ar notām.4. Nolīguma I pielikuma 2. sadaļas teksta redakcija ir šāda:Neskarot šā pielikuma 1. iedaļu, apgabalos, kas nav ietverti šā nolīguma 1. panta "teritorijas" definīcijā, turpina piemērot nolīgumus, kas minēti šīs sadaļas e) (Dānija un ASV), g) (Francija un ASV), v) (Apvienotā Karaliste un ASV) un x) (Norvēģija un ASV) apakšpunktā, atbilstīgi tajos ietvertajiem nosacījumiem.5. Nolīguma I pielikuma 3. sadaļas teksta redakcija ir šāda:Neskarot šā nolīguma 3. pantu, ASV aviokompānijām nav piešķirtas tiesības sniegt vienīgi kravas pārvadājumu pakalpojumus, kas nav daļa no pakalpojuma, kurā tiek apkalpotas Amerikas Savienotās Valstis, uz vai no vietām dalībvalstīs, izņemot uz vai no vietām Čehijas Republikā, Francijas Republikā, Vācijas Federatīvajā Republikā, Luksemburgas Lielhercogistē, Maltas Republikā, Polijas Republikā, Portugāles Republikā, Slovākijas Republikā, Islandē un Norvēģijas Karalistē.6. Nolīguma II pielikuma 3. panta beigās pievieno šādu tekstu:Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju tas ietver, bet ne tikai, Eiropas Ekonomikas zonas līguma 53., 54. un 57. pantu un to īstenošanas noteikumus saskaņā ar minēto līgumu, kā arī jebkādus to grozījumus.2. papildinājumsPAPILDNOLĪGUMSstarpNorvēģijas Karalisti, no vienas puses,Islandi, no otras puses,unEiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no trešas puses,attiecībā uzgaisa satiksmes nolīguma piemērošanu starpAmerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses,Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Norvēģijas Karalisti, no trešas puses,un Islandi, no ceturtas pusestā kā:1) Eiropas Komisija Kopienas un dalībvalstu vārdā risināja sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa satiksmes nolīgumu saskaņā ar Padomes lēmumu, ar ko Komisijai piešķir pilnvaras sākt sarunas.2) Gaisa satiksmes nolīgumu starp Kopienu un tās dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm ("gaisa satiksmes nolīgums") parafēja 2007. gada 2. martā, Eiropas Kopiena to parakstīja Briselē, 2007. gada 25. aprīlī un ASV parakstīja Vašingtonā, 2007. gada 30. aprīlī un provizoriski piemēroja no 2008. gada 30. marta.3) Islande un Norvēģijas Karaliste (turpmāk "Norvēģija") ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu ir pilnībā integrēti dalībnieki Eiropas vienotajā aviācijas tirgū, tādējādi abas valstis vienā dienā ir pievienojušās arī Gaisa satiksmes nolīgumam (turpmāk "nolīgums"), kas iekļauj gaisa satiksmes nolīgumu kā I pielikumu.4) Ir jānosaka procedūras pasākumi, lai vajadzības gadījumā nolemtu, kā apturēt gaisa satiksmes nolīguma 21. panta 3. punktā paredzētās tiesības.5) Turklāt ir jānosaka procedūras pasākumi Islandes un Norvēģijas dalībai Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 18. pantu, un šā paša nolīguma 19. pantā paredzētajās šķīrējtiesas procedūrās, nodrošinot vajadzīgo sadarbību, informācijas plūsmu un apspriešanās pirms Apvienotās komitejas sēdēm, kā arī konkrētu nolīguma noteikumu īstenošanai attiecībā uz drošību, drošumu, tiesību veikt satiksmi piešķiršanu un atcelšanu, kā arī valsts atbalstu,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsPaziņošanaJa Kopiena un tās dalībvalstis nolemj izbeigt nolīgumu saskaņā ar šā nolīguma 3. pantu vai pārtraukt tā pagaidu piemērošanu, vai atsaukt paziņojumus šajā sakarā, pirms ar diplomātisko kanālu palīdzību par to paziņo Amerikas Savienotajām Valstīm, Komisija nekavējoties dara to zināmu Islandei un Norvēģijai. Norvēģija un/vai Islande arī nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādu(-iem) šādu(-iem) lēmumu(-iem).2. pantsOtrais sarunu posms un tiesību veikt satiksmi apturēšana1. Komisija Eiropas Kopienas un to dalībvalstu vārdā risinās otro sarunu posmu, kas minēts gaisa satiksmes nolīguma 21. panta 1. punktā. Lai pēc otrā sarunu posma Norvēģija un Islande aizvien būtu asociētās pārskatītā gaisa satiksmes nolīguma puses, Norvēģija un Islande piedalīsies sarunās kā novērotāji un šā iemesla dēļ tiks iesaistītas sagatavošanas darbā no Eiropas Kopienas puses tāpat kā jebkura Kopienas dalībvalsts.2. Ja divpadsmit mēnešu laikā kopš nolīguma 21. panta 3. punktā paredzētās pārskatīšanas nav panākts otrās pakāpes gaisa satiksmes nolīgums, Norvēģija un Islande drīkst kā ikviena Kopienas dalībvalsts turpmāko 15 dienu laikā paziņot Komisijai, kuras tiesības veikt satiksmi attiecībā uz to teritoriju tās vēlas atcelt. Šādas tiesības veikt satiksmi nedrīkst ietvert tiesības, kas minētas gaisa satiksmes nolīguma I pielikumā minētajos nolīgumos.3. Pamatojoties uz dalībvalstu, Norvēģijas un/vai Islandes iesniegtiem paziņojumiem, Komisija izveido to tiesību veikt satiksmi sarakstu, kuras paredzēts atcelt, un iesniedz šo sarakstu Padomei. Tādā gadījumā Padomes priekšsēdētājs, rīkojoties Kopienas un tās dalībvalstu, Norvēģijas un Islandes vārdā, paziņo Amerikas Savienotajām Valstīm par to tiesību veikt satiksmi atcelšanu, kuras iekļautas saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 21. panta 3. punktu izveidotajā sarakstā. Attiecīgās dalībvalstis, Norvēģija un/vai Islande veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai atceltu šādas tiesības, sākot no Starptautiskās gaisa transporta asociācijas (IATA) satiksmes sezonas pirmās dienas, kas sākas ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc dienas, kad iesniedz paziņojumu par atcelšanu.4. Neatkarīgi no šā panta 3. punkta Padome, lemjot vienbalsīgi pēc Komisijas priekšlikuma, drīkst pieņemt lēmumu neizziņot atcelšanu vai pēc zināma laika atsaukt paziņojumu par atcelšanu.3. pantsApvienotā komiteja1. Kopienu, tās dalībvalstis, Norvēģiju un Islandi Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 18. pantu, pārstāv Komisijas, dalībvalstu, Norvēģijas un Islandes pārstāvji.2. Ar Kopienas, tās dalībvalstu, Norvēģijas un Islandes nostāju Apvienotajā komitejā iepazīstina Komisija, izņemot jomas, kas ir vienīgi dalībvalstu kompetencē; šādā gadījumā ar to attiecīgi iepazīstina dalībvalstis, Islande un/vai Norvēģija.3. Norvēģijas un Islandes nostāju Apvienotajā komitejā jautājumos, uz kuriem attiecas gaisa satiksmes nolīguma 14. vai 20. pants, vai jautājumos, kam nav vajadzīga tāda lēmuma pieņemšana, kuram ir tiesiskas sekas, pieņem Norvēģija un Islande, vienojoties ar Komisiju.4. Attiecībā uz citiem Apvienotās komitejas lēmumiem jautājumos, kas skar Eiropas Ekonomikas zonas līgumā iekļautās regulas un direktīvas, Kopienas, tās dalībvalstu, Norvēģijas un Islandes nostāju pieņem Komisija, vienojoties ar Norvēģiju un Islandi.5. Attiecībā uz citiem Apvienotās komitejas lēmumiem jautājumos, kas neskar Eiropas Ekonomikas zonas līgumā iekļautās regulas un direktīvas, Norvēģijas Karalistes un Islandes nostāju pieņem Norvēģijas Karaliste un Islande, vienojoties ar Komisiju.6. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Norvēģijas un Islandes pilnīgu dalību jebkurās ar sadarbību, apspriešanu vai lēmumu pieņemšanu saistītās sanāksmēs ar dalībvalstīm un abu valstu piekļuvi attiecīgai informācijai, gatavojoties Apvienotās komitejas sanāksmēm.4. pantsŠķīrējtiesa1. Komisija pārstāv Kopienu, tās dalībvalstis, Norvēģiju un Islandi šķīrējtiesas procesos saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 19. pantu.2. Vajadzības gadījumā Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu Norvēģijas un Islandes iesaistīšanos šķīrējtiesas procesu sagatavošanā un koordinēšanā.3. Ja Padome nolemj pārtraukt priekšrocību piemērošanu saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 19. panta 7. punktu, par šādu lēmumu paziņo Norvēģijai un Islandei. Norvēģija un/vai Islande arī nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādu(-iem) šādu(-iem) pieņemto(-iem) lēmumu(-iem).4. Par jebkuriem citiem atbilstīgiem pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 19. pantu, jautājumos, kas ES ir Kopienas kompetencē, lēmumu pieņem Komisija, kurai palīdz īpaša komiteja, kuru veido Padomes izraudzīti dalībvalstu pārstāvji, kā arī Norvēģijas un Islandes pārstāvji.5. pantsInformācijas apmaiņa1. Norvēģija un Islande nekavējoties informē Komisiju par jebkuru lēmumu atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot atļaujas Amerikas Savienoto Valstu aviokompānijai, ko tās pieņēmušas saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 4. vai 5. pantu. Komisija arī nekavējoties informē Norvēģiju un Islandi par jebkuru šādu dalībvalstu pieņemtu lēmumu.2. Norvēģija un Islande nekavējoties informē Komisiju par jebkuru pieprasījumu vai paziņojumu, ko tās nosūtījušas vai saņēmušas saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 8. pantu. Komisija arī nekavējoties informē Norvēģiju un Islandi par jebkuru šādu dalībvalstu nosūtītu vai saņemtu pieprasījumu vai paziņojumu.3. Norvēģija un Islande nekavējoties informē Komisiju par jebkuru pieprasījumu vai paziņojumu, ko tās nosūtījušas vai saņēmušas saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 9. pantu. Komisija arī nekavējoties informē Norvēģiju un Islandi par jebkuru šādu dalībvalstu nosūtītu vai saņemtu pieprasījumu vai paziņojumu.6. pantsValdības subsīdijas un atbalsts1. Ja Norvēģija vai Islande uzskata, ka subsīdijas vai atbalsts, ko apsvērusi vai piešķīrusi valsts iestāde Amerikas Savienoto Valstu teritorijā, nelabvēlīgi ietekmēs konkurētspēju, kas minēta gaisa satiksmes nolīguma 14. panta 2. punktā, tā par šo jautājumu informē Komisiju. Ja līdzvērtīgu jautājumu Komisijai ir paziņojusi dalībvalsts, Komisija arī par to paziņo Norvēģijai un Islandei.2. Komisija, Norvēģija un Islande var vērsties pie šādas iestādes vai pieprasīt sasaukt Apvienoto komiteju, kas izveidota saskaņā ar gaisa satiksmes nolīguma 18. pantu.3. Komisija, Norvēģija un Islande nekavējoties informē viena otru, ja Amerikas Savienotās Valstis pie tām ir vērsušās saskaņā ar nolīguma 14. panta 3. punktu.7. pantsNolīguma darbības izbeigšana1. Jebkura puse var jebkurā brīdī rakstveidā ar diplomātisko kanālu starpniecību otrai pusei paziņot par tās lēmumu izbeigt šo papildnolīgumu vai tā pagaidu piemērošanu. Šis papildnolīgums tiek izbeigts vai tā pagaidu piemērošanas darbība beidzas pusnaktī pēc Griničas laika sešus mēnešus pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums par izbeigšanu vai par pagaidu piemērošanas pārtraukšanu, ja vien paziņojums netiek atsaukts, pusēm par to vienojoties līdz šā laikposma beigām.2. Neskarot citus šā panta noteikumus, ja nolīgums vai tā pagaidu piemērošana tiek pārtraukta, arī šis papildnolīgums vai tā pagaidu piemērošanas darbība tiek izbeigta.8. pantsPagaidu piemērošanaLīdz spēkā stāšanās brīdim saskaņā ar 9. pantu puses vienojas saskaņā ar pušu tiesību aktiem, lai piemērotu šo papildnolīgumu pagaidu kārtā no tā parakstīšanas dienas vai tā pagaidu piemērošanas, kas izklāstīta nolīguma 5. pantā.9. pantsStāšanās spēkāPapildnolīgums stājas spēkā vai nu vienu mēnesi pēc pēdējās notas datuma diplomātisko notu apmaiņā starp pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas nepieciešamās procedūras, lai šis papildnolīgums stātos spēkā, vai nolīguma spēkā stāšanās dienā, atkarībā no tā, kas ir vēlāk.TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo papildnolīgumu.SAGATAVOTS trijos eksemplāros angļu valodā ………. gada ………. .Norvēģijas Karalistes vārdā:Islandes vārdā:Eiropas Kopienas vārdā:


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.2.2017
            COM(2017) 73 final
            2017/0027(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem pušu konferencē attiecībā uz Roterdamas konvencijas III pielikuma grozījumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (UNEP) aizgādībā 1998. gada martā noslēdzās sarunas par Konvenciju par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana (PIC) attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem.

               Konvencija tika atklāta parakstīšanai Ministru diplomātiskajā konferencē, kas notika 1998. gada septembrī Roterdamā. Kopiena to parakstīja 1998. gada 11. septembrī. Roterdamas konvencija ir liels solis dažu bīstamu ķīmisko vielu, tostarp pesticīdu, starptautiska regulējuma virzienā. Konvencijas mērķis ir veicināt tās pušu kopīgu atbildību un sadarbību šādu ķīmisko vielu tirdzniecībā, lai tādējādi pasargātu cilvēka veselību un vidi no potenciāla kaitējuma un veicinātu minēto ķīmisko vielu lietošanu vidi saudzējošā veidā.

               Savienība konvenciju ir īstenojusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012
                  1
               . Padome ar 2006. gada 25. septembra Lēmumu 2006/730/EK
                  2
                nolēma konvenciju apstiprināt Eiropas Kopienas vārdā.

               Konvencija stājās spēkā 2004. gada 24. februārī. Pušu konferences astotā sanāksme (COP8) notiks Ženēvā no 2017. gada 24. aprīļa līdz 5. maijam. Konvencijas puses ir ne tikai Savienība, bet arī 27 no tās dalībvalstīm.

               Pamatojoties uz ieteikumiem, ko sniegusi Ķīmisko vielu pārskatīšanas komiteja (CRC), kas ir pušu konferences (COP) pārraudzīta palīgstruktūra, sagaidāms, ka COP pieņems lēmumus par vēl dažu ķīmisko vielu iekļaušanu konvencijas III pielikumā, un rezultātā uz tām attieksies PIC procedūra. Ķīmiskās vielas, kuras CRC ieteikusi iekļaut III pielikumā, atbilst konvencijas II pielikuma kritērijiem.

               Ķīmiskajām vielām, kuras CRC ieteikusi iekļaut Roterdamas konvencijas III pielikumā, – karbofurānam, karbosulfānam, krizotilazbestam, īsās ķēdes hlorparafīniem, visiem tributiltīna savienojumiem, trihlorfonam, fentionam (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidrajiem preparātiem (emulģējamiem koncentrātiem un šķīstošiem koncentrātiem), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk, – jau piemēro Savienības tiesību aktos paredzētos eksporta ierobežojumus, kas ir līdzīgi konvencijā noteiktajiem ierobežojumiem. Tāpēc Komisija ierosina Padomei lēmumu, kas paredz pušu konferences astotajā sanāksmē Savienības vārdā atbalstīt konvencijas III pielikuma grozījumus.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

                  Ierosinātā Padomes lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts, kas ir atbilstošais pamats aktam, ar kuru nosaka ES nostāju “kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā” (piemēram, Roterdamas konvencijas pušu konferencē), ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām.

                  Materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants un 192. panta 1. punkts, jo pasākumi, par kuriem vienojas Roterdamas konvencijas ietvaros un kuru mērķis ir vides aizsardzība, lielā mērā ir saistīti ar tirdzniecību.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumiem par Roterdamas konvencijas grozījumiem, nerada nekādas jaunas juridiski saistošas prasības. Visām ķīmiskajām vielām, kuras ierosināts iekļaut konvencijas pielikumā, jau piemēro Savienības tiesību aktos paredzētos eksporta ierobežojumus, kas ir līdzīgi konvencijā noteiktajiem ierobežojumiem.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Savienībai kā konvencijas pusei ir jāveic ikgadēja iemaksa Roterdamas konvencijas trasta fondā. Turpmāko iemaksu apmērs ir atkarīgs no tā, ar kādiem secinājumiem noslēgsies pušu konferences astotās sanāksmes diskusija par 2018.–2019. gada budžetu. ES iemaksa 2016. gadā bija aptuveni EUR 58 000, un to sedza no esošā finansējuma.

               5.CITI ELEMENTI

                  Priekšlikums neparedz jaunas uzraudzības un ziņošanas prasības. Pēc tam, kad pieņemtie konvencijas saraksti būs transponēti Savienības tiesību aktos, īstenošana un ziņošana notiks saskaņā ar spēkā esošo kārtību, ko paredz Regula (ES) Nr. 649/2012.

               2017/0027 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem pušu konferencē attiecībā uz Roterdamas konvencijas III pielikuma grozījumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 207. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienība ir apstiprinājusi Roterdamas konvenciju par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem (“Roterdamas konvencija”)
                  3
               , un šī konvencija ir stājusies spēkā 2004. gada 24. februārī.

               (2)Savienībā Roterdamas konvenciju īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012
                  4
               .

               (3)Saskaņā ar Roterdamas konvencijas 7. pantu lēmumus par ķīmisko vielu iekļaušanu konvencijas III pielikumā pieņem pušu konference pēc Ķīmisko vielu pārskatīšanas [pārbaudes] komitejas ieteikuma.

               (4)Savienībai būtu jānosaka, kāda nostāja tai pušu konferencē jāieņem attiecībā uz vēl dažu ķīmisko vielu iekļaušanu III pielikumā.

               (5)Lai nodrošinātu to, ka importētājas valstis var izmantot Roterdamas konvencijas sniegto aizsardzību, ir nepieciešams atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut karbofurānu, karbosulfānu, krizotilazbestu, īsās ķēdes hlorparafīnus, visus tribultiltīna savienojumus, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk. Minētās vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai to lietojums stingri ierobežots, un tāpēc uz tām attiecas eksporta prasības, kas ir stingrākas par Roterdamas konvencijā noteiktajām prasībām.

               (6)Sagaidāms, ka Roterdamas konvencijas pušu konference tās astotajā sanāksmē (COP8) pieņems lēmumus par ierosinātajiem III pielikuma grozījumiem. Savienībai būtu jāatbalsta šie grozījumi.

               (7)Tādēļ pušu konferencē ieņemamās Savienības nostājas pamatā vajadzētu būt še pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1. Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas pušu konferences astotajā sanāksmē, ir tāda, ka Savienība atbalsta grozījumu pieņemšanu III pielikumā Roterdamas konvencijai par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, tādējādi atbalstot to, ka konvencijas III pielikumā iekļauj karbofurānu, karbosulfānu, krizotilazbestu, īsās ķēdes hlorparafīnus, visus tribultiltīna savienojumus, trihlorfonu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk.

               2. Nelielām izmaiņām šajā nostājā, ja tādas kļūst vajadzīgas Roterdamas konvencijas pušu konferences astotās sanāksmes gaitā, Savienības pārstāvji drīkst piekrist bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).

                     (2)
                  Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmums 2006/730/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23. lpp.).

                     (3)
                  Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmums 2006/730/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23. lpp.).

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 207 final
            2017/0089(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK, stājās spēkā 2014. gada 21. maijā, un to sāka piemērot no 2014. gada 1. janvāra
                  1
               .

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, arī stājās spēkā 2014. gada 21. maijā, un to sāka piemērot no 2014. gada 1. janvāra
                  2
               . Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 19. pantu Regulas (ES) Nr. 514/2014 noteikumus piemēro finansiāla atbalsta instrumentam ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (turpmāk “IDF robežu un vīzu instruments”).

               IDF robežu un vīzu instrumenta nolūks ir izveidot solidaritātes mehānismu, ar ko uz iesaistītajām valstīm attiecina vienus un tos pašus Eiropas noteikumus par ārējo robežu kontroli savstarpējās interesēs un viena otras vārdā. IDF robežu un vīzu instruments kalpos tam, lai sasniegtu svarīgu Šengenas acquis mērķi, proti, kopīgi uzņemtos atbildību par “efektīvu, intensīvu un vienota līmeņa kontroli pie ārējām robežām”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 15. pantā
                  3
               . Tādējādi tas ir uzskatāms Šengenas acquis par pilnveidošanu.

               Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka ir jānoslēdz vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju, jo attiecīgajos asociācijas nolīgumos šādi noteikumi nav paredzēti.

               Projekta nolīgumam ar Islandi mērķis ir izstrādāt Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā minētās vienošanās un ļaut Komisijai uzņemties galīgo atbildību par instrumenta budžeta īstenošanu šajā asociētajā valstī un noteikt tās iemaksu Savienības budžetā saistībā ar šo instrumentu.

               Budžeta un finanšu kontroļu jomā uz dalībvalstīm attiecas horizontāli pienākumi (piemēram, Revīzijas palātas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) kompetence), kas izriet vai nu tieši no Līguma, vai arī no Savienības sekundārajiem tiesību aktiem. Šie pienākumi tieši attiecas uz dalībvalstīm un tāpēc nav noteikti Regulā (ES) Nr. 515/2014. Tomēr, piemērojot Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktu, minētie pienākumi ar nolīguma projektu ir jāattiecina arī uz asociēto valsti.

               Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, Regulā (ES) Nr. 514/2014 ir noteikts, ka Komisijas darbiniekiem, Revīzijas palātai un OLAF ir jāpiešķir piemērota piekļuve, lai veiktu kontroles. Turklāt Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 9. punktā ir paredzēts, ka sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm tiks ietverti noteikumi, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, kontroles un pārbaudes uz vietas. Tādējādi tas ir paredzēts nolīguma projektā.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               •Juridiskais pamats

               Tā kā šā priekšlikuma par nolīguma parakstīšanu mērķis ir noslēgt vienošanās starp Savienību un Islandi par šīs valsts iemaksu finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām 2014.–2020. gada laikposmā un par papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, minētā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkts un 218. panta 5. punkts.

               •Ierosinātā lēmuma nepieciešamība

                  Balstoties uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktu, nolīguma ar Islandi noslēgšana ir nepieciešama, lai izstrādātu vienošanās par šīs valsts iemaksu finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām 2014.–2020. gada laikposmā un par papildu noteikumiem, kas vajadzīgi šādai līdzdalībai.

                  Piemērojot nolīguma 19. panta 4. punktu, nolīgums provizoriski jāpiemēro no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, izņemot nolīguma 5. pantu.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Instrumenta izvēle

               Neattiecas.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Sarunu iznākums

               Komisija 2014. gada 28. maijā iesniedza ieteikumu Padomei atļaut Komisijai sākt sarunas ar Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu par starptautisku nolīgumu, ar kuru izveido šādus papildu noteikumus.

               Komisija 2014. gada 14. jūlijā saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu par nolīgumu, ar ko nosaka kārtību, kādā šīs valstis piedalās Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumentā.

               Sarunas notika ar visām asociētajām valstīm kopā. Notika divas sarunu kārtas. Nolīguma projekta galīgais teksts ar Islandi tika parafēts 2016. gada 21. septembrī.

               Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, ir sasniegti un ka vienošanās projekts ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

               Nolīguma projektā ir paredzēta ikgadēja finansiāla iemaksa, ko Islande veic Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta budžetā, ikgadējo summu aprēķinot atbilstoši tās IKP kā procentuālu daļu no visu to valstu IKP, kuras piedalās fondā [10. pants un pielikums]. Ikgadējie maksājumi ir precizēti 11. pantā.

               Turklāt nolīguma projektā arī paredzēta kārtība, kādā tiek izraudzīta atbildīgā iestāde un īstenota ikgadējās ziņošanas sistēma.

               Nolīgumā arī iekļauti noteikumi, kuru nolūks ir aizsargāt Savienības finanšu intereses pret krāpšanu, un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz finansiālo pārvaldību un kontroli, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un Savienības tiesību aktos, kuru pamatā ir LESD.

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas, ņemot vērā to, ka priekšlikums ir saistīts ar programmas pārvaldību un tā mērķis ir parakstīt starptautisku nolīgumu, par kuru tika risinātas sarunas, pamatojoties uz Padomes noteiktajām sarunu norādēm.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nolīguma projekta 10. pantā un pielikumā ir aprakstīti noteikumi, kas attiecas uz asociētās valsts ikgadējām finansiālajām iemaksām Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta budžetā un to iespējamu pielāgošanu situācijai, kas aprakstīta pielikumā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Teritoriālā piemērošana

                  Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana. Šajā saistībā šis nolīgums ar Islandi arī papildina Šengenas acquis.

                  Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Saskaņā ar iepriekš minētā protokola 4. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi šo priekšlikumu, izlems, vai ieviest ierosināto lēmumu savos tiesību aktos.

                  Ar šo priekšlikumu tiek pilnveidoti Šengenas acquis elementi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās attiecīgi saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2000/365/EK
                     4
                   un 2002/192/EK
                     5
                  , un tāpēc tas tām nav saistošs un nav jāpiemēro.

                •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nolīguma 17. pantā ir precizēta piemērojamā ziņošanas un uzraudzības kārtība. Līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam (ieskaitot) Islandei jāiesniedz Komisijā gada īstenošanas ziņojums par iepriekšējo finanšu gadu.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Nav nepieciešams.

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ierosina Padomei lemt par nolīguma parakstīšanu Savienības vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā.

               Komisija ir izstrādājusi atsevišķu priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu pievienoto Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda
                  6
               . Padome pieņem šo lēmumu pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas.

               2017/0089 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 515/2014
                  7
                5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalīsies instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka tiks noslēgtas vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (2)Padome 2014. gada 14. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Norvēģijas Karalisti, Islandi, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par nolīgumu, ar ko nosaka kārtību, kādā tās piedalās Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumentā. Sarunas ar Islandi tika sekmīgi pabeigtas, 2016. gada 21. septembrī parafējot nolīgumu.

               (3)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, būtu jāizlemj, vai ieviest to savos tiesību aktos.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  8
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  9
               . Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (7)Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā nolīgumā paredzētos pasākumus un netiktu kavēta valsts programmas apstiprināšana un īstenošana, lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (8)Ņemot vērā nolīguma 19. panta 4. punktu, nolīgums būtu provizoriski jāpiemēro no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, izņemot nolīguma 5. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

               Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas piešķir nolīguma sarunu vadītāja norādītajai(-ām) personai(-ām) visas pilnvaras parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Nolīgumu, izņemot 5. pantu, saskaņā ar tā 19. panta 4. punktu provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.

                     (2)
                  OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.

                     (3)
                  OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.

                     (4)
                  Padomes Lēmums (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (5)
                  Padomes Lēmums (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (6)
                  Priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda, COM(2017) 199 final.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (8)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (9)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 207 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

               un

               ISLANDE,

               turpmāk kopā “Puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandi un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  1
                (“asociācijas nolīgums ar Islandi un Norvēģiju”),

               TĀ KĀ:

               (1)
                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 Savienība kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveidoja finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
                  2
               .

               (2)
                     Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē.

               (3)
                     Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 514/2014
                  3
                ir tieša ietekme uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 noteikumu piemērošanu, tādējādi ietekmējot šīs regulas tiesisko regulējumu, un tā kā asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju noteiktās procedūras tika piemērotas, lai pieņemtu Regulu (ES) Nr. 514/2014, par ko Islandei tika paziņots, Puses atzīst, ka Regula (ES) Nr. 514/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē, ciktāl tas ir nepieciešams Regulas (ES) Nr. 515/2014 īstenošanai.

               (4)
                     Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, tostarp Islande, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka būtu jānoslēdz vienošanās, lai precizētu minēto valstu finansiālās iemaksas un papildu noteikumus, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp noteikumus, kuri nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (5)
                     Finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“IDF robežu un vīzu instruments”), ir īpašs Šengenas acquis instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu sloga sadalījumu un finansiālu atbalstu ārējo robežu un vīzu politikas jomā dalībvalstīs un asociētajās valstīs.

               (6)
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  4
                60. pantā ir izklāstīti netiešās pārvaldības noteikumi, kas piemērojami gadījumos, kad trešām valstīm, tostarp asociētajām valstīm, ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

               (7)
                     Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 4. punktā ir noteikts, ka attiecināmas ir arī izmaksas, kas oficiāli vēl neizraudzītai atbildīgai iestādei ir radušās 2014. gadā, tādējādi nodrošinot netraucētu pāreju starp Ārējo robežu fondu un Iekšējās drošības fondu. Līdzīgā kārtā ir svarīgi, lai tāda pati pieeja būtu atspoguļota šajā nolīgumā. Ņemot vērā, ka šis nolīgums nestājās spēkā līdz 2014. gada beigām, ir būtiski nodrošināt, ka izmaksas, kas radušās pirms atbildīgās iestādes oficiālās izraudzīšanas, ir attiecināmas, ja pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā ir tādas pašas, kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

               (8)
                     Lai atvieglinātu to ikgadējo iemaksu aprēķināšanu un izmantošanu, kas Islandei jāiemaksā IDF robežu un vīzu instrumentā, Islandes iemaksas par 2014.–2020. gada laikposmu tiks veiktas 2016.–2020. gadā, izmantojot piecus ikgadējus maksājumus. 2016.–2018. gadā ikgadējās iemaksas ir fiksētas summas, savukārt par 2019. un 2020. gadu maksājamās iemaksas tiks noteiktas 2019. gadā, pamatojoties uz visu to valstu iekšzemes kopproduktu, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā, ņemot vērā faktiski veiktos maksājumus,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Darbības joma

               Šajā nolīgumā ir izklāstīti papildu noteikumi, kas vajadzīgi, lai Islande piedalītos IDF robežu un vīzu instrumentā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014.

               Article 2

               Financial management and control

               1.
                     Islande veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību tiem noteikumiem par finanšu pārvaldību un kontroli, kas ir izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un sekundārajos tiesību aktos.

               Šā punkta pirmajā daļā minētie LESD un sekundāro tiesību aktu noteikumi ir šādi:

               (a)LESD 287. panta 1., 2. un 3. punkts;

               (b)Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30., 32. un 57. pants, 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts, 60. pants, 79. panta 2. punkts un 108. panta 2. punkts;

               (c)Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012
                  5
                32., 38., 42., 84., 88., 142. un 144. pants;

               (d)Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96
                  6
               ;

               (e)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013
                  7
               .

               Puses var nolemt grozīt šo sarakstu, savstarpēji vienojoties.

               2.
                     Islande savā teritorijā piemēro 1. punktā minētos noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana

               Līdzekļus, kas Islandei piešķirti saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

               4. pants

               Interešu konflikta novēršanas principa ievērošana

               Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas Islandes teritorijā iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp to pašu un Savienības interesēm.

               5. pants

               Izpilde

               Komisijas pieņemtie lēmumi, ar kuriem uzliek finansiālās saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Islandes teritorijā.

               Izpildi reglamentē Islandē spēkā esošās civilprocesa normas. Lēmuma izpildes rīkojumu pievieno minētajam lēmumam, un vienīgā formalitāte ir lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic valsts iestāde, kuru Islandes valdība izrauga minētajam nolūkam un par ko tā informē Komisiju.

               Kad pēc Komisijas lūguma minētās formalitātes ir izpildītas, Komisija var uzsākt izpildi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, tieši vēršoties kompetentajā iestādē.

               Izpildi var apturēt tikai ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu. Sūdzības par nepareizu izpildi tomēr ir Islandes tiesu jurisdikcijā.

               6. pants

               Savienības finanšu interešu aizsardzība pret krāpšanu

               1.Islande:

               (a)
                     apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veicot pasākumus, kuri attur no šādas rīcības, kā arī nodrošina efektīvu aizsardzību Islandē;

               (b)
                     lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veic tādus pašus pasākumus, kādus tā veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņas pašas finanšu intereses; un

               (c)
                     koordinē ar dalībvalstīm un Komisiju savu rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu intereses.

               2.Islande pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kurus Savienība pieņēmusi saskaņā ar LESD 325. panta 4. punktu un kuri ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā.

               Puses, savstarpēji vienojoties, var nolemt pieņemt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi jebkādiem vēlākiem pasākumiem, kurus Savienība pieņem saskaņā ar šo pantu.

               7. pants

               Pārbaudes un apskates uz vietas, ko veic Komisija (OLAF)

               Neskarot Komisijas tiesības, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 8. punkta, Komisija (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un apskates uz vietas Islandes teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu atbilstoši Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem.

               Islandes iestādes atvieglina pārbaudes un apskates uz vietas, kuras var veikt kopīgi, ja minētās iestādes to vēlas.

               8. pants

               Revīzijas palāta

               Saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 pirmās daļas X sadaļas 1. nodaļu Revīzijas palātai ir iespēja veikt revīziju telpās, kas pieder jebkurai struktūrai, kura Savienības vārdā pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Islandes teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, tostarp jebkuru tādu fizisku vai juridisku personu telpās, kas saņem maksājumus no budžeta.

               Islandē Revīzijas palāta revīziju veic saziņā ar valsts revīzijas iestādēm vai, ja tām nav vajadzīgo pilnvaru, ar kompetentajiem valsts dienestiem. Revīzijas palāta un Islandes valsts revīzijas iestādes sadarbojas savstarpējas uzticības garā, vienlaikus saglabājot savu neatkarību. Minētās iestādes vai dienesti informē Revīzijas palātu par to, vai tās plāno piedalīties revīzijā.

               Revīzijas palātai ir vismaz tās pašas tiesības, kas pienākas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 7. punktu un šā nolīguma 7. pantu.

               9. pants

               Publiskais iepirkums

               Islande piemēro savu tiesību aktu noteikumus par publisko iepirkumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XVI pielikumu
                  8
               .

               10. pants

               Finansiālās iemaksas

               1.Islande 2016.–2018. gadā veic ikgadējos maksājumus IDF robežu un vīzu instrumenta budžetā saskaņā ar turpmāko tabulu:

               (Visas summas izteiktas EUR)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Islande

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.Islandes iemaksas par 2019. un 2020. gadu aprēķina saskaņā ar pielikumā aprakstīto formulu atbilstoši Islandes attiecīgajam iekšzemes kopproduktam (IKP) kā procentuālu daļu no visu to valstu IKP, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā.

               3.Islande veic šajā pantā minētās finansiālās iemaksas neatkarīgi no datuma, kurā tiek pieņemta Regulas (ES) Nr. 514/2014 14. pantā minētā Islandes valsts programma.

               11. pants

               Finansiālo iemaksu izmantošana

               1.Ikgadējo 2016. un 2017. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

               (a)75 % – starpposma pārskatīšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. pantā;

               (b)15 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2017. gada 30. jūnijam tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti;

               (c)10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

               Ja b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētajām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

               Ja šis nolīgums nestājas spēkā vai netiek provizoriski piemērots līdz 2017. gada 1. jūnijam, Islandes iemaksu pilnā apmērā izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               2.
                     Ikgadējo 2018., 2019. un 2020. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

               (a)40 % – konkrētajām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā;

               (b)50 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2018. gada 31. decembrim tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti;

               (c)10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

               Ja b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētajām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

               3.
                     Starpposma pārskatīšanai, Savienības darbībām, konkrētajām darbībām vai IT sistēmu izstrādes programmai piešķirtās papildu summas izmanto saskaņā ar attiecīgo procedūru, kas izklāstīta vienā no šādiem noteikumiem:

               (a)Regulas (ES) Nr. 514/2014 6. panta 2. punkts;

               (b)Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. panta 7. punkts;

               (c)Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. panta 3. punkts;

               (d)Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. panta otrā daļa.

               4.
                     Komisija katru gadu var izmantot līdz EUR 4076 no Islandes veiktajiem maksājumiem, lai finansētu administratīvos izdevumus saistībā ar darbiniekiem vai ārštata darbiniekiem, kuri ir nepieciešami, lai atbalstītu Regulas (ES) Nr. 515/2014 un šā nolīguma īstenošanu Islandē.

               12. pants

               Konfidencialitāte

               Saskaņā ar šo nolīgumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir profesionāls noslēpums un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju, ko aizsargā Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un Islandes tiesību akti. Šādu informāciju izpauž tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Islandē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

               13. pants

               Atbildīgās iestādes izraudzīšana

               1.
                     Islande, cik vien iespējams drīz pēc valsts programmas apstiprināšanas, informē Komisiju par tās atbildīgās iestādes oficiālo izraudzīšanu ministrijas līmenī, kura atbild par izdevumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētā izraudzīšana tiek attiecināta uz struktūru, kas atbilst tiem izraudzīšanas kritērijiem iekšējās vides, kontroles darbību, informācijas, saziņas un uzraudzības jomā, kuri noteikti Regulā (ES) Nr. 514/2014 vai uz tās pamata.

               3.
                     Atbildīgās iestādes izraudzīšanu pamato ar atzinumu, ko sniedz kāda revīzijas struktūra, kas var būt revīzijas iestāde, kura novērtē atbildīgās iestādes atbilstību izraudzīšanas kritērijiem. Minētā struktūra var būt neatkarīga publiskā iestāde, kas atbild par administrācijas uzraudzību, novērtēšanu un revīziju. Revīzijas struktūra darbojas neatkarīgi no atbildīgās iestādes un veic savu darbu saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Islande savu lēmumu par izraudzīšanu var balstīt uz to, vai pārvaldības un kontroles sistēmas būtībā ir tādas pašas kā tās, kas darbojušās iepriekšējā laikposmā, un vai to darbība bijusi efektīva. Ja esošie revīzijas un kontroles rezultāti liecina, ka izraudzītā struktūra vairs neatbilst izraudzīšanas kritērijiem, Islande veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek novērsti trūkumi minētās struktūras uzdevumu īstenošanā, tostarp atceļot izraudzīšanu.

               14. pants

               Finanšu gada definīcija

               Šajā nolīgumā finanšu gads, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā, attiecas uz nomaksātajiem izdevumiem un ieņēmumiem, kas iegūti un atbildīgās iestādes pārskatos iegrāmatoti laikposmā no “N – 1” gada 16. oktobra līdz “N” gada 15. oktobrim.

               15. pants

               Izmaksu attiecināmība

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 3. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta, attiecināmas ir arī izmaksas, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta saskaņā ar šā nolīguma 13. pantu, ar noteikumu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā bija tādas pašas, kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

               16. pants

               Gada atlikuma maksājuma pieprasījums

               1.
                     Līdz tā gada 15. februārim, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, Islande iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā prasītos dokumentus un informāciju.

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Islande līdz tā gada 15. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta otrajā daļā minēto atzinumu.

               Iesniegtie dokumenti, kas minēti šajā punktā, ir uzskatāmi par gada atlikuma maksājuma pieprasījumu.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētos dokumentus sagatavo saskaņā paraugiem, kurus Komisija apstiprina, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 3. punktu.

               17. pants

               Īstenošanas ziņojums

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 54. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Islande līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam ieskaitot iesniedz Komisijai gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iepriekšējā finanšu gadā un var šo informāciju atbilstīgā līmenī publiskot.

               Pirmo gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iesniedz 15. februārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vai tā provizoriskās piemērošanas sākuma.

               Pirmais ziņojums attiecas uz finanšu gadiem no 2014. gada līdz finanšu gadam, kas ir pirms gada, kad saskaņā ar otro daļu bija jāiesniedz pirmais gada ziņojums. Gala ziņojumu par valsts programmas īstenošanu Islande iesniedz līdz 2023. gada 31. decembrim.

               18. pants

               Elektroniskā datu apmaiņas sistēma

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 24. panta 5. punktu visu oficiālo informācijas apmaiņu starp Islandi un Komisiju veic, izmantojot elektronisku datu apmaiņas sistēmu, ko šim nolūkam nodrošina Komisija.

               19. pants

               Stāšanās spēkā

               1.Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šā nolīguma depozitārijs.

               2.Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Tās viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               3.Šī vienošanās stājās spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā paziņojuma par 2. punktā minētās procedūras pabeigšanu.

               4.Puses šo nolīgumu, izņemot tā 5. pantu, provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas, neskarot konstitucionālās prasības.

               20. pants

               Spēkā esamība un izbeigšana

               1.Savienība vai Islande var izbeigt šo nolīgumu, paziņojot par savu lēmumu otrai Pusei. Nolīgumu pārtrauc piemērot trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma. Projektus un darbības, kas norisinās šā nolīguma izbeigšanas laikā, turpina saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem. Puses, savstarpēji vienojoties, atrisina visus citus jautājumus saistībā ar šā nolīguma izbeigšanas sekām.

               2.Šo nolīgumu izbeidz, ja asociācijas nolīgums ar Islandi un Norvēģiju tiek izbeigts saskaņā ar nolīguma 8. panta 4. punktu, 11. panta 3. punktu vai 16. pantu.

               21. pants

               Valodas

               Šo nolīgumu sagatavo vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un islandiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Briselē, … gada … …..

               Eiropas Savienības vārdā –
                     Islandes vārdā –

               PIELIKUMS

               2019. un 2020. gada finansiālo iemaksu aprēķināšanas formula un maksājuma informācija

               Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punkta otrajā un trešajā daļā minēto finansiālo iemaksu, ko Islande veic IDF robežu un vīzu instrumentā, attiecībā uz 2019. un 2020. gadu aprēķina šādi.

               Par katru gadu no 2013. gada līdz 2017. gadam galīgos Islandes iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājus, kas pieejami 2019. gada 31. martā, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu attiecīgajā gadā, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā. Par 2013.–2017. gadu iegūto piecu procentuālo daļu vidējo vērtību piemēro summai, ko veido faktiskās ikgadējās apropriācijas IDF robežu un vīzu instrumentam 2014.–2019. gadā, un IDF robežu un vīzu instrumentam 2020. gadā paredzētajām ikgadējo saistību apropriācijām, kuras iekļautas Komisijas pieņemtajā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektā, lai tādējādi iegūtu kopējo summu, kas Islandei jāmaksā visā IDF robežu un vīzu instrumenta īstenošanas laikposmā. Ikgadējos maksājumus, kurus Islande faktiski veikusi saskaņā ar šā nolīguma 10. panta 1. punktu, atskaita no šīs summas, lai iegūtu Islandes iemaksu kopējo summu, kas jāmaksā par 2019. un 2020. gadu. Pusi no šīs summas maksā 2019. gadā, savukārt otru pusi – 2020. gadā.

               Finansiālo iemaksu veic euro.

               Islande savu finansiālo iemaksu veic ne vēlāk kā 45 dienas pēc paziņojuma par veicamo iemaksu saņemšanas. Par jebkuru iemaksas maksājuma kavējumu tiek maksāti procenti par nenomaksāto summu, sākot no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš. Procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par 3,5 procentpunktiem.

                     (1)

                        OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 547/2014 (2014. gada 15. maijs) (OV L 163, 29.5.2014., 18. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (8)

                        OV L 1, 3.1.1994., 461. lpp.


				|

		52012PC0409

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Lietuvas Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2012/0409 final - 2012/0200 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Saskaņā ar 395. pantu Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu ([1]) (turpmāk „PVN
direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar
vienprātīgu lēmumu var atļaut dalībvalstīm
piemērot īpašus pasākumus, atkāpjoties no minētās
direktīvas, ar nolūku vienkāršot šā nodokļa
iekasēšanas procedūru vai lai nepieļautu noteiktu veidu
nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Vēstulē, kas 2012. gada
8. februārī reģistrēta Komisijā, Lietuvas
Republika (turpmāk „Lietuva”) lūdza atļauju turpināt
piemērot pasākumu, kas ir atkāpe no PVN direktīvas
193. panta.
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. panta 2. punktu Komisija ar 2012. gada
4. aprīļa vēstuli ir informējusi
pārējās dalībvalstis par Lietuvas lūgumu. Ar
2012. gada 11. aprīļa vēstuli Komisija paziņoja
Lietuvai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko
tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai.
Vispārīgais konteksts
Lietuvas valdība prasa pagarināt
apgrieztās iekasēšanas mehānisma pašreizējo
piemērošanu saistībā ar kokmateriālu piegādēm un
tādām nodokļu maksātāju piegādēm, kas tiek
veiktas tiesas noteiktās maksātnespējas vai
pārstrukturēšanas procedūrās.
Kokmateriālu piegādē Lietuva
saskārās ar ievērojamu skaitu komersantu, kuri nepildīja
savus pienākumus. Uzņēmumi šajā nozarē bieži vien ir
sīki tālākpārdevēji un starpnieki, kas mēdz pazust,
nesamaksājot nodokļu iestādēm nodokli, ko tie
iekasējuši par savām piegādēm, un atstājot klientiem
derīgu rēķinu PVN atskaitījumam.
Nodokļa maksātāji uz kuriem
attiecas tiesas noteiktās maksātnespējas vai
pārstrukturēšanas procedūra bieži vien nodokļu
iestādēm nemaksāja PVN, ko viņi bija saņēmuši no
saviem klientiem. Tomēr pircējs kā likumpaklausīgs
komersants varēja atskaitīt samaksāto PVN.
Saskaņā ar apgrieztās
iekasēšanas mehānismu, atkāpjoties no vispārējās
normas, kas sniegta PVN direktīvas 193. pantā, klients (ja
viņš ir nodokļa maksātājs) kļūst atbildīgs
par PVN nomaksu iekšzemes darījumos.
Sākotnēji šis atkāpes
pasākums tika atļauts ar Padomes 2006. gada 15. maija
Direktīvu 2006/388/EK ([2])
(tas ietvēra arī dzelzs atkritumu un lūžņu piegādi un
būvniecības darbus, uz ko tagad attiecas PVN direktīvas
199. pants). Atkāpes pasākuma piemērošana kokmateriālu
piegādēm un tādām nodokļu maksātāju
piegādēm, kas tiek veiktas tiesas noteiktās
maksātnespējas vai pārstrukturēšanas procedūrās,
tika pagarināta ar Padomes 2010. gada 16. februāra
Īstenošanas lēmumu 2010/99/ES([3]).
Komisija saprot, ka situācija, uz kuru
sākotnējā atkāpe tika balstīta, turpina
pastāvēt. Lietuva apgalvo, ka, pamatojoties uz nodokļa
izmeklēšanas rezultātiem, atkāpe izrādījās
efektīva gan kokmateriālu piegādēm, gan tādām
nodokļu maksātāju piegādēm, kas tiek veiktas tiesas
noteiktās maksātnespējas vai pārstrukturēšanas
procedūrās. Tāpēc atkāpe būtu jāpiešķir
uz vēl vienu ierobežotu laika posmu.
Gadījumā, ja Lietuva apsvērtu
vēl pagarināt atkāpes pasākumu pēc 2015. gada,
būtu jāiesniedz izvērtējuma ziņojums Komisijai
kopā ar šī pagarinājuma pieprasījumu ne vēlāk
kā 2015. gada 1. aprīlī.
Spēkā esošie noteikumi
priekšlikuma jomā
Līdzīgas atkāpes
saistībā ar PVN direktīvas 193. pantu ir piešķirtas
citām dalībvalstīm.
Atbilstība pārējiem ES
politikas virzieniem un mērķiem
Neattiecas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Neattiecas.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Padomes lēmuma priekšlikuma
mērķis ir vienkāršot nodokļu iekasēšanas
kārtību un apkarot iespējamo PVN nemaksāšanu vai
izvairīšanos no tā maksāšanas, tāpēc potenciāli
tas labvēlīgi ietekmēs ekonomiku.
Ņemot vērā, ka atkāpe tiek
piemērota šaurā jomā, tās ietekme jebkurā
gadījumā būs ierobežota.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Ar minēto lēmumu Lietuvai
atļauj turpināt piemērot pasākumu, kas ir atkāpe no
PVN direktīvas 193. panta, attiecībā uz nodokļa
apgrieztā iekasēšanas mehānisma izmantošanu kokmateriālu
piegādes darījumos un tādu preču piegāžu un
pakalpojumu sniegšanas gadījumā, ko veic uzņēmumi, uz
kuriem attiecas maksātnespējas procedūra vai pārstrukturēšanas
procedūra tiesas pārraudzībā.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. pantu dalībvalstij, kura vēlas ieviest pasākumus,
atkāpjoties no minētās direktīvas, jāsaņem
Padomes atļauja Padomes lēmuma veidā. Tādējādi
šajā priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, kas
piešķirta dalībvalstij pēc tās lūguma, un nerada
nekādas saistības.
Ņemot vērā atkāpes
ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs
ar izvirzīto mērķi.
Juridisko instrumentu izvēle
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama
vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu
lēmumu pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Turklāt Padomes
lēmums ir vispiemērotākais juridiskais instruments, jo to var
adresēt atsevišķām dalībvalstīm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē EU budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Pārbaudes/pārskatīšanas/turpināmības
klauzula
Priekšlikumā ir iekļauta
turpināmības klauzula.
2012/0200 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko Lietuvas Republikai atļauj
pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 193. panta
Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās
vērtības nodokļa sistēmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 291. panta
2. punktu,
ņemot vērā Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[4], un jo īpaši tās
395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kas
2012. gada 8. februārī reģistrēta Komisijā,
Lietuvas Republika (turpmāk „Lietuva”) lūdza atļauju arī
turpmāk piemērot pasākumu, kas ir atkāpe no
Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem, kuros noteikta persona, kas
atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu
nodokļu iestādēm.
(2)       Komisija saskaņā ar
Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu 2012. gada
4. aprīļa vēstulē informēja
pārējās dalībvalstis par Lietuvas lūgumu. Ar
2012. gada 11. aprīļa vēstuli Komisija paziņoja
Lietuvai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko
tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.
(3)       Padomes 2006. gada
15. maija Lēmums 2006/388/EK, ar ko Lietuvas Republikai atļauj
piemērot atkāpi no 21. panta Sestajā Direktīvā
77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti
par apgrozījuma nodokļiem([5]),
pilnvaro Lietuvu inter alia noteikt, ka saņēmējs ir
atbildīgs par PVN, kas maksājams attiecībā uz preču
piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, ko veic nodokļa
maksātājs, uz kuru attiecas tiesas pārraudzībā
īstenota maksātnespējas procedūra vai
pārstrukturēšanas procedūra, un kokmateriālu piegāde.
(4)       Ar Padomes 2010. gada
16. februāra Īstenošanas lēmumu 2010/99/ES, ar ko Lietuvas
Republikai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu,
atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu ([6]), pagarināja
minētās atkāpes pasākuma pieteikumu.
(5)       Nodokļu izmeklēšana
un analīze, ko veica Lietuvas nodokļa iestādes, atklāja
minētā atkāpes pasākuma efektivitāti.
(6)       Komisija saprot, ka
juridiskā un faktiskā situācija, kādēļ patlaban
piemēro atkāpes pasākumu, nav mainījusies un pastāv
joprojām. Tādēļ būtu jāatļauj Lietuvai pasākumu
piemērot ierobežotā laikposmā arī turpmāk.
(7)       Gadījumā, ja
Lietuva apsvērtu vēl pagarināt atkāpes pasākumu
pēc 2015. gada, būtu jāiesniedz izvērtējuma
ziņojums Komisijai kopā ar šī pagarinājuma
pieprasījumu ne vēlāk kā 2015. gada
1. aprīlī.
(8)       Atkāpei nebūs negatīvas
ietekmes uz Eiropas Savienības pašu resursiem, ko veido PVN,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2010/99/ES 2. pantu
aizstāj ar šādu pantu:
"2. pants
Šis lēmums stājas spēkā
tā paziņošanas dienā.
To piemēro no 2013. gada
1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Jebkuru
lūgumu pasākuma pagarināšanai, kas minēts Lēmumā,
jāiesniedz Komisijai ne vēlāk kā 2015. gada
1. aprīlī un jāpievieno ziņojums, kas ietver
pārskatu par šā pasākuma piemērošanu."
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Lietuvas
Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 347, 11.12.2006.,
1. lpp.
[2]               OV L 150, 3.6.2006.,
13.-14. lpp.
[3]               OV L 45, 20.2.2010.,
10.-11. lpp.
[4]               OV L 347, 11.12.2006.,
1. lpp.
[5]               OV L 150, 3.6.2006., 13.-14. lpp.
[6]               OV L 45, 20.2.2010., 10.-11. lpp.