|

52010PC0761

/* COM/2010/0761 galīgā redakcija - COD 2010/0366 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 17.12.2010COM(2010) 761 galīgā redakcija2010/0366 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm  PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiSaskaņot īstenošanas pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008[1], ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantā noteikto atšķirību starp deleģētajām un īstenošanas pilnvarām.-  Vispārīgais kontekstsLīguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pants izšķir divus dažādus Komisijas aktu veidus:-  LESD 290. pants atļauj likumdevējam deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Šādā veidā Komisijas pieņemtos tiesību aktus Līguma terminoloģijā sauc par „deleģētajiem aktiem” (290. panta 3. punkts);-  LESD 291. pants atļauj dalībvalstīm pieņemt visus valsts tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus. Ja ir nepieciešami vienādi nosacījumi juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai, šie akti var piešķirt Komisijai īstenošanas pilnvaras. Šādā veidā Komisijas pieņemtos tiesību aktus Līguma terminoloģijā sauc par „īstenošanas aktiem” (291. panta 4. punkts).-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāLīguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pants.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personām-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaApspriešanās ar ieinteresētajām personām vai ekspertu atzinumu pieprasīšana nebija nepieciešama, jo priekšlikums saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 ar Lisabonas līgumu ir starpiestāžu jautājums, kas skars visas Padomes regulas. Vienkāršošanas nolūkā veikto grozījumu darbības joma ir ierobežota un to raksturs – tikai un vienīgi tehnisks.-  Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējums nav nepieciešams, jo priekšlikums saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 ar Lisabonas līgumu ir starpiestāžu jautājumus, kas skars visas Padomes regulas. Vienkāršošanas nolūkā veikto grozījumu darbības joma ir ierobežota un to raksturs – tikai un vienīgi tehnisks.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIdentificēt Padomes Regulā (EK) Nr. 485/2008 noteiktās Komisijas deleģētās un īstenošanas pilnvaras un noteikt atbilstošu kārtību šo aktu pieņemšanai.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 43. pants.-  Subsidiaritātes principsKompetenci lauksaimniecības politikas jomā dala ES un dalībvalstis. Tas nozīmē, ka dalībvalstu kompetence saglabājas, kamēr vien ES šajā nozarē neizdod tiesību aktus. Attiecībā uz kontroli, palīdzību un sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisiju ir jāpieņem Eiropas pieeja un pastiprināt vienotus noteikumus par informācijas apmaiņu ir pamatoti.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula jāgroza ar regulu.4. Ietekme uz budžetuŠis pasākums ES nerada papildu izdevumus.2010/0366 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[2],pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[4],tā kā:1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008[5] Komisijai piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.2.  Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 485/2008 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu.3.  Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai ir jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 485/2008 elementus. Ir jānosaka elementi, attiecībā uz kuriem var īstenot šīs pilnvaras, kā arī pilnvaru deleģēšanas nosacījumi.4.  Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 485/2008 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai ir jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai jo īpaši ir jābūt pilnvarotai pieņemt vienotus noteikumus par informācijas apmaiņu. Komisijai šo īstenošanas noteikumu pieņemšanā palīdz Lauksamniecības fondu komiteja, kas izveidota ar 41.d panta 1. punktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (ES) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[6], saskaņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. XX/XXXX par …[tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula par LESD 291. panta 3. punktā minētajiem kontroles mehānismiem, kuru pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome].5.  Tāpēc Regula (EK) Nr. 485/2008 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 485/2008 groza šādi:6.  Ar šādu teikumu aizstāj 1. panta 2. punkta otro teikumu:,,Lai izslēgtu no šīs regulas piemērošanas tos pasākumus, kas pēc savas būtības nav piemēroti pēckontrolei, ko veic, rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus, Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 13.a, 13.b un 13.c pantā minētajiem nosacījumiem, var izveidot sarakstu ar citiem pasākumiem, uz kuriem šī regula neattiecas.”7.  Regulas 7. pantu groza šādi.a) svītro 1. punkta otrās daļas otro teikumu;b) svītro 5. punktu.8.  Regulas 13. pantu svītro.9.  Iekļauj šādus pantus:,,13.a pantsKomisijai uz nenoteiktu laiku piešķir pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus.Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.13.b pantsEiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 13.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.Lēmums par atsaukšanu izbeidz šajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu likumību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .13.c pantsEiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.Ja pēc šā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas stājas spēkā tajā noteiktajā dienā.Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.13.d pantsKomisija vajadzības gadījumā, pieņemot īstenošanas aktus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 42.d panta 2. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus, kuru mērķis ir šīs regulas vienota piemērošana Savienībā, jo īpaši attiecībā uz:a) regulas 7. panta 1. punktā minēto kopīgo pasākumu koordinēšanu;b) sīkākām norādēm un īpašām prasībām, kas attiecas uz pieprasījumu saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu, paziņojuma saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu, un saistībā ar šo regulu pieprasītās informācijas iesniegšanu un apmaiņu;c) publicēšanas nosacījumiem un paņēmieniem vai īpašiem noteikumiem un nosacījumiem, lai Komisija dalībvalstu kompetentajām iestādēm izplatītu vai darītu pieejamu informāciju, kas nepieciešama saistībā ar šo regulu.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.[…],Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 143, 3.6.2008., 1. lpp.[2] OV C […], […], […], lpp..[3] OV C […], […], […], lpp.[4] OV C […], […], […], lpp.[5] OV L 143, 3.6.2008., 1. lpp.[6] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.


				|

		52012PC0182

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) Nr. 43/2012 un (ES) Nr. 44/2012 groza saistībā ar divragainās velnrajas aizsardzību un dažām zvejas iespējām /* COM/2012/0182 final - 2012/0091 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2012[1] un Padomes
Regulā (ES) Nr. 44/2012[2]
2012. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju
krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES
ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem –
konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi. Tās attiecas
galvenokārt uz Atlantijas un Ziemeļjūras krājumiem.
Šīs zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas
laikposmā, kad tās ir spēkā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosināto grozījumu
mērķis ir ieviest šādas izmaiņas abās iepriekš
minētajās regulās.
Bergenā 2011. gada
20.–25. novembrī notika Konvencijas par migrējošo savvaļas
dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu 10. konference (COP10),
kurā divragainā velnraja (Manta birostris) tika pievienota
aizsargājamo sugu sarakstam Konvencijas I papildinājumā
(konkrētas sugas, kuru ieguve ir aizliegta) un
II papildinājumā (sugas, kuru aizsardzībai un
pārvaldībai vajadzīgi starptautiski nolīgumi).
Tāpēc ir lietderīgi paredzēt divragainās velnrajas
aizsardzību, kas jāievēro ES kuģiem visos ūdeņos
un kuģiem, kas nav ES kuģi, – ES ūdeņos. Šajā
nolūkā divragainā velnraja ir jāpievieno attiecīgajos
trīs pantos, kuros iekļauti aizsargājamo sugu saraksti; šie
trīs panti ir ietverti divās regulās, kas minētas šā
paskaidrojuma raksta 1. punktā.
Saskaņā ar procedūru, kas
paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām
zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[3],
Fēru salām[4], Grenlandi[5]
un Islandi[6],
Savienība ar minētajiem partneriem 2011. gadā ir
apspriedusies par zvejas tiesībām. Apspriedes ar Fēru salām
un Islandi netika noslēgtas. Lai neradītu Savienības zvejas
darbību nevajadzīgu pārtraukumu un vienlaikus nodrošinātu
vajadzīgo elastību minētās vienošanās noslēgšanai
2012. gadā, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi
Regulā (ES) Nr. 44/2012 noteikt Savienībai to krājumu
provizoriskas zvejas iespējas, uz kuriem attiecas nolīgumi ar
Fēru salām un Islandi. Reikjavikā
14.–17. februārī notikušās piekrastes valstu apspriedes par
makreles krājumu pārvaldību Ziemeļaustrumu Atlantijā
ir beigušās bez rezultāta, un tāpēc Savienība un
Norvēģija saskaņā ar divpusēju nolīgumu zvejniecības
jomā ar Norvēģiju ir panākušas divpusēju vienošanos
attiecībā uz makreli 2012. gadā. Tāpēc ir
jākoriģē provizoriskie makreles nozvejas limiti, kas noteikti
Regulā (ES) Nr. 44/2012, un rezervētās kvotas
jāsadala pa attiecīgajām KPN minētās regulas IA un
IB pielikumā.
Starptautiskās Jūras
pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumā
pieprasīts ievērojami samazināt tūbīšu KPN ES
ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā. Saskaņā ar minēto ieteikumu
Norvēģija un Savienība apspriedēs, kas noslēdzās
2012. gada 9. martā, ir vienojušās par Norvēģijai
nododamo tūbīšu [zvejas iespēju] samazinājumu.
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES)
Nr. 44/2012.
Vairākas 2012. gadā
pieejamās zvejas iespējas ir pārvietotas starp Savienību un
dažām Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (NAFO)
Līgumslēdzējām pusēm. Tāpēc būtu
attiecīgi jākoriģē attiecīgie KPN ieraksti
Regulas (ES) Nr. 44/2012 IC pielikumā.
Stavridas Trachurus murphyi zvejas
iespējas Klusā okeāna dienvidu daļas
reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas
(SPRFMO) apgabalā tika noteiktas pēc SPRFMO komisijas
3. sagatavošanas konferences, kas norisinājās no 2012. gada
30. janvāra līdz 2. februārim. Tāpēc tagad
attiecīgi jāpapildina Regulas (ES) Nr. 44/2012
attiecīgais pielikums, kura tabula regulas pieņemšanas laikā
tika atstāta neaizpildīta.
2012/0091 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) Nr. 43/2012 un
(ES) Nr. 44/2012 groza saistībā ar divragainās velnrajas
aizsardzību un dažām zvejas iespējām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[7],
tā kā:
(1)       Padomes Regulā (ES)
Nr. 43/2012[8]
un Padomes Regulā (ES) Nr. 44/2012[9] 2012. gadam ir noteiktas
konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas
iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un –
attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos,
kas nav ES ūdeņi.
(2)       Bergenā 2011. gada
20.–25. novembrī notika Konvencijas par migrējošo savvaļas
dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu 10. konference (COP10),
kurā divragainā velnraja (Manta birostris) tika pievienota
aizsargājamo sugu sarakstam Konvencijas I papildinājumā
(konkrētas sugas, kuru ieguve ir aizliegta) un
II papildinājumā (sugas, kuru aizsardzībai un
pārvaldībai vajadzīgi starptautiski nolīgumi).
Tāpēc ir lietderīgi paredzēt divragainās velnrajas
aizsardzību, kas jāievēro ES kuģiem visos ūdeņos
un kuģiem, kas nav ES kuģi, – ES ūdeņos.
(3)       Mencas KPN Kategatā
vajadzētu būt vienādai ar Savienības kvotu. Tāpēc
būtu attiecīgi jākoriģē attiecīgais skaitlis
Regulā (ES) Nr. 43/2012.
(4)       Saskaitot kvotas, kas
dalībvalstīm iedalītas no baltās Amerikas
jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO zonā, tiek iegūta
Savienības kvota, kura ir par vienu tonnu lielāka nekā zvejas
iespējas, ko noteikusi minētā reģionālā zvejniecības
pārvaldības organizācija (RZPO). Tāpēc būtu
attiecīgi jākoriģē attiecīgais kvotu sadalījums
Regulā (ES) Nr. 44/2012.
(5)       Savienības, Islandes un
Fēru salu apspriedēs par zvejas iespējām vienošanās
attiecībā uz 2012. gadu netika panākta. Tāpēc zvejas
iespējas, kas bija rezervētas minētajām apspriedēm,
tagad var tikt iedalītas dalībvalstīm. Turklāt piekrastes
valstu apspriedes par makreles pārvaldību Ziemeļaustrumu
Atlantijā ir beigušās bez rezultāta Reikjavikā
2012. gada 17. februārī. Pēc tam Savienība un
Norvēģija saskaņā ar abu valstu divpusēju
nolīgumiem ir vienojušās noteikt attiecīgās makreļu
zvejas iespējas 2012. gadam. Tāpēc Regulas (ES)
Nr. 44/2012 1. pants un attiecīgās KPN tās IA un
IB pielikumā būtu jāgroza, lai sadalītu vēl
neiedalītās kvotas un nodrošinātu atbilstību
tradicionālajam makreles kvotu sadalījumam Ziemeļaustrumu
Atlantijā.
(6)       Starptautiskās
Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumā
pieprasīts ievērojami samazināt tūbīšu KPN ES
ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā. Saskaņā ar minēto ieteikumu
Norvēģija un Savienība apspriedēs, kas noslēdzās
2012. gada 9. martā, ir vienojušās par Norvēģijai
nododamo tūbīšu [zvejas iespēju] samazinājumu. Tāpēc
attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 44/2012.
(7)       Trešajā
starptautiskajā sanāksmē par reģionālas
zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) izveidi
Klusā okeāna tāljūras apgabalā (SPRFMO), kura
notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma
pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu
pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju
minētajā apgabalā līdz šādas RZPO izveidei. Šie
pagaidu pasākumi tika pārskatīti SPRFMO komisijas
2. sagatavošanas konferencē, kas norisinājās 2011. gada
janvārī, un tika atkārtoti pārskatīti SPRFMO
komisijas 3. sagatavošanas konferencē, kas norisinājās no
2012. gada 30. janvāra līdz 3. februārim. Šie
pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši
saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem. Tomēr
saskaņā ar starptautiskajās jūras tiesībās
ietvertajiem sadarbības un saglabāšanas pienākumiem ir
lietderīgi minētos pasākumus iestrādāt Savienības
tiesību aktos, nosakot vispārēju kvotu Savienībai un
tās sadalījumu attiecīgajām dalībvalstīm.
(8)       Regulu (ES)
Nr. 43/2012 un Regulu (ES) Nr. 44/2012 vispārīgi
piemēro no 2012. gada 1. janvāra. Tāpēc arī
šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada
1. janvāra. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu
spēku neskar tiesiskās noteiktības un tiesiskās
paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās
zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas. Tomēr
jaunajiem noteikumiem par sugu “divragainā velnraja” būtu
jāstājas spēkā tikai no dienas, kad stājas spēkā
grozījumi attiecīgajos Konvencijas par migrējošo savvaļas
dzīvnieku sugu aizsardzību papildinājumos saskaņā ar
tās XI panta 5. punktu. Tā kā dažu nozvejas limitu
grozījumi ietekmē ES kuģu saimniecisko darbību un zvejas
sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas
spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(9)       Zvejas iespējas būtu jāizmanto,
pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību
aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 43/2012
Regulu (ES) Nr. 43/2012 groza
šādi:
1.           regulas 12. panta
1. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu:
            “g)        divragainā
velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.”;
2.           I pielikumu groza
saskaņā ar šīs regulas I pielikuma tekstu.
2. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 44/2012
Regulu (ES) Nr. 44/2012 groza
šādi:
1.           regulas 1. panta 3. un
4. punktu svītro;
2.           regulas 13. panta
1. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu:
            “g)        divragainā
velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos.”;
3.           regulas 37. panta
1. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu:
            “g)        divragainā
velnraja (Manta birostris) visos ES ūdeņos.”;
4.           I, IA, IB, IC un
IJ pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikuma
tekstu.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
1. panta 1. punktu, 2. panta 2.
un 3. punktu, I pielikuma 1. punktu un II pielikuma
1. punktu piemēro no 2012. gada 23. februāra.
2. panta 1. punktu, I pielikuma
2. punktu un II pielikuma 2.–5. punktu piemēro no
2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 43/2012
I pielikumu groza šādi:
1.           A daļu groza
šādi:
a)      pirmajā tabulā
(salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un
vispārpieņemtajiem nosaukumiem) pēc ieraksta par Mallotus
villosus iekļauj šādu ierakstu:
 “Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja”
b)      otrajā tabulā (salīdzinoša
tabula ar vispārpieņemtajiem nosaukumiem un sugu nosaukumiem
latīņu valodā) pēc ieraksta par dienvidu tunzivi iekļauj
šādu ierakstu:
 “Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris”
2.           B daļā ierakstu
par mencu Kategatā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Kategats (COD/03AS.)
 Dānija || 82 || (1) || Analītiskā KPN
 Vācija || 2 || (1)
 Zviedrija || 49 || (1)
 Savienība || 133 || (1)
   ||   ||
 KPN || 133 || (1)
   ||   ||   ||
 (1)           Tikai piezvejai. Specializēta zveja nav atļauta.”
II PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 44/2012 I, IA, IB,
IC un IJ pielikumu groza šādi:
1.           I pielikumu groza
šādi:
a)      pirmajā tabulā
(salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un
vispārpieņemtajiem nosaukumiem) pēc ieraksta par Mallotus
villosus iekļauj šādu ierakstu:
 “Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja”
b)      otrajā tabulā (salīdzinoša
tabula ar vispārpieņemtajiem nosaukumiem un sugu nosaukumiem
latīņu valodā) pēc ieraksta par dienvidu tunzivi iekļauj
šādu ierakstu:
 “Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris”
2.           IA pielikumu groza
šādi:
a)      ierakstu par tūbītēm un
saistītajām piezvejas sugām ES ūdeņos IIa, IIIa un
IV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1) (SAN/2A3A4.)
 Dānija || 34 072 || (2) || Analītiskā KPN
 Apvienotā Karaliste ||  745 || (2)
 Vācija ||  52 || (2)
 Zviedrija || 1 251 || (2)
   ||   ||
 Savienība || 36 120 ||
 Norvēģija || 2 300 ||
   ||   ||
 KPN || 38 420 ||
 (1)     Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2)           Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem 2 % no KPN.
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIB pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:                                                             Zona: ES ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos(1)
   || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7
   || (SAN/*234_1) || (SAN/*234_2) || (SAN/*234_3) || (SAN/*234_4) || (SAN/*234_5) || (SAN/*234_6) || (SAN/*234_7)
 Dānija || 19 526 || 4 717 || 4 717 || 4 717 || 0 || 395 || 0
 Apvienotā Karaliste ||  427 || 103 || 103 || 103 || 0 || 9 || 0
 Vācija ||  30 || 7 || 7 || 7 || 0 || 1 || 0
 Zviedrija ||  717 || 173 || 173 || 173 || 0 || 15 || 0
 Savienība || 20 700 || 5 000 || 5 000 || 5 000 || 0 || 420 || 0
 Norvēģija || 2 300 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kopā || 23 000 || 5 000 || 5 000 || 5 000 || 0 || 420 || 0
 (1)           Var tikt pārskatīts saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu.”;
b)      ierakstu par siļķi ES un
starptautiskajos ūdeņos Vb, VIb un VIaN zonā aizstāj
ar šādu:
 “Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā(1) (HER/5B6ANB)
 Vācija || 2 560 ||   || Analītiskā KPN
 Francija ||  484 ||
 Īrija || 3 459 ||
 Nīderlande || 2 560 ||
 Apvienotā Karaliste || 13 837 ||
   ||   ||
 Savienība || 22 900 ||
   ||   ||
 KPN || 22 900 ||
 (1)           Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 00' N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07° 00' W un uz ziemeļiem no 55° 00' N, izņemot Klaidu.”;
c)      ierakstu par putasu ES un
starptautiskajos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb,
VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14)
 Dānija || 10 370 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. pantu.
 Vācija || 4 032 || (1)
 Spānija || 8 791 || (1) (2)
 Francija || 7 217 || (1)
 Īrija || 8 030 || (1)
 Nīderlande || 12 645 || (1)
 Portugāle ||  817 || (1) (2)
 Zviedrija || 2 565 || (1)
 Apvienotā Karaliste || 13 454 || (1)
   ||   ||
 Savienība || 67 921 || (1)
 Norvēģija || 30 000 ||
 KPN || 391 000 ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2)           Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; ES ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.”;
d)      ierakstu
par zilo jūras līdaku ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI
un VII zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Zilā jūras līdaka Molva dypterygia || Zona: || ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-)(3)
 Vācija ||  20 ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 12. pantu.
 Igaunija ||  3 ||
 Spānija ||  62 ||
 Francija || 1 423 ||
 Īrija ||  5 ||
 Lietuva ||  1 ||
 Polija ||  1 ||
 Apvienotā Karaliste ||  362 ||
 Citi ||  5 || (1)
   ||   ||
 Savienība || 1882 ||
 Norvēģija || 150 || (2)
   ||   ||
 KPN || 2032 ||
 (1)           Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2)           Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). (3)           Piemēro īpašus noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1288/2009[10] 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 43/2009[11] III pielikuma 7. punktu.”; _____________________________________
e)      ierakstu par jūras līdaku ES un
starptautiskajos ūdeņos VI, VII, VIII, IX, X, XII un
XIV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Jūras līdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.) ||
 Beļģija ||  30 ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 12. pantu. ||
 Dānija ||  5 ||   ||
 Vācija ||  109 ||   ||
 Spānija || 2 211 ||   ||
 Francija || 2 357 ||   ||
 Īrija ||  591 ||   ||
 Portugāle ||  5 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 2 716 ||   ||
   ||   ||   ||
 Savienība || 8 024 ||   ||
 Norvēģija || 6 140 || (1) (2) ||
   ||   ||   ||
 KPN || 14 164 ||   ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3000 tonnu. (2)           Ietverot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6140 tonnas un brosmes nozvejai – 2923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.”; ||
f)       ierakstu par makreli IIIa un
IV zonā, ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un
22.−32. apakšrajonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā (MAC/2A34.)
 Beļģija || 512 || (3) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. pantu.
 Dānija || 17 580 || (3)
 Vācija || 534 || (3)
 Francija || 1 612 || (3)
 Nīderlande || 1 623 || (3)
 Zviedrija || 4 813 || (1) (2) (3)
 Apvienotā Karaliste || 1 503 || (3)
 Savienība || 28 177 || (1) (3)
 Norvēģija || 167 197 || (4)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Īpašs nosacījums: ieskaitot 242 tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-). (2)           Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas (COD/*2134.), pikšas (HAD/*2134.), pollaka (POL/*2134.) un merlanga (WHG/*2134.) un saidas (POK/*2134.) piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. (3)           Drīkst zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). (4)           Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu 46 685 tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot 3000 tonnu, ko drīkst iegūt IIIa zonā (MAC/*03A.).
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
   || IIIa (MAC/*03A.) || IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) || IVb (MAC/*04B.)   || IVc (MAC/*04C.)   || VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2012. gada decembrī (MAC/*2A6.)
 Dānija || 0 || 4 130 || 0 || 0 || 9 482
 Francija || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Nīderlande || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Zviedrija || 0 || 0 || 390 || 10 || 1 829
 Apvienotā Karaliste || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Norvēģija || 3 000 || 0 || 0 || 0 || 0”
g)      ierakstu par makreli VI, VII, VIIIa,
VIIIb, VIIId un VIIIe zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos
Vb zonā, starptautiskajos ūdeņos IIa, XII un
XIV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-)
 Vācija || 20 427 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. pantu.
 Spānija || 22 ||
 Igaunija || 170 ||
 Francija || 13 619 ||
 Īrija || 68 089 ||
 Latvija || 126 ||
 Lietuva || 126 ||
 Nīderlande || 29 788 ||
 Polija || 1 438 ||
 Apvienotā Karaliste || 187 248 ||
 Savienība || 321 053 ||
 Norvēģija || 13 898 || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Drīkst zvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H). (2)           Piekļuves kvotas papildu 33 437 tonnas Norvēģija drīkst zvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N, un tās ir jāatskaita no tās nozvejas limita (MAC/*N6530).
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:
   || ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-EN) No 2012. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2012. gada 1. septembra līdz 31. decembrim || Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (MAC/*2AN-)
 Vācija || 8 219 ||   || 837 ||
 Francija || 5 479 ||   || 557 ||
 Īrija || 27 396 ||   || 2 790 ||
 Nīderlande || 11 985 ||   || 1 220 ||
 Apvienotā Karaliste || 75 342 ||   || 7 672 ||
 Savienība || 128 421 ||   || 13 076” ||
h)      ierakstu par makreli VIIIc, IX un
X zonā, ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā
aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411)
 Spānija || 30 278 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. pantu.
 Francija || 201 || (1)
 Portugāle || 6 258 || (1)
 Savienība || 36 737 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst iegūt VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jāzvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
   || VIIIb (MAC/*08B.) ||
 Spānija || 2 543 ||
 Francija || 17 ||
 Portugāle || 526” ||
i)       ierakstu
par makreli Norvēģijas ūdeņos IIa un IVa zonā
aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/2A4A-N.)
 Dānija || 12 608 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 7. pantu.
 Savienība || 12 608 || (1)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Par nozveju, kas gūta IIa zonā (MAC/*02A) un IVa zonā (MAC/*4A.), jāziņo atsevišķi.”;
j)       ierakstu par brētliņu un
saistītajām piezvejas sugām ES ūdeņos IIa un
IV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C)
 Beļģija || 1 737 || (4) || Piesardzības KPN
 Dānija || 137 489 || (4)
 Vācija || 1 737 || (4)
 Francija || 1 737 || (4)
 Nīderlande || 1 737 || (4)
 Zviedrija || 1 330 || (1) (4)
 Apvienotā Karaliste || 5 733 || (4)
   ||   ||
 Savienība || 151 500 ||
 Norvēģija || 10 000 || (2)
   ||   ||
 KPN || 161 500 || (3)
 (1)           Ietverot tūbītes. (2)           Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SPR/*04-C.). (3)           Var tikt pārskatīts saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu. (4)           Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāatskaita no atlikušajiem KPN 2 % (OTH/*2AC4C).”;
k)      ierakstu
par stavridām un saistītajām piezvejas sugām ES
ūdeņos IIa un IVa zonā, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb,
VIIId un VIIIe zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos
Vb zonā, starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā
aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14)
 Dānija || 15 702 || (1) (3) || Analītiskā KPN
 Vācija || 12 251 || (1) (2) (3)
 Spānija || 16 711 || (3)
 Francija || 6 306 || (1) (2) (3)
 Īrija || 40 803 || (1) (3)
 Nīderlande || 49 156 || (1) (2) (3)
 Portugāle || 1 610 || (3)
 Zviedrija ||  675 || (1) (3)
 Apvienotā Karaliste || 14 775 || (1) (2) (3)
   ||   ||
 Savienība || 157 989 ||
   ||   ||
 KPN || 157 989 ||
 (1)           Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūti ES ūdeņos IIa vai IVa zonā līdz 2012. gada 30. jūnijam, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā kvotu, kas attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*4BC7D). (2)           Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*07D.). (3)           Vismaz 95 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 % (OTH/*2A-14).”;
3.           IB pielikumu groza
šādi:
a)      ierakstu par mencu un pikšu Fēru
salu ūdeņos Vb zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Menca un pikša Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (C/H/05B-F.)
 Vācija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro” ||
b)      ierakstu
par putasu Fēru salu ūdeņos aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || Fēru salu ūdeņi (WHB/2A4AXF)
 Dānija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 0 ||
 Francija || 0 ||
 Nīderlande || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || 0 || (1)
 (1)           KPN, kas noteikta saskaņā ar apspriešanos starp Savienību, Fēru salām, Norvēģiju un Islandi.”;
c)      ierakstu par jūras līdaku un
zilo jūras līdaku Fēru salu ūdeņos Vb zonā
aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Jūras līdaka un zilā jūras līdaka Molva molva un Molva dypterygia || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (B/L/05B-F.)
 Vācija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro” ||
d)      ierakstu par ziemeļu garneli
Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (PRA/514GRN)
 Dānija || 2 550 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || 2 550 ||
   ||   ||
 Savienība || 8 000 || (1)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           No tās 2900 tonnu ir iedalīts Norvēģijai.”;
e)      ierakstu
par saidu Fēru salu ūdeņos Vb zonā aizstāj ar
šādu:
 “Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (POK/05B-F.)
 Beļģija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 0 ||
 Francija || 0 ||
 Nīderlande || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro” ||
f)       ierakstu par sarkanasariem Islandes
ūdeņos Va zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || Islandes ūdeņi Va zonā (RED/05A-IS)
 Beļģija || 0 || (1) (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 0 || (1) (2)
 Francija || 0 || (1) (2)
 Apvienotā Karaliste || 0 || (1) (2)
 Savienība || 0 || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)         Tostarp nenovēršama piezveja (mencas piezveja nav atļauta). (2)         Drīkst zvejot tikai no 2012. gada jūlija līdz decembrim.”;
g)      ierakstu par sarkanasariem Fēru salu
ūdeņos Vb zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (RED/05B-F.)
 Beļģija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 0 ||
 Francija || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro” ||
h)      ierakstu
par citām sugām Fēru salu ūdeņos Vb zonā
aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Citas sugas(1) || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (OTH/05B-F.)
 Vācija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Izņemot zivju sugas, kam nav komerciālas vērtības.”;
i)       ierakstu par plekstveidīgajām
zivīm Fēru salu ūdeņos Vb zonā aizstāj ar
šādu:
 “Suga: || Plekstveidīgās zivis || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (FLX/05B-F.)
 Vācija || 0 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||
 Savienība || 0 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro” ||
4.           IC pielikumu
groza šādi:
a)      ierakstu
par mencu NAFO 3M zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || NAFO 3M (COD/N3M.)
 Igaunija || 103 ||
 Vācija || 432
 Latvija || 103
 Lietuva || 103
 Polija || 219
 Spānija || 1 328
 Francija || 185
 Portugāle || 1 992,5
 Apvienotā Karaliste || 865
 Savienība || 5 330,5
   ||   ||
 KPN || 9 280” ||
b)      ierakstu
par balto Amerikas jūrasvēdzeli NAFO 3NO zonā
aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Baltā Amerikas jūrasvēdzele Urophycis tenuis || Zona: || NAFO 3NO (HKW/N3NO.)
 Spānija || 1 273 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || 1 667 ||
 Savienība || 2 940 ||
 KPN || 5 000” ||
c)      ierakstu par ziemeļu garneli NAFO
3L zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || NAFO 3L(1) (PRA/N3L.)
 Igaunija || 134 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Latvija || 134 ||
 Lietuva || 134 ||
 Polija || 400 ||
 Spānija || 105,5 ||
 Portugāle || 161,5 ||
 Savienība || 1 069 ||
   ||   ||
 KPN || 12 000 ||
 (1)           Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||   ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||   ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0” ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
d)      ierakstu par sarkanasariem NAFO
3LN zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || NAFO 3LN (RED/N3LN.)
 Igaunija || 297 ||
 Vācija || 203
 Latvija || 297
 Lietuva || 297
 Portugāle || 454
   ||
 Savienība || 1 548 ||
   ||   ||
 KPN || 6 000” ||
e)      ierakstu
par sarkanasariem NAFO 3O zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || NAFO 3O (RED/N3O.)
 Spānija || 1 771 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || 5 229 ||
 Polija || 150 ||
   ||   ||
 Savienība || 7 150 ||
 KPN || 20 000” ||
5.           IJ pielikumu
aizstāj ar šādu:
“IJ PIELIKUMS
SPRFMO
KONVENCIJAS APGABALS
 “Suga: || Stavrida Trachurus murphyi || Zona: || SPRFMO konvencijas apgabals (CJM/SPRFMO)
 Vācija || 6790, 5 ||   ||
 Nīderlande || 7360,2 ||   ||
 Lietuva || 4725 ||   ||
 Polija || 8124,3 ||   ||
 Savienība || 27 000” ||   ||
[1]               Padomes 2012. gada 17. janvāra
Regula (ES) Nr. 43/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem
pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un
zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai
nolīgumu priekšmets (OV L 25, 27.1.2012., 1.–54. lpp.).
[2]               Padomes 2012. gada 17. janvāra Regula (ES)
Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos
pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas
ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju
krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu
vai nolīgumu priekšmets (OV L 25, 27.1.2012.,
55.−147. lpp.).
[3]               Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas
Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226,
29.8.1980., 48. lpp.).
[4]               Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas
Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru
salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980.,
12. lpp.).
[5]               Zvejniecības partnerattiecību nolīgums
starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un
Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172,
30.6.2007., 4. lpp.) un Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un
finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā
nolīgumā (OV L 172, 30.6.2007., 9. lpp.).
[6]               Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un
Islandes Republiku (OV L 161, 2.7.1993., 2. lpp.).
[7]               [OV atsauce].
[8]               OV L 25, 27.1.2012., 1. lpp.
[9]               OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.
[10]             OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.
[11]             OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0027

Priekšlikums Padomes regulaI ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa  /* COM/2005/0027 galīgā redakcija */

	Briselē, 4.2.2005COM(2005) 27 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKopējās lauksaimniecības politikas tiesību akti dalībvalstīm uzliek pienākumu pirkt no ražotājiem lauksaimniecības produktus, uz kuriem attiecas intervences mehānisms. Kad šie ražotāji nodod savus produktus apstiprinātā intervences centrā, minētais pienākums veikt iepirkumu rada slogu dalībvalstu ekonomikai, jo tām jāaizņemas šiem intervences iepirkumiem vajadzīgie līdzekļi. Kopienas tiesību aktos arī paredzēts, ka dalībvalstīm radušos finansiālos izdevumus atlīdzina, pamatojoties uz visā Kopienā vienotu procentu likmi, divu mēnešu laikā pēc mēneša, kurā tos deklarējuši attiecīgās dalībvalsts atbildīgie dienesti.1993. gadā Padome pieņēma noteikumus (Regulu (EEK) Nr. 1571/93) attiecībā uz dalībvalstīm, kuras piesaista vajadzīgos līdzekļus ar tādu procentu likmi, kas pārsniedz vienoto procentu likmi, grozot Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa. Pamatojoties uz šiem noteikumiem, ja procentu likme, ko samaksājusi dalībvalsts, vairāk nekā divkārt pārsniedza vienoto procentu likmi, tad ELVGF Garantiju nodaļa atmaksāja šai dalībvalstij starpību starp divkāršu vienoto procentu likmi un procentu likmi, ko samaksājusi dalībvalsts. Tā izdevumu daļa, ko definē kā starpību starp vienoto likmi un tās divkāršoto apmēru, bija jāsedz attiecīgajai dalībvalstij. Šos noteikumus piemēroja trīs gadus.Atsevišķas jaunās dalībvalstis, kurām rodas būtiski finansiāli izdevumi tādēļ, ka intervence attiecināma uz palielinātu graudaugu apjomu paaugstinātās graudaugu ražošanas dēļ (Ungārija), lūdza Komisiju izskatīt iespēju ierobežotu laika periodu atkārtoti piemērot minētos noteikumus. Tādēļ Komisija, izskatījusi šo lūgumu un ņemot vērā palielināto graudaugu daudzumu, uz kuru attiecināma intervence, ar šo ierosina Padomei atkārtoti piemērot minētos noteikumus līdzīgu ierobežotu laika posmu, t.i., no 2005. līdz 2007. finanšu gadam. Padomei tiek lūgts pieņemt šos noteikumus attiecībā uz dalībvalstīm, kurām jāmaksā paaugstināta procentu likme salīdzinājumā ar vienoto procentu likmi, grozot Regulu (EEK) Nr. 1883/78.Šie noteikumi būs pagaidu pasākums, un tie būs spēkā trīs gadus. Minētais pasākums piemērojams ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 1. oktobra. Šis priekšlikums šobrīd paredz papildu finansiālus izdevumus no Kopienas budžeta aptuveni 18 miljonu EUR apmērā, pamatojoties uz 2005. gada budžetu un Komisijai 2004. gada novembra vidū pieejamo informāciju.PriekšlikumsPADOMES REGULAIar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1883/78, ar ko paredz vispārīgus noteikumus intervences finansēšanai, ko veic Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļaEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[1], un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) Attiecībā uz intervences pasākumiem, kam tirgus organizācijas noteikumos nav paredzēta vienības summa, pamatnoteikumi, kas piemērojami Kopienas finansējumam, ir noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 1883/78[2] , jo īpaši attiecībā uz metodi, pēc kuras nosaka finansējamās summas, finansējumu tādu izdevumu segšanai, kas rodas, piesaistot intervences iepirkumam vajadzīgos līdzekļus, no viena gada uz nākamo gadu pārgrāmatojamu krājumu vērtības noteikšanu un tādu izdevumu finansējumu, kas rodas no saimnieciskām darbībām sakarā ar uzglabāšanu.(2) Regulas (EEK) Nr. 1883/78 5. pantā ir paredzēts, ka procentu izmaksas, kas dalībvalstīm radušās, piesaistot līdzekļus valsts intervences iepirkumam, Kopienai jāfinansē pēc vienotas procentu likmes.(3) Kādā dalībvalstī var izrādīties, ka lauksaimniecības produktu iepirkumu valsts intervencei var finansēt vienīgi ar tādu procentu likmi, kas ievērojami pārsniedz vienoto procentu likmi.(4) Šādiem gadījumiem, kad procentu likmju starpība attiecīgajai dalībvalstij vairāk nekā divkārt pārsniedz vienoto procentu likmi, jāparedz korekcijas mehānisms. Tomēr minētā starpība daļēji jāsedz attiecīgajai dalībvalstij, lai stimulētu to meklēt lētāko finansēšanas metodi.(5) Šim noteikumu grozījumam jābūt pagaidu pasākumam, un tas jāīsteno attiecīgi no 2005. līdz 2007. finanšu gadam. Tas jāpiemēro, sākot ar kārtējo finanšu gadu.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1883/78 5. panta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:„Atkāpjoties no pirmās daļas, ja procentu likme, ko samaksājusi dalībvalsts, vairāk nekā divkārt pārsniedz vienoto procentu likmi, tad Komisija attiecībā uz 2005. līdz 2007. finanšu gadu šīs dalībvalsts procentu izmaksu finansēšanai var segt summu, kas atbilst vienotajai procentu likmei, kam pieskaitīta starpība starp divkāršu šo pēdējo minēto likmi un procentu likmi, ko samaksājusi dalībvalsts.”2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To attiecina uz izdevumiem, kas radušies kopš 2004. gada 1. oktobra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —PriekšsēdētājsFINANCIAL STATEMENT |1. | BUDGET HEADING: 05 02 01 02, 05 02 02 02, 05 02 09 04, 05 03 01 02, 05 03 01 04 | APPROPRIATIONS: EUR 399 Mio |2. | TITLE: Council Regulation amending Regulation (EEC) No 1883/78 laying down general rules for the financing of interventions by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section |3. | LEGAL BASIS: Council Regulation (EC) No 1258/1999 on the financing of the CAP |4. | AIMS: Financing the extra costs for public intervention operations. |5. | FINANCIAL IMPLICATIONS | 12 MONTH PERIOD (EUR million) | CURRENT FINANCIAL YEAR 2005 (EUR million) | FOLLOWING FINANCIAL YEAR 2006 (EUR million) |5.0 | EXPENDITURE – CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) – NATIONAL AUTHORITIES – OTHER | – | 18.3 | 18.3 (a) |5.1 | REVENUE – OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) – NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | ESTIMATED EXPENDITURE | 18.3 (a) |5.1.1 | ESTIMATED REVENUE | – | – | – | – |5.2 | METHOD OF CALCULATION: (see Annex) |6.0 | CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.1 | CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.2 | WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? see observation under (b) | YES / NO |6.3 | WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? | YES / NO |OBSERVATIONS: see annexed calculation (a) Assuming no change in economic conditions. (b) This financing is not foreseen in the LR APB 2005. The Commission, within the framework of the execution of the budget, will mobilise the necessary resources for financing this measure by the most appropriate procedure, i.e. budgetary transfer or supplementary budget. |A N N E XCalculation of additional financing costs following amendmentof Council Regulation No 1883/78[pic][1] OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.[2] OV L 216, 5.8.1978., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1259/96 (OV L 163, 2.7.1996., 10. lpp.).


Avis juridique important

|

52004PC0595

Priekšlikums Padomes regulai kas groza Padomes Regulu (EK) Nr. 176/2000, ar kuru tiek grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 1015/94  /* COM/2004/0595 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI kas groza Padomes Regulu (EK) Nr. 176/2000, ar kuru tiek grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 1015/94(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Padome ar Regulu (EK) Nr. 176/2000 atbrīvoja atsevisķus profesionālo kameru modeļus no to apliksanas ar galīgu antidempinga nodokļi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1015/94 1. panta 3. punkta e) apakspunktu un Regulu (EK) Nr. 2042/2000. Regula (EK) Nr. 176/2000 stājās spēkā nākamajā dienā pēc publicēsanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.2. Pēc tam Komisija saņēma informāciju, ka Komisijas dienestiem būtu lietderīgi piemērot Regulu (EK) Nr. 176/2000 retrospektīvai minēto modeļu atbrīvosanai no nodokļiem no saistītā pieteikuma saņemsanas datuma.3. Kopienas institūciju nodoms nebija aplikt profesionālo kameru modeļus ar galīgu nodokli tādēļ, ka tie principā ir atbrīvoti no apliksanas ar nodokli. Tika arī ņemts vērā, ka agrāk līdzīgos gadījumos tika atļauta retrospektīva atbrīvosana no nodokļiem, t.i., ja profesionālo kameru modeļi tika importēti pirms attiecīgā atbrīvosana no nodokļiem stājās spēkā, bet pēc pieprasījuma iesniegsanas.4. Tādēļ tika nolemts, ka saskaņā ar iedibināto Kopienas praksi ar Regulu (EK) Nr. 176/2000 publicētais pielikums, kas atbrīvo Ikegami razoto un eksportēto profesionālo kameru modeļus no apliksanas ar nodokļiem, jāpiemēro retrospektīvi no datuma, kad saņemts saistītais pieteikums Komisijas dienestiem par atbrīvosanu no nodokļiem.Priekšlikums PADOMES REGULAI kas groza Padomes Regulu (EK) Nr. 176/2000, ar kuru tiek grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 1015/94EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas [1] dalībvalstis (,Pamatregula"),[1]  OV L 56, 6.3.1996, lpp. 1, jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004, lpp. 12).nemot vērā izmaiņu priekslikumu, kas iesniegts Padomei pēc konsultēsanās ar Padomdevēju Komiteju [2],[2]  OV C [...], [...], lpp. [...].tā kā:A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (ar vēlāk izdarītiem grozījumiem) [3] piemēroja galīgu antidempinga maksājumu televīzijas kameru sistēmu (,TKS") importam no Japānas. Padome vēlāk saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu apstiprināja galīgo antidempinga maksājumu ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000  [4].[3]  OV L 111, 30.4.1994, lpp. 106, jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 176/2000 (OV L 22, 27.1.2000, lpp. 29).[4]  OV L 244, 29.9.2000, lpp. 38, jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 825/2004 (OV L 127, 29.4.2004, lpp. 12).(2) Padome Regulas (EK) Nr. 1015/94 1. panta 3. punkta e) apakspunktā un Regulā (EK) Nr. 2042/2000 (,galīgās regulas") īpasi izslēdza no antidempinga maksājuma piemērosanas jomas kameru sistēmas, kas uzskaitītas galīgo regulu pielikumā (,pielikums"), un kas ir augstākās klases profesionālo kameru sistēmas, uz kurām attiecas galīgo regulu 1. panta 2. punkta razojuma definīcija, bet kuras nevar uzskatīt par televīzijas kameru sistēmām.(3) Viens no razotājiem eksportētājiem, proti, Ikegami Tsushinki Co. Ltd. (,Ikegami") vēstulē, kuru 1999. gada 15. aprīlī saņēma Komisija, pieprasīja iekļaut dazus jaunus profesionālo kameru sistēmu modeļus un to papildu aprīkojumu pielikumā, tādējādi atbrīvojot tos no antidempinga maksājuma piemērosanas jomas. 2000. gada janvārī Padome ar Regulu (EK) Nr. 176/2000  [5] (,grozosā regula") apmierināja so pieprasījumu un atbilstosi grozīja Regulu (EK) Nr. 1015/94. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 176/2000 2. pantu sis grozījums stājās spēkā dienā pēc tā publicēsanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, t.i., 2000. gada 28. janvārī.[5]  OV L 22, 27.1.2000, lpp. 29.B. PATREIZĒJĀ IZSKATĪŠANA(4) Kopienas iestādes saņēma informāciju, ka būtu lietderīgi piemērot grozoso regulu ar atpakaļejosu datumu, ciktāl tā groza Regulas (EK) Nr. 1015/94 pielikumu.(5) Patiesi, razotājam eksportētājam, proti, Ikegami nācās maksāt galīgo antidempinga maksājumu par visām tām eksportētajām profesionālajām kameru sistēmām, uz kurām attiecas grozosā regula, bet kuras ir razotas pirms sī regula stājās spēkā, t.i., pirms 2000. gada 28. janvāra, kaut gan sie modeļi vēlāk tika atbrīvoti no maksājuma piemērosanas saskaņā ar galīgo regulu 1. panta 3. punkta e) apakspunktu.(6) Šajā kontekstā attiecīgais razotājs eksportētājs atsaucās arī uz Kopienas iestāzu ieprieksējo praksi, saskaņā ar kuru pielikuma grozījums tika ar atpakaļejosu spēku piemērots no pieprasījuma datuma vienmēr, kad tas bija nepieciesams. Tādēļ attiecīgais razotājs eksportētājs pieprasīja, lai atbilstosi Kopienas iestāzu pastāvīgajai praksei saskaņā ar grozoso regulu pielikuma grozījumu piemērotu, sākot no datuma, kad Komisija saņēma attiecīgo pieprasījumu par atbrīvosanu no galīgā maksājuma piemērosanas, t.i., no 1999. gada 15. aprīļa.(7) Komisija izskatīja, vai grozosās regulas piemērosana ar atpakaļejosu datumu patiesi būtu lietderīga. Šai ziņā vispirms tika ņemts vērā, ka visi profesionālo kameru modeļi, kas minēti 5. apsvērumā, pēc tehniskajām prasībām patiesām tika kvalificēti kā profesionālās kameru sistēmas. Saskaņā ar galīgo regulu 1. panta 3. punkta e) apakspunktu sīs kameras ir atbrīvotas no galīgā antidempinga maksājuma piemērosanas, pamatojoties uz to iekļausanu pielikumā.(8) Tika atzīmēts, ka profesionāla kameru sistēma, kas pēc klasifikācijas atbilst galīgo regulu 1. panta 3. punkta e) apakspunktam, ir atbrīvota no galīgā maksājuma piemērosanas no datuma, kad tā tiek iekļauta pielikumā, grozot galīgās regulas. Šajā kontekstā tiek pieņemts, ka razotāji eksportētāji jau ieprieks, t.i., pirms pirmā eksporta Kopienā, pārzina savas razosanas apriti un to, vai viņu jaunie modeļi tiks kvalificēti kā profesionālās kameras 1. panta 3. punkta e) apakspunktā ietvertajā nozīmē, un tātad arī to, vai tie būtu jāiekļauj pielikumā un vai tā panāksanai jāiesniedz iesniegums.(9) Neskatoties uz ieprieksminēto, Kopienas iestāzu nolūks nebija piemērot galīgo antidempinga maksājumu to profesionālo kameru sistēmu importam, kuras vēlāk tiek novērtētas kā atbrīvojamas no sī maksājuma piemērosanas saskaņā ar 1. panta 3. punkta e) apakspunktu. Tādēļ vajadzības gadījumā ir atzīta vajadzība pēc regulas piemērosanas ar atpakaļejosu datumu atsevisķu profesionālo kameru modeļu atbrīvosanai no maksājuma piemērosanas, sākot no sāda pieprasījuma saņemsanas datuma, kas Kopienas iestādēm ļāva pienācīgi pārraudzīt klasifikāciju precizitāti. Tiesi sis bija gadījums, kad profesionālo kameru modeļi Kopienā tika importēti pirms stājās spēkā pielikumu grozosās regulas, bet pēc pieprasījuma datuma par atbrīvosanu no maksājuma piemērosanas.(10) Šajā gadījumā tika pierādīts, ka Ikegami importēja atsevisķas profesionālo kameru sistēmas pirms grozosās Regulas publicēsanas, kura vēlāk atbrīvoja no maksājumiem, piemērojot galīgo regulu 1. panta 3. punkta e) apakspunktu, bet pēc tam, kad tas bija iesniedzis savu pieprasījumu par atbrīvosanu no maksājuma piemērosanas. Grozosā regula stājās spēkā dienu pēc tās publicēsanas, t.i., 2000. gada 28. janvārī. Tomēr, kā minēts ieprieks, Kopienas iestāzu nolūks nebija piemērot galīgo antidempinga maksājumu kameru sistēmām, kuras ir atbrīvotas no maksājuma piemērosanas pēc attiecīgā pieprasījuma iesniegsanas Komisijai. Patiesībā Komisija pēc tieso pasākumu ieviesanas un pēc pirmā pielikuma izveidosanas 1994. gadā nekavējoties informēja attiecīgos razotājus eksportētājus, ka tā atlīdzinās galīgo antidempinga maksājumu, kas maksāts par to profesionālo kameru sistēmu importu, kuras pilnībā atbilst 1. panta 3. punkta e) apakspunktā klasifikācijai no dokumentēta pieprasījuma saņemsanas par atbrīvosanu no maksājuma līdz attiecīgai grozītā pielikuma publikācijai. Šajā kontekstā tika nolemts grozosās regulas piemērot ar atpakaļejosu datumu, ciktāl tās groza Regulas (EK) Nr. 1015/94 pielikumu, un pielāgojot pasreizējo situāciju saskaņā ar Kopienas iestāzu parasto praksi.(11) Kopienas razosanas nozare un Ikegami tika attiecīgi informēti un tiem tika dots laiks izteikt savu viedokli par Komisijas dienestu nolēmumu. Neviena no ieinteresētajām pusēm neiebilda pret ieprieksminētajiem secinājumiem,C. SECINĀJUMS(12) Ņemot vērā ieprieksminēto, Kopienas iestādes nolēma, ka pielikuma piemērosana ar atpakaļejosu datumu tiek garantēta tā, kā tas ir grozīts ar grozoso regulu,(13) No dienas, kad Komisija saņēmusi atbilstoso pieprasījumu par so modeļu atbrīvosanu no antidempinga maksājuma, t.i., no 1999. gada 15. aprīļa, sādu Ikegami razoto un uz Eiropas Kopienu eksportēto profesionālo kameru modeļu importam saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 176/2000 jāpiemēro ieprieks norādītais pielikums:- kameras galva HC-400- kameras galva HC-400W- spoguļkamera VF15-46- darbības vadības ierīce RCU-390- kameras adapteris CA-400- kameras vadības ierīce MA-200AIR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 176/2000 2. pantu aizstāj ar sādu:,(1) Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.(2) Šī regula no 1999. gada 15. aprīļa attiecas uz sādām Ikegami Tsushinki Co. Ltd. precēm:- kameras galva HC-400- kameras galva HC-400W- spoguļkamera VF15-46- darbības vadības ierīce RCU-390- kameras adapteris CA-400- kameras vadības ierīce MA-200A"2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā -priekssēdētājs


Avis juridique important

|

52004PC0691

Priekslikums Padomes regula par galīgā antidempinga maksājuma, kas ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 uzlikts dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, attiecināsanu arī uz dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Šrilankā  /* COM/2004/0691 galīgā redakcija */

Priekslikums PADOMES REGULA par galīgā antidempinga maksājuma, kas ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 uzlikts dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, attiecināsanu arī uz dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Šrilankā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadome 2003. gada jūnijā ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemēroja antidempinga maksājumus 58,6 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas ("ĶTR") izcelsmes cauruļu savienotājelementu importam.Pēc pieprasījuma, ko Kopienas razotāju vārdā iesniedza Eiropas Savienības Tērauda kalsanas un metināsanas piederumu industrijas aizsardzības komiteja, Komisija 2004. gada martā uzsāka izmeklēsanu par iespējamu pasākumu apiesanu, ko piemēro cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir ĶTR, un no Šrilankas sūtītu cauruļu savienotājelementu importam.Izmeklēsanā tika konstatēts ievērojams cauruļu savienotājelementu importa pieaugums no Šrilankas Kopienā. Attiecībā uz sīm darbībām nebija iespējams noteikt nekādu citu ekonomisko pamatojumu vai pietiekamu iemeslu, izņemot izvairīsanos no antidempinga maksājuma, kas piemērots ĶTR izcelsmes cauruļu savienotājelementiem.Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekslikumu regulai, ar ko galīgo antidempinga maksājumu 58,6 % apmērā, kas piemērots ĶTR izcelsmes cauruļu savienotājelementu importam, attiecina arī uz cauruļu savienotājelementu importu no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai ir vai nav norādīta to izcelsme Šrilankā. Regula vēlākais 2004. gada 2. decembrī ir jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī.Priekslikums PADOMES REGULA par galīgā antidempinga maksājuma, kas ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 uzlikts dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, attiecināsanu arī uz dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme ŠrilankāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] (pamatregula) un jo īpasi tās 13. pantu,[1]   OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).ņemot vērā Komisijas iesniegto priekslikumu pēc konsultēsanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Pastāvosie līdzekļi(1) Saskaņā ar izpētes ziņojumu, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 [2] ('oriģinālā regula') Komisija cita starpa ir uzlikusi galīgo antidempinga maksājumu 58,6 % apmērā dzelzs un tērauda (tajā skaitā neiekļaujot nerūsējosā tērauda) cauruļu savienotājelementiem (izņemot veidņu piederumus, atloku un vītņu piederumus), kuru ārējais, lielākais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, tāda veida, ko izmanto sadurmetināsanai un citiem mērķiem, uz ko attiecas KN kodi ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307 99 30 98) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307 99 90 98) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā ('ĶTR').[2]  OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2212/2003 (OV L 332, 19.12.2003., 3. lpp.).2. Pieprasījums(2) Komisija 2004. gada 20. janvārī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu saņēma lūgumu veikt izmeklēsanu par nelegālu pretdempinga pasākumu apiesanu, kurus piemēro cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir ĶTR. Pieprasījumu četru Kopienas razotāju vārdā iesniedza Eiropas Savienības Tērauda kalsanas un metināsanas piederumu industrijas aizsardzības komiteja.(3) Pieprasījumā tika izteikts apgalvojums, ka ir notikusi maiņa tirdzniecības secībā pēc tam, kad cauruļu savienotājelementu importpreces no ĶTR ir apliktas ar pretdempinga nodokļiem; uz to norāda ievērojamais so pasu preču importa pieaugums no Šrilankas.(4) Tika izvirzīts apgalvojums, ka sī maiņa tirdzniecības secībā bija rezultāts ĶTR razoto cauruļu savienotājelementu transportēsanai caur Šrilanku. Pēc tam apgalvoja, ka sīm darbībām nebija cita atbilstosi piemērota iemesla vai ekonomiska attaisnojuma kā pretdempinga nodokļa uzliksana cauruļu savienotājelementiem, izgatavotiem ĶTR.(5) Beigās pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka pastāvosā antidempinga maksājumu nodokļa risinājumu cauruļu savienotājelementiem, izgatavotiem ĶTR, ietekmē gan apjoma, gan cenu ziņā un ka dempings norit saskaņā ar normālajām vērtībām, ieprieks noteiktām tiem cauruļu savienotājelementiem, kuri razoti ĶTR.3. Priekslikums(6) Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 395/2004 [3] (ierosinoso regulu) uzsāka izmeklēsanu par nelikumīgu antidempinga līdzekļu apiesanu ĶTR razoto cauruļu savienotājelementu importprecēm un cauruļu savienotājelementu importprecēm no Šrilankas, neskatoties uz to, vai tās ir vai nav razotas Šrilankā, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu robezsardzei noteica reģistrēt cauruļu savienotājelementu importpreces no Šrilankas, neskatoties uz to, vai tās ir vai nav razotas Šrilankā, atbilstosi KN kodiem ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307 99 30 94) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307 99 90 94) - noteiktiem 2004. gada 4. martā. Komisija ĶTR un Šrilankas valdībām ieteica uzsākt izmeklēsanu.[3]  OV L 65, 3.3.2004., 7. lpp.4. Izmeklēsana(7) Tiem ĶTR razotājiem/eksportētājiem (Šrilankas razotāji netika apzināti), kā arī preču ievedējiem Kopienā, kuri bija pieminēti līgumā vai kurus Komisija atklāja, veicot izmeklēsanu, kas noveda līdz pastāvoso līdzekļu piemērosanai cauruļu savienotājelementu importprecēm ĶTR ('ieprieksējā izmeklēsana'), tika izsūtītas anketas. Ieinteresētajiem uzņēmumiem deva iespēju rakstiskā un mutiskā veidā noteiktā laika periodā, kuru nosaka ierosinosā regula, izteikt savus uzskatus.(8) Neviens ĶTR razotājs vai eksportētājs neiesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem, kā arī atbildes uz aptaujas jautājumiem nesniedza neviens Kopienas importētājs. Neviens Šrilankas razotājs vai eksportētājs nepieteicās, kā arī nesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem.5. Izmeklēsanas rezultāti(9) Izmeklēsana ilga no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim ('IP'). Lai izpētītu pārmaiņas tirdzniecības secībā, tika izmantoti dati no 2000. gada līdz pat izmeklēsanas perioda beigām.B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Vispārējie apsvērumi/sadarbības pakāpe(a) Šrilanka(10) Neviens Šrilankas cauruļu savienotājelementu razotājs vai eksportētājs neveica sadarbību izmeklēsanā. Šrilankas valdība Komisijai paziņoja, ka Šrilankā nav neviena uzņēmuma, kas būtu reģistrēts kā cauruļu savienotājelementu razotājs, kā to paredz ierosinosā regula. Vienīgā atbildes reakcija, kuru sniedza importētāji, bija apgalvojums, ka viņi neimportē cauruļu savienotājelementus no Šrilankas. Importētājiem un Šrilankas valdībai skaidri tika norādīts, ka nesadarbosanās novedīs līdz pamatregulas 18. panta īstenosanai. Šos uzņēmumus arī informēja par iespējamām sekām, ko radīs nesadarbosanās.(b) ĶTR(11) Neviens Ķīnas razotājs vai eksportētājs neveica sadarbību izmeklēsanā.(12) Šiem uzņēmumiem darīja zināmu, ka nesadarbosanās var novest līdz pamatregulas 18. panta īstenosanai. Šos uzņēmumus arī informēja par iespējamām sekām, kuras radīs nesadarbosanās.2. Iesaistītie izstrādājumi un līdzīgie izstrādājumi(13) Pasākumu apiesanā iesaistītie izstrādājumi ir dzelzs un tērauda (tai skaitā neiekļaujot nerūsējosā tērauda) cauruļu savienotājelementu (atskaitot veidņu piederumus, atloku un vītņu piederumus) importpreces, kuru ārējais, lielākais diametrs nepārsniedz 609,6 mm; tādas, kuras izmanto sadurmetināsanai vai citiem mērķiem un uz kurām attiecas KN kodi ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307 99 30 94) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307 99 90 94).(14) Jebkādas Šrilankas uzņēmumu nesadarbosanās gadījumā un, ņemot vērā tirdzniecības secību, aprakstītu turpmākajā sadaļā, var secināt, ka jebkādu pretēju pierādījumu trūkuma dēļ, cauruļu jeb cauruļvadu piederumiem, eksportētiem Kopienā no ĶTR un Šrilankas, pamatā ir tās pasas fiziskās un ķīmiskās īpasības un tas pats izmantojums. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu tos var uzskatīt par līdzīgiem izstrādājumiem.3. Maiņa tirdzniecības secībā(15) Kā apgalvots faktu izklāstā (4), maiņa tirdzniecības secībā ir radusies, transportējot preces caur Šrilanku.(16) Tā kā neviens Šrilankas uzņēmums izmeklēsanā nelīdzdarbojās, eksportu no Šrilankas uz Kopienu balsta uz faktiem, kuri ir izmantojami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Eiropas Statistikas biroja datus, kuri sniedz vispiemērotāko informāciju, izmantoja tādēļ, lai veidotu eksporta cenas un apjomu no Šrilankas un Kopienu.(17) Cauruļu savienotājelementu importpreces no Šrilankas pieauga no 0 tonnām 2000. gadā līdz 302 tonnām izmeklēsanas periodā ('IP'). Šīs importpreces no Šrilankas sāka ievest 2002. gada jūlijā, laikā, kad ieprieksējā izmeklēsana vēl notika. Cauruļu savienotājelementu importpreces Kopienā no ĶTR palielinājās no 44 tonnām 2000. gadā līdz 287 tonnām izmeklēsanas periodā ('IP'). Tomēr so eksporta pieaugumu no ĶTR ir jāskata kopā ar eksporta līmeni, sasniegtu laika periodā, kad apsprieda oriģinālo izmeklēsanu [4]. Ķīnas eksporta apjoms IP laikā sasniedza mazāk kā 10 % no eksporta apjoma, sasniegta laika periodā, kad apsprieda oriģinālo izmeklēsanu. Izskatot visu ieprieksminēto un jebkādu pretēju pierādījumu trūkuma dēļ, tika secināts, ka importpreces, kuras ieveda no Šrilankas, kompensēja dazas ieprieksējās importpreces no ĶTR.[4]  Padomes Regula (EK) Nr. 584/96 (OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.).(18) No ieprieksminētajiem datiem var secināt, ka ir notikusi skaidri saskatāma maiņa tirdzniecības secībā, kura parādījās līdz ar ieprieksējo izmeklēsanu, kas noveda līdz pastāvoso līdzekļu piemērosanas iesaistītajām importprecēm, kuras izgatavotas ĶTR, un kura strauji attīstījās pēc so mēru uzliksanas.4. Atbilstosi piemērots iemesls vai ekonomisks attaisnojums(19) Jebkādas Šrilankas vai ĶTR uzņēmumu nesadarbosanās gadījumā un jebkādu pretēju pierādījumu trūkuma dēļ var secināt, ka sai laika perioda sakritībai ar ieprieksējo izmeklēsanu, kas noveda pie pastāvoso līdzekļu piemērosanas, maiņa tirdzniecības secībā, kas radusies no pretdempinga nodokļa, uzlikta iesaistītajām importprecēm, izgatavotām ĶTR, nav radusies kāda atbilstosi pienācīga iemesla vai ekonomiska attaisnojuma, ietverta pamatregulas 13. panta 1. punktā, dēļ.(20) Jāsecina, ka novērotajai maiņai tirdzniecības secībā nav cita pamatojuma kā izvairīsanās no pastāvosā pretdempinga nodokļa cauruļu savienotājelementu importprecēm, izgatavotām ĶTR.5. Nodokļa korekcijas ietekmes mazināsana saistībā ar cenu un/vai apjomu līdzīgajiem izstrādājumiem(21) Balstoties uz ieprieks apskatīto tirdzniecības plūsmas analīzi, atklāja, ka maiņa Kopienas importpreču secībā ir saistīta ar pretdempinga līdzekļu ieviesanu. Importpreces, kuru razotājvalsts bija minēta Šrilanka, Kopienas tirgū nebija sastopamas līdz 2002. gada jūnijam. Pēc sī datuma importpreces, par kuru razotājvalsti uzskatīja Šrilanku, strauji palielinājās, sasniedzot 302 tonnas IP laikā. Šis apjoms veido 0,6 % no Kopienas patēriņa ieprieksējā izmeklēsanas IP. Uzmanība ir jāpievērs faktam, ka iesaistītās importpreces Kopienā ir sadalītas starp dazādām eksportētājvalstīm. Jo īpasi IP Šrilankai bija 2,5 % no kopējā importpreču apjoma, kamēr visnozīmīgākajai eksportētājvalstij IP (Slovākijai) minētajā gadā bija 12 %. Papildu Šrilanka ir 12. nozīmīgākā produktu importētāja no 36 eksportētājvalstīm, kuras veic importu Kopienā.(22) Pievērsot uzmanību to preču cenām, kuras nosūtītas no Šrilankas, un sadarbības trūkumam, kā arī jebkādu pretēju pierādījumu trūkumam, Eiropas Statistikas biroja dati atklāj, ka vidējā no Šrilankas eksportēto importpreču cena IP ir zemāka kā i) vidējā eksporta cena, noteikta ĶTR ieprieksējās izmeklēsanas periodā un ii) Kopienas rūpniecības cenas. Tika noteikts, ka Šrilankas importpreču cenas bija par 12 % zemākas kā Ķīnas eksporta cenas IP.(23) Balstoties uz ieprieksminēto, secināja, ka pārmaiņas tirdzniecības plūsmā līdz ar ārkārtēji zemām Šrilankas eksporta cenām, ir mazinājusas pretdempinga līdzekļu korekcijas ietekmi apjoma un cenu ziņā līdzvērtīgajām precēm.6. Dempinga pierādījums attiecībā uz normālu vērtību, ieprieks noteiktu līdzīgiem izstrādājumiem(24) Lai noteiktu, vai dempinga pierādījumi skar Šrilankas iesaistīto preču eksportu uz Kopienu IP laikā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja eksporta cenas, noteiktas, balsoties uz Eiropas Statistikas biroja datiem.(25) Pamatregulas 13. panta 1. punkts pieprasa dempinga pierādījumu attiecībā uz normālu vērtību, ieprieks noteiktu līdzīgām precēm. Ieprieksējās izmeklēsanas laikā Taizemē atklāja atbilstosu tirgus ekonomiku analogu ĶTR tās noteiktās normālās vērtības dēļ.(26) Lai nodrosinātu pienācīgu parastās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atsķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu attiecībā uz transportu un apdrosināsanu. Trūkstot ar siem faktoriem saistītiem datiem, tika izmantota lūgumā iekļautā informācija.(27) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu novērtētās vidējās normālās vērtības, konstatētas ieprieksējā izmeklēsanā, un novērtētās eksporta cenas vidējās vērtības, noteiktas sīs izmeklēsanas IP laikā, līdzsvars, izteikts procentuāli IAK cenā uz Kopienas robezas, nenomaksātais nodoklis parādīja cauruļu savienotājelementu importpreču, razotu Šrilankā, dempingu. Atklātā dempinga robeza, izteikta procentuāli IAK cenā Kopienas robezā nenomaksātajos nodokļos, bija 34,3 %.C. PASĀKUMI(28) Ņemot vērā ieprieks atklāto pasākuma apiesanu, pamatregulas 13. panta 1. punktā minētie antidempinga līdzekļi, uzlikti importprecēm, par kuru razotājvalsti uzskata ĶTR, ir jāpaplasina, attiecinot tos arī uz tiem pasiem izstrādājumiem, ko ieved no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai to razotājvalsts ir vai nav Šrilanka.(29) Nodokļa jomas paplasināsana ir jānosaka sākotnējās regulas 1. panta 2. punktā.(30) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas nosaka, ka jebkāda līdzekļu paplasināsana ir jāpielieto pret reģistrētajām importprecēm, sākot no to reģistrācijas datuma, pretdempinga nodokli jāiekasē no cauruļu savienotājelementu importprecēm, izvestām no Šrilankas, kuras ieved Kopienā, reģistrējot saskaņā ar ierosinosās regulas 2. pantu.(31) Pasākuma apiesana notiek ārpus Kopienas. Pamatregulas 13. pants veidots tā, lai novērstu nelikumīgās darbības, neietekmējot tos uzņēmumu īpasniekus, kuri var pierādīt, ka nav iesaistīti sajās darbībās, bet tajā nav īpasi nosacījumi, kas nodrosinātu to razotāju rīcību, kuri var pierādīt, ka nav iesaistīti nelikumīgajās darbībās. Tādēļ ir jāievies iespēja tiem razotājiem, kuri nav pārdevusi līdzīgos izstrādājumus eksportam IP laikā un kuri nav saistīti ar jebkādiem eksportētājiem vai razotājiem, kas pakļauti paplasinātajiem pretdempinga nodokļiem, lūgt atbrīvosanu no līdzekļiem, kas uzlikti sīm importprecēm. Tiem ieinteresētajiem razotājiem, kuri apsvērs iespēju lūgt atbrīvosanu no paplasinātajiem pretdempinga nodokļiem, būs jāaizpilda anketa, lai dotu Komisijai iespēju noteikt, vai ir iespējams garantēt atbrīvosanu. Piemēram, sāda atbrīvosanu var piesķirt pēc saistītās preces tirgus situācijas, preces apjoma un jaudas izmantosanas, sagādes, pārdosanas izvērtēsanas, ja to pamatā, iespējams, bijis nepietiekami piemērots iemesls vai ekonomisks attaisnojums un dempinga pierādījums. Komisija veiks arī ātro pārbaudes vizīti. Lūgums nekavējoties ir jāadresē Komisijai, tajā iekļaujot visu nepieciesamo informāciju, jo īpasi informāciju, kas saistīta ar jebkādiem pārveidojumiem uzņēmuma izstrādājumu vai pārdosanas operācijās.(32) Importētāji vēl aizvien var izmantot atbrīvojumu no reģistrācijas vai līdzekļiem, bet tikai tad, ja to importpreces piegādā no tiem eksportētājiem, kuriem ir piesķirts sāds atbrīvojums saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.(33) Tur, kur piesķir atbrīvojumu, Komisija pēc konsultēsanās ar padomdevēju komiteju atbilstosi ierosinās sīs regulas grozīsanu. Pēc tam tiks kontrolēti visi atbrīvojumi, lai nodrosinātu atbilstību taja noteiktajiem nosacījumiem.(34) Ieinteresētos uzņēmumus informēja par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Padome paredzēja paplasināt noteiktu, spēkā esosu pretdempinga nodokli un tiem bija iespēja izteikt komentārus. Komentāri, kuros būtu ieteikts veikt pārveidojumus ieprieksminētajos secinājumos, netika saņemti,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 uzlikts dzelzs un tērauda (tajā skaitā neiekļaujot nerūsējosā tērauda) cauruļu savienotājelementu importam (izņemot veidņu piederumus, atloku un vītņu piederumus), kuru ārējais, lielākais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, tāda veida, ko izmanto sadurmetināsanai un citiem mērķiem, uz ko attiecas KN kodi ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307 99 30 98) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307 99 90 98) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā ('ĶTR'), ar so attiecina arī uz dzelzs un tērauda (tajā skaitā neiekļaujot nerūsējosā tērauda) cauruļu savienotājelementu importu (izņemot veidņu piederumus, atloku un vītņu piederumus), kuru ārējais, lielākais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, tāda veida, ko izmanto sadurmetināsanai un citiem mērķiem, uz ko attiecas KN kodi ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307 99 30 94) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307 99 90 94) un ko ieved no Šrilankas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Šrilankā.2. Maksājumu, kur joma ir paplasinata ar sā panta 1. punktu, jāiekasē par importprecēm, kas reģistrētas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 395/2004 2. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 384/94 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.3. Piemēro spēkā esosos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pants1. Lūgumu atbrīvot no maksājuma, kura joma paplasināta ar 1. pantu, jāiesniedz rakstiskā veidā vienā no Kopienas oficiālajām valodām, un tā jāparaksta personai, kura ir tiesīga pārstāvēt lūguma iesniedzēja pusi. Līgums jāsūta uz so adresi:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BJ-79 5/16B - 1049 BrusselsFakss: (32 2) 295 65 05Telekss: COMEU B 21877.2. Komisija pēc konsultēsanās ar padomdevēju komiteju ar lēmuma palīdzību var atļaut to preču importa atbrīvosanu no maksājuma, kura joma paplasināta ar 1. pantu, par kurām tiek uzrādīts, ka nav apiets antidempinga maksājums, kas uzlikts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003.3. pantsMuitas iestādēm tiek norādīts izbeigt ievedumu reģistrāciju, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 395/2004 2. pantu.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā -priekssēdētājs