               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 369 final
            2020/0172(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 33 02 03 01 – Uzņēmējdarbības tiesības)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami drīz pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādās ES darbībās vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

                  EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”. Tas ir nepieciešams, lai ļautu EEZ EBTA valstīm piedalīties Savienības programmās un darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta pozīcijām. Konkrētajā gadījumā šā grozījuma mērķis ir ļaut EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) piedalīties Savienības darbībās, kas saistītas ar budžeta pozīciju 33 02 03 01 “Uzņēmējdarbības tiesības” un kas iekļautas Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžetā.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Apvienotās komitejas lēmums atbilst arī pārējiem Savienības politikas virzieniem, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis priekšlikums paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi – nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis veic finanšu iemaksas Savienības budžetā, budžeta pozīcijā 33 02 03 01 “Uzņēmējdarbības tiesības”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               5.CITI ELEMENTI

                  Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu EEZ EBTA valstis ikgadējo finanšu iemaksu veic ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

                  Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2020/0172 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Budžeta pozīcija 33 02 03 01 – Uzņēmējdarbības tiesības)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ir ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.

               (5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā vajadzētu pamatoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 369 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 33 02 03 01 – Uzņēmējdarbības tiesības)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               [...],

               ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu
               par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.

               (2)Tādēļ, lai minēto paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. panta 13. punktā vārdus “un 2019. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2019. un 2020. finanšu gadam”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu.

               To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 370 final
            2020/0173(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 02 04 77 03 – Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”. Tas ir nepieciešams, lai ļautu EEZ EBTA valstīm 2020. finanšu gadā turpināt piedalīties Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai (turpmāk “sagatavošanas darbība”).

                  Tā kā Lihtenšteina un Islande nav paudušas interesi par dalību šajā sagatavošanas darbībā, EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               EEZ līguma 78. pantā paredzēts, ka Līgumslēdzējas Puses stiprina un paplašina sadarbību atbilstīgi ES rīcībai pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. Komisija, kas pašlaik ar savu programmu “Apvārsnis 2020” finansē vienīgi civilo vai divējāda lietojuma pētniecību un izstrādi, uzskata, ka sagatavošanas darbība ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko iespējams izvērtēt, kāda pievienotā vērtība ir ar aizsardzību saistītas pētniecības finansēšanai no ES budžeta.

                  Norvēģija sagatavošanas darbībā piedalījās jau iepriekšējā gadā (2019. gadā). Turklāt Norvēģija jau 2014. gadā ir i) noslēgusi sadarbības nolīgumu ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, un ii) saistītā Aizsardzības un drošības jomas iepirkuma direktīva (2009/81/EK) tika iekļauta EEZ līgumā.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Sadarbība aizsardzības pētniecībā inovatīvo tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu jomā ir svarīga, lai nodrošinātu aizsardzības sektora ilgtermiņa konkurētspēju un līdz ar to arī Eiropas stratēģisko autonomiju. Tāpēc sadarbība ar Norvēģiju pozitīvi ietekmē ES centienus šajā jomā.

                  Komisija atzīst, ka šī sagatavošanas darbība ir daļa no tās politikas saistībā ar iekšējo tirgu, rūpniecību un pētniecību. Tāpēc sadarbības padziļināšana šajā jomā atbilst EEZ līguma mērķiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Juridiskais pamats ir 58. panta 2. punkta b) apakšpunkts, 110. panta 1. punkts un 181. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  1
               , saistībā ar 218. panta 9. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 2894/94
                  2
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību, kurā noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma izstrādā nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz šādiem lēmumiem.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, turpināt sadarbību ar EEZ EBTA valstīm aizsardzības pētniecības jomā, balstoties uz to dalību no ES budžeta finansētā sagatavošanas darbībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu tā mērķi – stiprināt un paplašināt sadarbību ES darbībās pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Norvēģija veic finanšu iemaksas budžeta pozīcijā 02 04 77 03 “Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai”. Precīzu summu nosaka, līdzko ir pieņemts šis Padomes lēmums.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2020. gada janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no 2020. gada janvāra.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2020/0173 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Budžeta pozīcija 02 04 77 03 – Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  4
                un jo īpaši tās 58. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 110. panta 1. punktu un 181. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  5
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ir ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)EBTA valstis turpina piedalīties Savienības darbībās, kas saistītas ar budžeta pozīciju 02 04 77 03 (Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai), kura iekļauta Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžetā.

               (5)Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā vajadzētu pamatoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 370 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 02 04 77 03 – Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               [...],

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai.

               (2)Tādēļ, lai minēto paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 1. panta 13. punkta a) apakšpunktā vārdus “un 2019. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2019. un 2020. finanšu gadu”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  1*.

               To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     (1)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 366 final
            2020/0169(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 04 03 01 03 – Sociālais nodrošinājums)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami drīz pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādās ES darbībās vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

                  EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”. Tas ir nepieciešams, lai ļautu EEZ EBTA valstīm piedalīties Savienības programmās un darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta pozīcijām. Konkrētajā gadījumā šā grozījuma mērķis ir ļaut EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) piedalīties tādās Savienības darbībās attiecībā uz brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm, kas saistītas ar budžeta pozīciju 04 03 01 03 un kas ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2020. finanšu gadam.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Apvienotās komitejas lēmums atbilst arī pārējiem Savienības politikas virzieniem, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikuma pamatā ir 46. un 48. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                     1
                   par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis veic finanšu iemaksas budžeta pozīcijā 04 03 01 03 “Brīva darbaspēka kustība, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšana un pasākumi migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               5.CITI ELEMENTI

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu EEZ EBTA valstis ikgadējo finanšu iemaksu veic ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2020/0169 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Budžeta pozīcija 04 03 01 03 – Sociālais nodrošinājums)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti konkrēti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (5)Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2019. gada 31. decembra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā vajadzētu pamatoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 366 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 04 03 01 03 – Sociālais nodrošinājums)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               [...],

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu
               par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (2)Tādēļ, lai minēto paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 5. panta 5. un 13. punktā vārdus “un 2019. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2019. un 2020. finanšu gads” attiecīgajā locījumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu.

               To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 374 final
            2020/0175(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta un īpašo komiteju reglamentu noteikšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejā, kas izveidota ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, par Tirdzniecības komitejas reglamentu un īpašo komiteju reglamentu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses

               ES 2009. gada 30. jūlijā parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu
                  1
               , ar ko izveido satvaru ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (turpmāk “nolīgums”) starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses.

               Papua-Jaungvineja provizoriski piemēro nolīgumu kopš 2009. gada 20. decembra, Fidži — kopš 2014. gada 28. jūlija, Samoa — kopš 2018. gada 31. decembra un Zālamana Salas — kopš 2020. gada 17. maija.

               Nolīguma mērķis ir:

               (a)dot iespēju Klusā okeāna valstīm izmantot priekšrocības, ko sniedz labāka pieeja tirgum, kuru piedāvā ES;

               (b)veicināt Klusā okeāna valstu ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

               (c)izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp pusēm, pamatojoties uz kopīgām interesēm, pakāpeniski liberalizējot tirdzniecību tādā veidā, kas saderīgs ar piemērojamajiem PTO noteikumiem un asimetrijas principu, ņemot vērā Klusā okeāna valstu īpašās vajadzības un jaudas ierobežojumus attiecībā uz saistību līmeni un laiku;

               (d)izstrādāt atbilstīgus domstarpību izšķiršanas pasākumus; kā arī

               (e)izstrādāt atbilstīgus institucionālos pasākumus.

               2.2.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja

               Tirdzniecības komiteju veido ES un Klusā okeāna valstu (Fidži, Papua Jaungvinejas, Samoa un Zālamana salu) pārstāvji, tā nosaka savu reglamentu un to kopīgi vada ES puses pārstāvis un Klusā okeāna valstu pārstāvis. Abi līdzpriekšsēdētāji sanāksmes vada pārmaiņus. Personu, kas vada sanāksmi, uzskata par “vadošo līdzpriekšsēdētāju” nolīguma vajadzībām līdz brīdim, kad sākas nākamā sanāksme un otra līgumslēdzēja puse uzņemas pildīt vadošā līdzpriekšsēdētāja pienākumus.

               Tirdzniecības komiteja izskata visus jautājumus, kas nepieciešami šā nolīguma īstenošanai. Veicot savas funkcijas, Tirdzniecības komiteja var a) izveidot un pārraudzīt jebkādas īpašās komitejas vai struktūras, kas vajadzīgas nolīguma īstenošanai, b) tikties sanāksmēs jebkurā laikā, par kuru puses vienojas, c) izskatīt visus jautājumus saskaņā ar nolīgumu un veikt atbilstošus pasākumus, lai veiktu savas funkcijas; d) pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

               ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja konkrētas īstenošanas lēmumu pieņemšanas tiesības atbilstīgi attiecīgajiem nolīguma noteikumiem deleģē īpašajām komitejām, jo īpaši Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajai komitejai.

               2.3.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas paredzētais akts

               2020. gada pēdējā ceturksnī astotās sanāksmes laikā ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejai ir jāpieņem lēmums, ar ko nosaka ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamentu un īpašo komiteju reglamentu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir izstrādāt pusēm saistošus noteikumus, kas reglamentē ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas un saistīto apakšstruktūru organizāciju un darbību, kā norādīts saskaņā ar nolīguma noteikumiem (68. pants).

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nolīguma 68. pants paredz, ka ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja nosaka savu reglamentu.

               Ar ierosināto Padomes lēmumu nosaka Savienības nostāju, kura jāieņem attiecībā uz ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamenta un īpašo komiteju reglamenta pieņemšanu, tādējādi izpildot ES saistības saskaņā ar pagaidu nolīguma noteikumiem.

               Šāda nostāja pamatojas uz ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmuma projektu, kas pievienots Padomes lēmuma projektam. ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmuma pielikumā ir noteiktas prasības attiecībā uz ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lomu un nosaukumu, sastāvu un priekšsēdētāju, sekretariātu, sanāksmēm, delegācijām, dokumentiem, korespondenci, sanāksmju darba kārtību, ekspertu uzaicināšanu, protokoliem, lēmumiem un ieteikumiem, pārredzamību, valodām, izdevumiem, īpašajām komitejām vai struktūrām un grozījumiem reglamentā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.
                     Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu.”

               4.1.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu.

               Akts, ko ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi nolīguma 68. pantam.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ES 2011. gada 15. februāra lēmuma noslēgt nolīgumu materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants. Turklāt paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tādējādi paredzētā akta priekšmets attiecas uz jomu, kurā Savienībai ir ekskluzīva ārējā kompetence saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas aktu tiks īstenots ekonomisko partnerattiecību nolīgums, tad ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0175 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta un īpašo komiteju reglamentu noteikšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1)Savienība 2009. gada 30. jūlijā parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu, ar ko izveido satvaru ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (turpmāk “nolīgums”) starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses
                  2
               . Papua-Jaungvineja provizoriski piemēro nolīgumu kopš 2009. gada 20. decembra, Fidži — kopš 2014. gada 28. jūlija, Samoa — kopš 2018. gada 31. decembra un Zālamana Salas — kopš 2020. gada 17. maija.

               2)Ar nolīguma 68. pantu izveido ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteju, kas izskata visus jautājumus, kas nepieciešami nolīguma īstenošanai.

               3)Nolīguma 68. pants paredz, ka ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja nosaka savu reglamentu un konkrētas īstenošanas lēmumu pieņemšanas tiesības atbilstīgi attiecīgajiem nolīguma noteikumiem deleģē īpašajām komitejām.

               4)ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja tās astotajā sanāksmē pieņem savu reglamentu un īpašo komiteju reglamentus.

               5)Eiropas Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas jāieņem attiecībā uz šādu reglamentu pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejā tās astotajā sanāksmē attiecībā uz ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamentu un īpašo komiteju reglamentiem, pamatā ir ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp).

                     (2)

                        OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 374 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta un īpašo komiteju reglamentu noteikšanu

               PROJEKTS

               SASKAŅĀ AR PARTNERATTIECĪBU PAGAIDU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTĪM, NO OTRAS PUSES, IZVEIDOTĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. XX//2020

               (...)

               attiecībā uz ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamenta un īpašo komiteju reglamentu pieņemšanu

               ES UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Partnerattiecību pagaidu nolīgumu, ar ko izveido satvaru ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (turpmāk “nolīgums”) starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses
                  1
               , un kas parakstīts Londonā, 2009. gada 30. jūlijā, un jo īpaši tā 68. pantu,

               tā kā:

               (1)Ar nolīguma 68. pantu izveido ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteju un paredz, ka ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja nosaka savu reglamentu.

               (2)Nolīguma 68. pants arī paredz, ka ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja konkrētas īstenošanas lēmumu pieņemšanas tiesības atbilstīgi attiecīgajiem nolīguma noteikumiem deleģē īpašajām komitejām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglaments un īpašo komiteju reglamenti tiek pieņemti atbilstoši pielikumā izklāstītajam.

               [Vieta] …,

                           ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas vārdā

                        Savienības vārdā —

                        Klusā okeāna valstu vārdā —

               Pielikums

               ES UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS,

               kas noteikts ar Partnerattiecību pagaidu nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, 68. pantu

               1. pants

               ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas loma un nosaukums

               1.Komiteja, kas izveidota saskaņā ar 68. pantu Partnerattiecību pagaidu nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), ir atbildīga par visiem jautājumiem, kuri minēti nolīguma 68. pantā.

               2.Komitejas dokumentos, tostarp lēmumos un ieteikumos, minēto komiteju min kā “ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteju”.

               2. pants

               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.Saskaņā ar nolīguma 68. panta 1. punktu ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteju veido Eiropas Savienības un Klusā okeāna valstu pārstāvji.

               2.Pušu pārstāvība parasti ir augstāko amatpersonu līmenī vai izņēmuma kārtā ministru līmenī, ja abas puses vienojas, ka to prasa apstākļi.

               3.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji ministru līmenī ir par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis un vienas Klusā okeāna valsts pārstāvis ministru līmenī vai to attiecīgās norīkotās personas. Klusā okeāna valstis šo funkciju pilda rotācijas kārtībā, ievērojot alfabētisko secību, ik pēc 12 mēnešiem. Pirmā rotācija sākas ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanas dienā un beidzas nākamā gada 31. decembrī.

               4.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji augstāko amatpersonu līmenī ir Eiropas Komisijas augstākā līmeņa amatpersona, kas pārstāv Eiropas Savienību, un Klusā okeāna valsts augstākā līmeņa amatpersona, kas pārstāv Klusā okeāna valstis. Klusā okeāna valstis šo funkciju pilda rotācijas kārtībā, ievērojot alfabētisko secību, ik pēc 12 mēnešiem. Pirmā rotācija sākas ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanas dienā un beidzas nākamā gada 31. decembrī.

               5.Katras puses līdzpriekšsēdētājam ir vajadzīgās pilnvaras pārstāvēt attiecīgi Eiropas Savienību vai Klusā okeāna valstis.

               6.Katra puse paziņo otrai pusei tās augstākā līmeņa amatpersonas vārdu un uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju, kura ir atbildīga par ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāja pienākumu pildīšanu un pārstāv šo pusi. Uzskata, ka šī augstākā līmeņa amatpersona ir pilnvarota pārstāvēt pusi līdz dienai, kad puse ir paziņojusi otrai pusei jaunu līdzpriekšsēdētāju.

               3. pants

               Sekretariāts

               1.Eiropas Komisijas amatpersona un Klusā okeāna valstu amatpersona darbojas kopā kā ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretārs. Klusā okeāna valstis šo funkciju pilda rotācijas kārtībā, ievērojot alfabētisko secību, ik pēc 12 mēnešiem. Pirmā rotācija sākas ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanas dienā un beidzas nākamā gada 31. decembrī.

               2.Katra puse paziņo otrai pusei tās augstākā līmeņa amatpersonas vārdu un uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju, kura minētās puses uzdevumā pilda ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretāra pienākumus. Uzskata, ka šī amatpersona turpina pildīt sekretāra pienākumus, pārstāvēdama šo pusi, līdz dienai, kad šī puse ir paziņojusi otrai pusei jaunu sekretāru.

               4. pants

               Sanāksmes

               1.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sanāksmes notiek reizi gadā, ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, vai — steidzamos gadījumos — pēc jebkuras puses pieprasījuma.

               2.Sanāksmes notiek noteiktā dienā un laikā pārmaiņus Briselē un kādā no Klusā okeāna valstu galvaspilsētām rotācijas kārtībā, ja vien līdzpriekšsēdētāji nevienojas citādi.

               3.Sanāksmes sasauc sanāksmes rīkotājas puses vadošais līdzpriekšsēdētājs.

               4.Sanāksme var notikt klātienē, videokonferences vai telekonferences veidā.

               5.Valstis, kuras ir oficiāli paudušas nodomu pievienoties nolīgumam, var piedalīties sanāksmēs kā novērotājas, ja puses tam piekrīt.

               5. pants

               Delegācijas

               30 dienas pirms sanāksmes katras puses ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretārs informē otras puses sekretāru par attiecīgi Eiropas Savienības un Klusā okeāna valstu delegāciju plānoto sastāvu. Sarakstā norāda katra delegācijas locekļa vārdu, uzvārdu un amatu.

               6. pants

               Dokumenti

               Ja ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, sekretārs tos numurē un izplata kā ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas dokumentus.

               7. pants

               Korespondence

               1.Visu ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejai adresēto korespondenci nosūta sekretāram.

               2.Korespondenci no ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas pusēm izplata sekretārs.

               8. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.Saprātīgā laikposmā pirms sanāksmes, bet ne vēlāk kā sešdesmit dienas pirms sanāksmes, ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretārs sagatavo katras sanāksmes provizorisko darba kārtību, pamatojoties uz tās puses priekšlikumu, kura rīko sanāksmi, un nosaka vismaz četrpadsmit kalendāro dienu termiņu katrai no pārējām pusēm piezīmju sniegšanai.

               2.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Jautājumus, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā, var iekļaut darba kārtībā, vienprātīgi vienojoties.

               9. pants

               Ekspertu uzaicināšana

               ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var uzaicināt ekspertus (t. i., nevalstiskā sektora amatpersonas) piedalīties ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem, un tikai tajās sanāksmes daļās, kurās apspriež šādus konkrētus jautājumus.

               10. pants

               Protokols

               1.Ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, katras sanāksmes protokola projektu trīsdesmit kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes beigām sagatavo tās puses sekretārs, kura rīko sanāksmi. Protokola projektu nosūta otras puses sekretāram piezīmju sniegšanai.

               2.Ja šie noteikumi attiecas uz apakškomiteju sanāksmi, apakškomitejas sanāksmes protokolu dara pieejamu visām turpmākajām Tirdzniecības komitejas sanāksmēm.

               3.Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

               (a)
                     visus ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejai iesniegtos dokumentus;

               (b)
                     visus paziņojumus, ko ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sanāksmē klātesošo delegāciju loceklis ir lūdzis iekļaut protokolā; kā arī

               (c)
                     pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus par konkrētiem jautājumiem.

               4.Protokolā iekļauj sarakstu ar visiem ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmumiem, kas kopš komitejas pēdējās sanāksmes pieņemti rakstiskā procedūrā saskaņā ar 11. panta 2. punktu.

               5.Protokola pielikumā iekļauj arī ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sanāksmes dalībnieku sarakstu.

               6.Sekretārs pielāgo protokola projektu, pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm, un pārskatīto protokola projektu puses apstiprina sešdesmit dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par kuru vienojušies līdzpriekšsēdētāji. Pēc apstiprināšanas sekretārs paraksta divus protokola oriģinālus un Eiropas Savienība un Klusā okeāna valstis katra saņem vienu protokola oriģinālu.

               7.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretārs arī sagatavo kopīgus secinājumus un paziņojumus, kas pusēm jāapstiprina sanāksmes beigās.

               11. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumus un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, ja tie paredzēti nolīgumā. ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi.

               2.Sanāksmju starplaikā ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja rakstiskā procedūrā var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, ja līdzpriekšsēdētāji tam piekrīt. Šajā nolūkā viens līdzpriekšsēdētājs rakstiski iesniedz otram līdzpriekšsēdētājam ierosinātā lēmuma vai ieteikuma tekstu. Otram līdzpriekšsēdētājam ir divi mēneši laika vai garāks termiņš, kas noteikts līdzpriekšsēdētāja priekšlikumā, lai paustu savu piekrišanu ierosinātajam lēmumam vai ieteikumam. Ja otra puse nepauž savu piekrišanu, ierosināto lēmumu vai ieteikumu apspriež un var pieņemt nākamajā komitejas sanāksmē. Lēmumu vai ieteikumu projektus uzskata par pieņemtiem, tiklīdz otra puse ir paudusi savu piekrišanu, un tos iekļauj komitejas nākamās sanāksmes protokolā saskaņā ar 10. panta 4. punktu.

               3.Ja ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja saskaņā ar nolīgumu ir tiesīga pieņemt lēmumus vai ieteikumus, šādus dokumentus attiecīgi sauc par “lēmumu” vai “ieteikumu”. ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir progresīvu kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz temata aprakstu. Katrā lēmumā un ieteikumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               4.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas pieņemtos lēmumu un ieteikumu autentiskumu apstiprina līdzpriekšsēdētāji.

               5.Eiropas Savienība un Klusā okeāna valstis saņem katra lēmuma un ieteikuma oriģinālu un autentisku versiju.

               12. pants

               Pārredzamība

               1.Puses var vienoties rīkot atklātas sanāksmes.

               2.Katra puse var lemt par ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

               3.Visi kādas puses iesniegtie dokumenti uzskatāmi par konfidenciāliem, ja vien šī puse nenolemj citādi.

               4.Pirms komitejas sanāksmēm publisko sanāksmju provizorisku darba kārtību. Kopīgos secinājumus un paziņojumus publisko pēc to apstiprināšanas saskaņā ar 10. pantu.

               5.Šā panta 2.–4. punktā minētos dokumentus publicē saskaņā ar katras puses piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem.

               13. pants

               Valodas

               1.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas darba valoda ir angļu valoda.

               2.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja pieņem lēmumus vai ieteikumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju nolīguma autentisko tekstu valodās. Visus pārējos ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmumus vai ieteikumus, ieskaitot lēmumu, ar kuru pieņem pašreizējo reglamentu, pieņem 1. punktā minētajā darba valodā.

               3.Katra puse ir atbildīga par lēmumu, ieteikumu un citu dokumentu tulkošanu savās oficiālajās valodās, ja tas nepieciešams saskaņā ar šo pantu, un tā sedz izdevumus, kas saistīti ar šādiem tulkojumiem.

               14. pants

               Izdevumi

               1.Katra puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sanāksmēs: jo īpaši attiecībā uz personālu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem un attiecībā uz videokonferenču vai telekonferenču, pasta un telesakaru izdevumiem.

               2.Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu reproducēšanu sedz sanāksmes rīkotāja puse.

               3.Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmju laikā uz ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas darba valodu un no tās, sedz sanāksmes rīkotāja puse.

               15. pants

               Īpašās komitejas vai struktūras

               1.Īpašās komitejas vai struktūras izveido un pārrauga saskaņā ar nolīguma 68. panta 4. punkta a) apakšpunktu nolūkā izskatīt visus jautājumus, kurus tām deleģējusi ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteja.

               2.ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komiteju rakstveidā informē par īpašo komiteju vai citu saskaņā ar šo nolīgumu izveidoto struktūru ieceltajiem kontaktpunktiem. Visu attiecīgo korespondenci, dokumentus un paziņojumus saistībā ar nolīguma īstenošanu starp katras īpašās komitejas kontaktpunktiem vienlaikus nosūta ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas sekretariātam.

               3.Īpašās komitejas un struktūras ziņo ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejai par rezultātiem, lēmumiem vai ieteikumiem un par katras šo komiteju sanāksmes secinājumiem.

               4.Pašreizējo reglamentu piemēro mutatis mutandis īpašajām komitejām un citām saskaņā ar nolīgumu izveidotām struktūrām, ja vien katra īpašā komiteja vai struktūra nav nolēmusi citādi atbilstīgi nolīguma noteikumiem.

               16. pants

               Reglamenta grozīšana

               Šo reglamentu var grozīt rakstiski ar ES un Klusā okeāna valstu Tirdzniecības komitejas lēmumu saskaņā ar 11. pantu.

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2009/729/EK (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.7.2021
            COM(2021) 567 final
            2021/0204(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz paziņošanu gaisakuģu operatoriem, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, par emisiju izlīdzināšanas apmēru globālā tirgus pasākuma satvarā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ar šo priekšlikumu tiek ierosināti grozījumi Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) aviācijas noteikumos, lai īstenotu kārtību, kādā dalībvalstis paziņo lidsabiedrībām, kuras darbojas ES, par emisiju izlīdzināšanas apmēru 2021. gadam saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) izstrādāto Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA).

               Mērķis ir šo paziņošanu īstenot tā, lai mazinātu valstu iestāžu un lidsabiedrību operatoru administratīvo slogu un nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz CORSIA paredzēto izlīdzināšanas prasību lidsabiedrībām, kuras darbojas dalībvalstīs.

               ICAO izstrādātā CORSIA ir emisiju izlīdzināšanas mehānisms, ar ko valstīm būtu jānodrošina, ka lidsabiedrības, kuras darbojas to teritorijā, izlīdzina CO2 emisijas, kas pārsniedz attiecīgo bāzes vērtību, izmantojot starptautiskos kredītus. Pamatojoties uz Covid-19 pandēmiju, ICAO padome 2020. gada jūnijā pieņēma lēmumu, ka par 2021.–2023. gada bāzes vērtību būtu jāizmanto 2019. gada emisijas, nevis 2019.–2020. gada vidējās emisijas
                  1
               . 2022. gadā plānotajā CORSIA pārskatā tiks izvērtēta Covid-19 ietekme uz CORSIA dažādos aspektos.

               Ņemot vērā 2018. gadā ziņotās atšķirības
                  2
                un veidu, kā Eiropas Parlaments un Padome groza Eiropas Savienības tiesību aktus, ES plāno īstenot CORSIA. Tāpēc lidsabiedrībām, kuras darbojas ES teritorijā, būtu jānodod savi kredīti, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu CORSIA izlīdzināšanas prasību par 2021. gada emisijām. Kā paredz CORSIA standarti un ieteicamā prakse, ES dalībvalstīm būtu līdz 2022. gada 30. novembrim jāaprēķina 2021. gada emisiju izlīdzināšanas apmērs un jāinformē par to lidsabiedrības; pēc tam šīm lidsabiedrībām būtu līdz 2025. gada 31. janvārim jāanulē attiecīgais kredītu skaits.

               Covid-19 pandēmijas rezultātā aviācijas ETS CO2 emisijas 2020. gadā samazinājās par 64 %, salīdzinot ar 2019. gadu
                  3
               . Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole) 2020. gada novembrī publicēja Eiropas aviācijas nozares atveseļošanas prognozi 2020.–2024. gadam
                  4
               . Tajā ir aprakstīta Covid-19 pandēmijas ietekme uz gaisa satiksmi. Saskaņā ar prognozi pat optimistiskākajā scenārijā 2019. gada emisiju līmeņi līdz 2024. gadam netiks sasniegti, savukārt pesimistiskākais scenārijs paredz, ka šī atveseļošana turpināsies līdz 2029. gadam.

               Lai gan šīs aplēses neparedz reālas CORSIA izlīdzināšanas prasības 2021.–2023. gada periodam, Savienības tiesību aktos būtu jāietver juridisks pienākums dalībvalstīm līdz 2022. gada 30. novembrim paziņot izlīdzināšanas apmēru lidsabiedrībām, kuras darbojas ES teritorijā, attiecībā uz 2021. gada emisijām. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem par 2020. gadu un 2021. gada pirmo pusgadu, varbūtība, ka tiks noteiktas reālas CORSIA izlīdzināšanas prasības 2021. gadam, ir minimāla, un tas attiecas arī uz 2022. gadu. Tāpēc priekšlikums paredz, ka, tiklīdz būs skaidrs, kāds ir papildu izlīdzināšanas apmērs 2021. gadam (visticamāk — nulle), dalībvalstis 2022. gada laikā par to paziņos lidsabiedrībām. Padomei un Eiropas Parlamentam šis priekšlikums būtu jāpieņem, tiklīdz būs zināmi 2021. gada emisiju dati, t. i., pēc 2022. gada 1. janvāra.

               Šāda pati pieeja tiks ievērota arī turpmākajos gados, ja vēl nebūs pieņemti attiecīgie “Gatavi mērķrādītājam 55 %” priekšlikumi.

               Attiecībā uz lidsabiedrībām, kuras darbojas ES teritorijā, joprojām ir spēkā ETS saistības, kā to paredz Savienības tiesību akti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK. Šīs saistības ietver pienākumu monitorēt un ziņot par to radītajām emisijām, tostarp saistībā ar lidojumiem starp EEZ un trešajām valstīm.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Aviācijas ETS noteikumu pārskatīšana ir ES paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būtisks uzdevums. Pārskatīšana ietver CORSIA īstenošanu, izmantojot ES ETS direktīvu.

                  Šis priekšlikums ir vienīgais ar CORSIA saistītais grozījums, kas būtu jāīsteno līdz 2022. gada 30. novembrim, lai līdz šim datumam varētu paziņot par papildu izlīdzināšanu “nulles” apmērā.

                  Citi grozījumi, kas saistīti ar CORSIA īstenošanu, ietver noteikumus par starptautisko kredītu izmantošanu lidojumiem ārpus EEZ; kvotu nodošanas saistības attiecībā uz lidojumiem ārpus EEZ; režīmu, ko piemēro lidsabiedrībām, kuras darbojas ārpus ES teritorijas, attiecībā uz lidojumiem ārpus Eiropas; režīmu, ko piemēro lidsabiedrībām, kuras darbojas ES teritorijā, attiecībā uz maršrutiem, kuriem CORSIA netiek piemērota vienlīdzīgā veidā; un Direktīvas tvērumu attiecībā uz ES lidsabiedrību lidojumiem starp divām trešajām valstīm. Šie pārējie ar CORSIA īstenošanu saistītie grozījumi ir ietverti plašākā direktīvas priekšlikumā, ar ko paredz grozīt Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz aviācijas nozares ieguldījumu ES ekonomikas mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un globālā tirgus pasākuma atbilstošu īstenošanu.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis konkrētais priekšlikums nerada bažas par saskanību ar citām Savienības politikas jomām.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 192. pants. Saskaņā ar LESD 191. pantu un 192. panta 1. punktu Eiropas Savienība palīdz cita starpā sasniegt šādus mērķus: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas un pasaules vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Klimata pārmaiņas ir pārrobežu problēma, un ES mēroga rīcība var efektīvi papildināt un stiprināt reģionālos, valsts un vietējos pasākumus. Klimatrīcības koordinācija būtu jāveic Eiropas līmenī un, ja iespējams, būtu jāsekmē efektīva rīcība pasaules līmenī. ES rīcības pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktais subsidiaritātes princips. Kopš 1992. gada Eiropas Savienība ir izstrādājusi kopīgus risinājumus un virza tālāk globālo rīcību cīņā ar klimata pārmaiņām. Konkrētāk, ES līmeņa rīcība nodrošinās izmaksu ziņā efektīvu 2030. gada un ilgtermiņa emisiju samazināšanas mērķu īstenošanu, vienlaikus nodrošinot taisnīgumu un ekoloģisko integritāti. LESD 191.–193. pants apstiprina un konkrēti nosaka ES kompetenci klimata pārmaiņu jomā.

               •Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu attiecīgo ES mērķi — izmaksu ziņā efektīvā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, vienlaikus nodrošinot taisnīgumu un ekoloģisko integritāti.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, kas pieņemts saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru
                     5
                  , tiek uzskatīts par atbilstošu instrumentu ETS direktīvas grozīšanai, jo veicamie pasākumi ir jāīsteno dalībvalstīm. Šāda izvēle ir saskaņā ar trim iepriekšējiem lēmumiem, kuri saistīti ar ETS (“atlikšanas” lēmumu
                     6
                  , tirgus stabilitātes rezerves lēmumu
                     7
                   un pirmo ETS “apturēšanas” lēmumu
                     8
                  ).

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Tā kā spēkā esošie tiesību akti ir īstenošanas sākumposmā un līdz ar to ir pieejami tikai ierobežoti dati, saistībā ar šiem priekšlikumiem netika veikti nekādi ex post izvērtējumi vai atbilstības pārbaudes.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Ar ieinteresētajām personām notika apspriešanās par politikas risinājumiem CORSIA īstenošanai, atbilstoši izmantojot ES ETS. 2020. gada 3. jūlijā tika publicēts sākotnējais ietekmes novērtējums par aviācijas ETS atjauninātajiem noteikumiem, kuram noteiktais atsauksmju sniegšanas periods ilga līdz 2020. gada 28. augustam, kā arī laikposmā no 2020. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 14. janvārim notika atklāta sabiedriskā apspriešana tiešsaistes aptaujas veidā. Rezultāti, kas gūti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ir apkopoti pielikumā ietekmes novērtējumam, kas pievienots direktīvas priekšlikumam, ar ko paredz grozīt Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz aviācijas nozares ieguldījumu ES ekonomikas mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un globālā tirgus pasākuma atbilstošu īstenošanu
                     9
                  .

               •Ietekmes novērtējums

                  Šā priekšlikuma priekšmets attiecas uz dalībvalstu ziņošanu par izlīdzināšanas apmēru, un tam nav ietekmes uz vidi vai ekonomiku, salīdzinot ar pašreizējo situāciju.

                  CORSIA īstenošanai un izsolīšanas daļas palielināšanai aviācijas nozarē piedāvātie politikas risinājumi tika izvērtēti ietekmes novērtējumā, kas pievienots direktīvas priekšlikumam, ar ko paredz grozīt Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz aviācijas nozares ieguldījumu ES ekonomikas mēroga emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un globālā tirgus pasākuma atbilstošu īstenošanu
                     10
                  .

               •Pamattiesības

               Priekšlikumā tiek ievērotas pamattiesības, un tas atbilst principiem, kas jo īpaši nostiprināti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrētāk, tas sekmē vērienīgā vides aizsardzības mērķa sasniegšanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā
                  11
               .

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šis priekšlikums neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un monitoringa, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Valstu iestādes un gaisakuģu operatori monitoringam un ziņošanai par gaisakuģu operatoru emisijām var izmantot jau esošo infrastruktūru. Tā kā darījumi nav paredzēti, nav nepieciešami reģistrēšanas pasākumi.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Direktīvas 2003/87/EK 12. pantam ir pievienots jauns punkts, kas uzliek dalībvalstu iestādēm juridisku pienākumu paziņot gaisakuģu operatoriem, kuri darbojas ES teritorijā, papildu izlīdzināšanas apmēru [visticamāk — nulle] attiecībā uz to 2021. gada emisijām.

                  gaisakuģu operatori, kuriem tas tiek paziņots, ir gaisakuģu operatori, kas uzskaitīti 1. pantā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/1603, ar kuru atbilstoši īsteno CORSIA attiecībā uz emisiju monitoringu un ziņošanu.

               2021/0204 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz paziņošanu gaisakuģu operatoriem, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, par emisiju izlīdzināšanas apmēru globālā tirgus pasākuma satvarā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  12
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  13
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA) attiecībā uz emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju darbojas kopš 2019. gada, un to ir paredzēts īstenot kā globālu tirgus pasākumu, kura mērķis ir, izmantojot konkrētus izlīdzināšanas kredītus, no 2021. gada 1. janvāra izlīdzināt starptautiskās aviācijas radītās oglekļa dioksīda emisijas, kuras pārsniedz noteikto emisiju līmeni.

               (2)ES plāno īstenot CORSIA, tomēr ievērojot ES tiesību aktu un CORSIA atšķirības, kas tika paziņotas ICAO saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027
                  14
               , un veidu, kā Eiropas Parlaments un Padome groza Eiropas Savienības tiesību aktus.

               (3)Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1603
                  15
                tika pieņemta, lai atbilstoši īstenotu CORSIA noteikumus par aviācijas nozares radīto emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju. Izlīdzināšanas apmērs CORSIA Starptautisko standartu un ieteicamās prakses
                  16
                izpratnē tiek aprēķināts, pamatojoties uz CO2 emisijām, kas verificētas saskaņā ar iepriekš minēto regulu.

               (4)Pamatojoties uz aviācijas emisiju ievērojamo samazināšanos 2020. gadā, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, 2020. gada jūnijā ICAO padome savā 220. sesijā pieņēma lēmumu, ka par bāzes vērtību gaisakuģu operatoru izlīdzināšanas apmēra aprēķināšanai 2021.–2023. gada periodam būtu jāizmanto 2019. gada emisijas.

               (5)Aviācijas radītās emisijas 2021. gadā, ļoti iespējams, nepārsniegs kopējos 2019. gada rādītājus. Tāpēc ir paredzams, ka 2021. gadā gaisakuģu operatoriem noteiktais papildu izlīdzināšanas apmērs būs nulle.

               (6)Dalībvalstīm būtu jāīsteno CORSIA, līdz 2022. gada 30. novembrim paziņojot savas valsts gaisakuģu operatoriem, kāds ir to izlīdzināšanas apmērs attiecībā uz 2021. gadu.

               (7)Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekamā mērā īstenot atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šis lēmums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               (8)Lai nodrošinātu noteiktību attiecībā uz 2021. gada izlīdzināšanas līmeni, šis lēmums būtu jāpieņem līdz 2022. gada 1. janvārim, kad būs zināms 2021. gada kopējais emisiju līmenis.

               (9)Ir svarīgi pēc iespējas ātrāk, 2022. gada laikā, nodrošināt juridisko noteiktību valstu iestādēm un gaisakuģu operatoriem attiecībā uz CORSIA izlīdzināšanas prasību 2021. gadam. Tādējādi šim lēmumam būtu jāstājas spēkā nekavējoties.

               (10)Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/87/EK,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Direktīvas 2003/87/EK 12. pantā pievieno šādu 6. punktu:

               “6. Dalībvalstis līdz 2022. gada 30. novembrim paziņo gaisakuģu operatoriem, ka attiecībā uz 2021. gadu tiem ir noteikts [nulle] izlīdzināšanas apmērs saskaņā ar ICAO Starptautiskajiem standartiem un ieteicamo praksi vides aizsardzības jomā — Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu. Dalībvalstis to paziņo gaisakuģu operatoriem, kuri atbilst šādiem nosacījumiem:

               a) tiem ir dalībvalsts izdota gaisa kuģa ekspluatanta apliecība vai tie ir reģistrēti dalībvalstī, ieskaitot tās tālākos reģionus, atkarīgās teritorijas un citas teritorijas;

               b) CO2 emisiju apmērs gadā, ko tie rada, I pielikumā ietverto lidojumu veikšanai izmantojot gaisa kuģus, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 5700 kg, izņemot lidojumus starp lidostām vienas dalībvalsts teritorijā (ietverot šīs dalībvalsts tālākos reģionus), no 2019. gada 1. janvāra pārsniedz 10 000 tonnu.

               Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunkta vajadzībām neņem vērā CO2 emisijas, kas rodas šāda veida lidojumos:

                  i) valsts lidojumi;

                  ii) humānās palīdzības lidojumi;

               iii) medicīniskās palīdzības lidojumi;

               iv) militārie lidojumi;

               v) ugunsdzēsības lidojumi.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                  https://www.icao.int/environmental-protection/CORSIA/Pages/CORSIA-and-Covid-19.aspx
                  .

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/2027 (2018. gada 29. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmo izdevumu — Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA), OV L 325, 20.12.2018., 25. lpp.

                     (3)

                  https://ec.europa.eu/clima/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-reduced-2020_en
                  .

                     (4)

                  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-five-year-forecast-2020-2024
                  .

                     (5)

                        Atšķirībā no tiesību aktiem, kuri attiecas tikai uz nostājas noteikšanu starptautiskās struktūrās saskaņā ar Līguma 218. panta 9. punktu, kas ietvēra tikai Padomi, piemēram, Padomes lēmums par atšķirību paziņošanu ICAO.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1359/2013/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, precizējot noteikumus par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku, OV L 343, 19.12.2013., 1. lpp.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, OV L 264, 9.10.2015., 1.–5. lpp.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 377/2013/ES par pagaidu atkāpi no Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, OV L 113, 25.4.2013., 1.–4. lpp.

                     (9)

                        SWD [pievienot atsauci]

                     (10)

                        SWD [pievienot atsauci]

                     (11)

                        OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

                     (12)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (13)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (14)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/2027 (2018. gada 29. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmo izdevumu — Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA), OV L 325, 20.12.2018., 25. lpp.

                     (15)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1603 (2019. gada 18. jūlijs), ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, OV L 250, 30.9.2019., 10. lpp.

                     (16)

                        Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmais izdevums — Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (Čikāgas konvencijas IV sējuma 16. pielikums).