				|

		52011PC0630

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu 2013. gadā /* COM/2011/0630 galīgā redakcija - 2011/0286 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Komisijas priekšlikumā par daudzgadu
finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam (DFS priekšlikums)[1] ir noteikts kopējās
lauksaimniecības politikas (KLP) budžets un galvenie virzieni.
Pamatojoties uz to, Komisija iesniedz regulu kopumu, kurās noteikts
2014.–2020. gada KLP tiesiskais regulējums, kā arī šīs
politikas turpmākās attīstības alternatīvo
scenāriju ietekmes novērtējums.
Šo reformu priekšlikumu pamatā ir
Paziņojums par KLP 2020. gada perspektīvā[2], kurā vispārīgi
raksturotas politiskās iespējas, kas ļautu risināt
nākotnē paredzamās problēmas lauksaimniecībā un
lauku apvidos un sasniegt KLP mērķus, proti, nodrošināt
1) dzīvotspējīgu pārtikas ražošanu; 2) dabas
resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un klimata politiku un
3) līdzsvarotu teritoriālo attīstību. Kopš
minētā paziņojuma iesniegšanas tajā
izklāstītā reformas ievirze kopumā atbalstīta gan
iestāžu debatēs[3],
gan apspriedēs ar ieinteresētajām personām, kas notika
iespējamās ietekmes novērtēšanas gaitā.
Šajā procesā izkristalizējusies
kopīga atziņa, ka ir jāveicina efektīva resursu
izmantošana, lai nodrošinātu pārdomātu, ilgtspējīgu un
iekļaujošu ES lauksaimniecības un lauku apvidu attīstību
atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020”, KLP struktūru
arī turpmāk balstot uz diviem pīlāriem, kuriem ir
kopīgs mērķis un kuros iekļautie instrumenti papildina cits
citu. I pīlārs attiecas uz tiešajiem maksājumiem un tirgus
pasākumiem, kas ļauj ES lauksaimniekiem saņemt gada pamata
ienākumu atbalstu, kā arī atbalstu konkrētu tirgus
traucējumu gadījumā, bet II pīlārs attiecas uz
lauku attīstību, kuras nodrošināšanai dalībvalstis,
ievērojot kopīgu satvaru[4],
sagatavo un līdzfinansē daudzgadu programmas.
Secīgu reformu rezultātā,
veidojot KLP par integrētu politiku lauku apvidu attīstībai
visā ES, ir palielināta lauksaimniecības orientācija uz
tirgu, vienlaikus sniedzot ienākumu atbalstu ražotājiem,
politikā ir prasmīgāk iestrādātas vides prasības
un pastiprināts atbalsts lauku attīstībai. Tomēr reformas
procesā ir radusies vajadzība optimālāk sadalīt
atbalstu gan starp dalībvalstīm, gan dalībvalstīs, kā
arī ir izskanējuši aicinājumi rūpīgāk
izvēlēties pasākumus, kuru mērķis ir vides problēmu
novēršana, un lietpratīgāk reaģēt uz pieaugošo tirgus
svārstīgumu.
Agrāk reformas galvenokārt tika
veiktas, reaģējot uz iekšēju cēloņu
izraisītām problēmām, sākot ar milzīgu
pārprodukciju un beidzot ar pārtikas nekaitīguma krīzi;
tās ES ir lieti noderējušas gan pašu mājās, gan
starptautiskajā arēnā. Taču lielākā daļa
šodienas problēmu izraisa un ietekmē ārēji, ar
lauksaimniecību tieši nesaistīti faktori, un tāpēc šo
problēmu risināšanai ir vajadzīgi plašāki politiski
pasākumi.
Paredzams, ka situācija
lauksaimniecības ienākumu jomā arī turpmāk būs
sarežģīta, jo lauksaimnieki saskaras ar lielāku risku,
ražīguma kāpuma palēnināšanos un peļņas normas
samazināšanos pieaugošo ražošanas cenu dēļ; tāpēc
noteikti jāsaglabā ienākumu atbalsts un jāpilnveido
attiecīgie instrumenti, lai labāk pārvaldītu riskus un
risinātu krīzes situācijas. Spēcīga lauksaimniecība
ir ļoti būtiska arī ES pārtikas rūpniecībai un
pasaules nodrošinājumam ar pārtiku.
Tajā pašā laikā
lauksaimniecības nozares pārstāvji un lauku apvidu
iedzīvotāji tiek aicināti neatlaidīgāk censties
sasniegt vērienīgos mērķus klimata un enerģētikas
jomā, kā arī īstenot bioloģiskās
daudzveidības stratēģiju, kas ietilpst stratēģijā
“Eiropa 2020”. Lauksaimniekiem, kas līdz ar mežsaimniekiem ir
galvenie zemes apsaimniekotāji, būs vajadzīgs atbalsts, lai
viņi ieviestu un turpmāk izmantotu tādas lauksaimniecības
sistēmas un metodes, kas īpaši sekmē vides un klimata
mērķu sasniegšanu, jo tirgus cenas neatspoguļo šādu
sabiedrisku labumu nodrošināšanu. Turklāt būs ļoti
svarīgi atrast veidu, kā vislabāk izmantot lauku apvidu
daudzveidīgo potenciālu un tādējādi veicināt
iekļaujošu izaugsmi un kohēziju.
Tāpēc topošā KLP nebūs
politika, kas attiecas tikai uz nelielu, kaut ļoti svarīgu, ES
tautsaimniecības daļu, tā būs arī
stratēģiski svarīga politika, kas attieksies uz pārtikas nodrošinājumu,
vidi un teritoriālo līdzsvaru. Tieši šajos apstākļos
atklājas ES pievienotā vērtība, kura piemīt patiesi
kopējai politikai, kas ļauj visefektīvāk izmantot
ierobežotos budžeta līdzekļus, saglabājot ilgtspējīgu
lauksaimniecību visā ES, risinot tādas svarīgas
pārrobežu problēmas kā klimata pārmaiņas un stiprinot
dalībvalstu solidaritāti, taču vienlaikus pieļaujot
zināmas atkāpes šīs politikas īstenošanā, lai tiktu
ievērotas un apmierinātas vietējās vajadzības.
DFS priekšlikumā
izklāstītajās pamatnostādnēs ir paredzēts, ka
kopējai lauksaimniecības politikai arī turpmāk būtu
jāietver divi pīlāri, katra pīlāra budžetam
nominālā izteiksmē būtu jāpaliek 2013. gada
līmenī un būtu jābūt skaidrai virzībai uz
rezultātu sasniegšanu ES būtiskākajās,
prioritārajās jomās. Ar tiešajiem maksājumiem būtu
jāveicina ražošanas ilgtspējība, 30 % šiem maksājumiem
atvēlētā budžeta piešķirot obligātiem pasākumiem,
kas labvēlīgi ietekmē klimatu un vidi. Maksājumu
apmērs būtu pakāpeniski jāvienādo, un maksājumi
lielāko maksājumu saņēmējiem būtu
pakāpeniski jāierobežo. Lauku attīstībai domātie
līdzekļi būtu jāiekļauj vienotā
stratēģiskā satvarā līdz ar citiem ES kopīgi
pārvaldītiem līdzekļiem, uz kuriem attiecas aktīvāka,
mērķtiecīgāka pieeja un uzlaboti, skaidrāk
formulēti ex-ante nosacījumi. Visbeidzot, KLP finansējums
tirgus pasākumu jomā būtu jāpapildina ar diviem
instrumentiem, kas neietilpst DFS, proti, ar 1) rezerves fondu
ārkārtas gadījumiem, kas ļautu rīkoties krīzes
situācijās, un 2) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
fonda darbības jomas paplašināšanu.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, KLP
tiesiskā regulējuma būtiskākie elementi laika posmam no
2014. līdz 2020. gadam ir noteikti šādās regulās:
–
priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem
maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās
lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (“tiešo
maksājumu regula”);
–
priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgus kopīgu
organizāciju (“regula par vienotu TKO”);
–
priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas
Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (“lauku
attīstības regula”);
–
priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu,
pārvaldību un uzraudzību (“horizontālā regula”);
–
priekšlikumu Padomes regulai par konkrēta
atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem attiecībā
uz lauksaimniecības produktu tirgus kopīgu organizāciju;
–
priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai,
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz
lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu
2013. gadā;
–
priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai,
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz
vienotā maksājuma shēmu un atbalstu vīnogulāju
audzētājiem.
Lauku attīstības regula balstās
uz priekšlikumu, kuru Komisija iesniedza 2011. gada 6. oktobrī
un kurā izklāstīti kopīgi noteikumi par visiem fondiem, kas
darbojas vienotajā stratēģiskajā satvarā[5]. Vēlāk tiks
pieņemta arī regula par vistrūcīgākajām
personām piemērojamā atbalsta shēmu, kurai finansējums
pašlaik paredzēts citā daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijā.
Turklāt, lai atrastu
piemērotāko veidu, kā samērot pārredzamības principu
un saņēmēju tiesības uz personas datu aizsardzību,
tiek gatavoti jauni noteikumi par saņēmēju datu
publicēšanu, kuru sagatavošanā tiek ņemti vērā
arī Eiropas Savienības Tiesas iebildumi.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Pamatojoties uz pašreizējā
politiskā regulējuma novērtējumu un nākotnē
paredzamo problēmu un vajadzību analīzi, ietekmes
novērtējumā izvērtēta un salīdzināta trīs
alternatīvu scenāriju ietekme. Šis novērtējums ir radies
ilgā procesā, kuru uzsāka 2010. gada aprīlī un
vadīja starpdienestu grupa, un kura gaitā tika veikta plaša
kvantitatīva un kvalitatīva analīze, tostarp noteikta
bāzlīnija, proti, lauksaimniecības tirgu un ienākumu
attīstības vidēja termiņa prognozes līdz pat
2020. gadam, kā arī modelēta dažādo politikas
scenāriju ietekme uz nozares ekonomiku.
Ietekmes novērtējumā
sīkāk iztirzāti šādi trīs scenāriji:
1) pielāgojumu scenārijs, saskaņā ar kuru tiek
saglabāts pašreizējais politiskais regulējums, taču vienlaikus
tiek novērsti tā būtiskākie trūkumi, piemēram,
pilnveidota tiešo maksājumu sadale; 2) sabalansēšanas
scenārijs, kas ir saistīts ar būtiskām politikas
izmaiņām, t. i., tiešo maksājumu mērķtiecīgāku
piešķiršanu un ekoloģisko komponentu, sekmīgāku lauku
attīstības politikas stratēģisko mērķu
noteikšanu, tos rūpīgāk saskaņojot ar ES politiku
citās jomās, kā arī juridiskā pamata
paplašināšanu, lai attiecīgi paplašinātu ražotāju
sadarbību, un 3) pārorientēšanās scenārijs,
saskaņā ar kuru politiku pārorientē uz vides
aizsardzību un pakāpeniski likvidē tiešos maksājumus,
pieņemot, ka ražošanas jaudu ir iespējams saglabāt arī bez
atbalsta un sociālekonomiskās vajadzības lauku rajonos ir
iespējams apmierināt, izmantojot citas rīcībpolitikas.
Ekonomikas krīzes un nepietiekama
publiskā finansējuma apstākļos, uz kuriem ES
reaģējusi, pieņemot stratēģiju “Eiropa 2020” un
DFS priekšlikumu, katrā no šiem trim scenārijiem atšķirīga
nozīme piešķirta trim politiskajiem uzdevumiem, kas izvirzīti
nākotnes KLP ar mērķi panākt
konkurētspējīgāku un ilgtspējīgāku
lauksaimniecību plaukstošos lauku apvidos. Lai panāktu lielāku
atbilstību stratēģijai “Eiropa 2020”, jo īpaši
efektīvas resursu izmantošanas jomā, būs aizvien vairāk jāpalielina
lauksaimniecības ražīgums, veicot pētījumus, veicinot
zināšanu nodošanu, sadarbību un inovāciju (tostarp izmantojot
Eiropas inovāciju partnerību lauksaimniecības ražīguma un
ilgtspējības jomā). Tā kā ES lauksaimniecības
politika vairs netiek īstenota tirdzniecību kropļojošā
politiskajā vidē, paredzams, ka šo nozari ietekmēs arī
turpmāka liberalizācija, jo īpaši saistība ar Dohas
attīstības programmu vai ar Mercosur valstīm
noslēgto brīvās tirdzniecības līgumu.
Izstrādājot trīs minētos
politikas scenārijus, tika ņemtas vērā vēlmes, kas
izteiktas apspriešanās procesā, kurš notika saistībā ar
ietekmes novērtējumu. Ieinteresētās personas tika
aicinātas izteikt viedokli laikā no 2010. gada 23. novembra
līdz 2011. gada 25. janvārim, bet 2011. gada 12. janvārī
tika izveidota padomdevēja komiteja. Turpmāk īsumā
apkopotas būtiskākās atziņas[6].

–
Ieinteresēto personu vidū valda
vispārējā vienprātība par to, ka ir vajadzīga
stingra KLP, kuras pamatā būtu divu pīlāru struktūra,
lai risinātu ar pārtikas nodrošinājumu, dabas resursu
ilgtspējīgu apsaimniekošanu un teritoriālo attīstību
saistītās problēmas.
–
Vairums respondentu uzskata, ka KLP būtu
jāveicina tirgu un cenu stabilizācija.
–
Ieinteresētajām personām ir
atšķirīgi viedokļi par atbalsta mērķu noteikšanu
(īpaši par tiešā atbalsta pārdali un maksājumu
nepārsniedzamās summas noteikšanu).
–
Tiek vienprātīgi atzīts, ka abiem
politikas pīlāriem var būt liela nozīme, rosinot
aktīvāku klimata politiku un uzlabojot ekoloģiskos
raksturlielumus, kas ir ES iedzīvotāju interesēs. Tā
kā daudzi lauksaimnieki uzskata, ka tas jau notiek, plašāka
sabiedrība norāda, ka I pīlāra maksājumus
varētu izmantot efektīvāk.
–
Respondenti vēlas, lai nākotnē
paredzamā izaugsme un attīstība skartu visu ES, arī
mazāk labvēlīgos apgabalus.
–
Daudzi respondenti uzsvēra KLP
saskaņošanu ar politiku citās jomās, piemēram, ar vides,
veselības, tirdzniecības un attīstības politiku.
–
Respondenti uzskata, ka inovācija,
konkurētspējīgu uzņēmumu attīstība un
sabiedrisko labumu nodrošināšana ES iedzīvotājiem ļaus KLP
saskaņot ar stratēģiju “Eiropa 2020”.
Tātad, veicot ietekmes
novērtējumu, tika salīdzināti minētie trīs
alternatīvie politikas scenāriji.
Īstenojot pārorientēšanās
scenāriju, lauksaimniecībā ātrāk tiktu veikti
strukturāli pielāgojumi un ražošana tiktu pārcelta uz
rentablākajiem apgabaliem un ienesīgākajām nozarēm.
Lai gan, īstenojot šo scenāriju, ievērojami pieaugtu
finansējums vides jomā, nozare vienlaikus tiktu pakļauta
arī lielākam riskam, jo saruktu tirgus intervences iespējas.
Turklāt šā scenārija īstenošana izraisītu
būtiskas sociālas un ekoloģiskas problēmas, jo, politikā
zūdot ietekmēšanas iespējām, ko sniedz tiešie
maksājumi un ar tiem saistītās savstarpējās
atbilstības prasības, mazāk konkurētspējīgajos
apvidos būtu vērojams būtisks ienākumu zaudējums un
vides degradēšanās.
Otra galējā alternatīva –
pielāgojumu scenārijs – būtu vispiemērotākais
politikas nepārtrauktībai, sasniedzot ierobežotus, taču
jūtamus uzlabojumus gan lauksaimniecības konkurētspējas,
gan ekoloģiskās efektivitātes ziņā. Tomēr
pastāv nopietnas šaubas par to, vai šis scenārijs ļautu
pienācīgi risināt nākotnē paredzamās
būtiskās klimata un vides problēmas, no kā ir atkarīga
arī lauksaimniecības ilgtermiņa ilgtspējība.
Sabalansēšanas scenārijs, kurā
paredzēta tiešo maksājumu mērķtiecīgāka
piešķiršana un ekoloģiskais komponents, paver pilnīgi jaunu
ceļu. Veiktā analīze liecina, ka pārēja uz videi
nekaitīgu rīcību ir iespējama un ka izmaksas, ko tā
radītu lauksaimniekiem, nav pārmērīgas, lai gan no
zināma administratīvā sloga nebūtu iespējams
izvairīties. Līdzīgi ir iespējams stimulēt lauku
attīstību, ja vien dalībvalstis un reģioni efektīvi
izmantos jaunās iespējas un ja vienota stratēģiskā
satvara izveide, kurā ietilptu arī pārējie ES
līdzekļi, neliegs saglabāt sinerģiju ar
I pīlāru un nemazinās lauku attīstības
specifiskās priekšrocības. Ja tiktu panākts pareizais
līdzsvars, šā scenārija īstenošana vissekmīgāk
ļautu nodrošināt lauksaimniecības un lauku apvidu
ilgtermiņa ilgtspējību.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ietekmes
novērtējumā secināts, ka sabalansēšanas scenārijs
ir vislīdzsvarotākais, jo ļauj pakāpeniski saskaņot
KLP un ES stratēģiskos mērķus, un šis līdzsvars un
samērība izpaužas arī tiesību aktu priekšlikumos
paredzēto elementu īstenošanā. Būs jāizveido vērtēšanas
sistēma, lai, izmantojot vienotu, ar politikas mērķiem
saistītu rādītāju kopumu, novērtētu KLP
efektivitāti.
Svarīgs apsvērums šajā
procesā bija vienkāršošana, un tā būtu dažādi
jāveicina, piemēram, racionalizējot savstarpējās
atbilstības un tirgus instrumentus vai izstrādājot mazajiem
lauksaimniekiem piemērotu atbalsta shēmu. Turklāt tiešie
maksājumi ar videi nekaitīgu rīcību būtu
jāsasaista tā, lai maksimāli samazinātos
administratīvais slogs, tostarp pārbaužu izmaksas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Tiek ierosināts saglabāt
pašreizējo KLP struktūru, proti, dalījumu divos pīlāros,
kur I pīlāra ikgadējos, vispārīgi
piemērojamos obligātos pasākumus papildina
II pīlārā iekļautie brīvprātīgie
pasākumi, kas saskaņā ar daudzgadu programmu izstrādes
pieeju ir vairāk pielāgoti valsts un reģionālajām
īpatnībām. Tomēr jaunā tiešo maksājumu
regulējuma mērķis ir pilnvērtīgāk izmantot
sinerģiju ar II pīlāru, kas savukārt ir iekļauts
vienotā stratēģiskā satvarā, lai to labāk
saskaņotu ar citu ES kopīgi pārvaldīto līdzekļu
izmantojumu.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek
saglabāta arī pašreizējā struktūra, ko veido
četri juridiskie pamatdokumenti, lai gan finansējuma regulas
darbības joma tiek paplašināta, lai kopīgos noteikumus apkopotu
vienā dokumentā, proti, tā dēvētajā
horizontālajā regulā.
Priekšlikumi ir saskaņā ar
subsidiaritātes principu. KLP
patiesi ir ES kopējā politika: tā ir ES un dalībvalstu
dalītas kompetences joma, kas tiek regulēta ES līmenī, lai
visā ES saglabātu ilgtspējīgu un daudzveidīgu
lauksaimniecību, risinātu tādas svarīgas pārrobežu problēmas
kā klimata pārmaiņas un stiprinātu dalībvalstu
solidaritāti. Ņemot vērā to, cik būtiski
nākotnē paredzamās problēmas varētu ietekmēt
nodrošinājumu ar pārtiku, vidi un teritoriālo līdzsvaru,
KLP joprojām ir uzskatāma par stratēģiski svarīgu
politiku, lai nodrošinātu to, ka tiek atrasti efektīvākie
politisko uzdevumu risinājumi un lietderīgākais budžeta
līdzekļu izmantošanas veids. Turklāt tiek ierosināts
saglabāt instrumentu pašreizējo dalījumu divos
pīlāros, jo tādējādi dalībvalstīm ir
lielākas iespējas pielāgot risinājumus vietējām
īpatnībām, kā arī līdzfinansēt politikas
II pīlāra pasākumus. Lauksaimniecības politikas
II pīlārā iekļauj arī jauno Eiropas
inovāciju partnerību un riska pārvaldības instrumentus.
Lauksaimniecības politika vienlaikus tiks labāk saskaņota ar
stratēģiju “Eiropa 2020” (tostarp vienoto satvaru, kurā
iekļauti arī citi ES līdzekļi), kā arī
vairākiem ieviestajiem uzlabojumiem un vienkāršojumiem. Visbeidzot,
ietekmes novērtēšanas gaitā veiktās analīzes
rezultāti skaidri pierāda, kādas negatīvas
ekonomiskās, ekoloģiskās un sociālās sekas varētu
būt bezdarbībai.
Ņemot vērā, ka tiešo
maksājumu regula tiks piemērota no 2014. gada
1. janvāra, šajā regulā ir noteikti tiešo maksājumu
neto maksimālie apjomi 2013. kalendārajam gadam, radot modulācijai
līdzīgu korekcijas mehānismu, lai nodrošinātu
maksājumu līmeņa nepārtrauktību, vienlaikus ņemot
vērā pakāpenisku ieviešanu jaunajās dalībvalstīs.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Saskaņā ar DFS priekšlikumu liela
daļa ES budžeta arī turpmāk būtu jāatvēl
lauksaimniecībai, kas ir stratēģiski svarīga
kopējās politikas joma. Tāpēc ierosināts, ka KLP
galvenā uzmanība būtu jāpievērš tās
pamatdarbībai un tālab I pīlāra īstenošanai
laikā no 2014. gada līdz 2020. gadam pašreizējās
cenās būtu jāpiešķir 317,2 miljardi euro, bet
II pīlāra īstenošanai 101,2 miljardi euro.
Papildus lauksaimniecības politikas I un
II pīlāra finansējumam piešķirams papildu
finansējums 17,1 miljarda euro apmērā, no kuriem
5,1 miljards euro atvēlams pētniecībai un inovācijai,
2,5 miljardi euro pārtikas nekaitīgumam, bet 2,8 miljardi
euro citās DFS pozīcijās paredzētajiem pabalstiem
vistrūcīgākajām personām pārtikas iegādei,
kā arī izveidojams jauns 3,9 miljardu euro rezerves fonds
krīzes situācijām lauksaimniecībā un papildus DFS
Eiropas Globalizācijas fondā atvēlami līdz pat
2,8 miljardiem euro, tādējādi kopējais
2014.–2020. gada budžets sasniedz 435,6 miljardus euro.
Attiecībā uz atbalsta sadali
dalībvalstu starpā tiek ierosināts, ka visām
dalībvalstīm, kas saņem tiešos maksājumus, kuri nesasniedz
90 % no ES vidējā apjoma, maksājumu apjoms tiks
palielināts par vienu trešo daļu no attiecīgās
dalībvalsts saņemto maksājumu un ES vidējā
rādītāja starpības. Uz šīs bāzes
aprēķināts valstu maksimālais apjoms, kas noteikts tiešo
maksājumu regulā.
Atbalsts lauku attīstībai tiek piešķirts,
pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas saistīti ar
politikas mērķiem, un ņemot vērā pašreizējo
atbalsta sadali. Tāpat, kā tas tiek darīts pašlaik,
konverģences reģioniem arī turpmāk būtu
jāpiemēro augstākas līdzfinansējuma likmes, kas
būs piemērojamas arī atsevišķiem pasākumiem,
piemēram, zināšanu nodošanai, ražotāju grupām,
sadarbībai un “Leader” programmām.
Zināma elastība ir ieviesta, lai
pārvietotu līdzekļus starp pīlāriem (līdz
5 % no tiešajiem maksājumiem): no I pīlāra uz
II pīlāru, lai dalībvalstis varētu nostiprināt
lauku attīstības politiku, un no II pīlāra uz
I pīlāru tajās dalībvalstīs, kurās tiešo
maksājumu apmērs ir zemāks par 90 % no ES vidējā
apmēra.
Sīkākas ziņas par KLP reformu
priekšlikumu finansiālo ietekmi ir izklāstītas priekšlikumiem
pievienotajā finanšu pārskatā.
2011/0286 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009
attiecībā uz lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu
piemērošanu 2013. gadā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu[7],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[9],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Atbalsta shēmas, kas paredzētas Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr…, ar ko izveido noteikumus par
lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic
saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta
shēmām[10]
[jaunā KLP regula], būs piemērojamas no 2014. gada
1. janvāra. Tas nozīmē, ka Padomes 2009. gada
19. janvāra Regula (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus
noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar
kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta
shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK)
Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un
atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003[11],
joprojām būtu jāizmanto par pamatu ieņēmumu atbalsta
piešķiršanai lauksaimniekiem 2013. kalendārajā gadā.
(2)
Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 ir izveidota
obligāta, progresīva tiešo maksājumu samazināšanas
sistēma (t.s. „modulācija”), kā arī līdz
2012. kalendārajam gadam piemērojams izņēmums
attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kas nepārsniedz
EUR 5000. Tādējādi tiešo maksājumu kopējās
neto summas (neto maksimālie apjomi), ko var piešķirt
dalībvalstī pēc modulācijas piemērošanas, arī ir
noteiktas līdz 2012. kalendārajam gadam. Lai saglabātu
tiešo maksājumu summu 2013. kalendārajā gadā
tādā līmenī, kas ir līdzīgs 2012. gada
līmenim, taču pienācīgi ņemot vērā
jaunajās dalībvalstīs paredzēto pakāpenisko ieviešanu,
ir lietderīgi 2013. gadam noteikt korekcijas mehānismu, kuram ir
modulācijai un neto maksimālajiem apjomiem līdzvērtīga
ietekme. Paturot prātā kopējās lauksaimniecības
politikas ietvaros maksājamā atbalsta specifiskumu attālajos
reģionos, šāds korekcijas mehānisms nebūtu
jāpiemēro minēto reģionu lauksaimniekiem.
(3)
Lai sekmētu tiešo maksājumu
netraucētu darbību 2013. kalendārajā gadā,
2012. kalendārajam gadam noteikties neto maksimālie apjomi
jāattiecina arī uz 2013. kalendāro gadu, vajadzības
gadījumā tās koriģējot, īpaši attiecībā
uz pieaugumu, kas rodas, pakāpeniski ieviešot tiešos maksājumus
jaunajās dalībvalstīs un pārtraucot
brīvprātīgu modulāciju, kas paredzēta Padomes
2007. gada 27. marta Regulā (EK) Nr. 378/2007, ar ko paredz
noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem
maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko
izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus
saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido
dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem[12].
(4)
Saskaņā ar pakāpeniskas ieviešanas
mehānismu, kas paredzēts 2005. gada Pievienošanās
aktā, tiešo maksājumu līmenis Bulgārijā un
Rumānijā joprojām ir zemāks par citās
dalībvalstīs 2013. gadā piemērojamo tiešo
maksājumu līmeni pēc lauksaimniekiem veicamo maksājumu
korekcijas piemērošanas pārejas periodā. Tāpēc
šāds korekcijas mehānisms nebūtu jāpiemēro
lauksaimniekiem Bulgārijā un Rumānijā.
(5)
Finanšu pārvietojumi uz Eiropas
Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, kas paredzēti
Regulas (EK) Nr. 73/2009 134., 135. un 136. pantā, attiecas uz
2007.–2013. gada daudzgadu finanšu plānu. Tomēr 2013. kalendārais
gads atbilst 2014. finanšu gadam, uz kuru attiecas nākamā
daudzgadu finanšu sistēma, kurā galīgi noteiktas summas, kas
pieejamas lauku attīstības programmām. Tāpēc šādi
finanšu pārvietojumi būtu jāizbeidz.
(6)
Tāpēc attiecīgi būtu
jāgroza Regula (EK) Nr. 73/2009,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 73/2009 groza šādi:
(1)
regulas 8. pantu groza šādi:
(a)     panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
"1.     Neskarot šīs regulas
11. pantu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var
piešķirt dalībvalstī attiecībā uz jebkuru kalendāro
gadu līdz 2013. gadam pēc šīs regulas 7. un 10. panta
un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas vai
2013. kalendārajā gadā pēc šīs regulas 10.a panta
piemērošanas, un izņemot tiešos maksājumus, ko piešķir
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 247/2006 un (EK) Nr. 1405/2006,
nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas
IV pielikumā. Lai ievērotu minētajā pielikumā
noteiktos maksimālos apjomus, dalībvalstis vajadzības gadījumā
lineāri samazina tiešo maksājumu summas, uz kurām attiecas
šīs regulas 7. un 10. pantā un Regulas (EK) Nr. 378/2007
1. pantā paredzētais samazinājums, attiecībā uz
jebkuru kalendāro gadu līdz 2013. gadam vai 10.a pantā
paredzētais samazinājums attiecībā uz
2013. kalendāro gadu.”;
(b)     svītro
2. punkta d) apakšpunktu;
(2)
iekļauj šādu 10.a pantu:
“10.a pants
Tiešo
maksājumu korekcija 2013. gadā
1.      Ikvienu tiešo maksājumu summu, ko
lauksaimniekam paredzēts piešķirt 2013. kalendārajā
gadā un kas pārsniedz EUR 5 000, samazina par 10 %.
2.      Attiecībā uz summām, kas
pārsniedz EUR 300 000, 1. punktā noteiktos
samazinājumus palielina par 4 procentu punktiem.
3.      Šā panta 1. un 2. punkts
neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem
Bulgārijā un Rumānijā, Francijas aizjūras
departamentos, Azoru salās un Madeirā, Kanāriju salās un
Egejas jūras salās.
4.      Atkāpjoties no 1. punkta,
minētajā punktā norādītais samazinājums ir
0 % jaunajām dalībvalstīm, kas nav Bulgārija un
Rumānija.”;
(3)
regulas 11. panta 1. punktam pievieno
šādu daļu:
“Tomēr 2014. finanšu gadā
pirmajā daļā minēto korekciju nosaka, ņemot
vērā prognozes attiecībā uz Iestāžu nolīguma
I pielikuma 2. pozīcijā norādīto pasākumu
finansēšanu, kā minēts pirmajā daļā, pirms 10.a
pantā paredzētās tiešo maksājumu korekcijas, bet
neņemot vērā maksimālo ierobežojumu EUR 300 000 000
apmērā.”;
(4)
regulas 11.a pantam pievieno šādu
3. punktu:
“3.     Lai 2013. gadā nodrošinātu
tiešo maksājumu korekcijas optimālu īstenošanu un finanšu
disciplīnu, Komisija var ar deleģētajiem aktiem pieņemt
sīki izstrādātus noteikumus par bāzes datiem, kurus
izmanto, lai aprēķinātu samazinājumus, kas
dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem 2013. gadā
veiktās korekcijas un finanšu disciplīnas dēļ, kā
paredzēts 10.a un 11. pantā.”;
(5)
svītro 134., 135. un 136. pantu;
(6)
IV pielikumā pievieno šādu sleju:
 “2013
 569
 903
 964,3
 5 372,2
 101,2
 1 255,5
 2 344,5
 5 055,2
 7 853,1
 4 128,3
 53,5
 146,4
 379,8
 34,7
 1 313,1
 5,5
 830,6
 715,7
 3 043,4
 566,6
 144,3
 385,6
 539,2
 717,5
 3 650”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
[septītajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada
1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs —                                            priekšsēdētājs
—
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

-        Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par
lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic
saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta
shēmām;
-        Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības
produktu tirgu kopīgu organizāciju (Regula par vienotu TKO);
-        Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai
no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA);
-        Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējās
lauksaimniecības politikas finansējumu, pārvaldību un
pārraudzību;
-        Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK)
Nr. 73/2009 attiecībā uz lauksaimniekiem paredzētu tiešo
maksājumu piemērošanu 2013. gadā;
-        Priekšlikums
Padomes regulai par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas
pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirgu
kopīgu organizāciju;
-        Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK)
Nr. 1234/2007 attiecībā uz vienotā maksājuma
shēmu un atbalstu vīnogulāju audzētājiem.

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[13]

Politikas
joma: 2. izdevumu kategorijas 05. sadaļa

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība (KLP
tiesiskais regulējums pēc 2013. gada)

x
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[14]

x
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
x
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota
jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Lai
veicinātu resursu efektīvu izmantošanu nolūkā panākt
pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu ES
lauksaimniecības un lauku attīstības izaugsmi saskaņā
ar stratēģiju “Eiropa 2020”, KLP mērķi ir:
-
ekonomiski dzīvotspējīga pārtikas ražošana;
-
ilgtspējīga dabas resursu apsaimniekošana un klimata politika;
-
līdzsvarota teritoriālā attīstība.

1.4.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības

05. politikas jomas konkrētie mērķi
Konkrētais mērķis Nr. 1
Nodrošināt
vides sabiedriskos labumus
Konkrētais mērķis Nr. 2
Kompensēt
ražošanas grūtības apgabalos ar īpašiem dabas ierobežojumiem
Konkrētais mērķis Nr. 3
Veikt
klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās
pasākumus
Konkrētais mērķis Nr. 4
Pārvaldīt
ES budžetu (KLP) saskaņā ar augstiem finanšu pārvaldības
standartiem
05 02. ABB “Intervence lauksaimniecības tirgos”
konkrētais mērķis
Konkrētais mērķis Nr. 5
Uzlabot
lauksaimniecības konkurētspēju un palielināt tās
vērtības daļu pārtikas apritē
05 03. ABB “Tiešie atbalsti” konkrētais mērķis
Konkrētais mērķis Nr. 6
Papildināt
lauku saimniecību ienākumus un mazināt lauku saimniecību
ienākumu svārstības
05 04. ABB “Lauku attīstība” konkrētie
mērķi
Konkrētais mērķis Nr. 7
Ar
inovāciju veicināt “zaļo izaugsmi”
Konkrētais mērķis Nr. 8
Atbalstīt
nodarbinātību laukos un saglabāt lauku apvidu sociālo
struktūru
Konkrētais mērķis Nr. 9
Uzlabot
lauku ekonomiku un veicināt tās dažādošanu
Konkrētais mērķis Nr. 10
Pieļaut
saimniekošanas sistēmu strukturālo daudzveidību

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Šajā
posmā kvantitatīvus mērķus attiecībā uz ietekmes
rādītājiem nospraust nav iespējams. Lai gan politikai var
noteikt konkrētu virzienu, rezultāti ekonomikas, vides un
sociālajā jomā, kurus mēra ar šādiem
rādītājiem, galu galā būs atkarīgi arī no
vairāku ārējo faktoru ietekmes, kuri, kā rāda nesena
pieredze, ir kļuvuši nozīmīgi un neparedzami. Patlaban tiek
veikta sīkāka analīze, kas jāpabeidz, pirms sākas
periods pēc 2013. gada.
Attiecībā
uz tiešajiem maksājumiem dalībvalstīm zināmā
mērā tiks dota iespēja lemt par dažu tiešo maksājumu
shēmu komponentu īstenošanu.
Par
lauku attīstību runājot, jānorāda, ka paredzamie
rezultāti un ietekme būs atkarīgi no lauku attīstības
programmām, kuras dalībvalstis iesniegs Komisijai.
Dalībvalstīm tiks prasīts savās programmās noteikt
mērķvērtības.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Priekšlikumos
ir paredzēts izveidot kopēju uzraudzības un
novērtēšanas sistēmu, lai izmērītu kopējās
lauksaimniecības politikas darbības rezultātus.
Minētajā sistēmā iekļaujami visi instrumenti, kas
saistīti ar KLP un jo īpaši ar tiešo maksājumu, tirgus
pasākumu, lauku attīstības pasākumu un
savstarpējās atbilstības piemērošanas uzraudzību un
novērtēšanu.
Šo
KLP pasākumu ietekmi mērīs attiecībā pret šādiem
mērķiem:
a)       ekonomiski dzīvotspējīga
pārtikas ražošana, galveno uzmanību pievēršot
lauksaimniecības ienākumiem, lauksaimniecības ražīgumam un
cenu stabilitātei;
b)       ilgtspējīga dabas resursu
apsaimniekošana un klimata politika, galveno uzmanību pievēršot
siltumnīcefekta gāzu emisijām, bioloģiskajai daudzveidībai,
augsnei un ūdenim;
c)       līdzsvarota teritoriālā
attīstība, galveno uzmanību pievēršot
nodarbinātībai laukos, izaugsmei un nabadzībai lauku apvidos.
Komisija
ar īstenošanas aktiem noteiks speciālu rādītāju kopumu
katram mērķim un jomai.
Turklāt
attiecībā uz lauku attīstību ir ierosināta
nostiprināta kopēja uzraudzības un novērtēšanas
sistēma. Minētās sistēmas mērķi ir a)
pierādīt lauku attīstības politikas progresu un sasniegumus
un novērtēt lauku attīstības politikas pasākumu
ietekmi, lietderīgumu, efektivitāti un nozīmību, b)
palīdzēt mērķtiecīgāk atbalstīt lauku
attīstību un c) atbalstīt kopīgu mācīšanās
procesu saistībā ar uzraudzību un novērtēšanu.
Komisija ar īstenošanas aktiem sagatavos sarakstu ar kopējiem
rādītājiem, kuri saistīti ar politikas prioritātēm.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Lai
sasniegtu KLP daudzgadu stratēģiskos mērķus, ar kuriem
stratēģiju “Eiropa 2020” īstenos Eiropas lauku apgabalos,
un izpildītu attiecīgās Līguma prasības, priekšlikumu
mērķis ir izveidot kopējās lauksaimniecības politikas
tiesisko regulējumu laikposmam pēc 2013. gada.

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

Nākotnes
KLP nebūs tikai politika, kura gādā par mazu, lai gan ļoti
būtisku ES tautsaimniecības daļu, bet gan politika, kura ir
stratēģiski svarīga pārtikas nodrošinājuma, vides un
teritoriālā līdzsvara ziņā. Tādējādi
KLP, kas ir patiesi vienota politika, visefektīvāk izmantos
ierobežotos budžeta līdzekļus, lai uzturētu
ilgtspējīgu lauksaimniecību visā ES, pievēršoties svarīgiem
pārrobežu jautājumiem, tādiem kā klimata
pārmaiņas, un stiprinot dalībvalstu savstarpējo
solidaritāti.
Kā
norādīts Komisijas paziņojumā “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””[15],
KLP ir patiesa Eiropas politika. 27 atsevišķu lauksaimniecības
politiku un budžetu vietā dalībvalstis apvieno resursus, lai ar vienu
Eiropas budžetu īstenotu vienotu Eiropas politiku. Tas, protams,
nozīmē, ka KLP ir atvēlēta ievērojama daļa no ES
budžeta. Tomēr šī pieeja ir efektīvāka un ekonomiskāka
nekā nekoordinēta valstu pieeja.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Pamatojoties
uz pašreizējā politiskā regulējuma attīstību, ir
veiktas plašas apspriešanās ar ieinteresētajām aprindām,
kā arī nākotnes uzdevumu un vajadzību analīze,
visaptverošs ietekmes novērtējums. Sīkākas ziņas
atrodamas ietekmes novērtējumā un paskaidrojuma rakstā, kas
pievienoti tiesību aktu priekšlikumiem.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Tiesību
aktu priekšlikumi, uz kuriem attiecas šis finanšu pārskats, būtu
jāaplūko plašākā kontekstā ar vienotās
pamatregulas priekšlikumu, kurā noteikti kopēji noteikumi par
stratēģiskajiem pamatfondiem (ELFLA, ERAF, ESF, Kohēzijas fonds
un EJZF). Minētā pamatregula būtiski palīdzēs
mazināt administratīvo slogu, efektīvākā veidā
tērēt ES līdzekļus un praksē ieviest
vienkāršošanu. Tādējādi tiek stiprināta arī
jaunā ideja par vienotu stratēģisko satvaru visiem šiem fondiem
un gaidāmajiem partnerības līgumiem, kuri arī attieksies uz
šiem fondiem.
Vienotais
stratēģiskais satvars, kas tiks izveidots, iestrādās
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un prioritātes
ELFLA prioritātēs, kā arī ERAF, ESF, Kohēzijas fonda
un EJZF prioritātēs, un tas nodrošinās šo fondu integrētu
izmantošanu kopīgu mērķu sasniegšanai.
Turklāt
vienotajā stratēģiskajā satvarā tiks noteikti
mehānismi darba koordinēšanai ar citām attiecīgajām
Savienības politikas jomām un instrumentiem.
Turklāt
attiecībā uz KLP būtisku sinerģiju un vienkāršošanu
panāks, saskaņojot un salāgojot KLP pirmā pīlāra
(ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles
noteikumus. Ciešā saikne starp ELGF un ELFLA būtu
jāsaglabā, un būtu jāuztur dalībvalstīs jau
izveidotās struktūras.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

x Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva (tiešo maksājumu shēmu, lauku
attīstības un pārejas regulu projekti)
–
x   Priekšlikuma/iniciatīvas darbības
laiks: no 01.01.2014. līdz 31.12.2020.
–
x   Finansiālā ietekme nākamās
daudzgadu finanšu shēmas periodā. Attiecībā uz lauku
attīstību ietekme uz maksājumiem līdz 2023. gadam.
x Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva (regulas par vienotu TKO un
horizontālās regulas projekti)
–
Īstenošana no 2014. gada.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[16]

x Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[17]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
x Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Piezīmes
Nav
paredzētas būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar
pašreizējo situāciju, t. i., lielāko daļu izdevumu, uz
kuriem attiecas KLP reformas tiesību aktu priekšlikumi,
pārvaldīs kopā ar dalībvalstīm. Tomēr ļoti
niecīga daļa arī turpmāk paliks Komisijas
īstenotā centralizētā tiešā pārvaldībā.

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Par
KLP uzraudzību un novērtēšanu Komisija reizi 4 gados sniegs
ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, un pirmais ziņojums ir
jāsniedz ne vēlāk kā 2017. gada beigās.
To
papildina konkrēti noteikumi visās KLP jomās un dažādas
visaptverošas ziņošanas un paziņošanas prasības, kas
jāprecizē īstenošanas noteikumos.
Attiecībā
uz lauku attīstību ir paredzēti arī noteikumi par programmu
uzraudzību, kuri tiks saskaņoti ar citu fondu noteikumiem, un tie
tiks saistīti ar ex ante, pastāvīgajiem un ex post
novērtējumiem.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Vairāk
nekā septiņi miljoni saņēmēju saņem KLP atbalstu
no daudzām dažādām atbalsta shēmām, kurām katrai
ir detalizēti un dažreiz sarežģīti atbilstības
kritēriji.
Kļūdu
īpatsvara samazināšanos kopējās lauksaimniecības
politikas jomā jau var uzskatīt par tendenci. Tā pavisam nesen
kļūdu īpatsvars, kas bija tuvu 2 %, apstiprināja
iepriekšējo gadu kopumā pozitīvo novērtējumu. Ir iecerēts
turpināt centienus, lai panāktu kļūdu īpatsvaru, kas
ir zemāks par 2 %.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

Tiesību
aktu priekšlikumu kopumā, jo īpaši priekšlikumā regulai par
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu,
pārvaldību un uzraudzību, ir paredzēts saglabāt un
nostiprināt pašreizējo sistēmu, kura izveidota ar
Regulu (EK) Nr. 1290/2005. Tajā paredzēts dalībvalstu
līmenī izveidot obligātu administratīvo struktūru,
kuras centrā atrastos maksājumu aģentūras, kas atbild par
galīgo saņēmēju kontrolēm saskaņā ar
2.3. punktā izklāstītajiem principiem. Katru gadu katras
maksājumu aģentūras vadītājam ir jāiesniedz
ticamības apliecinājums, kurš attiecas uz grāmatojumu
pilnīgumu, pareizību un ticamību, iekšējo kontroles
sistēmu pareizu darbību un veikto darījumu likumību un
pareizību. Neatkarīgai revīzijas struktūrai ir
jāsniedz atzinums par visiem šiem elementiem.
Komisija
turpinās veikt lauksaimniecības izdevumu revīziju, izmantojot uz
risku balstītu pieeju, lai nodrošinātu to, ka tās revīzijas
ir vērstas uz visaugstākā riska jomām. Ja šajās
revīzijās atklāsies, ka izdevumi ir radušies,
pārkāpjot Savienības noteikumus, tā izslēgs
attiecīgās summas no Savienības finansējuma saskaņā
ar atbilstības noskaidrošanas sistēmu.
Attiecībā
uz kontroles izmaksām sīka analīze ir sniegta tiesību aktu
priekšlikumiem pievienotā ietekmes novērtējuma
8. pielikumā.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi

Tiesību
aktu priekšlikumu kopumā, jo īpaši priekšlikumā regulai par
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību
un uzraudzību, ir paredzēts saglabāt un nostiprināt
pašreizējo sīki izstrādāto kontroles un sankciju
sistēmu, kura jāpiemēro maksājumu aģentūrām
un kurā ir kopīgi pamatelementi un īpaši noteikumi, kas
pielāgoti katra atbalsta režīma specifikai. Parasti
sistēmās ir paredzētas plašas administratīvas kontroles,
kas aptver 100 % atbalsta pieteikumu, kontrolpārbaudes ar citām
datubāzēm, ja tādas tiek uzskatītas par
piemērotām, kā arī neliela darījumu skaita
pārbaudes uz vietas pirms maksājumu veikšanas atkarībā no
tā, kāds risks saistīts ar attiecīgo režīmu. Ja
šajās pārbaudēs uz vietas tiek atklāts liels skaits
pārkāpumu, jāveic papildu pārbaudes. Šajā
sakarībā pati svarīgākā sistēma ir
integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), kas
2010. finanšu gadā aptvēra aptuveni 80 % no ELGF un ELFLA
kopējiem izdevumiem. Komisija būs pilnvarota atļaut
dalībvalstīm, kurās ir pareizi funkcionējoša kontroles
sistēma un mazs kļūdu īpatsvars, samazināt
pārbaužu uz vietas skaitu.
Tiesību
aktu paketē paredzēts arī tas, ka dalībvalstīm
jānovērš, jāatklāj un jālabo pārkāpumi un
krāpšanas gadījumi, jāuzliek faktiski, atturoši un
samērīgi sodi, kas paredzēti Savienības vai valsts
tiesību aktos, un jāatgūst visi nelikumīgie maksājumi
un procenti. Sistēma ietver pārkāpumu gadījumu
automātisku noskaidrošanas mehānismu, kurš paredz, ka tad, ja
līdzekļi netiek atgūti četros gados pēc atgūšanas
pieprasījuma vai astoņos gados, ja uzsākts tiesas process, neatgūtās
summas sedz attiecīgā dalībvalstis. Šis mehānisms būs
spēcīgs stimuls dalībvalstīm pēc iespējas
ātrāk atgūt nelikumīgos maksājumus.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME

Šajā finanšu pārskatā
norādītās summas ir izteiktas faktiskajās cenās un
saistībās.
Papildus pārmaiņām, kas izriet no
tiesību aktu priekšlikumiem un norādītas turpmākajās
tabulās, tiesību aktu priekšlikumi radīs arī citas
pārmaiņas, kam nav finansiālas ietekmes.
Patlaban nav iespējams izslēgt
iespēju, ka kādā no gadiem 2014.–2020. gada periodā
būs jāpiemēro finanšu disciplīna. Tomēr tas nebūs
atkarīgs no reformas priekšlikumiem kā tādiem, bet gan no citiem
faktoriem, tādiem kā tiešā atbalsta izpilde vai
lauksaimniecības tirgu attīstība nākotnē.
Attiecībā uz tiešajiem atbalstiem
jānorāda, ka paplašinātais neto maksimālais apjoms 2014. gadam
(2013. kalendārajam gadam), kas iekļauts priekšlikumā par
pārejas pasākumiem, ir lielāks nekā tiešajiem atbalstiem
atvēlētās summas, kas norādītas pievienotajās
tabulās. Šīs paplašināšanas mērķis ir nodrošināt
pašreizējo tiesību aktu piemērošanas nepārtrauktību
saskaņā ar scenāriju, kurā visi citi elementi paliek
nemainīgi, neskarot iespējamo vajadzību piemērot finanšu
disciplīnas mehānismu.
Reformas priekšlikumos iekļauti noteikumi,
kas dod dalībvalstīm zināmu elastību attiecībā uz
tiešā atbalsta sadali lauku attīstībai. Ja dalībvalstis
nolems izmantot šo elastību, tas uz konkrētām summām
atstās finansiālas sekas, kuras šobrīd nav iespējams
kvantificēt.
Šajā finanšu pārskatā nav
ņemta vērā krīzes rezerves iespējamā izmantošana.
Jāuzsver, ka summas, kas izmantotas ar tirgu saistīto izdevumu
noteikšanai, ir balstītas uz pieņēmumu, ka valsts intervences
iepirkumi un citi pasākumi, kas saistīti ar krīzes
situācijām kādā nozarē, nebūs vajadzīgi.

3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

1. tabula. Summas, kas KLP
paredzētas daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumos un KLP reformas
priekšlikumos, ieskaitot papildinošās summas
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 Budžeta gads || 2013 || 2013 (koriģēts) (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014−2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. izdevumu kategorija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiešie atbalsti un ar tirgu saistīti izdevumi (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Paredzamie piešķirtie ieņēmumi || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 1. pīlārs. Tiešie atbalsti un ar tirgu saistīti izdevumi (ar piešķirtajiem ieņēmumiem) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 2. pīlārs. Lauku attīstība (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Kopā || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
    1. izdevumu kategorija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vienots stratēģiskais satvars: lauksaimniecības pētniecība un inovācija || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Vistrūcīgākās personas || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Kopā || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
    3. izdevumu kategorija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārtikas nekaitīgums || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus DFS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
    Rezerve krīzes situācijām lauksaimniecībā || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
    Eiropas Globalizācijas fonds (EGF) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 No tā lauksaimniecībai pieejamā maksimālā summa (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Komisijas priekšlikumi (DFS + ārpus DSF) + piešķirtie ieņēmumi || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62  823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 KOPĀ — DFS priekšlikumi (t. i., izņemot rezervi un EGF) + piešķirtie ieņēmumi || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Piezīmes
(1)           Ņemot vērā
leģislatīvās pārmaiņas, par kurām jau
panākta vienošanās, t. i., brīvprātīgo
modulāciju Apvienotajai Karalistei un 136. panta
“neiztērētās summas”, ko pārtrauks piemērot
2013. gada beigās.
(2)           Summas attiecas uz
pirmajam pīlāram ierosināto gada maksimālo apjomu.
Tomēr jānorāda arī tas, ka negatīvos izdevumus ir
ierosināts pārvietot no grāmatojumu noskaidrošanas (patlaban
budžeta pozīcija 05 07 01 06) uz piešķirtajiem ieņēmumiem
(pozīcija 67 03). Sīkākas ziņas skatīt paredzamo
ieņēmumu tabulā nākamajā lappusē.
(3)           Skaitļi par 2013. gadu ietver
summas par veterinārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem,
kā arī tirgus pasākumus zivsaimniecības nozarē.
(4)           Tabulā
norādītās summas ir saskaņā ar summām, kas
norādītas Komisijas paziņojumā “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011) 500 galīgā redakcija,
2011. gada 29. jūnijs). Tomēr vēl atlicis nolemt, vai
DFS atspoguļos ierosināto pārvietojumu, proti, vienai
dalībvalstij valsts kokvilnas nozares pārstrukturēšanas
programmai atvēlētos līdzekļus no 2014. gada
pārvietot uz lauku attīstību, tas nozīmētu arī
ELGF maksimālā apjoma un 2. pīlāra summas korekciju
(4 milj. EUR gadā). Turpmākajās iedaļās
dotajās tabulās summas ir pārvietotas, neatkarīgi no
tā, vai tās ir atspoguļotas DFS.
(5)           Saskaņā
ar Komisijas paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””
(COM(2011) 500 galīgā redakcija) no Eiropas Globalizācijas fonda
būs pieejama kopējā summa līdz 2,5 miljardiem euro
2011. gada cenās, lai sniegtu papildu atbalstu lauksaimniekiem, kuri
cieš no globalizācijas ietekmes. Iepriekšējā tabulā
sadalījums pa gadiem faktiskajās cenās ir tikai orientējošs.
Priekšlikumā par Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu,
Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu
finanšu pārvaldību (COM(2011)403 galīgā redakcija,
2011. gada 29. jūnijs) ir noteikts, ka EGF kopējā
maksimālā summa gadā ir 429 miljoni euro 2011. gada
cenās.

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

2. tabula. 05. politikas jomas
paredzamie ieņēmumi un izdevumi 2. izdevumu kategorijā
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 Budžeta gads || 2013 || 2013 (koriģēts) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014−2020
 IEŅĒMUMI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 Cukura ražošanas nodeva (pašu resursi) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 Piešķirtie ieņēmumi || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
   no tiem: ex 05 07 01 06 Grāmatojumu noskaidrošana || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kopā || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 IZDEVUMI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 Tirgi (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 Tiešie atbalsti (pirms ierobežošanas) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 Tiešie atbalsti (pēc ierobežošanas) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 Lauku attīstība (pirms ierobežošanas) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 Lauku attīstība (pēc ierobežošanas) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 Grāmatojumu noskaidrošana || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kopā || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 NETO BUDŽETS pēc piešķirto ieņēmumu atvilkšanas ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Piezīmes
(1)           Sākotnējās
aplēses 2013. gadam pamatojas uz 2012. gada budžeta projektu, un
tajās ņemti vērā juridiski pielāgojumi, par kuriem jau
panākta vienošanās attiecībā uz 2013. gadu
(piemēram, noteikts atbalsta maksimālais apjoms vīna
nozarē, atcelta piemaksa par cietes kartupeļiem, sauso
lopbarību), kā arī dažas paredzētās izmaiņas.
Aplēsēs par visiem gadiem pieņemts, ka nebūs vajadzīgs
papildu finansējums atbalsta pasākumiem tirgus traucējumu vai
krīžu dēļ.
(2)           2013. gada
summā ietvertas aplēses par vīnogulāju izaršanai
2012. gadā vajadzīgo summu.
3. tabula. Aprēķini par
KLP reformas priekšlikumu finansiālo ietekmi uz ieņēmumiem un
KLP izdevumiem (pa budžeta nodaļām)
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 Budžeta gads || 2013 || 2013 (koriģēts) ||   || KOPĀ 2014−2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 IEŅĒMUMI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 Cukura ražošanas nodeva (pašu resursi) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 Piešķirtie ieņēmumi || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
   no tiem: ex 05 07 01 06 Grāmatojumu noskaidrošana || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kopā || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 IZDEVUMI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 Tirgi (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 Tiešie atbalsti (pirms ierobežošanas) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 Tiešie atbalsti — paredzamais ierobežošanas rezultāts, kas jāpārvieto uz lauku attīstības budžetu ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 Lauku attīstība (pirms ierobežošanas) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 Lauku attīstība — paredzamais ierobežošanas rezultāts, kas jāpārvieto uz lauku attīstības budžetu ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 Grāmatojumu noskaidrošana || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kopā || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 NETO BUDŽETS pēc piešķirto ieņēmumu atvilkšanas ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Piezīmes
(1)           Sākotnējās
aplēses 2013. gadam pamatojas uz 2012. gada budžeta projektu, un
tajās ņemti vērā juridiski pielāgojumi, par kuriem jau
panākta vienošanās attiecībā uz 2013. gadu (piemēram,
noteikts atbalsta maksimālais apjoms vīna nozarē, atcelta
piemaksa par cietes kartupeļiem, sauso lopbarību), kā arī
dažas paredzētās izmaiņas. Aplēsēs par visiem gadiem
pieņemts, ka nebūs vajadzīgs papildu finansējums atbalsta
pasākumiem tirgus traucējumu vai krīžu dēļ.
(2)           2013. gada
summā ietvertas aplēses par vīnogulāju izaršanai
2012. gadā vajadzīgo summu.
4. tabula. Aprēķini par
KLP reformas priekšlikumu finansiālo ietekmi uz KLP izdevumiem, kas
saistīti ar tirgu
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 BUDŽETA GADS ||   || Juridiskais pamats || Paredzamās vajadzības || Izmaiņas salīdzinājumā ar 2013. gadu ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014−2020
 Ārkārtas pasākumi: juridiskā pamata darbības jomas racionalizācija un paplašināšana ||   || 154., 155., 156. pants || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Cieto kviešu un sorgo intervences pasākumu atcelšana ||   || Bij. 10. pants || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Pārtikas programmas vistrūcīgākajām personām || (2) || Bij. Reg. 1234/2007 27. pants || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0
 Privātā uzglabāšana (linšķiedra) ||   || 16. pants || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Atbalsts par kokvilnu — pārstrukturēšana || (3) || Bij. Reg. 637/2008 5. pants || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0
 Atbalsts augļu un dārzeņu ražotāju grupām darbības uzsākšanai ||   || Bij. 117. pants || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0.0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0
 Programma skolu apgādei ar augļiem ||   || 21. pants || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Apiņu nozares ražotāju organizāciju atbalsta atcelšana ||   || Bij. 111. pants || 2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9
 Sausā vājpiena fakultatīva privātā uzglabāšana ||   || 16. pants || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Atcelts atbalsts par vājpiena un sausā vājpiena izmantošanu lopbarībā, kazeīnu un kazeīna izmantošanu ||   || Bij. 101., 102. pants || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Sviesta fakultatīva privātā uzglabāšana || (4) || 16. pants || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0]
 Atcelta veicināšanas nodeva piena nozarē ||   || Bij. 309. pants || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 KOPĀ 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reformas priekšlikumu neto ietekme (5) ||   ||   ||   || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9
Piezīmes
(1)           2013. gada vajadzības
ir aplēstas, pamatojoties uz Komisijas 2012. gada budžeta projektu,
izņemot a) augļu un dārzeņu nozari, kuras
vajadzības balstās uz attiecīgā reformas priekšlikuma finanšu
pārskatu, un b) tās juridiskās izmaiņas, par kurām jau
panākta vienošanās.
(2)           2013. gada
summa atbilst Komisijas priekšlikumam COM(2010) 486. No 2014. gada
pasākumu finansēs 1. izdevumu kategorijā.
(3)           Līdzekļi, kas atvēlēti kokvilnas
nozares pārstrukturēšanas programmai Grieķijā (4 milj.
EUR gadā), no 2014. gada tiks pārvietoti uz lauku
attīstību. Spānijai atvēlētie līdzekļi
(6,1 milj. EUR gadā) no 2018. gada tiks pārvietoti uz
vienotā maksājuma shēmu (jau nolemts).
(4)           Paredzamā
ietekme pasākuma nepiemērošanas gadījumā.
(5)           Papildus izdevumiem 05 02. un
05 03. nodaļā paredzams, ka tiešos izdevumus 05 01., 05 07.
un 05 08. nodaļā finansēs ar ELGF piešķirtajiem
ieņēmumiem.
5. tabula. Aprēķini par
KLP reformas priekšlikumu finansiālo ietekmi uz tiešajiem atbalstiem
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 BUDŽETA GADS ||   || Juridiskais pamats || Paredzamās vajadzības || Izmaiņas salīdzinājumā ar 2013. gadu ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 (koriģēts) (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014−2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiešie atbalsti ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
 - Jau nolemtās izmaiņas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pakāpeniska ieviešana ES-12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 Kokvilnas nozares pārstrukturēšana ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 Veselīguma pārbaude ||   ||   ||   ||   || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8
 Iepriekšējās reformas ||   ||   ||   ||   || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Izmaiņas, kas izriet no jaunajiem KLP reformas priekšlikumiem ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 No tiem ierobežošana ||   ||   ||   ||   || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reformas priekšlikumu neto ietekme ||   ||   ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 KOPĒJIE IZDEVUMI ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Piezīmes
(1)           2013. gada
summā ietvertas aplēses par vīnogulāju izaršanai
2012. gadā vajadzīgo summu.
(2)           Ņemot
vērā leģislatīvās pārmaiņas, par kurām
jau panākta vienošanās, t. i., brīvprātīgo
modulāciju Apvienotajai Karalistei un 136. panta
“neiztērētās summas”, ko pārtrauks piemērot
2013. gada beigās.
6. tabula. Tiešo atbalstu
komponenti
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 BUDŽETA GADS ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014−2020
 II pielikums ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Maksājums par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Maksimālā summa, ko var atvēlēt maksājumam jaunajiem lauksaimniekiem (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Pamatmaksājuma shēma, maksājums par apgabaliem ar dabas ierobežojumiem, fakultatīvs saistītais atbalsts ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Maksimālā summa, ko var ņemt no iepriekšējām pozīcijām, lai finansētu Mazo lauksaimnieku shēmu (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 III pielikumā ietvertie pārvietojumi vīna nozarē[18] ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Ierobežošana ||   ||   ||   ||   || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
 Kokvilna ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI/Egejas jūras nelielās salas ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
7. tabula. Aprēķini par
KLP reformas priekšlikumu finansiālo ietekmi uz pārejas
pasākumiem tiešo atbalstu piešķiršanai 2014. gadā
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 BUDŽETA GADS ||   || Juridiskais pamats || Paredzamās vajadzības || Izmaiņas salīdzinājumā ar 2013. gadu
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 (koriģēts) || 2014 (2)
 Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikums ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 Pakāpeniska ieviešana ES-10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 Veselīguma pārbaude ||   ||   ||   ||   || -64,3
 Iepriekšējās reformas ||   ||   ||   ||   || -9,9
 KOPĀ 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJIE IZDEVUMI ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4
Piezīmes
(1)           2013. gada
summā ietvertas aplēses par vīnogulāju izaršanai
2012. gadā vajadzīgo summu.
(2)           Paplašinātā
neto maksimālā summa ietver aplēses par pārvietojumiem no
vīna nozares uz VMS, pamatojoties uz lēmumiem, kurus
dalībvalstis pieņēmušas pirms 2013. gada.
8. tabula. Aprēķini par
KLP reformas priekšlikumu finansiālo ietekmi uz lauku attīstību
Miljonos EUR (faktiskajās cenās)
 BUDŽETA GADS ||   || Juridiskais pamats || Piešķīrums lauku attīstībai || Izmaiņas salīdzinājumā ar 2013. gadu ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 (koriģēts) (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014−2020
 Lauku attīstības programmas ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Atbalsts par kokvilnu — pārstrukturēšana || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Tiešā atbalsta ierobežošanas rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Lauku attīstībai atvēlētie līdzekļi, izņemot tehnisko palīdzību || (3) ||   ||   ||   || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -59,4
 Tehniskā palīdzība || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Balva par vietēja mēroga novatoriskiem sadarbības projektiem || (4) ||   || N.A. || N.A. || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 KOPĀ 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reformas priekšlikumu neto ietekme ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 KOPĒJIE IZDEVUMI (pirms ierobežošanas) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 KOPĒJIE IZDEVUMI (pēc ierobežošanas) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Piezīmes
(1)           Korekcijas
saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas piemērojami
tikai līdz 2013. finanšu gada beigām.
(2)           Summas, kas norādītas
1. tabulā (3.1. iedaļa), ir saskaņā ar
summām, kas norādītas Komisijas paziņojumā “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020”” (COM(2011) 500 galīgā redakcija).
Tomēr vēl atlicis nolemt, vai DFS atspoguļos ierosināto
pārvietojumu, proti, vienai dalībvalstij valsts kokvilnas nozares
pārstrukturēšanas programmai atvēlētos līdzekļus
no 2014. gada pārvietot uz lauku attīstību, tas
nozīmētu arī ELGF maksimālā apjoma un
2. pīlāra summas korekciju (4 milj. EUR gadā).
8. tabulā summas ir pārvietotas, neatkarīgi no tā, vai
tās ir atspoguļotas DFS.
(3)           Summa,
kas 2013. gadā atvēlēta tehniskajai palīdzībai,
noteikta, pamatojoties uz lauku attīstībai sākotnēji
atvēlētajiem līdzekļiem (neskaitot pārvietojumus no
1. pīlāra).
Tehniskā palīdzība 2014.–2020. gadam noteikta
0,25 % apmērā no kopējiem lauku attīstībai
atvēlētajiem līdzekļiem.
(4)           Sedz no
tehniskajai palīdzībai pieejamās summas.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
Piezīme. Lēš, ka tiesību aktu
priekšlikumi neietekmēs administratīvās apropriācijas,
t. i., ir paredzēts, ka tiesisko regulējumu varēs
īstenot ar pašreizējiem cilvēkresursiem un administratīvajiem
izdevumiem.
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 AGRI ĢD ||
  Cilvēkresursi || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Pārējie administratīvie izdevumi || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 KOPĀ — AGRI ĢD || Apropriācijas || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N[19] gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
x   Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids     || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 5 Uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju un palielināt tās vērtības daļu pārtikas apritē ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Augļi un dārzeņi: tirdzniecība ar ražotāju organizāciju (RO) starpniecību[20] || Ar RO starpniecību pārdotās produkcijas vērtības procentuālā daļa no kopējās produkcijas vērtības ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810,0
 - Vīna nozare: valstij atvēlētais finansējums — pārstrukturēšana20 || Hektāru skaits ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326,0
 - Vīna nozare: valstij atvēlētais finansējums — ieguldījumi20 ||   ||   || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252,6
 - Vīna nozare: valstij atvēlētais finansējums — blakusproduktu destilācija20 || Hektolitri ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686,4
 - Vīna nozare: valstij atvēlētais finansējums — dzeramais spirts20 || Hektāru skaits ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14,2
 - Vīna nozare: valstij atvēlētais finansējums — koncentrētas misas izmantošana20 || Hektolitri ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261,8
 - Vīna nozare: valstij atvēlētais finansējums — noieta veicināšana20 ||   ||   ||   || 267.9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875,3
 - Citi ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452,3
 Starpsumma — 5. konkrētais mērķis ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 6 Papildināt lauku saimniecību ienākumus un mazināt lauku saimniecību ienākumu svārstības ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Tiešais ienākumu atbalsts[21] || Hektāru skaits, par ko izmaksāts atbalsts (milj.) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0
 Starpsumma — 6. konkrētais mērķis ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Piezīme. 1.–4. un
7.–10. konkrētā mērķa īstenošanas rezultāti
vēl jānosaka (sk. 1.4.2. iedaļu).

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
x   Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi[22] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Pārējie administratīvie izdevumi || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
x   Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Piezīme. Lēš, ka tiesību aktu
priekšlikumi neietekmēs administratīvās apropriācijas,
t. i., ir paredzēts, ka tiesisko regulējumu varēs
īstenot ar pašreizējiem cilvēkresursiem un administratīvajiem
izdevumiem. 2014.–2020. gada skaitļi pamatojas uz situāciju
2011. gadā.
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (Delegācijas) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[23] ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || Galvenā mītne ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ[24] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki ||
 Ārštata darbinieki ||

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
x   Priekšlikums/iniciatīva atbilst PRIEKŠLIKUMIEM
PAR daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. GADAM
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
X  Priekšlikums par lauku attīstību
(ELFLA) paredz šādu līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru || DV || DV || DV || DV || DV || DV || DV || DV
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas[25] || Jānosaka || Jānosaka || Jānosaka || Jānosaka || Jānosaka || Jānosaka || Jānosaka || Jānosaka

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
x   pašu resursus
–
x   dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[26]
 N. gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Sk.
2. un 3. tabulu 3.2.1. iedaļā.
[1]               Komisijas paziņojums
Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejai un Reģionu komitejai “Budžets stratēģijai
“Eiropa 2020””, COM(2011)500 galīgā redakcija, 29.6.2011.
[2]               Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
“KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt
nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un
teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” (COM(2010)
672 galīgā redakcija), 18.11.2010.
[3]               Sk. jo īpaši Eiropas Parlamenta 2011. gada
23. jūnija Rezolūciju 2011/2015(INI) un Prezidentūras
2011. gada 18. marta secinājumus.
[4]               Pašreizējo tiesisko regulējumu veido Padomes
Regula (EK) Nr. 73/2009 (tiešie maksājumi), Padomes Regula (EK)
Nr. 1234/2007 (tirgus instrumenti), Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005
(lauku attīstība) un Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005
(finansējums).
[5]               Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar
ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās
attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu,
Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas
Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais
stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo
fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006
(COM(2011) 615, 6.10.2011).
[6]               Pārskatu par visiem 517 saņemtajiem
komentāriem skatīt ietekmes novērtējuma
9. pielikumā.
[7]               OV C , ... , lpp.
[8]               OV C , ... , lpp.
[9]               OV C , ... , lpp.
[10]             OV C , ... , lpp.
[11]             OV L 30, 31.1.2009.,
16. lpp.
[12]             OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.
[13]             ABM — budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB — bud˛eta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[14]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[15]             COM(2011) 500 galīgā redakcija,
2011. gada 29. jūnijs.
[16]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[17]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[18]             Tiešie atbalsti 2014.–2020. gada periodam ietver
aplēses par pārvietojumiem no vīna nozares uz VMS, pamatojoties
uz lēmumiem, kurus dalībvalstis pieņēmušas
attiecībā uz 2013. gadu.
[19]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[20]             Pamatojoties uz līdzšinējo izpildi un
aplēsēm 2012. gada budžeta projektā. Augļu un
dārzeņu nozares ražotāju organizācijām
atvēlētās summas ir saskaņā ar minētās
nozares reformu, un, kā jau norādīts 2012. gada budžeta
projekta darbības pārskatos, rezultāti būs zināmi
tikai 2011. gada beigās.
[21]             Pamatojoties uz potenciālajām
atbalsttiesīgajām platībām 2009. gadā.
[22]             Pamatojoties uz vidējām izmaksām EUR 127 000
par štatu sarakstā ietvertu ierēdņu un pagaidu darbinieku amata
vietu.
[23]             CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu
darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA
— vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.
[24]             Neietver budžeta pozīcijas 05.010404 maksimālo
apjomu.
[25]             Būs noteiktas lauku attīstības
programmās, kas jāiesniedz dalībvalstīm.
[26]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.