LV

|[pic]                     |EIROPAS KOPIENU KOMISIJA                                                                                |

                                        Briselē, 28.11.2006
                                        COM(2006)738 galīgā redakcija

                                                                   Priekšlikums

                                                                  PADOMES REGULA

  ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo
                                   antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam

                                                              (iesniegusi Komisija)

                                                               PASKAIDROJUMA RAKSTS

|Priekšlikuma konteksts                                                                                |
|110       |Priekšlikuma pamatojums un mērķi                                                                                |
|          |Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu|
|          |par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada    |
|          |21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”), pārskatīšanā sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos attiecībā uz dažu   |
|          |Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importu.                                                                           |
|120       |Vispārīgais konteksts                                                                                |
|          |Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un    |
|          |procedūras prasībām.                                                                                |
|139       |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā                                                                                |
|          |Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu.                                                                           |
|141       |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem                                                                          |
|          |Nepiemēro.                                                                                |
|Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums                                                                          |
|          |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām                                                                                |
|219       |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar  |
|          |pamatregulas noteikumiem.                                                                                |
|          |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana                                                                                |
|229       |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.                                                                                |
|230       |Ietekmes novērtējums                                                                                |
|          |Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.                                                                          |
|          |Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu uzskaitījums.        |
|Priekšlikuma juridiskie aspekti                                                                                |
|305       |Ierosināto pasākumu kopsavilkums                                                                                |
|          |Priekšvēsture                                                                                |
|          |Šī pārskatīšana tika uzsākta 2005. gada 29. septembrī pēc Grass Valley Nederland BV lūguma; šis uzņēmums saražo lielāko daļu no |
|          |kopējā Kopienā saražotā televīzijas kameru sistēmu daudzuma, konkrēti – vairāk nekā 60%.                                        |
|          |Dempinga turpināšanās vai atsākšanās iespējamība                                                                                |
|          |Šajā izmeklēšanā Japānas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti zems. Tādējādi lielākā daļa analīzes attiecībā uz   |
|          |dempinga turpināšanās vai atsākšanās iespējamību bija jāveic, izmantojot pieejamos faktus, šajā konkrētajā gadījumā – no        |
|          |pieteikuma iesniedzēja saņemtos datus, datubāzi, ko Komisija uztur saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, un vienīgā      |
|          |ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, iesniegtos datus.                                                                       |
|          |Saskaņā ar pieejamo informāciju tika noteikts, ka Japānas uzņēmumi, ļoti iespējams, pārdod attiecīgo ražojumu trešām valstīm par|
|          |dempinga cenām, ka to ražošanas jaudu būtu viegli ievērojami palielināt un ka gadījumā, ja pasākumi tiktu pārtraukti, nav nekādu|
|          |norāžu, ka šie uzņēmumi uzsāktu citādu cenu politiku savam eksportam uz Kopienu nekā tā šobrīd ir attiecībā uz to pārdevumiem   |
|          |trešu valstu tirgos.                                                                                |
|          |Turklāt saskaņā ar datiem, kas saņemti no pieteikuma iesniedzēja, iespējams, ka Japānas ražotāji eksportētāji turpina dempingu  |
|          |izmeklēšanas periodā.                                                                                |
|          |Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka tad, ja pasākumi tiktu pārtraukti, pastāv dempinga turpināšanās un atsākšanās     |
|          |iespējamība, un tādēļ spēkā esošie pasākumi jāsaglabā.                                                                          |
|          |Kaitējuma turpināšanās vai atsākšanās iespējamība                                                                               |
|          |Izmeklēšanā tika pētītas kaitējuma faktoru tendences attiecīgajā laika posmā, t.i., no 2002. līdz 2004. gadam un izmeklēšanas   |
|          |periodā (IP) (no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim). Ņemot vērā to, ka nebija pieejams pietiekami daudz      |
|          |informācijas par televīzijas kameru sistēmu (TKS) importu un to ražošanu, ko veic citi Kopienas ražotāji, Komisijas dienestiem  |
|          |tirgus tendenču analīze bija jāveic, balstoties uz informāciju saistībā ar televīzijas kameru galvu pārdevumiem, jo tās ir      |
|          |kopīgs elements pilnīgi visām TKS. Šāda pieeja bija saskaņā ar iepriekšējām izmeklēšanām saistībā ar šo izstrādājumu.           |
|          |Jāatzīmē, ka secinājumus par tirgus tendencēm bija īpaši sarežģīti izdarīt tādēļ, ka procesā nesadarbojās viens nozīmīgs        |
|          |uzņēmējs, kas, iespējams, ražo TKS Kopienā.                                                                                |
|          |Kopienas patēriņš no 2002. gada līdz IP palielinājās par apmēram 3%. Importa apjoms no Japānas palielinājās vairāk nekā trīs    |
|          |reizes, tomēr palika salīdzinoši neliels. Izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare ir veikusi pasākumus, lai          |
|          |pārstrukturētos, racionalizētu ražošanu un samazinātu nemainīgās izmaksas. Kopumā stāvoklis tajā attiecīgajā laika posmā        |
|          |uzlabojās, tomēr dažiem rādītājiem (piemēram, pārdošanas apjomi Kopienā, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas     |
|          |plūsma) izmeklēšanas periodā pozitīvā tendence nav turpinājusies.                                                               |
|          |Tomēr ir divas negatīvas tendences. Pirmkārt, neraugoties uz Kopienas ražošanas nozares stāvokļa vispārējo uzlabošanos,         |
|          |izmeklēšanas periodā atkal vērojama negatīva rentabilitāte, jo ražošanas nozare bija spiesta samazināt ražošanu, vienlaikus     |
|          |nespējot palielināt pārdošanas cenas, lai kompensētu lielākas izejmateriālu, P&A un pārdošanas izmaksas. Otrkārt, attiecīgajā   |
|          |laika posmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļai bija negatīva tendence, zaudējot vairāk nekā 20 procentu punktu. Kopš       |
|          |2000. gada Kopienā ir pieaugusi citu uzņēmēju darbība, kuri arī, iespējams, ražo TKS. Kopā ar importu no Japānas par dempinga   |
|          |cenām tas ir kavējis Kopienas ražošanas nozari palielināt pārdošanas cenas Kopienā attiecīgajā laika posmā.                     |
|          |Kā paskaidrots iepriekš, ir skaidras norādes par to, ka Japānas ražotāji spēj palielināt un pārvirzīt savu eksporta apjomu uz   |
|          |Kopienas tirgu ar tādām cenām, kas, iespējams, ir ievērojami zemākas (apmēram 30%) nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. To    |
|          |apliecina arī Japānas cenas pārdevumiem uz trešām valstīm.                                                                      |
|          |Šāda Japānas ražotāju eksportētāju cenu stratēģija kopā ar spēju piegādāt ievērojamu daudzumu attiecīgā ražojuma Kopienas       |
|          |tirgum, ļoti iespējams, negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, tādējādi pārtraucot tās uzsākto       |
|          |atveseļošanās procesu. Lai gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā laika posmā ir uzlabojies sakarā ar spēkā       |
|          |esošajiem pasākumiem un veikto pārstrukturēšanu, tas joprojām ir viegli ietekmējams, kā liecina rentabilitātes līmenis          |
|          |izmeklēšanas periodā. Ļoti iespējams, ka tad, ja Kopienas ražošanas nozare saskartos ar ievērojamiem ražojumu daudzumiem tādā   |
|          |cenu līmenī, kādu eksportam uz trešām valstīm piedāvā Japānas ražotāji eksportētāji, būtu apdraudēta tās pastāvēšana.           |
|          |Pamatojoties uz to, jāsecina, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu to, ka kaitējums Kopienas ražošanas nozarei tiktu      |
|          |nodarīts no jauna.                                                                                |
|          |Kopienas intereses                                                                                |
|          |Izmeklēšanā tika pētīta pasākumu turpināšanas iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, TKS lietotājiem / importētājiem,  |
|          |iepriekšējām nozarēm, kā arī konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme.                                                     |
|          |Tajā atklājās, ka gan Kopienas ražošanas nozare, gan iepriekšējās nozares visticamāk gūs labumu no pasākumu turpināšanas.       |
|          |Attiecībā uz lietotājiem, kas parasti iepērk tieši no ražotājiem, tika secināts, ka pasākumu ietekme uz viņu uzņēmējdarbību ir  |
|          |salīdzinoši neliela. TKS ir tikai daļa no kopējā raidītāju izmantotā aprīkojuma, un eksistē plašs spektrs vēl arī citu,         |
|          |nozīmīgāku izmaksu.                                                                                |
|          |Saistībā ar apgalvojumu, ka pasākumu turpināšana samazinās konkurenci, izmeklēšanā atklājās, ka Japānas ražotāji, uzsākuši      |
|          |darbību ES, turpina Kopienas tirgū pārdot dažus modeļus. Tādēļ, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, konkurence starp     |
|          |Japānas ražotājiem un Kopienas ražošanas nozari turpina pastāvēt. Turklāt pasākumu atcelšanas rezultātā visticamāk atjaunosies  |
|          |kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, kura ilgākā termiņā varētu izzust. Tas faktiski samazinātu konkurenci un padarītu TKS     |
|          |lietotājus atkarīgus no Japānas tehnoloģijas un standartiem.                                                                    |
|          |Tādēļ nav rasti pārliecinoši iemesli tam, lai antidempinga pasākumus neturpinātu.                                               |
|          |Ierosinātā darbība                                                                                |
|          |Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek ierosināts saglabāt galīgos antidempinga maksājumus pašreizējā līmenī.                         |
|          |Tāpēc Komisijai tiek ierosināts pieņemt šeit pievienoto priekšlikumu Padomes regulai, lai to nosūtītu Padomei un pēc tam        |
|          |publicētu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.                                                                               |
|310       |Juridiskais pamats                                                                                |
|          |Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav      |
|          |Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.   |
|329       |Subsidiaritātes princips                                                                                |
|          |Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.                                       |
|          |Proporcionalitātes princips                                                                                |
|          |Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.                                                        |
|331       |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.                                           |
|332       |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību,        |
|          |reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.                                     |
|          |Juridisko instrumentu izvēle                                                                                |
|341       |Ierosinātais juridiskais instruments: regula.                                                                                |
|342       |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ.                                                                     |
|          |Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.                                                                              |
|Ietekme uz budžetu                                                                                |
|409       |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.                                                                                |

                                                                   Priekšlikums

                                                                  PADOMES REGULA

  ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo
                                   antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no  valstīm,  kas  nav  Eiropas
Kopienas dalībvalstis, („pamatregula”)[1], un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju iesniegusi Komisija,

tā kā:

1. PROCEDŪRA

1.1. Spēkā esošie pasākumi

(1)   Padome ar Regulu (EK) Nr. 1015/94[2] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu („TKS”)  importam
      („sākotnējā izmeklēšana”).

(2)   Padome 2000. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000[3] apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus,  kas  tika  piemēroti  ar  Regulu
      (EK) Nr. 1015/94 atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam („iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana”).

1.2. Pārskatīšanas lūgums

(3)   Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo Japānas izcelsmes TKS piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa  beigām[4]  Komisija
      2005. gada 28. jūnijā saņēma lūgumu pārskatīt šos pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

(4)   Šo lūgumu iesniedza Grass Valley Nederland BV – Kopienas ražotājs, kas saražo vairāk nekā 60%  no  kopējā  Kopienā  saražotā  TKS  daudzuma
      („pieteikuma iesniedzējs”). Grass Valley ir uzņēmums, kas radies,  Thomson  Multimedia  (Thomson  Broadcast  Systems  īpašniekam)  nopērkot
      Philips Digital Video Systems. Lūgums par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu beigšanos tika pamatots tādējādi, ka pēc pasākumu termiņa beigām,
      iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

(5)   Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatīšanu sakarā ar  pasākumu  beigšanos
      saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Komisija uzsāka pārskatīšanu 2005. gada 29. septembrī[5].

1.3. Paralēla izmeklēšana

(6)   Komisija 2006. gada 18. maijā uzsāka jaunu antidempinga procedūru saistībā ar dažu Japānas izcelsmes  kameru  sistēmu  importu  un  Japānas
      izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam piemērojamo antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu[6].  Jaunā  antidempinga  procedūra
      aptver televīzijas kameru sistēmas, uz kurām attiecas (2) apsvērumā minētie spēkā esošie pasākumi. Ja  tiktu  noteikts,  ka  dažām  Japānas
      izcelsmes kameru sistēmām pasākumi jāpiemēro un tādējādi tie aptvertu televīzijas kameru sistēmas,  kurām  piemēro  šajā  regulā  noteiktos
      pasākumus, ar šo regulu noteikto pasākumu piemērošana vairs nebūtu lietderīga un tā attiecīgi būtu jāgroza vai jāatceļ.

1.4. Pašreizējā izmeklēšana

1.4.1. Procedūra

(7)   Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus,  lietotājus  /  importētājus,  tai  zināmos  iesaistītos  izejmateriālu  ražotājus  un
      eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjus par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos.  Ieinteresētajām  personām  tika
      dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā.

(8)   Kopienas ražotājam, kas iesniedza  pieteikumu,  diviem  citiem  zināmiem  Kopienas  ražotājiem,  divdesmit  pieciem  lietotājiem,  deviņiem
      izejmateriālu ražotājiem un pieciem zināmiem ražotājiem eksportētājiem Japānā tika nosūtītas  anketas.  Atbildes  tika  saņemtas  no  viena
      Kopienas ražotāja, viena Japānas ražotāja eksportētāja un ar to saistīta uzņēmuma Kopienā, četriem lietotājiem  /  importētājiem  un  viena
      izejmateriālu piegādātāja.

(9)   Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus  šādu  uzņēmumu
      telpās:

Kopienas ražotājs:

         – Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nīderlande);

citi Kopienas ražotāji:

         – Ikegami Electronics (Europe) GmbH - AK filiāle, Sunbury on Thames (Apvienotā Karaliste);

ražotājs eksportētājvalstī:

         – Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.

(10)  Analīzē pievērsās galvenokārt standarta izšķirtspējas (SD) TKS, jo lielākā daļa ražojumu, kam piemēro pasākumus, ir SD TKS.  Jāatzīmē  arī,
      ka augstas izšķirtspējas (HD) TKS, kam ir līdzīgs sniegums un kvalitāte kā SD TKS ar S/N attiecību 62 dB (kamdēļ  tām  piemēro  pašreizējos
      pasākumus), var nodrošināt S/N attiecību zem 55 dB, kamdēļ tām pasākumus nepiemēro. To apstiprināja arī  Kopienas  ražošanas  nozare.  Kāda
      ieinteresētā persona, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, lūdza šajā pārskatīšanā izmantoto ražojuma definīciju pieskaņot tai, kāda  ir  (6)
      apsvērumā minētajā jaunajā izmeklēšanā. Tomēr pašreizējā pārskatīšanā nevar mainīt ražojuma definīciju; tās mērķis ir  tikai  noteikt,  vai
      spēkā esošie pasākumi jāsaglabā vai jāatceļ. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

1.4.2. Izmeklēšanas periods

(11)  Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atsākšanās iespējamību notika laika posmā  no  2004. gada  1. oktobra  līdz
      2005. gada 30. septembrim („izmeklēšanas periods” vai „IP”). Tendenču izpēte, lai varētu novērtēt dempinga  un  kaitējuma  turpināšanās  un
      atsākšanās iespējamību, aptvēra laika posmu  no  2002. gada  1. janvāra  līdz  izmeklēšanas  perioda  beigām  („attiecīgais  laika  posms”,
      „kaitējuma izmeklēšanas periods”).

2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1. Attiecīgais ražojums

(12)  Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā  sākotnējās  izmeklēšanās,  kuru  rezultātā  tiek  piemēroti  pašreiz  spēkā  esošie  pasākumi,  t.i.,
      televīzijas kameru sistēmas.

(13)  Kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1015/94, TKS var sastāvēt no šādu detaļu kombinācijas, kuras importē kopā vai atsevišķi:

a)    kameras galva ar trim vai vairāk sensoriem (12 mm vai vairāk lādiņpārneses  ierīces  uztvērējierīces)  ar  vairāk  nekā  400 000  pikseļiem
katram, ko var pievienot aizmugures adapterim un kam signāla un trokšņa attiecības specifikācija pie normāla pastiprinājuma ir 55 dB vai  vairāk;
vai nu vienā gabalā ar kameras galvu un adapteri vienā korpusā, vai atsevišķi;

b)    skatu meklētājs (diagonāle 38 mm vai vairāk);

c)    bāzes stacija vai kameras vadības bloks (CCU), kas pievienots kamerai ar vadu;

d)    atsevišķu kameru darbības vadības pults (OCP) kameras vadībai (t.i., krāsas regulēšanai, lēcas atvēršanai vai diafragmai);

e)    galvenā vadības pults (MCP) vai galvenā uzstādīšanas ierīce (MSU) ar izvēlētās kameras rādītāju vairāku tālvadības kameru pārskatīšanai  un
regulēšanai.

(14)  Ražojumus, uz ko attiecas šī pārskatīšana, pašreiz klasificē ar  KN  kodiem  ex 8525 30 90,  ex 8537 10 91,  ex 8537 10 99,  ex 8529 90 81,
      ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 un ex 8528 21 90.

(15)  Ražojumi, uz kuriem šī pārskatīšana neattiecas, ir šādi:

a)    lēcas;

b)    videokasešu magnetofoni;

c)    kameru galvas ar ierakstīšanas ierīci tajā pašā, neatdalāmā korpusā;

d)    profesionālās kameru sistēmas, ko nevar izmantot apraidei;

e)    profesionālās kameru sistēmas, kas minētas pielikumā.

2.2. Līdzīgs ražojums

(16)  Kā jau secināts (1) un (2) apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās, pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka  attiecīgajam  ražojumam,
      kuru ražo Japānas ražotāji eksportētāji un pārdod Japānas tirgū un Kopienā, un ražojumam, kuru ražo un  Kopienas  tirgū  pārdod  pieteikuma
      iesniedzējs Kopienas ražotājs, izmanto to pašu pamattehnoloģiju, un abi atbilst pasaulē piemērojamiem rūpniecības standartiem. Šie ražojumi
      arī ir vienādi izmantojami, tiem attiecīgi ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības, tie ir savstarpēji maināmi un konkurējoši.  Tāpēc
      minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1. Sākotnējas piezīmes

(17)  Tāpat kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā arī šajā procedūrā  Japānas  ražotāju  eksportētāju  sadarbības  līmenis  bija  īpaši  zems.
      Sadarbojās tikai viens no pieciem ražotājiem. Neviens no atlikušajiem  Komisijai  zināmajiem  četriem  ražotājiem  neiesniedza  atbildi  uz
      anketas jautājumiem, lai gan saskaņā ar zināmo informāciju un jo īpaši ar datubāzi, ko Komisija  uztur  atbilstīgi  pamatregulas  14. panta
      6. punktam („14. panta 6. punkta datubāze”), vismaz trīs no tiem izmeklēšanas perioda laikā visticamāk eksportēja TKS uz Kopienu.

(18)  Sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs, kurš tomēr attiecīgo ražojumu uz Kopienu  neeksportēja.  Sakarā  ar  zemo  sadarbības  līmeni
      tieši no ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams iegūt uzticamu informāciju par attiecīgā ražojuma importu Kopienā izmeklēšanas  perioda
      laikā. Turklāt, kā jau tika atklāts iepriekš, Statistikas birojā pieejamā statistiskā informācija izrādījās neuzticama, jo ar KN kodiem, ar
      kuriem attiecīgo ražojumu klasificē, reģistrēts arī citu produktu imports, ko nav iespējams nodalīt atsevišķi. Tādēļ arī Statistikas biroja
      informāciju nevarēja ņemt vērā, lai noteiktu, vai no Japānas ir importētas TKS un kādā daudzumā, un par kādu vērtību.  Šādos  apstākļos  un
      saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus, t.i., informāciju 14. panta  6. punkta  datubāzē  un  lūgumu  uzsākt
      pārskatīšanu. Pamatojoties uz to, vislabāk bija iespējams novērtēt izmeklēšanas periodā Kopienā importēto Japānas izcelsmes TKS daudzumu un
      vērtību.

3.2. Importa dempings izmeklēšanas periodā

(19)  Ņemot vērā Japānas ražotāju eksportētāju nepietiekamo sadarbību / nesadarbošanos un to, ka vienīgais  Japānas  ražotājs  eksportētājs,  kas
      sadarbojās, izmeklēšanas periodā uz Kopienu neeksportēja, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija informāciju par dempinga  turpināšanos
      meklēja citur, īpaši pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā un 14. panta 6. punkta datubāzē.

(20)  Informācija 14. panta 6. punkta datubāzē liecina, ka izmeklēšanas  periodā  noticis  ievērojams  attiecīgā  ražojuma  imports –  jo  īpaši,
      importētas apmēram 10 televīzijas kameru galvas (TKG), kas ir sistēmas būtiska un visvērtīgākā sastāvdaļa. Jāatgādina, ka, ņemot vērā  zemo
      sadarbības līmeni un to, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā  neeksportēja  uz  Kopienu,  attiecīgajam
      ražojumam nebija iespējams veikt oficiālu dempinga aprēķinu.

(21)  Ņemot vērā iepriekš minēto un  saskaņā  ar  pamatregulas  18. pantu,  Komisijai  bija  jāizmanto  pieejamā  informācija,  t.i.,  pieteikuma
      iesniedzēja lūgumā sniegtie pierādījumi, kas liecināja, ka dempinga līmenis diviem attiecīgā ražojuma  modeļiem  pēc  nodokļu  nomaksas  ir
      ievērojams, vienam modelim pārsniedzot 10%.

(22)  Tādējādi no pieejamajiem pierādījumiem jāsecina – pastāv iespējamība, ka Japānas ražotāji eksportētāji dempingu turpinās.

3.3. Importa attīstība, atceļot aizsardzības pasākumus

3.3.1. Sākotnējas piezīmes

(23)  TKS ražotāji visā pasaulē atrodas tikai Japānā un ES. Tādēļ visā pasaulē pārdotie ražojumi nāk tikai no šiem ražotājiem. Ir  zināmi  vismaz
      divi Kopienas ražotāji, no kuriem viens ir saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem, kas ražo Kopienas tirgum. Ir zināmi pieci Japānas
      ražotāji eksportētāji, kas ražo pārdošanai visā pasaulē.

(24)  Jāatgādina, ka pasākumi ir spēkā kopš 1994. gada. Turklāt 1999. gadā  Komisija  secināja,  ka  ražotāji  eksportētāji  pielāgojas  pasākumu
      ietekmei, un tādēļ nolēma palielināt attiecīgo ražotāju eksportētāju antidempinga maksājumus līdz ievērojamam līmenim  (līdz  pat  200,3%).
      Visbeidzot, 2000. gadā veiktajā pārskatīšanā sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanos tika secināts, ka  pasākumi  jāturpina  vēl
      piecus gadus, ņemot vērā dempinga un kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību.

3.3.2. Saistība starp cenām Kopienā un eksportētājvalstī

(25)  Ņemot vērā ražotāju eksportētāju zemo sadarbības līmeni, vienīgie informācijas avoti par  attiecīgā  ražojuma  cenām  Japānā  bija  vienīgā
      ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, (Ikegami), pārdošanas dati, no pieteikuma iesniedzēja gūtā informācija un informācija lūgumā  uzsākt
      šo izmeklēšanu.

(26)  Kā minēts iepriekš (20) apsvērumā, galvenā un visvērtīgākā televīzijas kameru sistēmu daļa pēc tās vērtības ir TKG, tamdēļ  tika  uzskatīts
      par lietderīgu novērtēt saistību starp cenām Japānā un Kopienā uz šāda pamata.

(27)  Ņemot vērā informāciju lūgumā un pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju, jāsecina, ka  Kopienas  ražotāju  noteiktās  cenas  Kopienā  ir
      augstākas nekā cenas, kas dominē Japānas iekšējā tirgū.

(28)  Tomēr, kā iepriekš minēts, neraugoties uz to, Japānas uzņēmumi ir gatavi nekavējoties eksportēt  uz  Kopienu  par  cenām  bez  antidempinga
      maksājuma, kas ir ievērojami zemākas kā cenas Kopienā un Japānas iekšējā tirgū. Tas  pats  attiecas  uz  šo  uzņēmumu  eksportu  uz  trešām
      valstīm.

(29)  Tādēļ ir sagaidāms, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā Kopienā visticamāk nonāktu imports par pārliecinošām dempinga cenām, kas būtu  zemākas
      nekā Kopienas cenas, jo nav iemesla uzskatīt, ka Japānas ražotāji eksportētāji tādā gadījumā mainītu savu cenu stratēģiju. Turklāt augstais
      cenu līmenis Kopienas tirgū arī ir stimuls Japānas ražotājiem eksportētājiem pārcelt daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem uz ES.

(30)  Visbeidzot, tā kā spēkā esošie pasākumi ir  noteikti  augstā  līmenī  (no  52,7%  līdz  200,3%),  Japānas  ražotājiem  eksportētājiem  būtu
      ievērojamas manevra iespējas, nosakot jaunās cenas, ja pasākumi beigtu pastāvēt un ja viņi izlemtu palielināt savas eksporta  cenas.  Visos
      iepriekš aprakstītajos gadījumos cenu palielinājums zem spēkā esošo pasākumu līmeņa būtu zem Kopienas cenām.

3.3.3. Attiecība starp eksporta cenām no Japānas uz trešām valstīm un cenām eksportētājvalstī

(31)  Ņemot vērā ražotāju eksportētāju zemo sadarbības līmeni, analīze par cenām no Japānas uz trešām valstīm  tika  veikta,  salīdzinot  vienīgā
      ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, cenas ar ražojumu pārdošanas cenām Japānā. Te tika ņemta  vērā  lielākā  daļa  pārdevumu  uz  trešām
      valstīm.

(32)  Lai pienācīgi salīdzinātu šīs  cenas,  vajadzības  gadījumā  tika  izdarīti  pielāgojumi  saistībā  ar  tirdzniecības  līmeni,  transportu,
      apdrošināšanu un kredītizmaksām. Salīdzinājumā tika iekļauti visi  sistēmu  elementi,  ne  tikai  kameru  galvas,  jo  bija  pieejama  sīka
      informācija.

(33)  Salīdzinājums liecināja, ka uzņēmums pārdeva ražojumu uz trešām valstīm par ievērojami zemākām cenām nekā savā iekšzemes tirgū.

(34)  Ar šo informāciju var uzskatīt, ka uzņēmums pārdod savus ražojumus  trešām  valstīm  visticamāk  par  dempinga  cenām  (apmēram  20%).  Tas
      apstiprina lūgumā ietvertos prima facie pierādījumus, ka ražotāji eksportētāji  pārdod  ražojumus  citām  trešām  valstīm  par  cenām,  kas
      pakļautas ievērojamam dempingam.

(35)  Nav pierādījumu par to, ka citi Japānas ražotāji eksportētāji neievēro to pašu cenu politiku un nepārdod ražojumus par iespējamām  dempinga
      cenām uz citām trešām valstīm.

(36)  Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka Japānas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā ir pārdevuši savus  ražojumus  uz  trešām  valstīm
      par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā cenas to iekšzemes tirgū  un  ka  šīs  eksporta  cenas  visticamāk  ir  dempinga  cenas,  un  nav
      pierādījumu, ka šī prakse varētu mainīties.

3.3.4. Attiecība starp eksporta cenām no Japānas uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā

(37)  Saskaņā ar zināmajiem faktiem, t.i., lūgumu un vienīgā ražotāja  eksportētāja,  kas  sadarbojās,  sniegto  informāciju,  cenas,  par  kādām
      ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu uz trešām valstīm, ir ievērojami zemākas nekā cenas Kopienā. Starpība  atkarībā  no  tirgus
      var sasniegt 220%. Tādējādi, ja pasākumi tiktu izbeigti, Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu ievērojams stimuls daļu  sava  eksporta  uz
      trešām valstīm pārvirzīt uz Kopienas tirgu.

(38)  Tāpat jāatzīmē, ka Kopiena ir vienīgā valsts, kur pret attiecīgo ražojumu ir spēkā antidempinga pasākumi. Nekas neliecina, ka gadījumā,  ja
      pasākumus izbeigtu piemērot, ražotāji uzsāktu tādu cenu politiku, kas būtu atšķirīga no tās, kuru piemēro eksportam uz trešām valstīm.

3.3.5. Neizmantotā jauda un krājumi

(39)  Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka šim ražojumam jauda ir elastīga un ka Japānas ražotāji eksportētāji varētu palielināt savu jaudu  ļoti
      īsā laika posmā. To apliecināja pārbaude uz vietas Japānā pie vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās.

(40)  Ražošanas procesā vajadzīgs darbaspēks, tomēr to nevar nobremzēt kāds ražošanas process vai mašīna. Tā kā ražošanas konveijerā  galvenokārt
      ir roku darbs, jaudas  palielināšanai  pietiek  palielināt  maiņu  skaitu  un  nodarbināto  personālu.  Lielākā  iespēja  nobremzēt  jaudas
      palielinājumu ir laiks, kas vajadzīgs jaunu darbinieku apmācībai salikt un ražot  TKS.  Vienīgais  iespējamais  mehāniskais  kavēklis,  kur
      ražošanas palielināšanai vajadzētu lielus ieguldījumus, ir iekārta, kas ražo optisko bloku. Tomēr nekas neliecina par to, ka pie pašreizējā
      ražošanas apjoma tas varētu būt  ierobežojošs  faktors  iespējamam  ražošanas  jaudas  palielinājumam.  Turklāt,  tā  kā  uzņēmums  pilnībā
      neizmantoja visas iespējamās maiņas, jāsecina, ka ražošanas jaudu varētu ātri un  ievērojami  palielināt.  Tāpat  netika  iesniegti  nekādi
      pierādījumi, ka izmaksas saistībā ar šādu jaudas palielinājumu būtu augstas salīdzinājumā ar saražoto ražojumu vērtību.

(41)  Šis palielinājums var būt ļoti ievērojams, ņemot vērā lēto „ieejas biļeti”, kas  Japānas  ražotājiem  eksportētājiem  būtu  jāsamaksā,  lai
      pārdotu lielākus daudzumus Kopienā (jau esoši izplatīšanas kanāli un zems ieguldījumu līmenis jaudas palielināšanai).

(42)  Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nekas neliecina, ka šī situācija nav tāda pati arī  attiecībā  uz  citiem  ražotājiem  eksportētājiem,
      jāsecina – pastāv iespēja, ka ražošanas jauda ievērojami palielināsies īsā laika periodā, ja Japānas ražotājiem tas būs vajadzīgs.

(43)  Ņemot vērā minēto, jāsecina, ka importa apjoms EK var palielināties, ja pasākumi tiktu pārtraukti. Tas jāskata kopā  ar  pievilcīgām  cenām
      Kopienā saistībā ar trešām valstīm, kā norādīts iepriekš, jau esošiem izplatīšanas kanāliem un to, ka jaudas palielināšanu iespējams  veikt
      ar salīdzinoši zemām izmaksām (jaunu specializētu darbinieku apmācība).

3.4. Secinājums

(44)  Ņemot vērā iepriekš minētās tirgus īpatnības, t.i., to, ka cenas Kopienā ir augstākas nekā  trešās  valstīs  un  Japānas  iekšzemes  tirgū,
      pastāv spēcīgi stimuli pārvirzīt daļu pārdevumu uz Kopienas tirgu, visticamāk, par zemām cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Turklāt, tā
      kā ražošanas jaudu iespējams strauji palielināt, ir ļoti iespējams, ka attiecīgā ražojuma imports atsāktos  lielā  daudzumā.  Tā  kā  nekas
      neliecina, ka Japānas ražotāji eksportētāji mainītu savu cenu stratēģiju, palielinot  cenas,  ja  pasākumi  tiktu  izbeigti,  ir  arī  ļoti
      iespējams, ka šis palielinātais imports notiktu par dempinga cenām.

(45)  Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka pastāv iespējamība, ka Japānas  ražotāji  eksportētāji  atsāks  attiecīgā  ražojuma  dempingu,  ja
      pasākumi tiks izbeigti, un tādēļ spēkā esošie pasākumi jāsaglabā.

4. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

(46)  2001. gadā uzņēmumu Philips Digital Video Systems („Philips DVS”) pārņēma Thomson Broadcast Systems („TBS”) īpašnieks  Thomson  Multimedia,
      kas ir vēl viens Kopienas TKS ražotājs, un apvienotais Philips DVS/TBS kļuva par  Grass  Valley  Nederland  B.V.,  kas  arī  ir  pieteikuma
      iesniedzējs.

(47)  Kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jau piecus gadus gandrīz visas  televīzijas  kameru  sistēmas,  ko  pārdod  kāds  ar  to  saistīts
      uzņēmums Kopienā, ražo šis Kopienas uzņēmums. Tāpat tika apgalvots, ka sakarā ar to, ka šis ražošanas uzņēmums neapgādā tikai EK tirgu, bet
      visu pasauli, lēmumi par pašreizējiem antidempinga maksājumiem to neskartu.

(48)  Tā kā šis ražotājs eksportētājs nesniedza turpmāku informāciju, īpaši atbildi  uz  anketām,  kas  paredzētas  citiem  Kopienas  ražotājiem,
      nebija iespējams sīkāk izmeklēt tā darbības, tostarp darbību Kopienā.

(49)  Vēl kāds uzņēmējs, kas Kopienā ražo TKS un ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, sadarbojās šajā izmeklēšanā un  iebilda  pret
      pašreizējiem pasākumiem. Šis uzņēmējs apgalvoja, ka TKS imports no Japānas notika sporādiski un tikai papildinot darbību  EK.  Pārbaudē  uz
      vietas tika secināts, ka tikai viens konkrēts modelis tika salikts šajās  Kopienas  ražotnēs,  izmantojot  Japānas  un  Kopienas  izcelsmes
      detaļas, lai gan pārbaudes laikā netika faktiski ražota CCD (lādiņpārneses ierīce), kas ir svarīgākā  kameras  galvas  sastāvdaļa.  Turklāt
      izmeklēšanā atklājās, ka šā modeļa ražošanai Kopienā ir tikai viens iemesls – TKS piemērojamie pasākumi.

(50)  Jebkurā gadījumā pašreizējā izmeklēšana apliecināja, ka pieteikuma iesniedzējs saražo vairāk nekā  60%  no  Kopienā  ražotajām  televīzijas
      kameru sistēmām. Tāpēc tas veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk  tekstā
      to sauks par „Kopienas ražošanas nozari”.

5. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

5.1. Sākotnējas piezīmes

(51)  (19) līdz (20) apsvērumā iepriekš izskaidroto iemeslu dēļ analīze  par  stāvokli  Kopienas  tirgū  pamatojās  uz  savākto  informāciju  par
      televīzijas kameru galvām (TKG).

(52)  Kā minēts iepriekš, nebija iespējams iegūt informāciju no viena Japānas ražotāja eksportētāja, kam, iespējams, ir ražotnes Kopienas  tirgū.
      Kā minēts iepriekš, tie Japānas  uzņēmēji,  kas  faktiski  eksportēja  attiecīgo  ražojumu  uz  Kopienu,  nesadarbojās.  Tādēļ  saskaņā  ar
      pamatregulas 18. pantu, sevišķi saistībā ar patēriņu, Komisija izmantoja pieejamos faktus.

(53)  Tā kā informācija par pārdevumiem un ražošanu bija pieejama  tikai  no  vienas  vai  divām  ieinteresētajām  personām  un  ņemot  vērā  šīs
      informācijas lielo nozīmi uzņēmējdarbībā, tiek uzskatīts par lietderīgu absolūtos skaitļus neizpaust. Tādēļ tie ir aizstāti  ar  apzīmējumu
      „–” un ir sagatavoti pielikumi.

5.1.1. Patēriņš Kopienas tirgū

(54)  Šķietamais Kopienas TKG patēriņš tika novērtēts, pamatojoties uz  pārdošanas  apjomu  Kopienā,  ko  iesniedza  Kopienas  ražošanas  nozare,
      Ikegami Electronics (Europe) GmbH pārdošanas apjomu Kopienā, 14. panta 6. punkta datubāzes statistiku par TKG importu no  Japānas,  kā  arī
      viena TKS lietotāja sniegto informāciju par iepirkumiem.  Sakarā  ar  to,  ka  nesadarbojās  viens  Japānas  ražotājs  eksportētājs,  kurš,
      iespējams, arī Kopienā ražo TKS, pastāv iespēja, ka Kopienas patēriņš ir novērtēts nedaudz  par  zemu,  lai  gan  vispārējās  tendences  un
      secinājumi daudz nemainītos.

                                                         1. tabula. TKG Kopienas patēriņš

|                            |2002                |2003                |2004                |IP                  |
|Vienības                    |-                   |-                   |-                   |-                   |
|Indekss                     |100                 |104                 |123                 |103                 |
|                            |                    |                    |                    |                    |

                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām un 14. panta 6. punkta datubāze

(55)  Kopienas patēriņš no 2002. gada līdz IP palielinājās par 3%. Tomēr  ievērojams  palielinājums  notika  2004. gadā,  kad  imports  sasniedza
      visaugstāko līmeni. Izmeklēšanas periodā Kopienas patēriņš samazinājās par apmēram 15% salīdzinājumā ar 2004. gadu.

5.1.2. Patreizējais imports no attiecīgās valsts

i. Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa kaitējuma izmeklēšanas perioda laikā

(56)  Attiecīgajā laika posmā TKG importa apjoms no Japānas bija salīdzinoši neliels. Tomēr laikā no  2002.  līdz  2004. gadam  tas  palielinājās
      vairāk nekā desmit reizes, sasniedzot apmēram 30 vienības. Izmeklēšanas  periodā  imports  samazinājās,  salīdzinot  ar  2004. gadu,  tomēr
      saglabājās ievērojami virs 2002. gada līmeņa. Kopumā attiecīgajā laika posmā imports palielinājās gandrīz trīs reizes.  Kopienas  ražošanas
      nozare apgalvoja, ka importa apjoms novērtēts par zemu, jo, pamatojoties uz tās rīcībā esošo tirgus informāciju, Japānas ražotāju  piegādes
      EK bija ievērojami lielākas nekā tas, ko šie uzņēmumi būtu varējuši saražot Kopienā. Tāpat tika apgalvots,  ka  pasākumi,  iespējams,  tiek
      apieti, importējot kameru detaļas.  Tomēr  šī  iesniegtā  informācija  nebija  saskaņā  ar  izmeklēšanas  konstatējumiem,  t.i.,  pārbaudes
      apmeklējumiem un no neatkarīgiem lietotājiem saņemto informāciju. Turklāt šīs pārskatīšanas mērķis nav noteikt, vai spēkā  esošie  pasākumi
      tiek apieti, lai gan jāatzīst, ka to apiešana var ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

(57)  Importa tirgus  daļa  nepārtraukti  palielinājās  līdz  2004. gadam,  kad  tā  sasniedza  visaugstāko  līmeni.  Neraugoties  uz  ievērojamu
      samazinājumu izmeklēšanas periodā – līdz pat mazāk nekā pusei no 2004. gada līmeņa –, importa tirgus daļa  attiecīgajā  laika  posmā  tomēr
      palielinājās.

                                                 2. tabula. TKG imports no Japānas un tirgus daļa

|                             |2002                |2003                |2004                |IP                  |
|Importa apjoms               |-                   |-                   |-                   |-                   |
|Indekss                      |100                 |167                 |1000                |300                 |
|Tirgus daļa                  |-                   |-                   |-                   |-                   |
|Indekss                      |100                 |161                 |816                 |291                 |
|                             |                    |                    |                    |                    |

                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām un 14. panta 6. punkta datubāze

ii. Attiecīgā ražojuma importa cenu attīstība un cenu stratēģija

(58)  Tā kā nebija sadarbības, nebija pieejama uzticama informācija par TKG importa cenu līmeni. Japānas ražotāji eksportētāji  pārdod  attiecīgo
      ražojumu tikai saistītiem importētājiem Kopienā. Tādēļ cenu līmenis 14. panta 6. punkta datubāzē ir cenas  starp  saistītām  pusēm,  un  to
      nevar uzskatīt par uzticamu. Tas tā ir īpaši tādēļ, ka sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem uzņēmumi  var  izlemt  piešķirt  peļņu  Kopienā
      esošajiem uzņēmumiem.

(59)  Tādējādi nav iespējams izdarīt secinājumus par attiecīgā ražojuma importa cenu attīstību un cenu stratēģiju.

5.1.3. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

(60)  Skaidrības labad jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare atbildē uz anketas jautājumiem ir sniegusi informāciju par  TKS,  nevis  tikai  par
      TKG. Tas netika uzskatīts par problēmu, jo katrai TKS parasti ir TKG. Tādēļ tendenču izpētes nolūkos un sakarā ar to,  ka  nebija  pieejama
      sīkāka informācija par Japānas ražotāju eksportētāju darbību Kopienā, Kopienas ražošanas nozares  ekonomiskais  stāvoklis  tika  novērtēts,
      pamatojoties uz datiem par TKS.

i. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

(61)  Attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozares  kopējais  saražotais  TKS  daudzums  ir  nedaudz  palielinājies.  Samazinoties  par  8%
      2003. gadā, ražošana 2004. gadā ievērojami palielinājās, t.i. par apmēram 35%. Tomēr izmeklēšanas perioda laikā ražošana  salīdzinājumā  ar
      2004. gadu samazinājās par apmēram 16%, tomēr šis līmenis joprojām bija par 5% augstāks nekā 2002. gadā.

                                                           4. tabula. Ražošanas apjoms

|                                      |2002              |2003              |2004              |IP                |
|Ražošana                              |-                 |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                               |100               |92                |124               |105               |
|                                      |                  |                  |                  |                  |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

(62)  Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda līdz 2004. gadam bija stabila. Tomēr izmeklēšanas  periodā  pēc  uzņēmuma  reorganizācijas  bija
      vērojams 14% samazinājums, kas ļāva uzņēmumam pielāgot ražošanas jaudu esošajam pieprasījumam. Faktiski, kā aprakstīts zemāk,  šāds  jaudas
      samazinājums bija vienlaikus ar stabilu jaudas izmantojumu laika posmā no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam.

(63)  Palielinot ražošanu un pielāgojot ražošanas jaudu, jaudas izmantojums attiecīgajā laika posmā palielinājās. Kopumā jaudas  izmantojumam  ir
      bijusi tāda pati tendence kā ražošanai, palielinoties no 2002. līdz 2004. gadam un viszemāko  punktu  sasniedzot  2003. gadā.  Izmeklēšanas
      periodā jaudas izmantojums saglabājās stabils salīdzinājumā ar 2004. gadu, bet joprojām apmēram 20% virs 2002. gada līmeņa.

                                                 5. tabula. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

|                                      |2002              |2003              |2004              |IP                |
|Ražošanas jauda                       |-                 |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                               |100               |100               |100               |86                |
|                                      |                  |                  |                  |                  |
|Jaudas izmantojums                    |-                 |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                               |100               |92                |124               |122               |
|                                      |                  |                  |                  |                  |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

ii. Krājumi

(64)  Krājumi ievērojami samazinājās 2003. gadā  (–17%),  bet  palielinājās  nākamajā  gadā,  tomēr  saglabājoties  11%  zem  2002. gada  līmeņa.
      Pārliecīgais krājumu pieaugums izmeklēšanas periodā skaidrojams ar to, ka izmeklēšanas periods beidzās pirms finanšu gada beigām, kurā  vēl
      bija jāpiegādā virkne pasūtījumu.

                                                           6. tabula. Krājumu daudzums

|                                      |2002              |2003              |2004              |IP                |
|Krājumi                               |-                 |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                               |100               |83                |89                |172               |
|                                      |                  |                  |                  |                  |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

iii. Pārdošanas apjoms, cenas un tirgus daļa

(65)  Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū no 2002. līdz 2004. gadam palielinājās par 10%, tomēr tas  nespēja  tikt  līdzi
      Kopienas patēriņam, kas tajā pašā laika posmā palielinājās ievērojami – par 23%.  Tā  rezultātā  Kopienas  ražošanas  nozares  tirgus  daļa
      attiecīgajā laika posmā kopumā samazinājās par vairāk nekā 20 procentu punktiem, no  kā  ieguvēji  bija  importētāji  no  Japānas  un  citi
      uzņēmēji Kopienā. Izmeklēšanas periodā pārdošana salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami samazinājās, un tādējādi Kopienas ražošanas nozares
      tirgus daļa saruka vēl vairāk.

(66)  Tomēr jāatzīmē, ka skaitļi un tendences attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu  bija  jāiegūst  no  pieejamajiem  faktiem,  jo
      īpaši tādēļ, ka otrs Kopienā esošais ražotājs nesniedza savus pārdošanas un ražošanas apjoma datus.

(67)  Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā laika posmā samazinājās par 3%, lai gan no 2002. līdz 2003. gadam  tās  bija  palielinājušās  par  7%.
      Tomēr aiz salīdzinoši nelielā cenu samazinājuma attiecīgajā laika posmā slēpjas izmaiņas ražojumu piedāvājumā, jo Kopienas ražošanas nozare
      ieviesa jaunus ražojumus ar pilnīgākām (un dārgākām) konfigurācijām.

                                                7. tabula. Pārdošanas apjoms, cenas un tirgus daļa

|                                        |2002            |2003              |2004              |IP                |
|Pārdošanas apjoms (vienības)            |-               |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                                 |100             |103               |110               |79                |
|                                        |                |                  |                  |                  |
|Vidējās cenas (EUR/vienība)             |-               |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                                 |100             |107               |98                |97                |
|                                        |                |                  |                  |                  |
|Tirgus daļa                             |-               |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                                 |100             |99                |89                |76                |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

iv. Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

(68)  Attiecīgajā laika posmā nodarbinātība samazinājās (par vairāk nekā 24%), kas kopā ar ražošanas palielināšanos ievērojami palielināja  darba
      ražīgumu (37%). Jāatzīmē, ka sakarā ar nodarbinātības samazinājumu aizvien  vairāk  tika  izmantoti  darbinieki  ar  īslaicīgiem/elastīgiem
      līgumiem, tādējādi samazinot uzņēmuma nemainīgās izmaksas.

(69)  Attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozare spēja ievērojami samazināt darbaspēka izmaksas  (–14%).  Tādēļ  tā  spēja  par  vairākiem
      procentu punktiem samazināt darbaspēka izmaksu daļu kopējās ražošanas izmaksās. Tas  liecina  par  Kopienas  ražošanas  nozares  centieniem
      pielāgot ražošanas struktūru un samazināt nemainīgās izmaksas.

                                                8. tabula. Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

|                                                            |2002           |2003           |2004           |IP             |
|Nodarbinātība                                               |-              |-              |-              |-              |
|Indekss                                                     |100            |102            |87             |76             |
|                                                            |               |               |               |               |
|Ražīgums (vienības uz vienu nodarbināto)                    |-              |-              |-              |-              |
|Indekss                                                     |100            |90             |142            |137            |
|                                                            |               |               |               |               |
|Darbaspēka izmaksas (tūkstošos EUR)                         |-              |-              |-              |-              |
|Indekss                                                     |100            |97             |103            |86             |
|                                                            |               |               |               |               |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

v. Peļņa

(70)  Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīva, kā  rezultātā
      tika pagarināti tobrīd spēkā esošie antidempinga pasākumi. Šobrīd šī situācija ir  mainījusies,  un  no  2002.  līdz  2004. gadam  Kopienas
      ražošanas nozare uzrādīja pozitīvus rentabilitātes rādītājus.

(71)  Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte līdz 2004. gadam patiešām palielinājās, pat ja lielāka peļņa (virs 10%) ir normāla  parādība,  lai
      ražošanas nozare varētu iet līdzi tehnoloģijas attīstības prasībām. Tādējādi pat 2003. un 2004. gadā, kad peļņas  norma  bija  visaugstākā,
      sasniegtais līmenis nebija pietiekams, lai nodrošinātu to, ka Kopienas ražošanas nozare var turpināt ieguldīt lielus  līdzekļus  attīstībā,
      kā tam šajā nozarē vajadzētu būt.

(72)  Izmeklēšanas periodā rentabilitāte ievērojami pasliktinājās, un bija ievērojami zaudējumi. To var skaidrot ar diviem faktoriem:  no  vienas
      puses, izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājusies pārdošana Kopienā paaugstināja vidējās nemainīgās  izmaksas,  kas  savukārt  negatīvi
      ietekmēja rentabilitāti. No otras puses, Kopienas ražošanas nozare nespēja novirzīt klientiem dažu izejmateriālu izmaksu pieaugumu, kā  arī
      papildus P&A un pārdošanas izmaksas, kas bija radušās sakarā ar plašāku pārdošanas  biroju  tīklu,  kura  mērķis  bija  nodrošināt  labākus
      pakalpojumus klientiem. Tāpat jāatzīmē, ka, kā jau minēts iepriekš (67) apsvērumā, nelielais pārdošanas cenu samazinājums  laika  posmā  no
      2004. gada līdz izmeklēšanas periodam slēpj izmaiņas ražojumu piedāvājumā,  jo  Kopienas  ražošanas  nozare  ieviesa  jaunus  ražojumus  ar
      pilnīgākām (un dārgākām) konfigurācijām, tomēr tai netika ļauts proporcionāli palielināt cenas.

                                                             9. tabula. Rentabilitāte

|                                      |2002              |2003              |2004              |IP                |
|Rentabilitāte (%)                     |-                 |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                               |100               |176               |251               |-321              |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

vi. Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

(73)  Lai gan ieguldījumi 2003. gadā samazinājās par 13%, tie saglabājās lieli. Minētais samazinājums tika  atgūts  nākamajā  gadā,  ieguldījumus
      gandrīz  trīskāršojot,  kas  notika  sakarā  ar  Kopienas  ražošanas  nozares  pārkārtošanos  un  ražošanas  racionalizāciju,  kā  arī   ar
      nepārtrauktajiem lielajiem ieguldījumiem P&A, kuri šajā nozarē ir nepieciešami.

(74)  Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto  uzskaites  vērtības,  kopumā  atbilst  iepriekš  aprakstītajai
      rentabilitātes tendencei.

                                            10. tabula. Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem (RoI)

|                                        |2002               |2003             |2004               |IP               |
|Ieguldījumi (tūkstošos EUR)             |-                  |-                |-                  |-                |
|Indekss                                 |100                |87               |237                |148              |
|                                        |                   |                 |                   |                 |
|RoI                                     |-                  |-                |-                  |-                |
|Indekss                                 |100                |143              |182                |-116             |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

(75)  Tika secināts, ka attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozarei nebija grūtību ar kapitāla piesaisti.

vii. Naudas plūsma

(76)  Naudas plūsma līdz 2004. gadam ievērojami palielinājās (39%). Šī pozitīvā tendence liecina par ražošanas nozares  atveseļošanos.  Jāatzīmē,
      ka 2004. gadā naudas plūsmas apjoms bija tikai apmēram 10% no kopējā pārdošanas apjoma Kopienā, kas nav  uzskatāms  par  pārliecīgu.  Tomēr
      izmeklēšanas periodā naudas plūsmu ievērojami ietekmēja negatīvā rentabilitāte.

                                                            11. tabula. Naudas plūsma

|                                      |2002              |2003              |2004              |IP                |
|Naudas plūsma (tūkstošos euro)        |-                 |-                 |-                 |-                 |
|Indekss                               |100               |99                |139               |-70               |
|                                      |                  |                  |                  |                  |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

viii. Pieaugums

(77)  No 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas patēriņš  palielinājās  par  3%,  kamēr  Kopienas  ražošanas  nozares  pārdošanas  apjoms
      Kopienas tirgū samazinājās par 21%. Kopienas ražošanas nozare zaudēja vairāk nekā 20 procentu punktus tirgus daļas, kamēr  importētāji  par
      dempinga cenām un citi Kopienas ražotāji savu tirgus daļu palielināja.

(78)  Pēdējos gados TKS tirgus  raksturojams  ar  pāreju  no  standarta  izšķirtspējas  (standard  definition)  uz  augstas  izšķirtspējas  (high
      definition) TKS. Paredzams, ka nākotnē šī tendence pastiprināsies. Tomēr tā kā augstas izšķirtspējas  pārraide  vēl  nav  plaši  izplatīta,
      ievērojams daudzums raidorganizāciju, īpaši mazās un reģionālās, turpina pirkt standarta izšķirtspējas TKS, jo tās piesaista ar salīdzinoši
      zemākām cenām. Kā liecina tirgus daļas zaudējums, Kopienas ražošanas nozare nespēja izmantot tirgus pieaugumu.

(79)  Turklāt standarta izšķirtspējas TKS ražošana un pārdošana jebkuram TKS ražotājam joprojām  ir  nozīmīga  arī  tādēļ,  ka  sakarā  ar  lielo
      kapitāla intensitāti šajā nozarē parasti ir augstas nemainīgās izmaksas. Tādēļ joprojām ir svarīgi, lai Kopienas  ražošanas  nozare  varētu
      gūt labumu no lielākiem pārdošanas apjomiem sakarā ar standarta izšķirtspējas TKS pārdošanu, tādējādi izkliedējot šīs nemainīgās izmaksas.

ix. Dempinga starpības lielums

(80)  Analizējot dempinga starpības lielumu, jāņem vērā tas, ka ir spēkā pasākumi, lai likvidētu kaitējumu izraisošo  dempingu.  Kā  minēts  (22)
      apsvērumā iepriekš, pieejamā informācija liecina, ka Japānas ražotāji eksportētāji turpina pārdot ražojumus uz Kopienu par dempinga  cenām.
      Atklātā dempinga starpība ir ievērojama, un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par neievērojamu, sevišķi, ja
      to saista ar iespējamajiem ievērojamajiem apjomiem.

x. Atveseļošanās no iepriekšējā dempinga sekām

(81)  Attiecīgajā laika posmā pēc tam, kad 2000. gadā  pārskatīšanā  sakarā  ar  pasākumu  termiņa  izbeigšanos  tie  tika  pagarināti,  Kopienas
      ražošanas nozares stāvoklis zināmā mērā uzlabojās. Tomēr iepriekš izklāstītie rādītāji arī liecina, ka Kopienas ražošanas  nozare  joprojām
      ir trausla un neaizsargāta.

5.1.4. Citu faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli

i. Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

(82)  Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms mainījās šādi.

                                                 12. tabula. Kopienas ražošanas nozares eksports

|                                        |2002               |2003               |2004               |IP                 |
|Apjoms (vienības)                       |-                  |-                  |-                  |-                  |
|Indekss                                 |100                |117                |193                |148                |
|                                        |                   |                   |                   |                   |
|Vērtība (tūkstošos EUR)                 |-                  |-                  |-                  |-                  |
|Indekss                                 |100                |126                |146                |93                 |
|                                        |                   |                   |                   |                   |
|Vid. cena (EUR/vienība)                 |-                  |-                  |-                  |-                  |
|Indekss                                 |100                |107                |75                 |63                 |
|                                        |                   |                   |                   |                   |

                                                      Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām

(83)  No 2002. līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozares eksportētie daudzumi ievērojami pieauga, bet izmeklēšanas periodā tie samazinājās  par
      vairāk nekā 20%. Tomēr pārdošanas apjoma līmenis izmeklēšanas periodā joprojām ir gandrīz par 50% lielāks nekā  pārdošanas  apjoma  līmenis
      attiecīgā laika posma sākumā. Šī kopējā pozitīvā tendence norisinājās vienlaikus ar stipru vidējo cenu samazinājumu, kas  izskaidrojams  ar
      spēcīgu konkurenci pie ārkārtīgi zemām cenām trešo valstu tirgos (sk. (35) apsvērumu).

(84)  Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare saskārās ar konkurenci pie ārkārtīgi zemām cenām trešās valstīs,  īpaši  tādos  jaunajos
      tirgos kā Brazīlija un Ķīna, un, lai spētu saglabāt ievērojamu ražošanas un pārdošanas līmeni, tā bija spiesta ievērojami  samazināt  cenas
      uz trešām valstīm. Protams, ka tas negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti kopumā.

ii. Citi Kopienas ražotāji

(85)  Viens faktors, ar ko varētu izskaidrot to, ka Kopienas ražošanas nozare vēl nav atguvusi  savu  ekonomisko  stāvokli,  ņemot  vērā  sevišķi
      tirgus daļas zudumu un negatīvo rentabilitātes līmeni izmeklēšanas perioda laikā, ir tas, ka  daži  Japānas  ražotāji  eksportētāji  uzsāka
      darbību Kopienā, iespējams, arī ražojot TKS pārdošanai Kopienas tirgū. Citi Kopienas ražotāji attiecīgajā laika posmā  nudien  ir  ieguvuši
      ievērojamu tirgus daļu (sk. (65) apsvērumu iepriekš). Tomēr ņemot vērā to,  ka  viens  Japānas  ražotājs,  kas,  iespējams,  ražo  Kopienā,
      izmeklēšanā nesadarbojās, nav izslēgts, ka šā uzņēmuma tirgus daļas pieaugums ir saistīts nevis ar  konkurētspējīgāku  uzņēmējdarbību,  bet
      gan ar vienkāršu dempinga pārcelšanu uz Kopienu, saliekot ražojumu Kopienā, tādējādi apdraudot pasākumu efektivitāti.

(86)  Tādēļ jāatzīmē – vismaz vienā gadījumā  izmeklēšanā  tika  atklāts,  ka  šādai  darbībai  Kopienā  ir  tikai  viens  iemesls:  pasākumi  un
      nepieciešamība no tiem izvairīties. (sk. (49) apsvērumu).

5.1.5. Secinājumi par Kopienas ražošanas nozares stāvokli

(87)  Pašreizējo Kopienas ražošanas nozares stāvokli jāskata kontekstā ar spēkā esošajiem pasākumiem.

(88)  Pārdošana Kopienas tirgū, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums līdz 2004. gadam ievērojami palielinājās.  Līdz  2004. gadam  palielinājās
      arī rentabilitāte un ražīgums, vienlaikus samazinot darbaspēka izmaksas. Līdz  2004. gadam  pozitīva  tendence  bija  arī  naudas  plūsmai,
      ienākumam no ieguldījumiem un krājumiem.

(89)  Tomēr attiecīgajā laika posmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļai bija negatīva tendence, zaudējot  vairāk  nekā  20  procentu  punktu.
      Kopš 2000. gada Kopienā ir pieaugusi citu uzņēmēju darbība, kuri arī, iespējams, ražo TKS. Kopā ar importu no Japānas  par  dempinga  cenām
      tas nav ļāvis Kopienas ražošanas nozarei savās pārdošanas cenās atspoguļot pieaugušās izmaksas saistībā ar TKS P&A, ražošanu un  pārdošanu,
      kā rezultātā izmeklēšanas periodā rentabilitāte ir negatīva.

(90)  Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītājus ietekmējušas arī dempinga cenas šajos tirgos, liekot tai ievērojami  (par  vairāk  nekā  30%)
      samazināt savas vidējās cenas uz trešām valstīm, kas savukārt kopumā negatīvi ietekmējis ražošanas nozares rentabilitāti. Tas skaidri rāda,
      kā Kopienas TKS tirgus varētu attīstīties bez pasākumiem.

(91)  Kopumā jāsecina, ka ražošanas nozares stāvoklis kopumā līdz 2004. gadam ir uzlabojies, tomēr daži  rādītāji  (piemēram,  pārdošanas  apjoms
      Kopienā, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma) izmeklēšanas perioda laikā no  pozitīviem  kļuvuši  negatīvi.  Tādējādi
      jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanas izmeklēšanu ir  uzlabojies  un  šī  nozare  ir
      parādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga, ievērojami samazinot nemainīgās izmaksas un uzlabojot ražīgumu.  Tomēr  tā  vēl  nav
      pilnībā atveseļojusies un tādēļ joprojām ir ļoti trausla un neaizsargāta, kā to liecina notikumu attīstība izmeklēšanas periodā.

6. KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

6.1. Paredzamā apjoma un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, ja pasākumi tiktu atcelti

(92)  Jāatgādina, ka (43) apsvērumā tika secināts, ka, beidzoties aizsardzības pasākumiem, Kopienā  iespējama  būtiska  Japānas  eksporta  apjoma
      palielināšanās par dempinga cenām.

(93)  Pētot papildu importa par dempinga cenām iespējamo ietekmi uz Kopienas  ražošanas  nozari,  jāatzīmē,  ka  ievērojams  importa  apjoms  par
      dempinga cenām nekavējoties pamatīgi samazinātu cenas Kopienas tirgū, jo Kopienas ražošanas nozare  visticamāk  vispirms  censtos  saglabāt
      savu tirgus daļu un ražošanas līmeni, kā attiecīgajā laika posmā bija vērojams saistībā ar pārdošanu uz  trešām  valstīm.  Ja  tā  notiktu,
      Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes zudums būtu ievērojams un pasliktinātos tās finanšu situācija.

(94)  Jāatgādina, ka TKS tirgū ražotāja izdzīvošana ir atkarīga arī no tā spējas  turēties  līdzi  jaunākajai  tehnoloģiju  attīstībai  un  tādēļ
      pienācīgi ieguldīt P&A, mūsdienīgās ražošanas iekārtās un darbinieku apmācībā.  Tādēļ  ir  ļoti  svarīgi,  lai  Kopienas  ražošanas  nozare
      sasniegtu zināmu rentabilitātes līmeni, kuru var sasniegt, uzturot pārdošanas cenu tādā līmenī, kas ļauj segt šos  izdevumus.  Skaidrs,  ka
      pie cenu samazināšanās, ko izraisītu iespējamais imports no Japānas par dempinga cenām, vienīgais Kopienas ražotājs, kurš nav  saistīts  ar
      Japānas ražotājiem eksportētājiem, piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa imports  par  dempinga  cenām,  un  visticamāk  šādā  situācijā
      neizdzīvotu, ņemot vērā Japānas ražotāju eksportētāju ļoti zemās cenas pārdošanai uz trešām valstīm.

(95)  Saskaņā ar informāciju no 14. panta 6. punkta datubāzes līdz 2004. gadam imports par dempinga cenām palielinājās vairāk nekā  trīs  reizes,
      bet attiecīgajā laika posmā – par vairāk nekā 50%. Kā norādīts iepriekš, iespējams, ka bez antidempinga pasākumiem Kopienas tirgū turpinātu
      nonākt lieli daudzumi par ļoti zemām cenām – ievērojami zem Kopienas ražošanas nozares cenām.

(96)  Faktiski, ja Japānas ražotāji eksportētāji eksportētu uz Kopienu par cenām, kas līdzīgas tām, kuras tie  piedāvājuši  trešām  valstīm,  var
      sagaidīt, ka tās būtu par apmēram 30% zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Šāda cenu  stratēģija  kopā  ar  Japānas  eksportētāju
      spēju Kopienas tirgum piegādāt ievērojamus daudzumus, visticamāk samazinātu cenas Kopienas tirgū,  tādējādi  negatīvi  ietekmējot  Kopienas
      ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

6.2. Secinājumi par kaitējuma atsākšanās iespējamību

(97)  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšana visticamāk  izraisītu  to,  ka  atsākas  būtisks  kaitējums  Kopienas
      ražošanas nozarei.

7. KOPIENAS INTERESES

7.1. Ievads

(98)  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika izskatīts, vai spēkā esošo antidempinga  pasākumu  pagarināšana  būtu  pretrunā  Kopienas  interesēm
      kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, tika izvērtēts, kas interesē visas dažādās iesaistītās personas, t.i., Kopienas  ražošanas  nozari
      un citus Kopienas ražotājus, attiecīgā ražojuma lietotājus un izejmateriālu piegādātājus.

(99)  Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās netika atzīts, ka pasākumu pieņemšana un to turpmākā pagarināšana būtu  pret  Kopienas  interesēm.
      Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir otrā pārskatīšana sakarā  ar  pasākumu  termiņa  izbeigšanos,  analizējot  situāciju,  kādā  antidempinga
      pasākumi ir spēkā jau kopš 1994. gada.

(100) Pamatojoties uz to, tika izskatīts, vai, neskatoties uz secinājumu par to, ka var turpināties un/vai atsākties dempings  un  var  atsākties
      kaitējums, ir pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.

7.2. Kopienas ražošanas nozares intereses

(101) Kopienas ražošanas nozare ir vienīgais TKS ražotājs, kas nav saistīts ar Japānas  ražotājiem  eksportētājiem.  Tā  ir  pierādījusi,  ka  ir
      dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas var pielāgoties tirgus mainīgajiem apstākļiem.  To  apliecināja  tās  centieni  racionalizēt  ražošanu,
      samazināt izmaksas un palielināt ražīgumu, kā arī nepārtrauktie ieguldījumi tehnoloģiski attīstītāku produktu ražošanā.

(102) Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanās attiecīgajā laika posmā liecina par to, ka  tā  ir  guvusi  labumu  no  pasākumu
      turpināšanās un ka ir atjaunota faktiska konkurence. Neraugoties uz tās rentabilitātes uzlabošanos,  tā  vēl  nav  sasniegusi  tādu  peļņas
      līmeni, kas šāda tehnoloģiju produkta jomā būtu sagaidāms.  Tomēr,  kā  minēts  iepriekš,  jāsecina,  ka,  neturpinot  pasākumus,  Kopienas
      ražošanas nozares stāvoklis visticamāk ievērojami pasliktinātos un pastāv pat tās slēgšanas iespējamība, kā aprakstīts (93) apsvērumā.  Tas
      apdraudētu vairāk nekā 100 darbavietu, kas tieši saistītas ar attiecīgo ražojumu.

(103) Tāpat tādu augsto tehnoloģiju produktu kā TKS ražošanai Kopienā un jo īpaši P&A saistībā ar šo ražošanu ir nozīmīga ietekme  arī  uz  citām
      nozarēm. Tas sevišķi attiecas uz CCD bloka ražošanu, jo tā sastāvdaļas tiek izmantotas arī citur, piemēram,  drošības  sistēmās,  medicīnā,
      rūpniecībā un telekomunikācijās. Turklāt TKS ražojošas Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana ietekmē visu  televīzijas  nozari,  t.i.,  no
      apraides aprīkojuma attīstības un ražošanas līdz televizoru un videomagnetofonu  ražošanai,  bet  tuvākajā  nākotnē  tā  var  arī  ietekmēt
      standartus, kas noteikti Kopienas televīzijas sektorā. Tādējādi tiek uzskatīts,  ka  šīs  augsto  tehnoloģiju  rūpniecības  izzušanai  būtu
      negatīva ietekme uz televīzijas nozari kopumā.

(104) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ir nepieciešams pagarināt esošos pasākumus,  lai  novērstu  negatīvo  ietekmi,  kuru  izraisa
      imports par dempinga cenām, kas varētu apdraudēt šīs Kopienas ražošanas nozares pastāvēšanu un arī virkni specializētu darbavietu.

7.3. Citu Kopienas ražotāju intereses

(105) Attiecībā uz citu Kopienas TKS ražotāju interesēm jāatzīmē, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai  viens  no  tiem.  Šis  ražotājs,  kas  ir
      saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, iebilda pret pasākumu  turpināšanu,  bet  apgalvoja,  ka  pasākumi  dod  tam  priekšrocības
      konkurencē ar citiem Japānas ražotājiem eksportētājiem, no kurām tas negribētu atteikties.

(106) Tā kā otrs iespējamais Kopienas ražotājs nesadarbojās, jāsecina, ka Kopienas  ražotāju,  kas  sadarbojās,  pasākumu  pagarināšana  negatīvi
      neietekmēs. Spēkā esošo pasākumu pagarināšana sekmē tā ieguldījumus Kopienā tāpat kā pēc pasākumu pagarināšanas 2000. gadā.

7.4. Lietotāju intereses

(107) Komisija arī nosūtīja anketas divdesmit pieciem TKS lietotājiem. Tikai četri lietotāji sadarbojās izmeklēšanā. Šie lietotāji ir  licencētas
      apraides kompānijas, kas pārraida savas programmas, izmantojot savu aprīkojumu. Tie iepirkumus veica tieši no TKS ražotājiem neatkarīgi  no
      tā, vai aprīkojums ražots Kopienā, vai eksportētājvalstī, un tie ir lielākās daļas TKS lietotāju reprezentatīvs paraugs.

(108) Viens lietotājs apgalvoja, ka neplāno nākamajos piecos gados iegādāties ievērojamu skaitu TKS un  ka  tādēļ  pasākumu  pagarināšana  nekādi
      neietekmēs tā uzņēmējdarbību.

(109) Cits lietotājs apgalvoja, ka plāno pāriet uz augstas izšķirtspējas ražojumiem un ka gadījumā, ja pasākumu darbība  izbeigtos,  palielinātos
      piegādātāju skaits Kopienā, kā rezultātā mainītos cenas un notiktu ražojumu jauninājumi. Tāpat tika apgalvots, ka  kameru  izcelsmes  avota
      maiņa nav reāla, jo TKS nav parasta patēriņa prece vai pamatprodukts.

(110) Trešais lietotājs paziņoja, ka iestājas pret antidempinga pasākumu pagarināšanu, jo tā rezultātā samazinātos konkurence  un  būtu  pieejams
      mazāk modeļu. Turklāt tika apgalvots, ka īstermiņā nav lielu iespēju pāriet no viena ražotāja uz citu.

(111) Ceturtais lietotājs apgalvoja, ka tas nevar paredzēt ietekmi, ja pasākumi tiktu saglabāti.

(112) Jāatzīmē, ka šobrīd Kopienā uzņēmējdarbību veic vismaz divi Japānas ražotāji eksportētāji,  kas  turpina  konkurēt  ar  Kopienas  ražošanas
      nozari. Daži lietotāji ir turpinājuši pirkt Japānas TKS neatkarīgi no tā, vai tās ir importētas, vai ražotas Kopienā. Tādēļ nevar  secināt,
      ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir pilnīgi novērsuši konkurenci starp dažādajiem TKS piegādātājiem.  Redzams,  ka  kopš  antidempinga
      pasākumu noteikšanas ir samazinājies TKS imports no Japānas, bet tas ir sakarā ar to, ka Japānas ražotāji eksportētāji nav  spējuši  pārdot
      ražojumus Kopienā par cenām, kas nav dempinga cenas.

(113) Attiecībā uz iespēju mainīt TKS piegādātājus jāatzīmē, ka antidempinga pasākumu mērķis nav piespiest pāriet pie cita TKS  piegādātāja,  bet
      gan izveidot vienlīdzīgus apstākļus, novēršot negodīgu tirdzniecības praksi. Turklāt,  ja  sakarā  ar  spēkā  esošo  antidempinga  pasākumu
      likvidēšanu Kopienas TKS ražošanas nozare izzustu, tā rezultātā acīmredzami samazinātos konkurence un Kopienas TKS lietotāji kļūtu atkarīgi
      no Japānas tehnoloģijas. Īpaši svarīgs ir šis pēdējais aspekts, jo TKS ražotājiem  var  būt  svarīga  loma  apraides  standartu  noteikšanā
      nākotnē. Kopiena acīmredzami būtu neizdevīgā situācijā, ja tai nebūtu pietiekami spēcīga šā ražojuma ražotāja.

(114) Saskaņā ar konstatējumiem agrākajās izmeklēšanās tika secināts, ka TKS nav nozīmīgs izmaksu faktors lietotājiem, jo pārraižu veidošanā  tās
      ir tikai maza daļa no kopējām izmaksām. Kameru sistēmas,  uz  kurām  attiecas  antidempinga  pasākumi,  tiešām  ir  tikai  daļa  no  kopējā
      aprīkojuma, kas apraides kompānijai vajadzīgs. Tāpat, apskatot apraides kompānijas kopējās  un  ne  tikai  aprīkojuma  izmaksas,  TKS,  kam
      piemēro antidempinga maksājumus, izmaksu procentuālā daļa ir vēl mazāka, jo ir citas  lielākas  izmaksas,  piemēram,  programmu  veidošana,
      personāls, pieskaitāmās izmaksas u.c., kas ievērojami pārsniedz pašu TKS cenu.

(115) Kopumā izmeklēšanā tika secināts, ka ietekme uz lietotājiem ir ierobežota, salīdzinot ar apraides kompāniju globālo apgrozījumu, t.i.,  TKS
      iegāde ir mazāk nekā 0,2% no apraides kompāniju kopējā apgrozījuma. Tāpat mūsdienās vidējais TKS izmantošanas  ilgums  ir  apmēram  septiņi
      gadi, dažkārt desmit gadi, kas nozīmē, ka TKS lietotājiem nav izmaksu faktors, kas bieži atkārtojas.

(116) Tādējādi tiek secināts – tā kā pasākumi  noteiktu  laika  posmu  jau  ir  spēkā  un  tiks  saglabāti  tādā  pašā  līmenī,  to  pagarināšana
      nepasliktinās lietotāju stāvokli. Turklāt lietotājiem joprojām būs pieejamas TKS,  ko  nav  ražojusi  Kopienas  ražošanas  nozare.  Jebkurā
      gadījumā nav pamata apgalvot, ka iespējamā ietekme uz lietotājiem būtu spēcīgāka nekā nepieciešamība novērst kaitējumu  izraisoša  dempinga
      tirdzniecību kropļojošo ietekmi un atjaunot faktisku konkurenci.

(117) Visbeidzot jāatgādina, ka tad, ja pasākumi tiks noteikti, (6) apsvērumā aprakstītajā paralēlajā izmeklēšanā tiks de facto pārskatīti  spēkā
      esošie pasākumi un atjaunināts to līmenis.

7.5. Iepriekšējo nozaru intereses

(118) No deviņiem izejmateriālu piegādātājiem, ar kuriem sazinājās, tikai viens atbildēja uz anketas jautājumiem  un  piekrita  šajā  izmeklēšanā
      sadarboties. Šis uzņēmums piegādā lielu daļu TKS, tādēļ tā darbība ir šā ražojuma izejmateriālu piegādātāju reprezentatīvs paraugs.

(119) Šā piegādātāja pārdošanas apjomi Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama daļa no uzņēmuma kopējā apgrozījuma  attiecībā  uz  šo  ražojumu.
      Uzņēmums apalvoja, ka pasākumu pagarināšanas gadījumā  izejmateriālu  ražošana  turpinātos.  Savukārt,  ja  pasākumi  tiktu  atcelti,  būtu
      apdraudēta tā salikšanas jauda, jo tas nespēj samazināt cenas.

(120) Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana pozitīvi ietekmēs TKS iepriekšējās nozares.

7.6. Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

(121) Viens importētājs, kas arī ražo TKS Kopienā un ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, apgalvoja, ka,  neraugoties  uz  to,  vai
      pasākumi turpināsies, tas neplāno samazināt ražošanu Kopienā.

(122) Tādējādi jāsecina, ka pat tad, ja spēkā esošie pasākumi tiks pagarināti, Kopienas ražošanas nozare turpinās  saskarties  ar  konkurenci  no
      citiem ražotājiem Kopienā, kuri ražo un pārdod TKS. Tāpēc lietotāji tāpat kā līdz šim varēs iegādāties Japānas zīmolu TKS.

(123) Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir iemesli uzskatīt, ka  varētu  tikt  apdraudēta  Kopienas  ražošanas
      nozares pastāvēšana (sk. (94) apsvērumu iepriekš). Ja tā notiktu, TKS ražotu tikai Japānas ražotāji (vai ar  tiem  saistīti  uzņēmumi),  kā
      rezultātā Kopiena būtu atkarīga no vēl mazāka skaita ražotāju.

(124) Tādēļ tiek secināts, ka pasākumu turpināšanai būs  pozitīva  ietekme  uz  konkurences  saglabāšanu  un  tirdzniecību  kropļojošās  ietekmes
      novēršanu.

7.7. Secinājums par Kopienas interesēm

(125) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav nekādu uz Kopienas interesēm balstītu pārliecinošu iemeslu nesaglabāt  spēkā  esošos
      antidempinga pasākumus.

8. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

(126) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt  spēkā  esošo
      pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli.

(127) No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punkta noteikumiem jāsaglabā Japānas izcelsmes TKS importam  piemērojamie
      antidempinga pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

                                                                     1. pants

1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu un to daļu importam ar KN kodu  ex 8525 30 90
(TARIC kods 8525 30 90 10), ex 8537 10 91 (TARIC kods  8537 10 91 91),  ex 8537 10 99  (TARIC  kods  8537 10 99 91),  ex 8529 90 81  (TARIC  kods
8529 90 81 38), ex 8529 90 95 (TARIC kods 8529 90 95 30), ex 8543 89 97 (TARIC kods 8543 89 97 15),  ex 8528 21 14  (TARIC  kods  8528 21 14 10),
ex 8528 21 16 (TARIC kods 8528 21 16 10) un ex 8528 21 90 (TARIC kods 8528 21 90 10).

2. Televīzijas kameru sistēmas var sastāvēt no šādu daļu kombinācijas, kas importētas kopā vai atsevišķi:

a) kameras galva ar trim vai vairāk sensoriem (12 mm vai vairāk lādiņpārneses ierīces uztvērējierīces) ar vairāk nekā 400 000  pikseļiem  katram,
ko var pievienot aizmugures adapterim un kam signāla un trokšņa attiecības specifikācija pie normāla pastiprinājuma ir 55 dB vai vairāk;  vai  nu
vienā gabalā, ar kameras galvu un adapteri vienā korpusā, vai atsevišķi;

b) skatu meklētājs (diagonāle 38 mm vai vairāk);

c) bāzes stacija vai kameras vadības bloks (CCU), kas pievienots kamerai ar vadu;

d) atsevišķu kameru darbības vadības pults (OCP) kameras vadībai (t.i., krāsas regulēšanai, lēcas atvēršanai vai diafragmai);

e) galvenā vadības pults (MCP) vai galvenā uzstādīšanas ierīce (MSU) ar izvēlētās kameras rādītāju vairāku  tālvadības  kameru  pārskatīšanai  un
regulēšanai.

3. Šis maksājums neattiecas uz:

a) lēcām (TARIC papildu kods A727);

b) videokasešu magnetofoniem (TARIC papildu kods A727);

c) kameru galvām ar ierakstīšanas ierīci tajā pašā, neatdalāmā korpusā (TARIC papildu kods A727);

d) profesionālajām kamerām, ko nevar izmantot apraidei (TARIC papildu kods A727);

e) profesionālajām kamerām, kas minētas pielikumā (TARIC papildu kods 8786 un 8969).

4. Ja televīzijas kameru sistēma tiek importēta ar lēcu, Kopienas brīvas robežpiegādes vērtība, ko izmanto,  piemērojot  antidempinga  maksājumu,
ir televīzijas kameru sistēmu vērtība bez lēcas. Ja šī vērtība faktūrā nav noteikta,  importētājs  deklarē  lēcas  vērtību,  kad  to  laiž  brīvā
apgrozībā, un iesniedz par to atbilstošus pierādījumus un informāciju.

5. Antidempinga maksājuma likme ir 96,8 % no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas (TARIC papildu kods  8744),  izņemot
ražojumus, ko ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, kuriem ir šāda likme:

     – Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC papildu kods: 8741),

     – Sony Corporation: 108,3 % (TARIC papildu kods: 8742),

     – Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARIC papildu kods: 8743).

6. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

                                                                     2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē [...]

      Padomes vārdā —
      priekšsēdētājs

                                                                    PIELIKUMS

Profesionālās kameru sistēmas, kas nav televīzijas kameru sistēmas (apraides kameru sistēmas) un kas ir atbrīvotas no antidempinga pasākumiem

|Uzņēmuma        |Kameru galvas         |Skatu meklētājs     |Kameras vadības ierīce  |Darbības      |Galvenā vadības   |Kameru adapteri     |
|nosaukums       |                      |                    |                        |vadības ierīce|ierīce            |                    |
|Sony            |DXC-M7PK              |DXF-3000CE          |CCU-M3P                 |RM-M7G        |__                |CA-325P             |
|                |DXC-M7P               |DXF-325CE           |CCU-M5P                 |RM-M7E(1)     |                  |CA-325AP            |
|                |DXC-M7PH              |DXF-501CE           |CCU-M7P                 |              |                  |CA-325B             |
|                |DXC-M7PK/1            |DXF-M3CE            |CUU-M5AP(1)             |              |                  |CA-327P             |
|                |DXC-M7P/1             |DXF-M7CE            |                        |              |                  |CA-537P             |
|                |DXC-M7PH/1            |DXF-40CE            |                        |              |                  |CA-511              |
|                |DXC-327PK             |DXF-40ACE           |                        |              |                  |CA-512P             |
|                |DXC-327PL             |DXF-50CE            |                        |              |                  |CA-513              |
|                |DXC-327PH             |DXF-601CE           |                        |              |                  |VCT-U14(1)          |
|                |DXC-327APK            |DXF-40BCE           |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-327APL            |DXF-50BCE           |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-327AH             |DXF-701CE           |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-537PK             |DXF-WSCE(1)         |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-537PL             |DXF-801CE(1)        |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-537PH             |HDVF-C30W           |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-537APK            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-537APL            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-537APH            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |EVW-537PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |EVW-327PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-637P              |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-637PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-637PL             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-637PH             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |PVW-637PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |PVW-637PL             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D30PF             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D30PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D30PL             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D30PH             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DSR-130PF             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DSR-130PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DSR-130PL             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |PVW-D30PF             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |PVW-D30PK             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |PVW-D30PL             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-327BPF            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-327BPK            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-327BPL            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-327BPH            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D30WSP(1)         |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D35PH(1)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D35PL(1)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D35PK(1)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DXC-D35WSPL(1)        |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DSR-135PL(1)          |                    |                        |              |                  |                    |
|Ikegami         |HC-340                |VF15-21/22          |MA-200/230              |RCU-240       |__                |CA-340              |
|                |HC-300                |VF-4523             |MA-200A(1)              |RCU-390(1)    |                  |CA-300              |
|                |HC-230                |VF15-39             |MA-400(1)               |RCU-400(1)    |                  |CA-230              |
|                |HC-240                |VF15-46(1)          |CCU-37                  |RCU-240A      |                  |CA-390              |
|                |HC-210                |VF5040(1)           |CCU-10                  |              |                  |CA-400(1)           |
|                |HC-390                |VF5040W(1)          |                        |              |                  |CA-450(1)           |
|                |LK-33                 |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HDL-30MA              |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HDL-37                |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HC-400(1)             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HC-400W(1)            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HDL-37E               |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HDL-10                |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HDL-40                |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HC-500(1)             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HC-500W(1)            |                    |                        |              |                  |                    |
|Hitachi         |SK-H5                 |GM-5 (A)            |RU-C1 (B)               |__            |__                |CA-Z1               |
|                |SK-H501               |GM-5-R2 (A)         |RU-C1 (D)               |              |                  |CA-Z2               |
|                |DK-7700               |GM-5-R2             |RU-C1                   |              |                  |CA-Z1SJ             |
|                |DK-7700SX             |GM-50               |RU-C1-S5                |              |                  |CA-Z1SP             |
|                |HV-C10                |GM-8A(1)            |RU-C10 (B)              |              |                  |CA-Z1M              |
|                |HV-C11                |GM-9(1)             |RU-C10 (C)              |              |                  |CA-Z1M2             |
|                |HV-C10F               |GM-51(1)            |RC-C1                   |              |                  |CA-Z1HB             |
|                |Z-ONE (L)             |                    |RC-C10                  |              |                  |CA-C10              |
|                |Z-ONE (H)             |                    |RU-C10                  |              |                  |CA-C10SP            |
|                |Z-ONE                 |                    |RU-Z1 (B)               |              |                  |CA-C10SJA           |
|                |Z-ONE A (L)           |                    |RU-Z1 (C)               |              |                  |CA-C10M             |
|                |Z-ONE A (H)           |                    |RU-Z1                   |              |                  |CA-C10B             |
|                |Z-ONE A (F)           |                    |RC-C11                  |              |                  |CA-Z1A(1)           |
|                |Z-ONE A               |                    |RU-Z2                   |              |                  |CA-Z31(1)           |
|                |Z-ONE B (L)           |                    |RC-Z1                   |              |                  |CA-Z32(1)           |
|                |Z-ONE B (H)           |                    |RC-Z11                  |              |                  |CA-ZD1(1)           |
|                |Z-ONE B (F)           |                    |RC-Z2                   |              |                  |CA-Z35(1)           |
|                |Z-ONE B               |                    |RC-Z21                  |              |                  |EA-Z35(1)           |
|                |Z-ONE B (M)           |                    |RC-Z2A(1)               |              |                  |                    |
|                |Z-ONE B (R)           |                    |RC-Z21A(1)              |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (B)            |                    |RU-Z3(1)                |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (C)            |                    |RC-Z3(1)                |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (D)            |                    |RU-Z35(1)               |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (G)            |                    |RU-3300N(1)             |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (L)            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (R)            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP- C10 (S)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (V)            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 (F)            |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10                |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A              |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (A)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (B)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (C)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (D)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (F)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (G)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (H)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (L)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (R)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (S)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (T)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (V)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |FP-C10 A (W)          |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE C (M)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE C (R)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE C (F)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE C               |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HV-C20                |                    |                        |              |                  |                    |
|                |HV-C20M               |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE-D               |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE-D (A)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE-D (B)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE-D (C)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |Z-ONE.DA(1)           |                    |                        |              |                  |                    |
|                |V-21(1)               |                    |                        |              |                  |                    |
|                |V-21W(1)              |                    |                        |              |                  |                    |
|                |V-35(1)               |                    |                        |              |                  |                    |
|                |DK-H31(1)             |                    |                        |              |                  |                    |
|                |V-35W(1)              |                    |                        |              |                  |                    |
|Matsushita      |WV-F700               |WV-VF65BE           |WV-RC700/B              |__            |__                |WV-AD700SE          |
|                |WV-F700A              |WV-VF40E            |WV-RC700/G              |              |                  |WV-AD700ASE         |
|                |WV-F700SHE            |WV-VF39E            |WV-RC700A/B             |              |                  |WV-AD700ME          |
|                |WV-F700ASHE           |WV-VF65BE (*)       |WV-RC700A/G             |              |                  |WV-AD250E           |
|                |WV-F700BHE            |WV-VF40E (*)        |WV-RC36/B               |              |                  |WV-AD500E (*)       |
|                |WV-F700ABHE           |WV-VF42E            |WV-RC36/G               |              |                  |AW-AD500AE          |
|                |WV-F700MHE            |WV-VF65B            |WV-RC37/B               |              |                  |AW-AD700BSE         |
|                |WV-F350               |AW-VF80             |WV-RC37/G               |              |                  |                    |
|                |WV-F350HE             |                    |WV-CB700E               |              |                  |                    |
|                |WV-F350E              |                    |WV-CB700AE              |              |                  |                    |
|                |WV-F350AE             |                    |WV-CB700E (*)           |              |                  |                    |
|                |WV-F350DE             |                    |WV-CB700AE (*)          |              |                  |                    |
|                |WV-F350ADE            |                    |WV-RC700/B (*)          |              |                  |                    |
|                |WV-F500HE (*)         |                    |WV-RC700/G (*)          |              |                  |                    |
|                |WV-F-565HE            |                    |WV-RC700A/B (*)         |              |                  |                    |
|                |AW-F575HE             |                    |WV-RC700A/G (*)         |              |                  |                    |
|                |AW-E600               |                    |WV-RC550/G              |              |                  |                    |
|                |AW-E800               |                    |WV-RC550/B              |              |                  |                    |
|                |AW-E800A              |                    |WV-RC700A               |              |                  |                    |
|                |AW-E650               |                    |WV-CB700A               |              |                  |                    |
|                |AW-E655               |                    |WV-RC550                |              |                  |                    |
|                |AW-E750               |                    |WV-CB550                |              |                  |                    |
|                |AW-E860L              |                    |AW-RP501                |              |                  |                    |
|                |AK-HC910L             |                    |AW-RP505                |              |                  |                    |
|                |AK-HC1500G            |                    |AK-HRP900               |              |                  |                    |
|                |                      |                    |AK-HRP150               |              |                  |                    |
|JVC             |KY-35E                |VF-P315E            |RM-P350EG               |__            |__                |KA-35E              |
|                |KY-27ECH              |VF-P550E            |RM-P200EG               |              |                  |KA-B35U             |
|                |KY-19ECH              |VF-P10E             |RM-P300EG               |              |                  |KA-M35U             |
|                |KY-17FITECH           |VP-P115E            |RM-LP80E                |              |                  |KA-P35U             |
|                |KY-17BECH             |VF-P400E            |RM-LP821E               |              |                  |KA-27E              |
|                |KY-F30FITE            |VP-P550BE           |RM-LP35U                |              |                  |KA-20E              |
|                |KY-F30BE              |VF-P116E            |RM-LP37U                |              |                  |KA-P27U             |
|                |KY-F560E              |VF-P116WE(1)        |RM-P270EG               |              |                  |KA-P20U             |
|                |KY-27CECH             |VF-P550WE(1)        |RM-P210E                |              |                  |KA-B27E             |
|                |KH-100U               |                    |                        |              |                  |KA-B20E             |
|                |KY-D29ECH             |                    |                        |              |                  |KA-M20E             |
|                |KY-D29WECH(1)         |                    |                        |              |                  |KA-M27E             |
|Olympus         |MAJ-387N              |                    |OTV-SX 2                |              |                  |                    |
|                |MAJ-387I              |                    |OTV-S5                  |              |                  |                    |
|                |                      |                    |OTV-S6                  |              |                  |                    |
|                |                                                                                |
|                |Camera OTV-SX                                                                                |
|(*)Dēvēta arī par galveno uzstādīšanas ierīci (GUI) vai galveno vadības paneli (GVP).                                                        |
|(1) Modeļi, uz ko pasākumi neattiecas ar nosacījumu, ka atbilstošā trīsdzīslu sistēma vai trīsdzīslu adapteris netiek pārdots EK tirgū.      |

-----------------------
[1]   OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).
[2]   OV L 111, 30.4.1994., 106. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1754/2004 (OVL 313, 12.10.2004., 1. lpp.).
[3]   OV L 244, 29.9.2000., 38. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1454/2005 (OV L 231, 8.9.2005., 1. lpp.).
[4]   OV C 309, 15.12.2004., 2. lpp.
[5]   OV C 239, 29.9.2005., 9. lpp.
[6]   OV C 117, 18.5.2006., 8. lpp.