               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.9.2019
            COM(2019) 410 final
            2019/0191(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē saistībā ar lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstīto valstu produktiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstītām valstīm.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Marakešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu

               Marakešas līgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir šā līguma Puse.

               2.2.Ministru konference un Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padome

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferenču sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

               Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.

               2.3.Paredzētais PTO Vispārējās padomes akts

               Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu pienākumu, kas uzlikts kādam dalībniekam, izņēmuma gadījumos var atcelt.

               Pēc Čīles, Ķīnas, Indijas, Taizemes un Turcijas (“līdzatbalstītājas”) lūguma PTO Vispārējai padomei atbilstīgi PTO līguma IX panta 3. un 4. punktam ir jāpieņem lēmums pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstītām valstīm (VAV) (turpmāk “paredzētais akts”).

               Pašreizējais izņēmums attiecībā uz vismazāk attīstītām valstīm zaudē spēku 2019. gada 30. jūnijā. Tāpēc paredzētā akta mērķis ir pagarināt šo izņēmumu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2029. gada 30. jūnijam.

               Paredzētais akts būs saistošs PTO dalībvalstīm saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, kā arī II panta 2. punktu, kas paredz, ka: “Līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos <…>, ir šī Līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā Dalībvalstīm.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Līdzatbalstītājas lūdza pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu no pienākuma izpildes saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu, ļaujot jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot vismazāk attīstīto valstu (kuras par tādām noteikusi Apvienoto Nāciju Organizācija) produktiem preferenciālu tarifu režīmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2029. gada 30. jūnijam, nepiemērojot tādas pašas tarifa likmes līdzīgiem produktiem no citām dalībvalstīm.

               Līdzatbalstītājas iesniedza lūgumu saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. un 4. punktu. Tās šo lūgumu pamato ar VAV īpašo neaizsargātību un specifiskām strukturālām grūtībām, ar kurām šīs valstis saskaras globālajā ekonomikā, kā arī uz to, cik svarīgi ir uzlabot šo valstu efektīvu līdzdalību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, piešķirot tām jēgpilnu piekļuvi tirgum, tādējādi atbalstot to ražošanas un eksporta bāzes dažādošanu.

               Šis būs otrais pagarinājums izņēmumam no preferenciālā tarifu režīma VAV, ko sākotnēji piešķīra 1999. gada 15. jūnija līdz 2009. gada 30. jūnijam
                  1
                un 2009. gada 27. maijā pagarināja līdz 2019. gada 30. jūnijam
                  2
               .

               Šā izņēmuma pagarināšana negatīvi neietekmēs ne Savienības ekonomiku, ne tirdzniecības attiecības ar valstīm, kuras gūst labumu no šā izņēmuma. Savienība ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” VAV nodrošina pilnīgu beznodokļu un bezkvotu piekļuvi un atbalsta arī citu PTO dalībvalstu, tostarp jaunattīstības valstu, centienus nodrošināt preferenciālu tarifu režīmu VAV. Savienība turklāt uzskata, ka ir vajadzīgs juridisks akts, lai jaunattīstības valstis varētu nodrošināt šādas preferences, ņemot vērā to, ka PTO iespēju došanas klauzula dod šādu iespēju tikai attīstītām dalībvalstīm. Tāpēc ar nostāju, kura Savienībai jāpieņem Vispārējā padomē, vajadzētu atbalstīt šā izņēmuma pagarināšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu
                  3
               ”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PTO Vispārējā padome ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, PTO līgumu.

               Akts, kuru Vispārējā padome tiek aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu un IX panta 3. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā PTO Vispārējās padomes akts īstenos PTO līguma noteikumus attiecībā uz izņēmumiem, ir lietderīgi to pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0191 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē saistībā ar lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstīto valstu produktiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marakešas līgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu “Līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos (turpmāk tekstā “Daudzpusējie tirdzniecības līgumi”), ir šī Līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā Dalībvalstīm.”

               (3)Saskaņā ar IX panta 3. punktu Ministru konference izņēmuma gadījumos var lemt par pienākuma atcelšanu, kas dalībniekam uzlikts ar PTO līgumu vai jebkādu no daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem.

               (4)PTO līguma IX panta 3. un 4. punktā ir noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piemēro izņēmumus attiecībā uz daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, kas atrodami PTO līguma 1A, 1B vai 1C pielikumā un to pielikumos.

               (5)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus visos jautājumos saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               (6)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu PTO Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru Konferences sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome. Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.

               (7)PTO dalībvalstis 1999. gada 15. jūnijā piešķīra izņēmumu no pienākumu izpildes saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu ciktāl tas nepieciešams, lai ļautu jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībnieces, piemērot vismazāk attīstīto valstu (kuras par tādām noteikusi Apvienoto Nāciju Organizācija) produktiem preferenciālu tarifu režīmu līdz 2009. gada 30. jūnijam, nepiemērojot tādas pašas tarifa likmes līdzīgiem produktiem no citām dalībvalstīm. PTO dalībvalstis 2009. gada 27. maijā pagarināja izņēmumu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam.

               (8)Saskaņā ar PTO nolīguma IX panta 3. un 4. punktu Čīle, Ķīna, Indija, Taizeme un Turcija (“līdzatbalstītājas”) iesniedza Vispārējai padomei lūgumu pieņemt lēmumu pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstīto valstu produktiem no 2019. gada 1. jūlija līdz 2029. gada 30. jūnijam.

               (9)Līdzatbalstītājas šo lūgumu pamato ar vismazāk attīstīto valstu īpašo neaizsargātību un specifiskām strukturālām grūtībām, ar kurām šīs valstis saskaras globālajā ekonomikā, kā arī uz to, cik svarīgi ir uzlabot šo valstu efektīvu līdzdalību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, piešķirot tām jēgpilnu piekļuvi tirgum, tādējādi atbalstot to ražošanas un eksporta bāzes dažādošanu.

               (10)Šā izņēmuma piemērošana negatīvi neietekmēs ne Savienības ekonomiku, ne arī Savienības tirdzniecības attiecības ar valstīm, kuras gūst labumu no šā izņēmuma. Turklāt Savienība nodrošina vismazāk attīstītām valstīm pilnīgu beznodokļu un bezkvotu piekļuvi ar programmu “Viss, izņemot ieročus” un atbalsta arī citu PTO dalībvalstu centienus nodrošināt tirdzniecības preferences VAV.

               (11)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Eiropas Komisijai Savienības vārdā ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, lai saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu atbalstītu līdzatbalstītāju lūgumu pagarināt izņēmumu, jo izņēmuma pagarināšana būs saistoša PTO dalībvalstīm,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā Eiropas Komisijai ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir atbalstīt PTO izņēmuma pagarināšanu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstīto valstu produktiem no 2019. gada 1. jūlija līdz 2029. gada 30. jūnijam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        WT/L/304.

                     (2)

                        WT/L/759.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI: EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.9.2019
            COM(2019) 409 final
            2019/0190(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot preferenciālu tarifu režīmu saskaņā ar ASV Karību jūras baseina Ekonomiskās atveseļošanas aktu (”FMT:ItalicCBERA”)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot preferenciālu tarifu režīmu saskaņā ar ASV Karību jūras baseina Ekonomiskās atveseļošanas aktu (“CBERA”).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Marakešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu

               Marakešas līgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir šā līguma Puse.

               2.2.Ministru konference un Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padome

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferenču sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

               Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.

               2.3.Paredzētais PTO Vispārējās padomes akts

               Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu pienākumu, kas uzlikts kādam dalībniekam, izņēmuma gadījumos var atcelt.

               Pēc Amerikas Savienoto Valstu lūguma PTO Vispārējai padomei atbilstīgi PTO līguma IX panta 3. un 4. punktam ir jāpieņem lēmums pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu, kas ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot preferenciālu tarifu režīmu saskaņā ar CBERA (turpmāk “paredzētais akts”).

               Pašreizējais izņēmums CBERA zaudē spēku 2019. gada 31. decembrī. Tāpēc, atsaucoties uz ASV lūgumu, paredzētā akta mērķis ir pagarināt izņēmumu līdz 2025. gada 30. septembrim.

               Paredzētais akts būs saistošs PTO dalībvalstīm saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, kā arī II panta 2. punktu, kas paredz, ka: “Līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos, <…> ir šī Līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā Dalībvalstīm.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Amerikas Savienotās Valstis lūdza pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu ASV pienākumiem, kas noteikti 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) I panta 1. punktā un GATT 1994 XIII panta 1. un 2. punktā, lai Amerikas Savienotās Valstis varētu piemērot beznodokļu režīmu attiecināmiem produktiem, kuru izcelsme ir Centrālamerikas un Karību jūras reģiona valstīs un teritorijās (“saņēmējvalstis”) saskaņā ar CBERA no 2020. gada 1. janvāra līdz 2025. gada 30. septembrim.

               Amerikas Savienotās Valstis iesniedza lūgumu saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. un 4. punktu. Lūgums tiek pamatots ar lielu nabadzības un nestabilitātes izplatību Karību jūras baseina valstīs, jo īpaši Haiti, norādot, ka šo mazo valstu ekonomiskās izredzes vēl vairāk sarežģī to uzņēmība pret dabas katastrofām. Ieguvumi no CBERA ir paredzēti, lai palielinātu ekonomiskās iespējas un vairotu reģiona stabilitāti un pārticību.

               Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu apgalvojumu beznodokļu režīmam, kas tiek piešķirts saskaņā ar CBERA, nevajadzētu skart citu dalībvalstu intereses, kuras negūst labumu no šā režīma, un gaidāms, ka šāda beznodokļu režīma darbības termiņa pagarināšana neizraisīs tādu Amerikas Savienoto Valstu uz CBERA attiecināmu produktu importa ievērojamu novirzīšanu, kuru izcelsme ir valstīs, kas nav saņēmējvalstis.

               Šis būs piektais pagarinājums izņēmumam no preferenciālā tarifu režīma, kas sākotnēji tika piešķirts 1985. gada 15. februārī uz laikposmu no 1984. gada 1. janvāra līdz 1995. gada 30. septembrim
                  1
               , un pašlaik tas ir spēkā līdz 2019. gada 31. decembrim
                  2
               .

               Šā izņēmuma pagarināšana negatīvi neietekmēs ne Savienības ekonomiku, ne tirdzniecības attiecības ar valstīm, kuras gūst labumu no šā izņēmuma. Turklāt Savienība atbalsta pasākumus cīņai pret nabadzību un par stabilitāti. Tāpēc ar nostāju, kura Savienībai jāpieņem Vispārējā padomē, vajadzētu atbalstīt izņēmuma pagarināšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu
                  3
               ”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PTO Vispārējā padome ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, PTO līgumu.

               Akts, kuru Vispārējā padome tiek aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu un IX panta 3. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā PTO Vispārējās padomes akts īstenos PTO līguma noteikumus attiecībā uz izņēmumiem, ir lietderīgi to pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0190 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot preferenciālu tarifu režīmu saskaņā ar ASV Karību jūras baseina Ekonomiskās atveseļošanas aktu (”CBERA”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marakešas līgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu “Līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos (“Daudzpusēji tirdzniecības līgumi”), ir šī Līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā Dalībvalstīm.”

               (3)Saskaņā ar IX panta 3. punktu Ministru Konference izņēmuma gadījumos var lemt par pienākuma atcelšanu, kas dalībniekam uzlikts ar PTO līgumu vai jebkādu no daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem.

               (4)PTO līguma IX panta 3. un 4. punktā ir noteiktas procedūras saskaņā ar kurām piemēro izņēmumus attiecībā uz daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, kas atrodami PTO līguma 1A, 1B vai 1C pielikumā un to pielikumos.

               (5)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus visos jautājumos saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               (6)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu PTO (“Pasaules Tirdzniecības organizācija”) Ministru Konferences sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

               (7)Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.

               (8)Amerikas Savienotajām Valstīm 1985. gada 15. februārī tika piemērots pienākumu izpildes izņēmums saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu laikposmam no 1984. gada 1. janvāra līdz 1995. gada 30. septembrim. PTO dalībvalstis 1995. gada 15. novembrī atjaunoja izņēmumu līdz 2005. gada 30. septembrim un 2009. gada 29. maijā atkārtoti — līdz 2014. gada 31. decembrim. PTO dalībvalstis 2015. gada 5. maijā pagarināja izņēmumu saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu līdz 2019. gada 31. decembrim un paplašināja šo izņēmumu, lai ietvertu tajā GATT XIII panta 1. un 2. punktu, ciktāl tas bija nepieciešams, lai Amerikas Savienotās Valstis varētu piemērot beznodokļu režīmu tādu attiecināmu produktu importam, kura izcelsme ir saņēmējvalstīs, kas noteiktas saskaņā ar CBERA noteikumiem.

               (9)Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. un 4. punktu Amerikas Savienotās Valstis iesniedza lūgumu Vispārējai padomei pieņemt lēmumu pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu, lai Amerikas Savienotās Valstis varētu piemērot beznodokļu režīmu attiecināmiem produktiem, kuru izcelsme ir Centrālamerikas un Karību jūras reģiona valstīs un teritorijās, saskaņā ar CBERA no 2020. gada 1. janvāra līdz 2025. gada 30. septembrim.

               (10)Amerikas Savienotās Valstis šo lūgumu pamato ar lielu nabadzības un nestabilitātes izplatību Karību jūras baseina valstīs, jo īpaši Haiti. Ieguvumi no CBERA ir paredzēti, lai palielinātu ekonomiskās iespējas un vairotu reģiona stabilitāti un pārticību.

               (11)Šā izņēmuma piemērošana negatīvi neietekmēs ne Savienības ekonomiku, ne arī Savienības tirdzniecības attiecības ar valstīm, kuras gūst labumu no šā izņēmuma. Turklāt Savienība atbalsta pasākumus cīņai pret nabadzību un par stabilitāti.

               (12)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā Eiropas Komisijai ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, lai saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu atbalstītu Amerikas Savienoto Valstu lūgumu pagarināt izņēmumu, jo izņēmuma pagarināšana būs saistoša PTO dalībvalstīm,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā Eiropas Komisijai ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir atbalstīt PTO izņēmuma pagarināšanu, kas ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot preferenciālu tarifu režīmu attiecināmiem produktiem, kuru izcelsme ir Centrālamerikā un Karību jūras reģiona valstīs un teritorijās, saskaņā ar ASV Karību jūras baseina Ekonomiskās atveseļošanas aktu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2025. gada 30. septembrim.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        (BISD 31S/20).

                     (2)

                        WT/L/950.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI: EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.9.2019
            COM(2019) 427 final
            2019/0202(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums lēmumam, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (turpmāk “Nolīgums”) ir noslēgts, lai savienotu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS) ar Šveices sistēmu, kas nozīmē, ka vienā sistēmā izdotas kvotas drīkstēs pārdot un izmantot atbilstības panākšanai otrā sistēmā, kā rezultātā paplašinās iespējas mazināt klimata pārmaiņas. Nolīgums stāsies spēkā 1. janvārī pēc tam, kad puses būs apmainījušās ar ratifikācijas dokumentiem vai būs devušas savu apstiprinājumu.

               2.2.Pielikumu grozījumi

               Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Nolīguma 12. pantu, atbild par tā pārvaldību un īstenošanas nodrošināšanu. Tā var nolemt pieņemt jaunus Nolīguma pielikumus vai grozīt esošos pielikumus. Tā var arī apspriest grozījumu izdarīšanu Nolīguma pantos, sekmēt viedokļu apmaiņu par pušu tiesību aktiem un veikt Nolīguma izskatīšanu.

               Apvienotā komiteja ir divpusēja struktūra, ko veido pušu (ES un Šveice) pārstāvji. Par Apvienotās komitejas pieņemtajiem lēmumiem vienojas abas puses.

               Nolīguma 13. panta 2. punktā noteikts, ka Apvienotā komiteja var nolemt pieņem jaunu šā nolīguma pielikumu vai grozīt esošu pielikumu. Lai nodrošinātu, ka sasaistītās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ir saderīgas, Nolīguma 2. pantā noteikts, ka ES ETS un Šveices ETS ir jāizpilda Nolīguma I pielikumā noteiktie būtiskie kritēriji. Saskaņā ar 10. pantu katra sistēma var pieņemt noteikumus, kas ir stingrāki par I pielikumā noteiktajiem būtiskajiem kritērijiem. Lielākā daļa ierosināto grozījumu attiecas uz I pielikumā noteiktajiem būtiskajiem kritērijiem.

               Lai Šveice varētu pilnīgi izpildīt būtiskos kritērijus (proti, Šveices ETS iekļaut aviācijas darbības) un Sasaistes nolīgums varētu stāties spēkā, tai bija jāpieņem attiecīgi valsts tiesību akti. Vairāki ierosinātie I pielikuma grozījumi iekļauj vai labo atsauces uz Šveices tiesību aktiem.

               Turklāt kopš Nolīguma parakstīšanas ir grozīti ES tiesību akti par monitoringu un ziņošanu, verifikāciju un akreditāciju, kā arī par aviācijas iekļaušanu ES ETS.

               I pielikumu groza arī tāpēc, lai iekļautu jaunus būtiskos kritērijus attiecībā uz tirgus stabilitātes rezervi, tirgus uzraudzību un attiecīgo sadarbību. Attiecībā uz būtiskajiem kritērijiem par aviācijas darbību aptvērumu un nolūkā nodrošināt, ka ir pienācīgi aptverti lidojumi starp ES un Šveici, lidojumiem no Šveices lidlaukiem uz ES lidlaukiem ar deleģēto aktu palīdzību tiks piemērots atbrīvojums, tādējādi no dienas, kad stāsies spēkā Sasaistes nolīgums, ES ETS aptvers tikai lidojumus no EEZ uz Šveices lidlaukiem, savukārt lidojumus no Šveices uz EEZ aptvers Šveices ETS. Jauns kritērijs par aviācijas operatoru kvotu nodošanu dod lielāku skaidrību par to, kā sistēmās nodrošināt izpildi.

               Gan ES, gan Šveice, gatavojoties nākamajam tirdzniecības periodam pēc 2020. gada, savas attiecīgās sistēmas plāno stiprināt. ES tiesību akti, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, jau ir stājušies spēkā, savukārt Šveicē likumdošanas procedūra, kas attiecas uz periodu pēc 2020. gada, joprojām turpinās. Attiecīgās izmaiņas ES ETS 2021.–2030. gada periodā ir atspoguļotas dažos ierosinātajos I pielikuma grozījumos. Lai nodrošinātu, ka ES ETS un Šveices ETS ir saderīgas arī 2021.–2030. gada periodā, I pielikuma A daļā ir iekļauta ievaddaļa par stacionārām iekārtām. Ievaddaļā norādīts, ka būtiskie kritēriji ir pārskatāmi tā, lai tiktu saglabāta vismaz pušu attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība, tādējādi izvairoties no oglekļa emisiju pārvirzes un konkurences izkropļojumiem starp sasaistītajām sistēmām. Te jānorāda, ka sistēmu saderību apliecina Šveices ETS izdarītie grozījumi attiecībā uz būtiskajiem kritērijiem par maksimālo robežvērtību, starptautisko kredītu izmantošanu un bezmaksas kvotu iedales apjomiem.

               Ar grozījumu I pielikuma C daļā par reģistriem precizēts, ka emisijas par 2020. gadu var segt tikai ar kvotām, kas izdotas 2013.–2020. gada periodā. Vēl cits grozījums paredz, ka kvotu pārskaitīšanā no viena konta uz citu starp pārskaitījuma iniciēšanu un izpildi jāievēro vismaz 24 stundu intervāls.

               Ņemot vērā Šveices iestāžu lomu izsoļu izpildē (I pielikuma D daļa) Šveices tirgū, izsoļu integritātes labad šķiet lietderīgi nodrošināt, ka iestādes ar tirgus uzraudzības funkcijām ir informētas par metodiku, ar ko nosaka izsoles līdzsvara cenas novirzi no relevantās kvotu cenas sekundārajā tirgū.

               Attiecīgā gadījumā ir precizēts, ka atsauces uz tiesību aktiem ir tās, kas ir spēkā dienā, kad šis Nolīgums stājies spēkā.

               Visbeidzot, II pielikumā ir iekļauts ievadteksts, kurā precizēts, ka, pirms pastāvīgas reģistru sasaistes izveides ES ETS un Šveices ETS sasaistei no 2020. gada maija tiks izmantots pagaidu risinājums.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Savā otrajā sanāksmē, kas plānota 2019. gada decembrī, Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums saskaņā ar Sasaistes nolīguma 13. panta 2. punktu, ar kuru tiks grozīts Nolīguma I un II pielikums (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta nolūks ir grozīt Sasaistes nolīguma I un II pielikumu, lai tos saskaņotu ar esošajiem tiesību aktiem ES
                  1
                un Šveicē. Grozījumi I pielikumā nodrošinās, ka abas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ir saderīgas, kā prasīts Direktīvas 2003/87/EK 25. pantā, un attiecībā uz katru būtisko kritēriju tiks ieviestas pareizās atsauces uz tiesību aktiem. Grozījumi II pielikumā paredz īslaicīgu pagaidu risinājumu abu sistēmu reģistru sasaistīšanai, ko izmantos, kamēr vēl nedarbojas reģistru pastāvīgā sasaiste.

               Paredzētais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, kurā noteikts: “Pušu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas .. atbilst vismaz I pielikumā izklāstītajiem būtiskajiem kritērijiem.”

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Padomes lēmums, kura pamatā ir šis Komisijas priekšlikums, nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumu, kas jāpieņem, lai grozītu Sasaistes nolīguma I un II pielikumu.

               Sasaistes nolīgums tika parakstīts 2017. gadā, un ES tajā nevarēja ņemt vērā norises Eiropas Savienības tiesību sistēmā, piemēram, ES ETS direktīvas pārskatīšanu, gatavojoties periodam pēc 2021. gada, tirgus stabilitātes rezerves ieviešanu un relevantos tiesību aktus par aviāciju. Šveice 2019. gada martā pieņēma tos relevantos tiesību aktus, kas abas sistēmas padara saderīgas, taču ar tiem Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā tika iekļauta arī aviācija.

               Ja Sasaistes nolīguma I un II pielikums netiktu grozīts, netiktu nodrošināta abu sistēmu saderība un nebūtu arī iespējams nodrošināt reģistru sasaisti starp Šveices ETS un ES ETS.

               Izveidot labi funkcionējošu starptautisku oglekļa tirgu, augšupēji sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, ir gan ES, gan starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa mērķis, jo tas ir veids, kā izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos klimatiskos mērķus. Šajā sakarā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izveides direktīvas 25. pants paredz, ka ES ETS var sasaistīt ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, ja tās ir obligātas un saderīgas un paredz absolūtus emisiju ierobežojumus, un Šveices sistēma šiem nosacījumiem atbilst.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

               Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētajam aktam ir juridiskas sekas, jo tas attiecas uz grozījumiem Sasaistes nolīguma I un II pielikumā.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 191. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 191. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0202 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
                  3
                (“Nolīgums”) tika parakstīts 2017. gada 23. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2240
                  4
               .

               (2)Saskaņā ar Nolīguma 13. pantu Apvienotā komiteja var izdarīt grozījumus Nolīguma pielikumos.

               (3)Apvienotā komiteja savā 2019. gada xx. xxxx sanāksmē pieņems lēmumu par grozījumiem Nolīguma I un II pielikumā.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo šie pielikumi Savienībai būs saistoši.

               (5)Tiklīdz Apvienotā komiteja būs attiecīgi grozījusi I un II pielikumu, lai ņemtu vērā relevantās izmaiņas tiesību aktos, toskait relevantos Šveices noteikumus, ar kuriem Šveices ETS tiek iekļauta aviācija, tiks uzskatīts, ka Nolīgumā izklāstītie sasaistes nosacījumi ir izpildīti un ka Savienībai būtu jāapmainās ar savu ratifikācijas instrumentu, kā paredzēts Nolīguma 21. pantā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā, ir atbalstīt to, ka Apvienotajā komitejā tiek pieņemti I un II pielikuma grozījumi, kas izklāstīti šim lēmumam pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projekta pielikumā.

               Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā par nelielām izmaiņām pielikumā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētāja

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada (OV L 350, 29.12.2017.); Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 264, 9.10.2015.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (Dokuments attiecas uz EEZ.) (OV L 76, 19.3.2018.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

                     (4)

                        OV L 322, 7.12.2017., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.9.2019
            COM(2019) 427 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā

                  AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS NR. 2/2019
                  (...),
                  ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu

               Apvienotā komiteja,

               ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
                  1
                (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 13. pantu,

               tā kā:

               (1)Kopš nolīguma parakstīšanas 2017. gada 23. novembrī ir provizoriski piemērots tā 11. līdz 13. pants.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 13. panta 2. punktu Apvienotā komiteja drīkst grozīt nolīguma pielikumus.

               (3)Šā lēmuma pielikumā iekļauti nolīguma I un II pielikuma grozījumi, ar kuriem atjaunina relevantos aspektus sākotnējos pielikumos, par kuriem vienošanās tika panākta 2015. gadā. Tajā arī paredzēts pagaidu risinājumu, lai varētu darboties ES ETS un Šveices ETS sasaiste.

               (4)Saskaņā ar I pielikuma B daļu Eiropas Savienībai atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK (grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/410; turpmāk “ETS direktīva”) 25.a pantam no ES ETS darbības jomas būtu jāatbrīvo lidojumi no Šveices lidlaukiem. Tas neskar gaisa kuģu operatoru aptvērumu ES ETS, kas balstīts uz ETS direktīvas I pielikumu, kurā noteikts, ka darbību kategorija, uz kuru attiecas šī direktīva, ietver visus lidojumus, kas ielido vai izlido no lidlauka, kurš atrodas kādas dalībvalsts teritorijā.

               (5)Nolīguma I pielikums tiks pārskatīts saskaņā ar nolīguma 13. panta 7. punktu, lai arī periodā no 2021. gada saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību. Apvienotā komiteja nodrošinās, ka ar nolīguma I pielikuma pārskatīšanu kā minimums tiek saglabāta Savienības un Šveices attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Netiks pieļauts, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nolīguma I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā nolīgums.

               Cīrihē, 2019. gada XX

               Apvienotās komitejas vārdā –

                        sekretāre no Eiropas Savienības puses

                        priekšsēdētājs

                        sekretāre no Šveices puses

                        Maja-Alexandra Dittel

                        Marc Chardonnens

                        Caroline Baumann

               PIELIKUMS

               Sasaistes nolīguma I PIELIKUMS

               BŪTISKIE KRITĒRIJI

               A. Būtiskie kritēji stacionārām iekārtām

               Šo iedaļu pārskata saskaņā ar šā nolīguma 13. panta 7. punktu, lai saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību jaunajā tirdzniecības periodā no 2021. līdz 2030. gadam, kā to ierosina Šveices valdība. Apvienotā komiteja nodrošina, ka, pārskatot šo iedaļu, kā minimums tiek saglabāta pušu attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkst pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi.

                        Būtiskie kritēriji

                        ES ETS

                        Šveices ETS

                        1.

                        Dalība ETS ir obligāta

                        Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās siltumnīcefekta gāzes (“SEG”).

                        Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās SEG.

                        2.

                        ETS aptver vismaz tās darbības, kas noteiktas:

                        -Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 rīkojuma 40. panta 1. punktā

                        -6. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        3.

                        ETS aptver vismaz tās SEG, kas noteiktas:

                        -Direktīvas 2003/87/EK II pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 rīkojuma 1. panta 1. punktā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        4.

                        Attiecībā uz ETS nosaka emisiju maksimālo robežvērtību, kas ir vismaz tikpat stingra kā tā, ko paredz:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Lineārais samazinājuma koeficients 1,74 % gadā no 2021. gada pieaugs līdz 2,2 % gadā un attieksies uz visām nozarēm, kuras norādītas direktīvas redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                                 -CO2 likuma 18. panta 1. un 2. punkts

                                 -CO2 rīkojuma 45. panta 1. punkts

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Lineārais samazinājuma koeficients ir 1,74 % gadā līdz 2020. gadam.

                        5.

                        Tirgus stabilitātes mehānisms

                        ES 2015. gadā ieviesa tirgus stabilitātes rezervi (Lēmums (ES) 2015/1814), kuras darbība tika nostiprināta ar 2018. gadā veikto ETS pārskatīšanu (Direktīva (ES) 2018/410).

                        -CO2 likuma 19. panta 5. punkts

                        -CO2 rīkojuma 48. pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Šveices tiesību aktos ir paredzēta iespēja samazināt izsolāmo kvotu apjomu, ja tirgū ekonomisku iemeslu dēļ ir ievērojams kvotu pieaugums.

                        Puses sadarbojas, lai izstrādātu piemērotu risinājumu tirgus stabilitātes nodrošināšanai.

                        6.

                        Tirgus uzraudzības līmenis ETS ir vismaz tikpat stingrs, kā to paredz:

                        -Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (MIFID II)

                        -Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (MIFIR)

                        -Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (MAR)

                        -Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (CS-MAD)

                        -Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (AMLD)

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -2007. gada 22. jūnija Federālais likums par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi

                        -2015. gada 19. jūnija Federālais likums par finanšu tirgus infrastruktūru un rīcību tirgū vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirdzniecības jomā

                        -2018. gada 15. jūnija Federālais likums par finanšu iestādēm

                        -1997. gada 10. oktobra Federālais likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanu

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Šveices finanšu tirgus regulējumā nav noteikts emisijas kvotu juridiskais raksturs. Proti, emisijas kvotas Finanšu tirgu infrastruktūras likumā nav kvalificētas kā vērtspapīri, un tāpēc tās netirgo regulētās tirdzniecības vietās. Tā kā emisijas kvotas nekvalificējas par vērtspapīriem, Šveices vērtspapīru regulējums neattiecas uz ārpusbiržas emisijas kvotu tirdzniecību otrreizējos tirgos.

                        Saskaņā ar Likumu par finanšu tirgiem par vērtspapīriem kvalificējas atvasināto instrumentu līgumi. Tas attiecas arī uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā esošais instruments ir emisijas kvotas. Uz atvasinātajiem instrumentiem, kas balstās uz emisijas kvotām un ko tirgo ārpus biržas starp nefinanšu un finanšu darījumu partneriem, attiecas Finanšu tirgus infrastruktūras likuma noteikumi.

                        7.

                        Sadarbība tirgus uzraudzības jomā

                        Puses tirgus uzraudzības jomā izveido atbilstīgus sadarbības mehānismus. Šie sadarbības mehānismi aptver informācijas apmaiņu un no to attiecīgā tirgus uzraudzības režīma izrietošo pienākumu izpildes nodrošināšanu. Puses par visiem šiem mehānismiem informē Apvienoto komiteju.

                        8.

                        Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm

                        -Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 58. pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 likuma 5. un 6. pants

                        -CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        9.

                        Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvantitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        ES tiesību aktos nav paredzētas tiesības pēc 2021. gada izmantot starptautiskus kredītus.

                        -CO2 likuma 16. panta 2. punkts

                        -CO2 rīkojuma 55.b pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Tie paredz starptautisko kredītu izmantošanu tikai līdz 2020. gadam.

                        10.

                        Bez maksas iedalāmās kvotas aprēķina, pamatojoties uz līmeņatzīmēm un korekcijas koeficientiem. 2013.–2020. gadā jaunām iekārtām rezervē ne vairāk kā 5 % no emisiju daudzuma. Kvotas, ko neiedala bez maksas, izsola vai atzīst par nederīgām. Tālab ETS atbilst vismaz šādām normām:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 10. pants, 10.a pants, 10.b pants, 10.c pants

                        -Komisijas Lēmums 2011/278/ES (2011. gada 27. aprīlis), ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK

                        -Aprēķini, kas vajadzīgi starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanai ES ETS 2013.–2020. gadam

                        - 2014. gada saraksts ar nozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331, ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu

                        - Komisijas Deleģētais lēmums, ar ko 2021.–2030. gada periodam nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kuras uzskatāmas par pakļautām oglekļa emisiju pārvirzes riskam (C(2019) 708; OV L 120, 8.5.2019., 20. lpp.)

                        - jebkurš ES ETS starpnozaru korekcijas koeficients 2021.–2025. gadā vai 2026.–2030. gadā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 likuma 18. panta 3. punkts un 19. panta 2. līdz 6. punkts

                        -CO2 rīkojuma 45. panta 2. punkts, 46., 46.a, 46.b, 46.c un 48. pants un 9. pielikums

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Bez maksas iedalīto kvotu apjoms nepārsniedz kvotas, kas iedalītas iekārtām ES ETS.

                        11.

                        ETS paredz sankcijas tādos pašos apstākļos un tādā pašā apmērā, kā to paredz:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 16. pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 likuma 21. pants

                        -CO2 rīkojuma 56. pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        12.

                        SEG emisiju monitorings un ziņošana ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 likuma 20. pants

                        -CO2 rīkojuma 50. līdz 53. pants un 16. un 17. pielikums

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        13.

                        Verifikācija un akreditācija ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:

                        -Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 rīkojuma 51. līdz 54. pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

               B. Būtiskie kritēriji aviācijai

                        Būtiskie kritēriji

                        Eiropas Savienībai

                        Šveicei

                        1.

                        Dalība ETS ir obligāta

                        Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.

                        Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.

                        2.

                        Aviācijas darbību un SEG aptvērums un lidojumu un to attiecīgo emisiju attiecināšana saskaņā ar “izlidojošā reisa” principu, kā to paredz:

                        -Direktīva 2003/87/EK, kas grozīta ar Regulu (ES) 2017/2392, lai uz laiku noteiktu atkāpi izpildes nodrošināšanai attiecībā uz lidojumiem no un uz valstīm, ar kurām nav noslēgta vienošanās saskaņā ar 25. pantu.

                        -Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 17., 29., 35. un 56. pants un VII pielikums

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        No 2020. gada 1. janvāra ES ETS aptver lidojumus no lidlauka, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonā (“EEZ”), uz lidlaukiem, kas atrodas Šveices teritorijā, turpretī lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem uz Eiropas Ekonomikas zonā (“EEZ”) esošiem lidlaukiem atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantam no 2020. gada 1. janvāra no ES ETS ir izslēgti.

                        1.   Darbības joma

                        Lidojumi uz Šveices teritorijā esošu lidlauku vai no tā, izņemot lidojumus no lidlauka, kas atrodas EEZ.

                        Visus pagaidu atbrīvojumus attiecībā uz ETS darbības jomu, piemēram, atbrīvojumus Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta nozīmē, Šveices ETS var piemērot atbilstīgi tiem atbrīvojumiem, kas ieviesti ES ETS. Attiecībā uz aviācijas darbībām aptver tikai CO2 emisijas.

                        2.   Darbības jomas ierobežojumi

                        1. punktā minētajā vispārīgajā darbības jomā neietilpst:

                                 1.

                                 lidojumi, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu statusa norādi lidojuma plānā;

                                 2.

                                 militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas;

                                 3.

                                 lidojumi, kas saistīti ar meklēšanas, glābšanas un ugunsdzēšanas darbiem, un lidojumi, ko veic humānās palīdzības sniegšanai un neatliekamās ātrās medicīniskās palīdzības sniegšanai;

                                 4.

                                 lidojumi, ko veic vienīgi saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kuri definēti 1944. gada 7. decembra Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 2. pielikumā;

                                 5.

                                 lidojumi, kas beidzas tajā pašā lidlaukā, kur sākušies, un kā laikā gaisa kuģis nav plānoti nosēdies citā lidlaukā;

                                 6.

                                 mācību lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai iegūtu vai saglabātu licenci vai konkrētu kategoriju, un kuros piedalās tikai pilota kabīnes apkalpe, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu piezīmi lidojuma plānā un ja lidojums nav pasažieru un/vai kravas pārvadāšanas pakalpojums, gaisa kuģu pārlidojums vai gaisa kuģu nogāde;

                                 7.

                                 lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai izdarītu zinātniskus pētījumus;

                                 8.

                                 lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisa kuģi vai tā iekārtas neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes;

                                 9.

                                 lidojumi, ko veic ar gaisa kuģiem, kuru sertificētā maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5700 kg;

                                 10.

                                 lidojumi, ko veic komerciālu gaisa kuģu operatori, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 10 000 t/gadā Šveices ETS aptvertajos lidojumos vai kuri veic mazāk par Šveices ETS aptvertiem 243 lidojumiem trijos secīgos četru mēnešu periodos, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS;

                                 11.

                                 lidojumi, ko veic nekomerciālu gaisa kuģu operatori, kuri ietilpst Šveices ETS un kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1000 t/gadā saskaņā ar attiecīgajiem atbrīvojumiem, ko piemēro ES ETS ietvaros, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS.

                                 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                                 -CO2 likuma 16a. pantā

                                 -CO2 rīkojuma 46.d pantā, 55. panta 2. punktā un 13. pielikumā

                                 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        3.

                        Apmaiņa ar relevantajiem datiem par aviācijas darbību aptvēruma ierobežojumu piemērošanu

                        Abas puses sadarbojas jautājumos, kas skar aptvēruma ierobežojumu piemērošanu Šveices ETS un ES ETS attiecībā uz komerciāliem un nekomerciāliem operatoriem saskaņā ar šo pielikumu. Konkrētāk, abas puses nodrošina visu relevanto datu savlaicīgu nosūtīšanu, lai būtu iespējams pareizi identificēt lidojumus un gaisa kuģu operatorus, ko aptver Šveices ETS un ES ETS.

                        4.

                        Maksimālā robežvērtība (kopējais kvotu daudzums, kas iedalāms gaisa kuģu operatoriem)

                        Direktīvā 2003/87/EK kvotas sākotnēji bija iedalītas šādi:

                        -15 % izsolāmas

                        -3 % atliekamas īpašā rezervē

                        -82 % iedalāmas bez maksas (3.c pants)

                        Iedalāmie apjomi tika grozīti ar Regulu (ES) Nr. 421/2014, saskaņā ar kuru bez maksas iedalāmo kvotu daudzumu samazina proporcionāli samazinātajam nododamo kvotu daudzumam (28.a panta 2. punkts). Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2392 šīs pieejas piemērošanas termiņš ir pagarināts līdz 2023. gadam un no 2021. gada 1. janvāra tiks piemērots 2,2 % lineārais samazinājuma koeficients.

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Maksimālo robežvērtību nosaka tikpat stingri kā ES ETS, jo īpaši attiecībā uz procentuālajiem samazinājumiem no gada uz gadu un no tirdzniecības perioda uz tirdzniecības periodu.  Kvotas, uz kurām attiecināta maksimālā robežvērtība, iedala šādi:

                        -15 % izsola,

                        -3 % atliek īpašā rezervē,

                        -82 % iedala bez maksas.

                        Šo sadalījumu var pārskatīt saskaņā ar šā nolīguma 6. un 7. pantu.

                        Līdz 2020. gadam kvotu maksimālo robežvērtību aprēķina, izmantojot augšupējo pieeju un par pamatu ņemot kvotas, kas iedalāmas bez maksas saskaņā ar iepriekš minēto to kvotu sadalījumu, kam noteikta maksimālā robežvērtība. Jebkādi pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz ETS darbības jomu nozīmē, ka būtu attiecīgi proporcionāli jākoriģē arī iedalāmie daudzumi.

                        No 2021. gada to, kāda ir kvotu maksimālā robežvērtība, nosaka pēc tā, kāda bija maksimālā robežvērtība 2020. gadā, ņemot vērā iespējamos procentuālos samazinājumus saskaņā ar ES ETS.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 18. pantā

                        -CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        5.

                        Aviācijas kvotu iedalīšana kvotu izsolēs

                        -Direktīvas 2003/87/EK 3.d pants

                        Regula (ES) Nr. 421/2014 paredz, ka izsolāmo kvotu apjomu samazina proporcionāli samazinātajam bezmaksas kvotu daudzumam (28.a panta 3. punkts). Ar Regulu (ES) 2017/2392 šīs pieejas piemērošanas termiņu pagarināja līdz 2023. gadam

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Šveices izsolāmās emisijas kvotas izsola Šveices kompetentā iestāde. Šveice ir tiesīga saņemt ieņēmumus no Šveices kvotu izsolīšanas.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 19.a panta 2. un 4. punkts

                        -CO2 rīkojuma 48. pants un 15. pielikums

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        6.

                        Īpaša rezerve dažiem gaisa kuģu operatoriem

                        -Direktīvas 2003/87/EK 3.f pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Jauniem operatoriem un strauji augošiem operatoriem paredzētas kvotas atliek īpašā rezervē, tomēr līdz 2020. gadam Šveicei īpašās rezerves nebūs, jo atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 18. panta 3. punktā

                        -CO2 rīkojuma 46.e panta 2. punktā un 15. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        7.

                        Līmeņatzīmes, ko izmanto, lai iedalītu bezmaksas kvotas gaisa kuģu operatoriem

                        -Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants.

                        Ikgadējā līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Līmeņatzīme nav augstāka par to, ko izmanto ES ETS.

                        Līdz 2020. gadam gada līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        8.

                        Bezmaksas kvotu iedalīšana gaisa kuģu operatoriem

                        -Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants.

                        Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu kvotu izdošanu koriģē proporcionāli attiecīgajiem ziņošanas un nodošanas pienākumiem, kas izriet no tā, kādus lidojumus starp EEZ un Šveici faktiski aptver ES ETS,

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Gaisa kuģu operatoriem iedalīto bezmaksas kvotu daudzumu aprēķina, reizinot atskaites gadā paziņoto tonnkilometru skaitu ar piemērojamo līmeņatzīmi.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā

                        -CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        9.

                        Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:

                        Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants un Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        -CO2 likuma 5. un 6. pants

                        -CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        10.

                        Kvantitatīvie ierobežojumi starptautisko kredītu izmantošanai

                        Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Līdz 2020. gadam kvantitatīvais ierobežojums starptautisko kredītu izmantošanai ir 1,5 % no verificētajām emisijām.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 rīkojuma 55.d pantā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        11.

                        Tonnkilometru datu iegūšana par atskaites gadu

                        Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Neskarot tālāk minēto noteikumu, tonnkilometru datus iegūst, izmantojot to pašu pieeju un tajā pašā laikā, kad tiek iegūti tonnkilometru dati ES ETS vajadzībām.

                        Līdz 2020. gadam un saskaņā ar Rīkojumu par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā

                        -Rīkojums par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        12.

                        Monitorings un ziņošana

                        -Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012

                        -Komisijas Deleģētā regula (ES), ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (C(2019)1644 final)

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Monitoringa un ziņošanas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 20. pantā

                        -CO2 rīkojuma 50. līdz 52. pantā un 16. un 17. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        13.

                        Verifikācija un akreditācija

                        -Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums

                        -Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        Verifikācijas un akreditācijas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 rīkojuma 52. panta 4. un 5. punktā un

                        -18. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        14.

                        Administrācija

                        Piemēro Direktīvas 2003/87/EK 18.a pantā noteiktos kritērijus. Tālab un saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu Šveici uzskata par administrējošo dalībvalsti, ciktāl tas attiecas uz gaisa kuģu operatoru administrēšanas uzticēšanu Šveicei un ES (EEZ) dalībvalstīm.

                        Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu ES (EEZ) dalībvalstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar tām uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar Šveices ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde utt.).

                        Eiropas Komisija divpusēji vienojas ar Šveices kompetentajām iestādēm par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.

                        Proti, Eiropas Komisija nodrošina bez maksas iedalīto ES emisijas kvotu pārskaitīšanu Šveices administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.

                        Ja tiek panākta divpusēja vienošanās par to lidojumu administrēšanu, kas notiek saistībā ar Bāzeles–Miluzas–Freiburgas lidostu (EuroAirport lidostu), un nav vajadzīgi nekādi grozījumi Direktīvā 2003/87/EK, tad Eiropas Komisija pienācīgi veicina šā nolīguma īstenošanu, ar noteikumu, ka tas nenoved pie dubultas uzskaites.

                        Saskaņā ar CO2 rīkojumu redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, Šveice ir atbildīga par šādu gaisa kuģu operatoru administrēšanu:

                        -kam ir derīga, Šveices izdota darbības licence, vai

                        -kam sasaistītajās ETS vislielākais aprēķinātais par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzums ir Šveicē.

                        Šveices kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar Šveicei uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar ES ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde utt.).

                        Šveices kompetentās iestādes divpusēji vienojas ar Eiropas Komisiju par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.

                        Proti, Šveices kompetentās iestādes pārskaita bez maksas iedalītās Šveices emisijas kvotas ES (EEZ) dalībvalstu administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.

                        Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts

                        -CO2 likuma 39. panta 1.bis punktā

                        -CO2 rīkojuma 46.d pantā un 14. pielikumā

                        redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā

                        15.

                        Nodošana

                        Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, dalībvalstu kompetentās iestādes vispirms ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām.

                        Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, Šveices kompetentās iestādes vispirms ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām.

                        16.

                        Izpildes panākšana

                        Puses panāk savu ETS attiecīgo noteikumus izpildi attiecībā uz gaisa kuģu operatoriem, kas nepilda pienākumus, kuri tiem uzlikti attiecīgajā ETS, neatkarīgi no tā, vai operatoru administrē ES (EEZ) kompetentā iestāde vai Šveices kompetentā iestāde, ja operatoru administrējošajai iestādei izpildes panākšana prasa papildu pasākumu pieņemšanu.

                        17.

                        Gaisa kuģu operatoru administrējošās valsts noteikšana

                        Ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu, gaisa kuģu operatoru sarakstā, ko Eiropas Komisija publicē saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 18.a panta 3. punktu, norāda, kura ir katra gaisa kuģa operatora administrējošā dalībvalsts, tostarp Šveice.

                        Gaisa kuģu operatori, kurus Šveicei pirmo reizi iedala pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Šveice sāk administrēt pēc iedalīšanas gada 30. aprīļa un pirms iedalīšanas gada 1. augusta.

                        Abas Puses sadarbojas, proti, dalās attiecīgajā dokumentācijā un informācijā.

                        Neatkarīgi no tā, kura valsts ir noteikta par gaisa kuģa operatora administrējošo valsti, minētais gaisa kuģa operators joprojām ietilpst attiecīgajā ETS (t. i., ES ETS ietilpstošam operatoram, ko administrē Šveices kompetentā iestāde, ir tāds pats pienākumu līmenis gan ES ETS, gan Šveices ETS ietvaros, un otrādi).

                        18.

                        Īstenošanas kārtība

                        Sīkāku kārtību, kā organizēt darbu un sadarbību aviācijas kontu turētājiem paredzētā vienas pieturas aģentūrā, izstrādā un pieņem Apvienotā komiteja pēc šā nolīguma parakstīšanas saskaņā ar šā nolīguma 12., 13. un 22. pantu. Šo kārtību sāk piemērot vienlaikus ar šā nolīguma piemērošanu.

                        19.

                        Eurocontrol sniegts atbalsts

                        Ciktāl tas skar aviācijai veltīto šā nolīguma daļu, pilnvarojumā, kas saistībā ar ES ETS dots Eurocontrol, Eiropas Komisija iekļauj Šveici.

               C. Būtiskie kritēriji reģistriem

               Katras Puses ETS ietver reģistru un darījumu žurnālu, kas atbilst tālāk norādītajiem būtiskajiem kritērijiem, kuri noteikti attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām un attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību.

               Būtiskie kritēriji attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām:

               Reģistri un darījumu žurnāli aizsargā sistēmā glabāto datu konfidencialitāti, integritāti, pieejamību un autentiskumu. Tālab Puses ievieš tālāk minētos drošības mehānismus:

                        Būtiskie kritēriji

                        Ikviens lietotājs kontam var piekļūt tikai ar divfaktoru autentifikāciju.

                        Darījumu iniciēšanai un apstiprināšanai ir vajadzīgs darījuma signatūras mehānisms. Lietotājiem nosūta ārpusjoslas apstiprinājuma kodu.

                        Ikvienu no šādām operācijām iniciē viena persona, bet apstiprina cita (četru acu princips):

                        -visas administratora veiktās operācijas, izņemot gadījumus, kad piemērojami pamatoti, STS definēti izņēmumi,

                        -visi vienību pārskaitījumi, izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti alternatīvi pasākumi, kas nodrošina tādu pašu drošības līmeni.

                        Tiek ieviesta paziņošanas sistēma, kas brīdina lietotājus, kad notiek operācijas, kas skar to kontus un turējumus.

                        Minimālā aizkave starp pārskaitījuma iniciēšanu un tā izpildi ir 24 stundas, lai ikviens lietotājs varētu saņemt informāciju un apturēt jebkuru pārskaitījumu, par kura pareizību ir aizdomas.

                        Šveices administrators un Savienības centrālais administrators veic pasākumus, lai informētu lietotājus par to, ka tie ir atbildīgi par savu sistēmu (datori, tīkls, …) drošību un par rīkošanos ar datiem un navigāciju internetā.

                        Kas attiecas uz kvotām, emisijas par 2020. gadu var segt tikai ar kvotām, kas piešķirtas periodā no 2013. līdz 2020. gadam.

               Būtiskie kritēriji attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību:

                        Būtiskie kritēriji

                        Operatora konta / operatora turējuma konta atvēršana:

                        Operatora vai kompetentās iestādes pieteikumu par operatora konta / operatora turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – Federālajam Vides birojam (FVB)). Pieteikumā iekļauj ETS iekārtas identificēšanai pietiekamu informāciju un attiecīgo iekārtas identifikācijas numuru.

                        Gaisa kuģu ekspluatanta konta / gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konta atvēršana:

                        Katram Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošam gaisa kuģa operatoram ir viens gaisa kuģa ekspluatanta konts / gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konts. Šveices kompetentās iestādes administrēto gaisa kuģu operatoru konti ir reģistrēti Šveices reģistrā. Gaisa kuģa operatora vai gaisa kuģa operatora pilnvarotā pārstāvja pieteikumu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB) 30 darba dienu laikā kopš dienas, kad apstiprināts gaisa kuģa operatora monitoringa plāns vai notikusi gaisa kuģa operatora pāreja no ES (EEZ) dalībvalsts pie Šveices iestādēm. Pieteikumā norāda pieteicēja ekspluatētā un Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošā gaisa kuģa unikālo(-os) kodu(-us).

                        Personas konta / personas turējuma konta atvēršana:

                        Pieteikumu par personas konta vai personas turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB). Tas satur konta turētāja/pieteicēja identificēšanai pietiekamu informāciju, turklāt satur vismaz:

                        -fiziskai personai: identitātes apliecinājumu un kontaktinformāciju;

                        -juridiskai personai:

                        –komercdarbības reģistrācijas apliecības kopiju VAI

                        –juridiskās personas dibināšanas dokumentus un juridiskās personas reģistrāciju apliecinošu dokumentu;

                        -fiziskai personai – ziņas par sodāmību, juridiskai personai – ziņas par tās direktoru sodāmību.

                        Pilnvarotie/konta pārstāvji:

                        Katram kontam ir vismaz viens pilnvarotais/konta pārstāvis, kuru ieceļ potenciālais konta turētājs. Pilnvarotie/konta pārstāvji konta turētāja vārdā iniciē darījumus un citus procesus. Ieceļot pilnvaroto/konta pārstāvi, par pilnvaroto/konta pārstāvi nosūta šādu informāciju:

                        -vārds un kontaktinformācija,

                        -personību apliecinošs dokuments,

                        -ziņas par sodāmību.

                        Dokumentu pārbaude:

                        Jebkura dokumenta kopijai, ko iesniedz kā pierādījumu, lai atvērtu personas kontu / personas turējuma kontu vai ieceltu pilnvaroto/konta pārstāvi, jābūt apliecinātai kā autentiskai kopijai. Tādu dokumentu kopijām, kas izdotas ārpus valsts, kura pieprasījusi kopiju, jābūt legalizētām. Apliecinājuma vai, attiecīgā gadījumā, legalizācijas datumam jābūt ne vairāk kā trīs mēnešus pirms pieteikuma datuma.

                        Atteikums atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi:

                        Valsts administrators (Šveicē – FVB) var atteikt atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi ar noteikumu, ka atteikums ir saprātīgs un pamatots. Atteikumu pamato ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:

                        -sniegtā informācija un dokumenti ir nepilnīgi, novecojuši, kļūdaini vai kā citādi neprecīzi vai nepatiesi,

                        -attiecībā uz potenciālo pārstāvi notiek izmeklēšana par krāpšanu ar kvotām vai Kioto vienībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kuros var izmantot kontu, vai tas iepriekšējo piecu gadu laikā ir notiesāts par šādām darbībām,

                        -valsts vai Savienības tiesību aktos minētu iemeslu dēļ.

                        Konta informācijas regulāra pārbaude:

                        Konta turētāji nekavējoties ziņo valsts administratoram (Šveicē – FVB) par jebkādām izmaiņām konta vai lietotāja datos, pievienojot pamatojošu informāciju, ko prasa valsts administrators, kurš ir atbildīgs par savlaicīgu šīs informācijas atjaunināšanas apstiprināšanu.

                        Valsts administrators vismaz reizi trijos gados pārbauda, vai ar kontu saistītā informācija joprojām ir pilnīga, aktuāla, precīza un patiesa, un attiecīgos gadījumos pieprasa konta turētājam paziņot par izmaiņām.

                        Piekļuves kontam apturēšana:

                        Piekļuvi kontiem var apturēt, ja tiek pārkāpts jebkurš šā nolīguma 3. panta noteikums par reģistriem vai ja notiek izmeklēšana par minēto noteikumu iespējamu pārkāpumu.

                        Konfidencialitāte un informācijas atklāšana:

                        Informāciju, tostarp visu kontu turējumus, visus darījumus un visu kontā esošo vai darījuma skarto kvotu unikālo vienības identifikācijas kodu un Kioto vienības sērijas numuru unikālo ciparisko vērtību, ko glabā EUTL vai SSTL, Savienības reģistrā, Šveices reģistrā un jebkurā citā Kioto protokola reģistrā, uzskata par konfidenciālu.

                        Šādu konfidenciālu informāciju attiecīgajām publiskajām struktūrām var sniegt pēc to pieprasījuma, ja šādiem pieprasījumiem ir likumīgs mērķis un tie ir pamatoti, nepieciešami un samērīgi (tādiem mērķiem kā izmeklēšana, konstatēšana, apsūdzēšana, nodokļu administrēšana, izpilde, revīzija un finanšu uzraudzība nolūkā novērst un apkarot krāpniecību, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, citus smagus noziegumus, tirgus manipulācijas vai citus Savienības tiesību aktu vai kādas EEZ dalībvalsts vai Šveices nacionālo tiesību aktu pārkāpumus un nolūkā nodrošināt ES ETS un Šveices ETS pareizu darbību.

               D. Būtiskie kritēriji izsoles platformām un izsoles darbībām

               Struktūras, kas rīko kvotu izsoles Pušu ETS, atbilst tālāk minētajiem būtiskajiem kritērijiem un attiecīgi arī rīko izsoles.

                        Būtiskie kritēriji

                        1.

                        Izsoli rīkojošo struktūru izvēlas procesā, kas nodrošina pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un konkurenci starp dažādām potenciālajām izsoles platformām, balstoties uz Savienības vai valsts tiesību aktiem par iepirkumu.

                        2.

                        Izsoli rīkojošā struktūra ir saņēmusi atļauju šādai darbībai un savu operāciju gaitā piemēro virkni drošības pasākumu; šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt jebkādu interešu konfliktu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus tirgū, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgu un sakārtotu izsoļu noteikumus un procedūras un nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai būtu iespējama sakārtota izsoļu norise.

                        3.

                        Lai nodrošinātu, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei, nosaka, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā pienācīgu klienta uzticamības pārbaudi.

                        4.

                        Izsoles process ir paredzams, jo īpaši attiecībā uz kvotu pārdošanas laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz aplēstajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolīšanas galvenos elementus, tostarp pārdošanas grafiku, datumus un kvotu aplēsto pārdošanas apjomu, vismaz vienu mēnesi pirms izsoļu sākuma publicē izsoli rīkojošās struktūras tīmekļa vietnē. Tāpat pēc iespējas agrāk paziņo par visām būtiskām izmaiņām.

                        5.

                        Kvotu izsoles rīko tā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu iespaidu uz katras Puses ETS. Par izsoli atbildīgā struktūra nodrošina, ka izsoles periodā starp izsoles līdzsvara cenām un attiecīgajām kvotu cenām sekundārajā tirgū nav būtiskas atšķirības, jo šāda situācija liecinātu par izsoļu procesa nepilnībām. Metodiku, ar ko nosaka iepriekšējā teikumā minēto novirzi, vajadzētu paziņot kompetentajām iestādēm, kas veic tirgus uzraudzības funkcijas.

                        6.

                        Visu ar izsolēm saistīto nekonfidenciālo informāciju, tostarp visus tiesību aktus, norādes un veidlapas, atklāti un pārredzami publicē. Ikvienas sarīkotās izsoles rezultātus pēc iespējas drīzāk publicē un norāda arī attiecīgo nekonfidenciālo informāciju. Ziņojumus par izsoļu rezultātiem publicē vismaz reizi gadā.

                        7.

                        Kvotu izsolēm piemēro pienācīgus noteikumus un procedūras, lai izsolēs mazinātu tādu parādību risku kā pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana. Šādi noteikumi un procedūras iespēju robežās ir ne mazāk stingri kā tie, kas finanšu tirgiem piemērojami attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos. Konkrētāk, izsoli rīkojošā persona ir atbildīga par tādu pasākumu, procedūru un procesu ieviešanu, kas nodrošina izsoļu godprātīgu norisi. Tā arī uzrauga solītāju rīcību un ziņo kompetentajām publiskajām iestādēm, ja ir konstatēta pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai terorisma finansēšana.

                        8.

                        Izsoles rīkojošo struktūru un kvotu izsoles pienācīgi uzrauga kompetentā iestāde. Izraudzītām kompetentajām iestādēm ir vajadzīgā juridiskā kompetence un tehniskās iespējas pārraudzīt:

                        -izsoļu platformu organizāciju un to operatoru rīcību,

                        -profesionālu starpnieku, kuri darbojas klientu vārdā, organizāciju un rīcību,

                        -nolūkā nepieļaut iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulēšanu – tirgus dalībnieku rīcību un darījumus,

                        -nolūkā nepieļaut nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu – tirgus dalībnieku darījumus.

                        Pārraudzība iespēju robežās ir ne mazāk stingra kā finanšu tirgu pārraudzība attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos.

               Šveice tiecas savu kvotu izsolīšanā izmantot privātu struktūru saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem.

               Iekams šāda struktūra nav nolīgta un ar noteikumu, ka gadā izsolāmo kvotu daudzums nepārsniedz fiksētu robežvērtību, Šveice var turpināt izmantot pašreizējo izsolīšanas kārtību, proti, FVB rīkotas izsoles, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

                        1.

                        robežvērtība ir 1 000 000 kvotu, ieskaitot izsolāmās kvotas par aviācijas darbībām;

                        2.

                        piemēro 1. līdz 8. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus, izņemot 1. un 2. kritēriju, savukārt 5. kritērija pēdējo teikumu un 7. un 8. kritēriju piemēro FVB tādā mērā, kādā tas iespējams; 3. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus piemēro kopā ar šādu nosacījumu: visām EEZ struktūrām, kas ir pielaistas pie solīšanas izsolēs Savienībā, garantē pielaidi pie solīšanas Šveices kvotu izsolēs saskaņā ar to kārtību, kas bija spēkā šā nolīguma parakstīšanas brīdī.

               Šveice var pilnvarot EEZ struktūras rīkot izsoles.

               Sasaistes nolīguma II PIELIKUMS

               SASAISTES TEHNISKIE STANDARTI

               Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, 2020. gada maijā vai drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai reģistru pagaidu sasaisti pēc iespējas drīzāk aizstātu ar pastāvīgu sasaisti.

               Sasaistes tehniskajos standartos (STS) ir apskatīti šādi elementi:

                        -

                        -komunikācijas līnijas arhitektūra,

                        -datu pārsūtīšanas drošība,

                        -

                        -funkciju saraksts (darījumi, saskaņošana, …),

                        -

                        -tīmekļa pakalpojumu definīcija,

                        -datu reģistrēšanas prasības,

                        –

                        –darba kārtība (zvanu centrs, tehniskais atbalsts),

                        –

                        –komunikācijas aktivācijas plāns un testēšanas procedūra,

                        –

                        –drošības testēšanas procedūra.

               STS norāda, ka administratoriem jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka SSTL, EUTL un to sasaiste darbojas 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā un ka jebkādi traucējumi SSTL, EUTL un to sasaistē ir samazināti līdz minimumam.

               STS norāda, ka komunikācija starp SSTL un EUTL notiek kā tīmekļa pakalpojumu ziņojumu droša apmaiņa, izmantojot šādas tehnoloģijas

                   (1)

               :

               –tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP) vai līdzvērtīgu,

               –virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes,

               –XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda),

               –elektroniskais paraksts, kā arī

               –tīkla laika protokoli.

               STS nosaka papildu drošības prasības Šveices reģistram, SSTL, Savienības reģistram un EUTL, un tās tiek dokumentētas “drošības vadības plānā”. Konkrētāk, STS nosaka, ka:

               –ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir apdraudēta, abas Puses nekavējoties viena otru par to informē un aptur sasaisti starp SSTL un EUTL,

               –ja noticis drošības pārkāpums, Puses apņemas nekavējoties savā starpā dalīties informācijā. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators 24 stundu laikā pēc drošības pārkāpuma savstarpēji apmainās ar ziņojumu ar incidenta aprakstu (datums, cēlonis, ietekme, novēršana), ciktāl ir pieejama tehniskā informācija.

               STS izklāstītā drošības testēšanas procedūra tiek izpildīta gan pirms SSTL un EUTL komunikācijas līnijas izveidošanas, gan ikreiz, kad ir nepieciešama jauna SSTL vai EUTL versija vai izlaidums.

               STS paredz divas testēšanas vides papildus ražošanas videi: izstrādāšanas vidi un akceptēšanas vidi.

               Puses ar Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora starpniecību sniedz pierādījumus, ka pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir veikts to sistēmu neatkarīgs drošības novērtējums saskaņā ar STS noteiktajām drošības prasībām. Drošības testēšanu un jo īpaši ielaušanās testēšanu veic ikreiz, kad tiek izlaista jauna, nozīmīga programmatūras versija, saskaņā ar STS noteiktajām prasībām. Ielaušanās testēšanu neveic ne programmatūras izstrādātājs, ne programmatūras izstrādātāja apakšuzņēmējs.

                  (1)

                 Šīs tehnoloģijas pašlaik izmanto, lai nodrošinātu savienojumu starp Savienības reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu, kā arī starp Šveices reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu.

                     (1)

                        OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.