				|

		52014PC0191

			Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju sadalījumu saskaņā ar Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku /* COM/2014/0191 final - 2014/0116 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padome ir pilnvarojusi Eiropas Komisiju
Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par tā
protokola atjaunošanu, kas pievienots ar Santomes un Prinsipi Demokrātisko
Republiku noslēgtajam Partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē. Šīm sarunām noslēdzoties,
2013. gada 19. decembrī sarunu Puses parafēja jaunā
protokola projektu. Jaunais protokols aptver četru gadu laikposmu,
sākot no 14. pantā noteiktā provizoriskās
piemērošanas datuma, proti, šā jaunā protokola
parakstīšanas dienas.
Nolīguma protokola galvenais
mērķis ir piešķirt zvejas iespējas Eiropas Savienības
kuģiem Santomes un Prinsipi ūdeņos, ņemot vērā
labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un Starptautiskās
Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus
saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja
sarunās bija balstīta arī uz iepriekšējā protokola
retrospektīvu (ex-post) novērtējumu, kuru veica
neatkarīgi eksperti.
Mērķis ir arī pastiprināt
Eiropas Savienības un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās
Republikas sadarbību, lai atbilstoši abu Pušu interesēm
veicinātu zivsaimniecības politikas ilgtspējību un zvejas
resursu atbildīgu izmantošanu Santomes un Prinsipi zvejas zonā.
Protokolā paredzētas zvejas
iespējas šādās kategorijās:
–          28 tunzivju seineri,
–          6 kuģi zvejai ar
dreifējošām āķu jedām.
Būtu jānosaka šo zvejas iespēju
sadalījums dalībvalstīm. Pamatojoties uz iepriekšminēto,
Komisija ierosina Padomei pieņemt šo regulu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Vērtējot 2011.–2014. gada
protokolu, notika apspriedes ar ieinteresētajām personām.
Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar
dalībvalstu ekspertiem. Šajās apspriedēs secināts, ka
zvejas protokolu ar Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku ir
lietderīgi saglabāt.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šī procedūra ir uzsākta
līdztekus procedūrām attiecībā uz lēmumu, kuru
Padome pieņem, lai noslēgtu Protokolu, ar ko nosaka zvejas
iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti
Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp
Eiropas Savienību un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku,
kā arī attiecībā uz Padomes lēmumu, ar kuru
atļauj minētā protokola parakstīšanu un provizorisku
piemērošanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ikgadējs EUR 710 000 liels
finansiāls ieguldījums pirmajos trijos gados un EUR 675 000
ceturtajā gadā. Ikgadējo ieguldījumu veido: a) maksa
par piekļuvi 7000 tonnu lielam atskaites daudzumam, proti,
EUR 385 000 pirmajos trijos gados un EUR 350 000 ceturtajā
gadā, un b) EUR 325 000 liels atbalsts Santomes un Prinsipi
Demokrātiskās Republikas zivsaimniecības nozares politikas
veidošanai. Šis atbalsts ir saskaņā ar valsts politikas
mērķiem zivsaimniecības jomā un jo īpaši Santomes un
Prinsipi Demokrātiskās Republikas vajadzībām
saistībā ar mazapjoma zvejas atbalstīšanu un nelegālās
zvejas apkarošanu.
2014/0116 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par zvejas iespēju sadalījumu
saskaņā ar Protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un
finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas
Savienību un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Eiropas Savienība un
Santomes un Prinsipi Demokrātiskā Republika ir risinājušas
sarunas un 2013. gada 19. decembrī parafējušas jaunu
protokolu, kas pievienots zivsaimniecības nozarē noslēgtajam
partnerattiecību nolīgumam, ar kuru Savienības kuģiem
piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz
zveju ir Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas
suverenitātē vai jurisdikcijā.
(2)       Padome […] ir
pieņēmusi Lēmumu XXX/2010/ES[1]
par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.
(3)       Ir jānosaka metode, kas
izmantojama, lai protokola piemērošanas – tostarp provizoriskās
piemērošanas – laikā zvejas iespējas sadalītu
dalībvalstīm.
(4)       Lai nodrošinātu, ka
Eiropas Savienībai saskaņā ar protokolu piešķirtās
zvejas iespējas tiek pilnībā izmantotas, ir svarīgi, lai
Komisija būtu pilnvarota vienas dalībvalsts neizmantotās zvejas
iespējas pagaidu kārtā iedalīt citai dalībvalstij,
neietekmējot ne zvejas iespēju piešķiršanu, ne arī to
apmaiņu starp dalībvalstīm saskaņā ar protokolu.
(5)       Šai regulai būtu
jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc
tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
(1)
Protokolā noteikto zvejas iespēju
sadalījums dalībvalstīm ir šāds:
(a)
tunzivju seineri –
 Spānija ||                   15   kuģi
 Francija ||                   13   kuģi
(b)
kuģi zvejai ar dreifējošām
āķu jedām –
 Spānija || p.m. kuģi
 Portugāle || p.m. kuģi
(2)
Padomes 2008. gada 29. septembra
Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem[2] piemēro, neskarot minēto
partnerattiecību nolīgumu.
(3)
Ja ar 1. punktā minēto
dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju pieprasījumiem
protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek apgūtas pilnībā,
Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus
atļaujas pieprasījumus saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1006/2008 10. pantu.
(4)
Ja atklājas, ka 1. punktā
minētās zvejas iespējas tiek izmantotas nepilnīgi, Komisija
par to informē attiecīgās dalībvalstis un pieprasa tām
apstiprināt, ka tās neizmanto šīs zvejas iespējas. Atbildes
nesniegšanu Komisijai desmit darbdienu termiņā uzskata par
apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi
konkrētajā laikposmā nepilnīgi izmanto tiem pieejamās
zvejas iespējas. Pēc attiecīgās dalībvalsts
apstiprinājuma saņemšanas neizmantotās zvejas iespējas tiek
nodotas pārējo dalībvalstu rīcībā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no protokola
parakstīšanas dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV C […], […], […]. lpp.
[2]               OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.


|

52010PC0592

Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam  /* COM/2010/0592 galīgā redakcija - NLE 2010/0299 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 22.10.2010COM(2010) 592 galīgā redakcija2010/0299 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importamPASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“antidempinga pamatregula”), un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“antisubsidēšanas pamatregula”), procedūrā, kura attiecas uz konkrētas polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, kuras izcelsme ir Indijā. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots saistībā ar pamatregulu īstenošanu un rezultāts izmeklēšanai, kas veikta saskaņā ar pamatregulās noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1292/2007[3], ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar 11. panta 2. punktu antidempinga pametregulā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 15/2009[4], piemēroja galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, un Padomes Regula (EK) Nr. 367/2006[5], ar ko saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, kuru Indijas izcelsmes PET plēves importam piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999[6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 579/2010[7]. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulu noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulas. Pamatregulās nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 9. septembrī sāka daļēju starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, attiecinot šo izmeklēšanu vienīgi uz ražojuma definīciju. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka konkrēts ražojuma veids — silikonizēta poliestera plēve (“SPRL”) — ir jāizslēdz no ražojuma definīcijas saskaņā ar pasākumiem, pamatojoties uz to, ka šim ražojuma veidam ir atšķirīgas īpašības, atšķirīgs ražošanas process un gala izmantojums salīdzinājumā ar citiem PET plēves veidiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka, neraugoties uz dažām atšķirībām, SPRL un citiem PET plēves veidiem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tiek secināts, ka daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, jāizbeidz, negrozot spēkā esošos pasākumus. Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu un kas līdz 2010. gada 8. decembrim jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir izklāstīta iepriekš minētajās pamatregulās un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo pašpārvalžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |1.  2010/0299 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[8], ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[9] (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[10], ar kuru atceļ Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[11] (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) ir iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:2.  SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI3.  Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie kompensācijas pasākumi4.  Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999[12] piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves (“attiecīgais ražojums”) importam. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk tekstā ir “sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu no 3,8 % līdz 19,1 % apmērā un piemēroja importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.5.  Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006[13] pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.6.  Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006[14] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (“ Garware ”) subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Garware .7.  Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007[15] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja Jindal Poly Films Limited (“Jindal ” ), agrākais nosaukums — Jindal Polyester Ltd ., subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Jindal .8.  Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009[16] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija sāka pēc savas iniciatīvas, attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica šiem uzņēmumiem.9.  Padome 2010. gada jūnijā ar Regulu (EK) Nr. 579/2010[17] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz uzņēmuma Jindal subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko uzņēmumam Jindal noteica ar Regulu (EK) Nr. 367/2006, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007.10.  Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi11.  Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001[18] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importam, kuras izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk ir “sākotnējā antidempinga izmeklēšana”. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums no 0 % līdz 62,6 % apmērā, ko piemēroja importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 53,3 % apmērā.12.  Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006[19] grozīja ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 piemērotos pasākumus. Piemērotais antidempinga maksājums bija no 0 % līdz 18 % apmērā, ņemot vērā galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanā konstatētos faktus (skat. 2. apsvērumu un Padomes Regulu (EK) Nr. 367/2006).13.  Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 piemēroja uzņēmumam Garware .14.  Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006[20] pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz SRF Limited . Grozītā regula attiecīgajam uzņēmumam noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā un antidempinga maksājumu 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, pēc kuras pieņēma iepriekšminēto Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem paredzēto maksājuma likmi.15.  Padome 2007. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007[21] piemēroja galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu. Ar to pašu regulu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu, ko attiecināja uz vienu Indijas ražotāju eksportētāju.16.  Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija sāka pēc savas iniciatīvas attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 piemēroja šiem uzņēmumiem.17.  PROCEDŪRA18.  Pārskatīšanas pamatojums19.  Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu iesniedza Indijas ražotājs eksportētājs Polyplex Corporation Limited (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījums attiecās vienīgi uz ražojuma definīciju, lai pārbaudītu, vai uz konkrētiem ražojuma viediem attiecas antidempinga un kompensācijas pasākumi, ko piemēro PET plēves importam.20.  Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja neiekļaut silikonizēta poliestera plēvi (“SPRL”), ciktāl uz to attiecas konkrētā ražojuma definīcija, pašreizējo antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības jomā, ko piemēro Indijas izcelsmes PET plēves importam. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības būtiski atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām.21.  Pārskatīšanas sākšana22.  Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2009. gada 9. septembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[22] (“paziņojums par procedūras sākšanu”), saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punkta noteikumiem un antisubsidēšanas pamatregulas 19. panta noteikumiem sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās vienīgi uz ražojuma definīciju. Pārskatīšanā īpaši bija jānosaka, vai silikonizētā poliestera plēve ir iekļauta attiecīgā ražojuma definīcijā, kā bija noteikts sākotnējā izmeklēšanā.23.  Pārskatīšanas izmeklēšana24.  Komisija oficiāli informēja Indijas Republikas (“attiecīgā valsts”) iestādes un visas pārējās zināmās attiecīgās personas, t. i., ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, lietotājus un importētājus Savienībā un ražotājus Savienībā, ka tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšanas izmeklēšana. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.25.  Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.26.  Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.27.  Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza pieprasījuma iesniedzējs, divi citi Indijas ražotāji eksportētāji, četri ražotāji Savienībā un divi importētāji Savienībā.28.  Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai jāgroza pašreizējo antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības joma, kā arī veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:29.  Garware Polyester Limited , Mumbajā, Indijā,30.  Mitsubishi Polyester Film , Vīsbādenē, Vācijā,31.  Polyplex Corporation Limited , Noidā, Indijā.32.  Izmeklēšana attiecās uz laiku no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods jeb PIP”).33.  ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS34.  Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 367/2006 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/2007, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēve, kas pašlaik atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.35.  PĀRSKATĪŠANAS IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMI36.  Vispārīga informācija37.  Polietilēntereftalāta ( PET ) plēve ir pašnelīmējoša polietilēntereftalāta plēve. PET plēvi vienmēr ražo no PET polimēra, un tā sastāv no pamatplēves, kam var veikt turpmāku apstrādi ražošanas procesā vai pēc tā. Šāda pamatplēves apstrāde parasti var ietvert apstrādi ar koronu, metalizāciju vai ķīmisko pārklāšanu.38.  PET plēvēm ir specifiskas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, kuras tās padara atšķirīgas no citām plēvēm. Dažas no šīm PET plēvju īpašībām ir, piemēram, stiepes izturība, ļoti labas elektriskās īpašības, zema mitruma absorbēšanas spēja un mitrumizturība, zema saraušanās spēja un labas barjeras funkcijas. Tādēļ, lai gan šīs specifiskās īpašības nosaka dažādus PET plēvju veidus, šiem veidiem saglabājas tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās PET plēves pamatīpašības. PET plēvei ir pieci plaši gala izmantojuma veidi, kas ietilpst piecos tirgus segmentos, t. i., magnētiskie nesēji, iepakojums, elektriskie, attēlveides un rūpnieciskie lietojumi.39.  Metodoloģija40.  Lai novērtētu, vai SPRL un citi PET plēves veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu vai diviem atšķirīgiem ražojumiem, tika pārbaudīts, vai SPRL un citiem PET plēves veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Turklāt pārbaudīja ražošanas procesu, atšķirības gala izmantojumos un savstarpējo aizstājamību, kā arī atšķirības izmaksās un cenās.41.  Lietas dalībnieku galvenie argumenti42.  Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām. Proti, relatīvi zemais SPRL pielipšanas spēks un tās zemais virsmas spraigums padara plēvi slidenu, tādēļ tās virsma nepieņem iespiedkrāsas, pārklājumus, līmes un metalizāciju. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju nesacietējušā silikona migrācijas dēļ pašā SPRL tādas SPRL otrai pusei, kurai pārklājums uzklāts tikai vienā pusē, piemīt būtiskas atšķirības fizikālajās un tehniskajās īpašībās salīdzinājumā ar citiem PET plēves veidiem. Šīs īpašības, iespējams, kavē SPRL izmantošanu PET pamatplēves rūpniecības nozarēs, kas noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., iepakojums, magnētiskie nesēji, elektriskie, attēlveides un rūpnieciskie lietojumi. Savukārt citu PET plēvju veidu funkcionāli aktīvā virsma ļauj tos izmantot kā plēvi, jo tie neatgriezeniski pielīp lipīgām virsmām. Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL nav savstarpēji aizstājama tās lietojumos ar citu PET plēves veidu.43.  Savienības nozares pārstāvji apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja argumentu pamatā ir divi turpmāk minētie mākslīgi ierobežotu salīdzinājumu kopumi. Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja SPRL ar šauru PET plēvju kopumu, t. i., PET pamatplēvi, nevis ar citiem pārklātās PET plēves veidiem, kuri ir salīdzināmāki ar SPRL . Otrkārt, šis, iespējams, ierobežotais salīdzinājums tika veikts tikai attiecībā uz ļoti selektīvu un ierobežotu fizikālo un ķīmisko īpašību kopumu. Savienības nozares pārstāvji apgalvoja, ka, salīdzinot SPRL ar plašu citu PET plēves veidu kopumu un ņemot vērā reprezentatīvu skaitu ķīmisko un fizikālo īpašību, ir skaidrs, ka SPRL ir tāds pats ražojums kā citi PET plēves veidi un ka tam būtu jāpaliek antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības jomā. Saskaņā ar Savienības nozares pārstāvju apgalvojumiem SPRL faktiski ir PET plēve, kas pārklāta ar silikona slāni. Tā nav konceptuāli atšķirīga no citiem pārklātas plēves veidiem, piemēram, metalizētās plēves vai plēves ar antistatisku pārklājumu vai plēves ar barjerpārklājumu, un kā tāda nepārprotami ir attiecīgais ražojums. Lai pamatotu savus apgalvojumus, Savienības nozares pārstāvji veica vairāku dažādu PET plēves veidu vairāku dažādu fizikālo un ķīmisko īpašību salīdzinājumu.44.  Konstatējumi45.  Fizikālās un ķīmiskās īpašības46.  Izmeklēšanā atklājās, ka abas 27. apsvērumā minētās īpašības, t. i., relatīvi zemais SPRL pielipšanas spēks un tās zemais virsmas spraigums, ir papildu īpašības salīdzinājumā ar PET plēves fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, kā noteikts sākotnējā antidempinga izmeklēšanā[23] un minēts 24. apsvērumā. Šajā saistībā jāatzīmē, ka SPRL piemīt tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kādas ir citiem PET plēves veidiem.47.  Attiecībā uz SPRL raksturīgajām divām īpašībā, t. i., relatīvi zemo SPRL pielipšanas spēku un tās zemo virsmas spraigumu, tika konstatēts, ka tās nav SPRL īpašības kā tādas, bet drīzāk šīs plēves silikona virsmas īpašības vai faktiski silikona īpašības. Pārklāšana ar silikonu, kā arī pārklāšana ar jebkuru citu vielu izmaina dažas no plēves virsmas īpašībām, bet neizmaina pašas PET pamatplēves fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kuras zem pārklājuma slāņa saglabājas nemainīgas.48.  Lai gan PET plēves pārklāšana ar silikonu sekmē zemu atlaišanas jaudu un arī zemu virsmas spraigumu, līdzīgu apgalvojumu varētu teikt attiecībā uz citiem pārklājumu veidiem, piemēram, PET plēves virsma iegūst citas specifiskas īpašības, ja to pārklāj ar cita veida pārklājumiem. Dažos gadījumos pārklājums var sekmēt tādu īpašību rašanos, kuru rezultātā PET plēve ir piemērota tikai ļoti specifiskiem lietojumiem. Silikona pārklājums šajā ziņā noteikti nav unikāls. Starp citiem īpašiem produktiem ar cita veida pārklājumiem ir, piemēram, termoplēves, plēves ar pretsvīšanas pārklājumu, novilces/blīvēšanas plēves un ar poliesteri pārklātas plēves. Tomēr visiem šiem veidiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un tie ir attiecīgā ražojuma veidi, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā.49.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav būtisku atšķirību SPRL un citu PET plēves veidu fizikālajās, tehniskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, kas pamatotu SPRL izslēgšanu no ražojuma definīcijas.50.  Citu kritēriju salīdzinājums51.  Pabeigtības labad izskatīja arī citus apgalvojumus, ko pieprasījuma iesniedzējs bija ietvēris pārskatīšanas pieprasījumā, mēģinādams pierādīt, ka SPRL un PET plēve ir atšķirīgi ražojumi.52.  Ražošanas process53.  Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL ir vajadzīgas atsevišķas ražošanas iekārtas salīdzinājumā ar citiem ražotajiem PET plēves veidiem.54.  Kā minēts 23. apsvērumā, PET plēvi vienmēr ražo no PET polimēra un tā sastāv no pamatplēves, kam var veikt turpmāku apstrādi vai nu ražošanas procesa laikā, vai pēc tam. Šāda pamatplēves apstrāde parasti var ietvert apstrādi ar koronu, metalizāciju vai ķīmisko pārklāšanu.55.  SPRL ir PET plēve, kas pārklāta ar silikona slāni. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pastāv divas atšķirīgas SPRL ražošanas tehnoloģijas. Savienības ražotājs, uz kuru attiecās izmeklēšana, izmanto ražošanas centrēto pārklāšanas tehnoloģiju. Izmantojot šo tehnoloģiju, PET pamatplēvi pārklāj ražošanas procesā pirms stiepšanas. Pārklāšanas modulis ir papildu, noņemama ražošanas iekārtas daļa. Savukārt Indijas ražotāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana, izmanto necentrēto pārklāšanas tehnoloģiju. Izmantojot šo procesu, PET plēvi vispirms izstrādā un pēc tam pārklāšanu veic atsevišķā ražošanas iekārtā.56.  Tika konstatēts, ka izvēles pamatā starp centrēto un necentrēto pārklāšanas tehnoloģiju ir tikai ekonomiskas dabas iemesli — ieguldījumu izmaksas attiecībā uz pārvietojamiem centrētās pārklāšanas moduļiem ir apmēram 10 reizes augstākas par ieguldījumu necentrētajā pārklāšanas iekārtā. Centrētās pārklāšanas tehnoloģijas priekšrocība ir tāda, ka iekārtas ātrums ir daudz lielāks, kas nodrošina būtiskus ražošanas apjomus. Centrētā ražošana arī sekmē ietaupījumus uz katru vienību attiecībā uz silikona izmaksām, jo silikona slānis ir plānāks nekā necentrētās pārklāšanas gadījumā.57.  Jāatzīmē, ka divu dažādu pārklāšanas metodiku esība nemaina SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas saglabājas tādas pašas salīdzinājumā ar citu PET plēves veidu īpašībām. Patiesi, dažādi ražošanas procesi kā tādi nav būtiski, nosakot, vai ražojuma veids ir atšķirīgs ražojums, ja šajos procesos iegūtie ražojuma veidi ir līdzīgi attiecībā uz fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām.58.  Atšķirības gala izmantojumā un savstarpējā aizstājamība59.  Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka starp SPRL un citiem PET plēves veidiem nav savstarpējas aizstājamības to lietojumos. Šis apgalvojums izmeklēšanā apstiprinājās. Tomēr, kā konstatēja sākotnējā izmeklēšanā, šāds apgalvojums ir spēkā arī attiecībā uz citiem PET plēves veidiem, kam veikta īpaša apstrāde.60.  Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pārklājuma vai PET plēves jebkuras citas īpašas apstrādes mērķis ir to padarīt piemērotu konkrētiem specifiskiem lietojumiem. Vielai, kas izvēlēta pārklājuma slāņa veidošanai, katrā gadījumā ir konkrētas īpašības, kuras sekmē attiecīgo mērķi. Piemēram, silikons piešķir zemu atlaišanas jaudu. Pārklājuma vielai var būt citas specifiskas īpašības (silikona gadījumā tas ir zems virsmas spraigums), kas pārklātā ražojuma izmantošanu citiem lietojumiem padara neiespējamu. Ir vairāku citu veidu PET plēves, kas pārklātas ar citām vielām vai apstrādātas citādi un kam iepriekš minēto iemeslu dēļ ir īpaši un ierobežoti lietojumi.61.  Tādēļ, lai gan SPRL izmanto tieši konkrētiem lietojumiem, tās fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības ir tādas pašas kā citu PET plēves veidu īpašības. Rezultātā savstarpējas aizstājamība un gala izmantojums nav būtiski, nosakot, vai SPRL ir atšķirīgs ražojums.62.  Izmaksu un cenu atšķirības63.  Visbeidzot pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka PET pamatplēves pārklāšanas process ar silikonu ir saistīts ar papildu izmaksām.64.  Patiesi tika konstatēts, ka silikona pārklājuma papildu izmaksas var veidot līdz 10 % no ražošanas izmaksām atkarībā no izvēlētās pārklāšanas metodes. Kā aprakstīts 35. un 36. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs ir izvēlējies dārgāku metodi attiecībā uz silikona izmaksām katrai vienībai. Tomēr jāuzsver, ka šīs ir papildu izmaksas salīdzinājumā ar PET pamatplēves ražošanas izmaksām. PET pamatplēves pārklāšana ar citām vielām, kā arī metalizācijas process palielina ražošanas izmaksas un attiecīgi arī cenas.65.  Taču šajā saistībā uzskata, ka silikona pārklājuma papildu izmaksas pašas par sevi nav noteicošs kritērijs, nosakot, vai SPRL ir atšķirīgs ražojums. Patiesi atšķirības izmaksās un cenās pašas par sevi nepamato secinājumu, ka konkrēti ražojuma veidi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, kamēr šim veidam ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kādas ir attiecīgajam ražojumam.66.  SECINĀJUMI PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU67.  Izmeklēšanas konstatējumi apstiprināja, ka PET plēves pārklāšanas ar silikonu procesa rezultātā rodas gala produkta atšķirīga virsma salīdzinājumā ar PET pamatplēvi. Tomēr šis process neizmaina ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Patiesi, izmeklēšanā konstatēja, ka tirgū ir vairāki īpaši apstrādāti PET plēves veidi, kas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt citi analizētie kritēriji, t. i., ražošanas process, savstarpēja aizstājamība/gala izmantojums un izmaksu un cenu atšķirības, nemainīja šo konstatējumu.68.  Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti iepriekš minētie secinājumi. Ieinteresētajām personām deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt apsvērumus.69.  Ieinteresēto personu mutiskie un rakstiskie komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, bet tie nemainīja secinājumu negrozīt ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas noteikti PET plēves importam,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo tiek izbeigta daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Indijas izcelsmes PET plēves veidu importam, negrozot spēkā esošos antidempinga un kompensācijas pasākumus.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[3] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[4] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.[5] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[6] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[7] OV L 168, 2.7.2010., 1. lpp.[8] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[9] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[10] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[11] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.[12] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[13] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[14] OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.[15] OV L 255, 29.9.2007., 1. lpp.[16] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.[17] OV L 168, 2.7.2010., 1. lpp.[18] OV L 277, 23.8.2001., 1. lpp.[19] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.[20] OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.[21] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[22] OV C 215, 9.9.2009., 19. lpp.[23] Komisijas Regulas (EK) Nr. 367/2001 10. apsvērums, OV L 55, 24.2.2001., 16. lpp.


|

52010PC0494

/* COM/2010/0494 galīgā redakcija - COD 2010/0257 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam    SEC(2010) 1097 final

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 29.9.2010COM(2010) 494 galīgā redakcija2010/0257 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam SEC(2010) 1097 finalPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTSKomisija 2007. gada 10. oktobrī publicēja paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” COM(2007) 575 (turpmāk “Zilā grāmata”). Šajā paziņojumā tika uzsvērta vajadzība izstrādāt un ieviest integrētu, saskaņotu un vienotu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrniecības jomām. Tādējādi integrēta jūrniecības politika veicina starpnozaru pieeju jūrniecības pārvaldībai. Tā palīdz identificēt un izmantot sinerģiju starp visām ES politikas jomām, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrniecības jomām, konkrēti, vides, jūras transporta, enerģētikas, pētniecības, rūpniecības, zivsaimniecības un reģionālo politiku.Paziņojumam par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku pievienotajā rīcības plānā SEC(2007) 1278 ir norādītas vairākas darbības, kuras Eiropas Komisija ierosinājusi veikt kā pirmos soļus, veidojot jaunu integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku. Atsaucoties uz Eiropadomes 2007. gada 14. decembra aicinājumu, ar kuru tā apstiprināja integrēto ES jūrniecības politiku[1], Komisija 2009. gada 15. oktobrī pieņēma Progresa ziņojumu par ES integrēto jūrniecības politiku[2]. Šajā progresa ziņojumā Komisija apkopoja galvenos integrētās jūrniecības politikas sasniegumus un izklāstīja tās nākamā īstenošanas posma plānu[3].Vispārējo lietu padome 2009. gada 16. novembra secinājumos uzsvēra integrētās jūrniecības politikas turpmākas izstrādes un īstenošanas finansējuma nozīmi, aicinot “Komisiju nākt klajā ar vajadzīgajiem priekšlikumiem, kā finansēt integrētas ES jūrniecības politikas darbības spēkā esošā Finanšu plānā, lai tie stātos spēkā līdz 2011. gadam”.Turpmāka integrētās jūrniecības politikas izstrāde un īstenošana atbilstoši Komisijas noteiktajām un Padomes apstiprinātajām vadlīnijām ir apdraudēta, jo nav pietiekamu līdzekļu vajadzīgo darbību finansēšanai pašreizējā finanšu plāna atlikušajā laikposmā (2011−2013). Līdz šim integrētās jūrniecības politikas darbības finansēja, pamatojoties uz Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu un tās Īstenošanas kārtības 32. pantu, kurā paredzēta izmēģinājuma shēmu un sagatavošanas projektu finansēšana[4]. Ar integrēto jūrniecības politiku saistītās izmēģinājuma shēmas un sagatavošanas darbības var finansēt tikai līdz 2010. gada beigām.Nepārtraukts mērens finanšu atbalsts ir nepieciešams, lai ES spētu īstenot un turpmāk izstrādāt integrēto jūrniecības politiku, kā arī sasniegt plašos mērķus, kas noteikti Komisijas 2007. gada oktobra Zilajā grāmatā, apliecināti 2009. gada oktobra progresa ziņojumā un apstiprināti Vispārējo lietu padomes 2009. gada 16. novembra secinājumos. Šis finansējums dos Komisijai iespēju kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām turpināt izpētes darbu, kas jau ir iesākts ar sagatavošanas darbībām un izmēģinājuma projektiem, kā arī turpmāk izstrādāt un konkretizēt integrētās jūrniecības politikas īstenošanas iespējas saskaņā ar 2009. gada 15. oktobra progresa ziņojumā izvirzītajām vadlīnijām.PROVIZORISKAIS NOVēRTēJUMSŠajā tiesību akta priekšlikumā nav noteikta jauna politika vai jauni mērķi. Šajā posmā netiek gaidīta būtiska tālejoša ietekme vai jaunas politiskas sekas. Tāpēc ietekmes novērtējums priekšlikumam nav pievienots. Ja kādam no turpmākajiem pasākumiem būs gaidāma būtiska ietekme vai politiskas sekas, attiecīgajam dokumentam tiks pievienots konkrēts ietekmes novērtējums.Saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 4. punktu un tās Īstenošanas kārtības 21. panta 1. punktu Komisija veica ierosinātās finansēšanas programmas detalizētāko aspektu provizorisko novērtējumu. Šajā tiesību akta priekšlikumam pievienotajā provizoriskajā novērtējumā cita starpā sniegts pārskats par ierosināto finansēšanas programmu. Tajā īpaša uzmanība veltīta politiskajam kontekstam, problēmas identificēšanai, programmas galvenajiem mērķiem, Kopienas finansiālās iesaistīšanās pievienotajai vērtībai un galvenajām izvērtējamajām politikas iespējām / alternatīvām.Provizoriskajā novērtējumā tika iztirzātas šādas trīs politikas alternatīvas.1.  Turpmāka rīcība netiek veikta.2.  Mērens ES finansiālais ieguldījums, kas ir salīdzinoši nedaudz lielāks nekā līdzšinējiem sagatavošanas un izmēģinājuma projektiem, lai nodrošinātu turpmākas izpētes iespējas un stabilu integrētās jūrniecības politikas īstenošanu tās attīstības procesā.3.  Pilnīgs finansējums.Šīs trīs galvenās politikas iespējas tika apsvērtas saistībā ar šādiem integrētās jūrniecības politikas stratēģiskajiem virzieniem[5]:-  integrēta jūrniecības pārvaldība visos līmeņos;-  ar jūru baseiniem saistīti pasākumi;-  transversāli instrumenti integrētai politikas veidošanai;-  cilvēka darbības ilgtspējības robežu noteikšana atbilstīgi Jūras stratēģijas pamatdirektīvai;-  integrētās jūrniecības politikas starptautiskās dimensijas veicināšana, kā arī Eiropas vadošās pozīcijas veicināšana šajā jomā;-  ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība un inovācija;-  Eiropas jūrniecības nozares redzamības palielināšana.Katru pieejamo politikas iespēju vērtēja saskaņā ar šādiem kritērijiem: i) iespējas lietderīgums izvirzīto mērķu un attiecīgo ieguvumu sasniegšanai; ii) atlasīto iespēju īstenojamība; iii) izmaksu ietekme uz ES budžetu.Galvenie konstatējumi salīdzināti turpmākajā tabulā.NOVĒRTĒJUMS IESPĒJAS | Lietderīgums izvirzīto mērķu un attiecīgo ieguvumu sasniegšanai Augsta (+++) Vidēja (+/-) Zema (---) | Īstenojamība Augsta (+) Vidēja (+/-) Zema (-) | Izmaksu ietekme uz ES budžetu Pozitīva (+līdz+++) Negatīva (-līdz---) | Vispārējs novērtējums Pozitīvs (+līdz+++) Negatīvs (-līdz---) |1. iespēja Turpmāka rīcība netiek veikta | --- | + | Apropriācijas - Cilvēkresursi - Administratīvie izdevumi - | - |2. iespēja Mērens ES finansiālais ieguldījums | +++ | + | Apropriācijas + Cilvēkresursi + Administratīvie izdevumi + | + |3. iespēja Pilnīgs finansējums | +++ | - | Apropriācijas +++ Cilvēkresursi ++ Administratīvie izdevumi ++ | - |Turpmāka rīcība netiek veikta (1. iespēja)1. iespēja nepārprotami ir īstenojama, un tā neradīs ietekmi uz ES budžetu. No otras puses, neveicot turpmāku rīcību, t. i., nefinansējot darbības un pasākumus saistībā ar integrēto jūrniecības politiku laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, nozīmētu nesasniegt programmas vispārējos un konkrētos mērķus.Tas savukārt nozīmētu, ka Komisija nesasniegtu 2007. gada oktobra Zilajā grāmatā izvirzītos politikas mērķus, kuri apliecināti 2009. gada oktobra progresa ziņojumā un apstiprināti Vispārējo lietu padomes 2009. gada 16. novembra secinājumos. Šis arguments ir pietiekams, lai 1. iespēju noraidītu.Mērens ES finansiālais ieguldījums (2. iespēja)Šī iespēja neietekmē ES budžetu. No otras puses, 2. iespējai ir vairākas priekšrocības. Tā ir īstenojama un izmaksu ziņā izdevīga iespēja, kas dotu būtisku ieguldījumu 2.3. iedaļā izklāstīto mērķu sasniegšanā. Tā ļautu ES turpināt izpētīt iespējas turpmākai integrētās jūrniecības politikas izstrādei un atsevišķās jomās ar konkrētām darbībām sākt tās īstenošanu. Tādējādi tā nodrošinātu drošu un ātru integrētās jūrniecības politikas īstenošu gan īstermiņā, gan ilgtermiņā.Pilnīgs finansējums (3. iespēja)Šī iespēja Komisijai būtiski palīdzētu sasniegt integrētās jūrniecības politikas mērķus un prioritātes. No otras puses, 3. iespēja šajā posmā nav reālistiska. Tā nav politiski īstenojama, jo šajā integrētās jūrniecības politikas izstrādes posmā nav iespējams atvēlēt ievērojami lielākas summas par jau paredzētajām summām. Tas ir tāpēc, ka ne dalībvalstīm, ne Komisijai nav tādu konkrētu politikas iespēju, kurām varētu izlietot papildu naudas līdzekļus. Komisijai nav arī cilvēkresursu, kas pārvaldītu šādu pilnīgu finansējumu. Turklāt nebūtu saprātīgi uzņemties pilnīgu finansēšanu, iepriekš nepārbaudot mazāk vērienīgas koncepcijas.Tādējādi, ņemot vērā 1. un 3. iespējas ierobežojumus, kā arī Kopienas stingro apņemšanos sasniegt integrētās jūrniecības politikas mērķus īstermiņā vai vidējā termiņā, piemērotais risinājums, šķiet, ir mērens ES finansiālais ieguldījums, lai finansētu integrētās jūrniecības politikas darbības laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam.Priekšlikuma juridiskie aspektiJuridiskais pamatsLīgumā nav norādīts konkrēts ES integrētās jūrniecības politikas juridiskais pamats. Tomēr tā aptver ES politiku daudzās nozarēs, kas saistītas ar jūrām un piekrasti, piemēram, zivsaimniecības, brīvības, drošības un tiesiskuma, transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, pētniecības, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Tādēļ ierosinātā tiesību akta pamatā ir 43. panta 2. punkts, 74. pants un 77. panta 2. punkts, 91. panta 1. punkts un 100. panta 2. punkts, 173. panta 3. punkts, 175. pants, 188. pants, 192. panta 1. punkts, 194. panta 2. punkts un 195. panta 2. punkts.Subsidiaritāte un proporcionalitāteKā uzsvērts 2007. gada oktobra Zilajā grāmatā un tai pievienotajā rīcības plānā, attiecībā uz jebkuru ES darbību, kuras mērķis ir turpmāk izstrādāt un īstenot integrēto jūrniecības politiku, ir pienācīgi jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktais subsidiaritātes princips. Integrētas jūrniecības politikas jomā pamatojums rīcībai ES līmenī ir attiecīgo pasākumu starpnozaru un transnacionālajā būtība un sinerģija starp nozaru politikas jomām. Mērķis ir izstrādāt plašu stratēģiju izaugsmei un ilgtspējībai attiecībā uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrniecības jomu transversālajiem elementiem. Kā piemērus var minēt darbības, kas saistītas ar transversāliem politikas instrumentiem un starpnozaru jūrniecības pasākumiem, un — pārrobežu aspektu dēļ — ar integrētās jūrniecības politikas starptautisko dimensiju. Pie šiem instrumentiem un pasākumiem pieder vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā, jūras teritoriālā plānošana, integrēta piekrastes zonas pārvaldība un jūrniecības datu un zināšanu tīkls.Savienības līmeņa rīcība ar mērķi īstenot integrēto jūrniecības politiku neradītu negatīvu ietekmi uz līdzīgiem pasākumiem, ko īsteno dalībvalstīs vai reģionos. Dažādos pārvaldības līmeņos īstenotas starpnozaru darbības drīzāk savstarpēji papildinātu un stiprinātu cita citu. Optimizētas jūrniecības politikas veidošanas pilns potenciāls netiks izmantots, ja vien integrēta pieeja netiks ieviesta visos pārvaldības līmeņos[6]. Tādēļ Savienības līmeņa rīcība jūrniecības politikas jomā, ņemot vērā tās mērogu un ietekmi, visdrīzāk dos ieguvumus salīdzinājumā ar darbībām un pasākumiem, ko īsteno tikai dalībvalstu vai reģionu līmenī. 2009. gada 16. novembra secinājumos par 15. oktobra progresa ziņojumu par integrēto jūrniecības politiku Padome aicināja dalībvalstis un Komisiju turpināt pasākumus, atbilstoši ievērojot subsidiaritāti un proporcionalitāti, kā arī atzinīgi novērtēja Komisijas un dalībvalstu darbu un integrētās jūrniecības politikas turpmāko virzību.Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantu un proporcionalitātes principu nav pieļaujams, ka Savienības rīcība pārsniedz pasākumus, kas vajadzīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai. Šajā priekšlikumā par integrēto jūrniecības politiku ir ievērots proporcionalitātes princips, jo integrētas jūrniecības politikas jomā Savienības rīcība nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sekmīgi sasniegtu izvirzītos mērķus. Tas paredz arī pēc iespējas lielāku brīvību valsts lēmumu pieņemšanā, kā arī ņem vērā valstīs iedibināto kārtību un tiesību sistēmas.Savienības līmeņa rīcība attiecībā uz integrēto jūrniecības politiku pievienotu papildu vērtību jau uzsāktajiem dalībvalstu pasākumiem, kā arī nodrošinātu resursus papildus tiem, ko dalībvalstis jau izmanto. Šie resursi ir samērīgi, jo tie dalībvalstīm, reģioniem vai reģionālajām ieinteresētajām personām ļautu efektīvāk sasniegt integrētās jūrniecības politikas mērķus[7].SīKāKS PRIEKšLIKUMA MēRķU SKAIDROJUMSLai izveidotu programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam, ir vajadzīga Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Ierosinātās programmas vispārējais mērķis ir nodrošināt pienācīgu finansējumu integrētās jūrniecības politikas turpmākai izstrādei un īstenošanai. Tās pamatā būtu Komisijas 2007. gadā pieņemtā Zilā grāmata un rīcības plāns, un tā būtu sagatavošanas darbību un izmēģinājuma projektu turpinājums, ko īstenotu no 2011. gada janvāra līdz 2013. gada decembrim.Konkrēti, kā norādīts priekšlikuma 1. un 2. pantā, saskaņā ar ierosināto programmu finansēto darbību un pasākumu mērķis būs palīdzēt sasniegt mērķus un prioritātes, kas noteikti 2007. gada Zilajā grāmatā, apliecināti 2009. gada progresa ziņojumā un kurus 2009. gada 16. novembrī apstiprinājusi Padome:-  turpmāka integrētas jūrniecības pārvaldības un integrētas pieejas izstrāde un īstenošana dalībvalstīs un piekrastes reģionos;-  katra jūras reģiona vajadzībām īpaši piemērotu, integrētu jūras baseinu stratēģiju ātra un pareiza īstenošana visā Eiropā;-  turpmāka transversālu integrētas politikas veidošanas instrumentu izstrāde un ieviešana, ietverot Eiropas jūras novērojumu un datu tīklu un integrētu jūrniecības pārraudzību, konkrēti, izmantojot vienotu informācijas apmaiņas vidi, jūras teritoriālo plānošanu un integrētu piekrastes zonas pārvaldību;-  pamatojoties uz Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, turpmāka to cilvēka darbību ilgtspējības robežu noteikšana nākamajos gados, kurām ir ietekme uz jūras vidi, pievēršot pienācīgu uzmanību to kopējai ietekmei saskaņā ar ekosistēmisku pieeju;-  integrētās jūrniecības politikas starptautiskās dimensijas veicināšana, uzlabojot un stiprinot dialogu, sadarbību un koordināciju ar trešām valstīm, tostarp tām, kuras robežojas ar kādu Eiropas jūras baseinu, vai dalībniekiem trešās valstīs, kā arī ar integrēto jūrniecības politiku saistītiem starptautiskiem partneriem un organizācijām, nodrošinot saskanību ar darbībām, kas izstrādātas nozaru politikas jomās;-  atkārtota pievēršanās ilgtspējīgai ekonomiskajai izaugsmei, nodarbinātībai un inovācijai;-  Eiropas jūrniecības nozares redzamības palielināšana, kā arī informācijas apmaiņas veicināšana un atvieglošana, labākās prakses popularizēšana, sinerģijas un dialoga izmantošana un stiprināšana ar ieinteresētajām personām un to starpā attiecībā uz jūrniecības pārvaldību un to nozaru politiku, kam ir ietekme uz okeāniem, jūrām un piekrasti, vai starpnozaru sadarbības platformu un tīklu izveide gan horizontālā, gan jūras baseinu līmenī.IETEKME UZ BUDžETUKā paredzēts ierosinātajā regulā, finansiālā atbalsta apjoms, ar kuru paredzēts īstenot programmu integrētās jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam, ir EUR 50 000 000, un tas būs pieejams no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā sniegts kopsavilkums par ietekmi uz budžetu un vajadzīgo cilvēkresursu, kā arī administratīvo resursu pārgrupēšanu.2010/0257 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, 74. pantu un 77. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu un 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu un 195. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[9],pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:4.  Komisijas 2007. gada 10. oktobra Paziņojumā par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007) 575) ir noteikts, ka integrētās jūrniecības politikas primārais mērķis ir izstrādāt un īstenot integrētu, konsekventu un saskaņotu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrniecības jomām.5.  Paziņojumam par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku pievienotajā rīcības plānā (SEC(2007) 1278) ir norādītas vairākas darbības, kuras Eiropas Komisija ierosinājusi veikt kā pirmos soļus, veidojot jaunu integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku.6.  Progresa ziņojumā par ES integrēto jūrniecības politiku, kas pieņemts 2009. gada 15. oktobrī, ir apkopoti galvenie līdzšinējie integrētās jūrniecības politikas sasniegumi un noteikts tās nākamā īstenošanas posma plāns.7.  Vispārējo lietu padome 2009. gada 16. novembra secinājumos uzsvēra integrētās jūrniecības politikas turpmākas izstrādes un īstenošanas finansējuma nozīmi, aicinot “Komisiju nākt klajā ar vajadzīgajiem priekšlikumiem, kā finansēt integrētas ES jūrniecības politikas darbības spēkā esošā Finanšu plānā, lai tie stātos spēkā līdz 2011. gadam”[10].8.  Nepārtraukts Savienības finanšu atbalsts ir vajadzīgs, lai Savienība spētu īstenot un turpmāk izstrādāt integrēto jūrniecības politiku atbilstīgi Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcijai par integrētu jūrniecības politiku[11], kā arī sasniegt plašos mērķus, kas noteikti Komisijas 2007. gada oktobra Zilajā grāmatā, apliecināti 2009. gada oktobra progresa ziņojumā un apstiprināti Vispārējo lietu padomes 2009. gada 16. novembra secinājumos.9.  Savienības finansējumam jābūt paredzētam ar nolūku sniegt atbalstu izpētes darbam attiecībā uz darbībām, kuru mērķis ir veicināt integrētās jūrniecības politikas stratēģiskos mērķus, tostarp integrētu jūrniecības pārvaldību visos līmeņos, tādu integrētu jūras baseinu stratēģiju izstrādi un īstenošanu, kas būtu īpaši piemērotas dažādo Eiropas jūras baseinu konkrētajām vajadzībām, cilvēka darbības ilgtspējības robežu noteikšanu atbilstoši Jūras stratēģijas pamatdirektīvai, kas ir integrētās jūrniecības politikas vides pīlārs, pievēršot pienācīgu uzmanību to kopējai ietekmei atbilstoši uz ekosistēmām balstītai pieejai, turpmāku ieinteresēto personu iesaisti integrētas jūrniecības pārvaldības programmās, turpmāku transversālu instrumentu izstrādi integrētai politikas veidošanai, integrētās jūrniecības politikas starptautiskās dimensijas veicināšanu, kā arī ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un konkurētspēju.10.  Tā kā ne uz visām integrētas jūrniecības politikas prioritātēm un mērķiem attiecas citi Savienības instrumenti, tādi kā Kohēzijas fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Zivsaimniecības fonds, Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, Pirmspievienošanās palīdzības instruments ( IPA ) un Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, ir vajadzīga programma, lai sniegtu atbalstu turpmākai integrētas jūrniecības politikas izstrādei (turpmāk “programma”).11.  Programmas īstenošanai trešās valstīs ir jāveicina saņēmējas valsts attīstības mērķu sasniegšana un jābūt saderīgai ar citiem ES sadarbības instrumentiem, tostarp attiecīgo ES politikas jomu mērķiem un prioritātēm.12.  Programmai jāpapildina esošie un nākamie finanšu instrumenti, kuru pieejamību dalībvalstis nodrošina valstu un reģionu līmenī un kuru mērķis ir veicināt okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu.13.  Ir jāparedz arī noteikumi, kas regulētu pasākumu plānošanu, izdevumu attiecināmību, Savienības finansiālās palīdzības apjomu, galvenos nosacījumus tās saņemšanai un programmas vispārējo budžetu.14.  Programma jāīsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk “Finanšu regula”)[[12]], un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[[13]].15.  Lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt šīs regulas īstenošanu, ir jāparedz iespēja finansēt izdevumus, kas saistīti ar uzraudzību, pārbaudēm un novērtēšanu.16.  Gada darba programmas, kas paredzētas programmas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[[14]].17.  Attiecībā uz darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ir jānodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzība, piemērojot Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[[15]], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[[16]], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[[17]].18.  Lai nodrošinātu Savienības finansējuma efektīvu izmantošanu, regulāri jānovērtē darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu.19.  Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka saskaņā ar programmu finansēto darbību apjoma un ietekmes dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsAr šo regulu tiek izveidota programma integrētās jūrniecības politikas turpmākas izstrādes un īstenošanas atbalstam (turpmāk “programma”).2 . pantsVispārēji mērķiProgrammai ir šādi vispārējie mērķi:a) veicināt jūrlietu un piekrastes jautājumu integrētas pārvaldības un integrētu jūras baseinu stratēģiju izstrādi un īstenošanu;b) palīdzēt izstrādāt instrumentus, kas aptvertu ar jūru vai piekrasti saistītu nozaru politiku;c) atbalstīt saskaņotu politikas veidošanu un veicināt ilgtspējīgu jūras un piekrastes resursu izmantošanu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, inovāciju un nodarbinātību jūrniecības nozarēs un piekrastes reģionos atbilstoši nozaru politikas prioritātēm un darbībām;d) turpmāk noteikt jūras vidi ietekmējošas cilvēka darbības ilgtspējības robežas atbilstīgi Jūras stratēģijas pamatdirektīvai;e) uzlabot un stiprināt ārējo sadarbību un koordināciju saistībā ar integrētas jūrniecības politikas mērķiem.3 . pantsKonkrēti mērķi1. Saskaņā ar mērķiem, kas noteikti 2. panta a), b), c) un d) punktā, programma tiecas:a) rosināt dalībvalstis vai reģionus izstrādāt vai ieviest integrētu jūrniecības pārvaldību;b) stimulēt un stiprināt dialogu un sadarbību ar ieinteresētajām personām un to starpā ar integrētu jūrniecības politiku saistītos transversālos jautājumos;c) sekmēt sinerģijas izmantošanu, informācijas apmaiņu un labākās prakses apmaiņu attiecībā uz jūrniecības politiku, tostarp jūrniecības pārvaldību un nozaru politikas jomām, kam ir ietekme uz reģionālajām jūrām un piekrastes reģioniem, vaid) veicināt starpnozaru sadarbības platformu un tīklu izveidi, ņemot vērā nozares, pētnieku aprindu, reģionu, valsts iestāžu un NVO intereses;e) veicināt kopīgu metožu un pieeju izstrādi.2. Saskaņā ar mērķi, kas noteikts 2. panta b) punktā, programma veicina šādus pasākumus:a) vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā, kura veicina starpnozaru un pārrobežu pārraudzības darbības un stiprina jūras telpas drošu un nebīstamu izmantošanu, ņemot vērā attiecīgo nozaru politikas attīstības tendences pārraudzības jautājumos un attiecīgā gadījumā dodot ieguldījumu to nepieciešamajā attīstībā;b) jūras teritoriālā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība, kas ir pamatinstrumenti uz ekosistēmām balstītai pārvaldībai un ilgtspējīgai jūras apgabalu un piekrastes reģionu attīstībai;c) visaptveroši un publiski pieejami augstas kvalitātes dati par jūru un zināšanu bāze, kas veicina apmaiņu ar šiem datiem, to atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu dažādās lietotāju grupās un nodrošina jūrniecības informācijas vizualizēšanu, izmantojot tīmekļa rīkus.3. Saskaņā ar 2. panta e) punktā noteikto mērķi un nozaru politikas papildināšanas nolūkos programma tiecas uzlabot un stiprināt sadarbību, īstenojot integrētas starpnozaru darbības ar:a) trešām valstīm, tostarp tām, kas robežojas ar kādu Eiropas jūras baseinu;b) dalībniekiem trešās valstīs;c) starptautiskiem partneriem un organizācijām, konkrēti, saistībā ar starptautisku apņemšanos atjaunot ekosistēmas un citiem attiecīgiem nolīgumiem.4. Konkrētos mērķos, kas izklāstīti 3. punktā, īsteno saskaņā ar konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti 1. un 2. punktā, un atbilstoši ES sadarbības instrumentiem, ņemot vērā nacionālo un reģionālo attīstības stratēģiju mērķus.4 . pantsAtbalstāmās darbībasProgramma var sniegt finansiālu palīdzību darbībām, ko veic saskaņā ar 2. un 3. pantā izklāstītajiem mērķiem, piemēram:a) pētījumiem un sadarbības programmām;b) publiskas informācijas un labākās prakses apmaiņai, izpratnes veidošanai un saistītām saziņas un izplatīšanas darbībām, tostarp publicitātes kampaņām un pasākumiem, un tīmekļa vietņu izstrādei un uzturēšanai;c) konferencēm, semināriem, darbsemināriem un ieinteresēto personu forumiem;d) nozīmīga apjoma datu apkopošanai, uzraudzībai un publiskas piekļuves nodrošināšanai šiem datiem, informācijai par labāko praksi un datubāzei par Savienības finansētiem reģionāliem projektiem, attiecīgā gadījumā izmantojot sekretariātu, kas izveidots vienam vai vairākiem šādiem mērķiem;e) darbībām, kas saistītas ar transversāliem instrumentiem, tostarp izmēģinājuma projektiem.5 . pantsFinanšu intervences veids1. Savienības finansiālajai palīdzībai var būt šāds juridiskais statuss:a) dotācijas;b) publiskā iepirkuma līgumi;c) administratīvas vienošanās ar Kopīgo pētniecības centru.2. Programmā ir paredzētas gan dotācijas pasākumiem, gan darbības dotācijas. Ja vien Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (turpmāk “Finanšu regula”) nav noteikts citādi, dotāciju vai publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību saņēmēji tiek izraudzīti saskaņā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus.6 . pantsSaņēmēji1. Programmā paredzēto finansiālo palīdzību var piešķirt fiziskām vai juridiskām personām, kas var būt privāto vai publisko tiesību subjekti, tostarp Savienības aģentūrām.2. Programmas palīdzību var saņemt trešās valstis, ieinteresētās personas trešās valstīs un starptautiskas organizācijas vai struktūras, kas īsteno vienu vai vairākus no vispārējiem vai konkrētajiem mērķiem, kuri noteikti 2. un 3. pantā.3. Tiesības piedalīties procedūrā precizē attiecīgajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus.7 . pantsĪstenošanas kārtība1. Komisija programmu īsteno saskaņā ar Finanšu regulu.2. Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar 2. un 3. pantā noteiktajiem mērķiem pieņem gada darba programmas atbilstīgi 13. panta 2. punktā minētajai procedūrai.3. Attiecībā uz dotācijām gada darba programmā sīki norāda šādu informāciju:a) gada prioritātes, sasniedzamie mērķi un paredzamie rezultāti, ko radīs finanšu gadā piešķirtās apropriācijas;b) darbību nosaukums un priekšmets;c) īstenošanas nosacījumi;d) galvenie atlases un piešķiršanas kritēriji, kas jāizmanto priekšlikumu atlasē;e) attiecīgā gadījumā apstākļi, kādos dotāciju var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz kādu no izņēmumiem, kas norādīti Komisijas Regulas (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002 168. pantā;f) maksimālais budžets un maksimālā iespējamā līdzfinansējuma likme katrai darbībai, un — ja paredzētas dažādas likmes — katrai likmei piemērojamie kritēriji;g) uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus grafiks.4. Attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem gada darba programmā sīki norāda šādu informāciju:a) darbību nosaukums un priekšmets;b) katras darbības maksimālais budžets;c) darbību mērķis;d) īstenošanas nosacījumi;e) orientējošs grafiks iepirkuma procedūru uzsākšanai.5. Darbības, kas minētas 9. pantā, gada darba programmā nenorāda.8 . pantsBudžeta resursi1. Programmas īstenošanai paredzētās finansiālās palīdzības apjoms laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir EUR 50 000 000.2. Programmai iedalītie budžeta resursi Eiropas Savienības vispārējā budžetā ir iekļauti kā gada apropriācijas. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina pieejamās gada apropriācijas, nepārsniedzot finanšu shēmas robežas.9 . pantsTehniskā palīdzība1. Regulas 8. pantā paredzētais finansiālās palīdzības apjoms var segt arī vajadzīgos izdevumus, kuri saistīti ar sagatavošanas darbību, uzraudzību, kontroli, revīziju un novērtēšanu, kas ir tieši vajadzīga regulas efektīvai un optimālai īstenošanai un tās mērķu sasniegšanai.2. Šā panta 1. punktā minētās darbības ietver, konkrēti, pētījumus, ekspertu sanāksmes, izdevumus par informātikas rīkiem, sistēmām un tīkliem, kā arī par citu tehnisko, zinātnisko un administratīvo palīdzību un zināšanām, kas Komisijai vajadzīgas šīs regulas īstenošanai.10 . pantsUzraudzība1. Finansiālās palīdzības saņēmējs iesniedz Komisijai tehniskos ziņojumus un finanšu pārskatus par paveikto darbu, ko finansē no programmas līdzekļiem. Trīs mēnešu laikā pēc katra projekta pabeigšanas iesniedz arī nobeiguma ziņojumu.2. Neskarot revīzijas, ko veic Revīzijas palāta kopā ar kompetentajām valsts revīzijas iestādēm vai departamentiem saskaņā ar Līguma 287. pantu, vai jebkādas pārbaudes, ko veic saskaņā ar Līguma 322. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisijas ierēdņi un citi darbinieki veic pārbaudes uz vietas, tostarp izlases veida pārbaudes saistībā ar projektiem un citiem pasākumiem, kurus finansē no programmas līdzekļiem, konkrēti, pārbaudes par atbilstību programmas mērķiem un darbību atbilstību finansējuma piešķiršanas prasībām, kā izklāstīts šīs regulas 2., 3. un 4. pantā.3. Līgumos un vienošanās, kas izriet no šīs regulas, jo īpaši paredz Komisijas vai jebkura Komisijas pilnvarota pārstāvja veiktu uzraudzību un finanšu kontroli, kā arī Revīzijas palātas revīzijas, vajadzības gadījumā revīzijas uz vietas.4. Finansiālās palīdzības saņēmējs piecus gadus pēc jebkura projekta pēdējā maksājuma saņemšanas glabā visus izdevumus apstiprinošos dokumentus par šo projektu, lai tos varētu uzrādīt Komisijai.5. Pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto ziņojumu un izlases veida pārbaužu rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā var koriģēt sākotnēji apstiprinātās finansiālās palīdzības apjomu vai nosacījumus, kā arī maksājumu grafiku.6. Komisija veic visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārliecinātos, vai finansētās darbības tiek veiktas pienācīgi un saskaņā ar šīs regulas un Finanšu regulas noteikumiem.11 . pantsSavienības finanšu interešu aizsardzība1. Komisija nodrošina to, ka saskaņā ar šo programmu finansētu darbību īstenošanā Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar šādiem līdzekļiem:a) pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām vērsti preventīvi pasākumi;b) efektīvas pārbaudes;c) nepamatoti samaksātu naudas līdzekļu atgūšana und) efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas, ja konstatētas neatbilstības.2. Šā panta 1. punkta īstenošanas nolūkā Komisija rīkojas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.3. Komisija samazina, pārtrauc vai atgūst attiecīgajai darbībai piešķirto finansiālās palīdzības summu, ja tiek konstatētas neatbilstības, tostarp neatbilstība šīs regulas noteikumiem, atsevišķiem lēmumiem vai līgumiem un nolīgumiem, ar ko piešķirta konkrētā finansiālā palīdzība, kā arī tad, ja atklājas, ka bez Komisijas apstiprinājuma darbība ir mainīta pretēji tās būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.4. Ja netiek ievērots grafiks vai tikai daļa no piešķirtās finansiālās palīdzības ir pamatota ar darbības īstenošanā sasniegto progresu, Komisija saņēmējam pieprasa noteiktā laikposmā iesniegt apsvērumus. Ja saņēmēja atbilde nav apmierinoša, Komisija var anulēt atlikušo finansiālo palīdzību un pieprasīt jau izmaksāto summu atmaksāšanu.5. Jebkurš nepamatots maksājums ir atmaksājams Komisijai. Par jebkurām summām, kas netiek samaksātas laikā, ir jāmaksā procenti atbilstoši Finanšu regulas nosacījumiem.6. Šajā pantā “neatbilstība” ir jebkura Savienības tiesību aktos paredzēta noteikuma pārkāpums vai jebkuras līgumsaistības pārkāpums, kuru izraisa ekonomikas dalībnieka darbība vai bezdarbība un kurš nepamatotas izdevumu pozīcijas veidā ietekmē vai ietekmēs Savienības vispārējo budžetu vai Savienības pārvaldītos budžetus.12 . pantsNovērtēšanaNe vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei retrospektīvā novērtējuma ziņojumu.13 . pantsPadomdevēja komiteja1. Padomdevēja komiteja palīdz Komisijai sagatavot 7. panta 2. punktā paredzētās gada darba programmas.2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.14 . pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSKomisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Jūrniecības politika3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. 11 09 05 Programma integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam11 01 04 07 Programma integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam – Administratīvās pārvaldības izdevumi3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsNo 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |11 09 05 | Oblig./Fakult. N/A | Dif.[18] | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 2 |11 01 04 07 | Oblig./Fakult. N/A | Nedif.[19] | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 2 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |Darbības izdevumi[20] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 16,260 | 16,560 | 16,780 | 49,600 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 7,355 | 14,443 | 17,512 | 39,310 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[21] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 16,360 | 16,660 | 16,980 | 50,000 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 7,455 | 14,543 | 17,712 | 39,710 |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 3,000 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 17,515 | 17,817 | 18,140 | 53,472 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 8,610 | 15,700 | 18,872 | 43,182 |Paredzams, ka to 2014. un 2015. gadā vajadzīgo maksājumu apropriāciju kopapjoms, kas attiecas uz saistību apropriācijām darbības izdevumiem laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, būs EUR 10 290. |Ziņas par līdzfinansējumu |Līdzfinansētājs | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuPieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemPriekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.4.2. Cilvēkresurs i, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | 2011 | 2012 | 2013 |Kopā — cilvēkresursi | 9,4 | 9,4 | 9,4 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasDarba turpināšana, lai izpētītu iespējas, kā turpmāk izstrādāt un īstenot integrēto jūrniecības politiku.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaIerosinātais budžets papildinātu un stiprinātu esošos un turpmākos finanšu instrumentus. Saskaņā ar šo programmu veiktajiem centieniem attiecīgā gadījumā jāpapildina attiecīgās Savienības politikas jomas, kuras saistītas ar starptautiskām un reģionālām konvencijām un/vai nolīgumiem ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis un aktīvi darbojas noteiktos reģionos, un jārada būtiskas saiknes šo iniciatīvu starpā, tādējādi palielinot vispārējos ieguvumus. Atsevišķas darbības papildinās pašreizējo darbu pie Eiropas makroreģionālo stratēģiju izstrādes.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiSk. regulas 2. un 3. pantu.5.4. Īstenošanas metode ( orientējoši)Budžeta apropriācijas pasākumiem, ko paredzēts finansēt no programmas līdzekļiem, Komisija piešķir centralizēti un saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta a) punktu. Tomēr nav izslēgtas citas īstenošanas metodes.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaNo programmas līdzekļiem finansēto darbību tehnisko un finansiālo īstenošanu uzrauga Komisija, pamatojoties uz progresa ziņojumiem, ko Komisijai iesniedz saņēmējs, kā arī izmantojot uzraudzības pārbaudes uz vietas. Trīs mēnešu laikā pēc katra projekta pabeigšanas iesniedz arī nobeiguma ziņojumu. Arī uz projektiem un citām darbībām, kas finansētas no programmas līdzekļiem, attieksies revīzijas, tostarp revīzijas, ko līgumslēdzēji veic kā ārpakalpojumus.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsPriekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā ir dots galveno provizoriskajā novērtējumā gūto konstatējumu un rezultātu pārskats.6.2.2. Pasākumi, k as veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Lai šajā jomā izstrādātu priekšlikumus ES rīcībai, laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam tika sākti vairāki izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsPar programmu kopumā tiks izstrādāts retrospektīvais novērtējums, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī.Saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 4. punktu un tās Īstenošanas kārtības 21. panta 3. punktu integrētas jūrniecības pārraudzības un jūras teritoriālās plānošanas novērtēšana notiks 2012. gadā, bet jūras zināšanu projektu novērtēs 2013. gadā.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiIerosinātās regulas 10. pantā ir dota atsauce uz Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[22], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[23], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[24].8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Mērķi, darbības un rezultāti | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2011 | 2012 | 2013 |Rezultāts Nr. 1: pastāvīga platforma, lai koordinētu reģionālo sadarbību saistībā ar novērtēšanu, mērķu noteikšanu un jūras ūdeņu monitoringu, iesaistot OSPAR, Barselonas konvenciju, HELCOM un Bukarestes konvenciju | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Rezultāts Nr. 2: regulāri darbsemināri par progresu, cenšoties panākt Ziemeļaustrumu Atlantijas, Vidusjūras, Baltijas jūras un Melnās jūras ūdeņu labu vides stāvokli | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 0,300 |Darbība Nr. 2: atbalsts metodisko standartu izstrādei saistībā ar labu jūras vides stāvokli, kā paredzēts Jūras stratēģijas pamatdirektīvā | 1 | 0,700 | 1 | 0,300 | 1 | 0,500 | 1,500 |Darbība Nr. 3: pētījums par jūras piesārņojuma izcelsmi, daudzumu un iespējamiem pasākumiem šajā jomā, ietverot jautājumu par tā saukto “plastmasas zupu”, kā ieguldījums problēmas starpnozaru risinājuma meklējumos atbilstīgi uz ekosistēmām balstītai pieejai (saite uz 10. deskriptoru Jūras stratēģijas pamatdirektīvas I pielikumā) | 1 | 0,400 | 1 | 0,500 | 1 | 0,600 | 1,500 |Darbība Nr. 4: projekts, ko īsteno saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 5. panta 3. punktu, lai noteiktu Eiropas Komisijas atbalsta darbības nosacījumus reģioniem, kuri identificēti kā izmēģinājuma projekta reģioni un kuros jūras stāvoklis ir tik kritisks, ka vajadzīga steidzama rīcība | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Darbība Nr. 5: projekts par vides problēmām Arktikā, kuru īsteno Ziemeļaustrumu Atlantijas aizsardzībai paredzētas sadarbības kontekstā | 1 | 0,400 | 0,400 |2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[26] (11 01 01) | A*/AD | 4,00 | 4,00 | 4,00 |B*, C*/AST | 2,40 | 2,40 | 2,40 |Personāls, ko finansē[27] atbilstoši 11 01 02. pantam | 3,00 | 3,00 | 3,00 |Pārējais personāls, ko finansē atbilstoši 11 01 04/05. pantam[28] |KOPĀ | 9,40 | 9,40 | 9,40 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiDarba uzdevuma izstrāde pētījumiem, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus sagatavošana, sarunas par dotācijām, provizoriskais novērtējums, retrospektīvā kontrole, sanāksmju organizēšana, priekšlikumu un piedāvājumu novērtēšana, nodevumu uzraudzība, maksājumu apstrāde.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītasCilvēkresursu vajadzības tiks segtas, izmantojot līdzekļus, kas jau piešķirti šīs darbības pārvaldībai un/vai pārdalīti ĢD ietvaros.8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2011 | 2012 | 2013 | kopā |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[29] |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 02 01) | 0,781 | 0,781 | 0,781 |Personāls, ko finansē atbilstīgi 11 01 02 01. pantam (valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) | 0,219 | 0,219 | 0,219 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 1,000 | 1,000 | 1,000 |Aprēķins — ierēdņi, pagaidu darbinieki un personāls, ko finansē atbilstīgi 11 01 02 01. pantam |Cilvēkresursu izmaksas ir aplēstas, pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju par vidējām izmaksām, ko izmanto cilvēkresursu aplēsēm: Ierēdnis un pagaidu darbinieks: 122 000 euro/gadā Valsts norīkots eksperts: 73 000 euro/gadā Līgumdarbinieks 64 000 euro/gadā |8. 2. 6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |11 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,060 |11 01 02 11 02 – Ekspertu grupu sanāksmes | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |11 01 02 11 03 – Padomdevēja komiteja, kura palīdz Komisijai izstrādāt gada darba programmas, kas paredzētas 7. panta 2. punktā regulā, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam, saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu (divas sanāksmes gadā) | 0,035 | 0,037 | 0,040 | 0,112 |11 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |11 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Administratīvo apropriāciju vajadzības segs no līdzekļiem, kas jau piešķirti šīs darbības pārvaldībai un/vai pārdalīti ĢD ietvaros, un ko vajadzības gadījumā papildinās ar jebkādiem ikgadējiem līdzekļiem, kas var tikt piešķirti vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.Aprēķins – citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Jūras novērojumu un datu ekspertu grupa pārraudzīs ar jūras zināšanām saistītos projektus un sanāks četras reizes gadā. Tās dalībnieki jau uzrauga sagatavošanas darbības, un aplēses pamatā ir šā darba pieredze. Padomdevējas komitejas sanāksmju izmaksas ir aplēstas, pamatojoties uz Komisijas noteikumiem par ekspertu darba atlīdzību. |[1] Eiropadomes 2007. gada 14. decembra prezidentūras secinājumi, Dok. 16616/1/07 REV 1.[2] COM(2009) 540, 2009. gada 15. oktobris.[3] Šim progresa ziņojumam bija pievienots Komisijas dienestu dokuments SEC(2009) 1343, kurā tika sīki aprakstīts līdz šim sasniegtais attiecībā uz uzdevumiem, kas bija noteikti 2007. gada oktobrī pieņemtajā rīcības plānā.[4] Padomes 2006. gada 13. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 390/2006, 30.12.2006.), turpmāk “Finanšu regula”, un Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regula (EK, Euratom) Nr. 478/2007, ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.[5] Komisijas Progresa ziņojums par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku, COM(2009) 540 galīgā redakcija, 15.10.2009., 11.–12. lpp., un Komisijas rīcības plāns, kas pievienots Paziņojumam par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku, SEC(2007) 1278, 2007. gada 10. oktobris.[6] Komisijas paziņojums “Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām”, COM(2008) 395, 29.6.2008., 4. lpp.[7] Piemēram, integrētās jūrniecības pārraudzības gadījumā ES intervence aprobežosies ar pašreizējo sistēmu dažādu informācijas slāņu sadarbspējas nodrošināšanu, lai tādējādi būtu iespējams apmierināt visu lietotāju grupu iepriekš identificētās vajadzības ES līmenī, pēc iespējas ievērojot proporcionalitātes principu. Vienotas informācijas apmaiņas vides izveidošana nekādi netraucētu esošo un plānoto nozaru informācijas sistēmu attīstību, arī to pilnveidošanu, kamēr tiek ņemta vērā sadarbspējas vajadzība, kas nodrošinātu informācijas apmaiņu ar citām attiecīgajām sistēmām.[8] OV C , […], […], […] lpp.[9] OV C […], […], […] lpp.[10] Vispārējo lietu padomes secinājumi par integrēto jūrniecības politiku, Dok. 15175/1/09, 6. lpp.[11] Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūcija par Eiropas Savienības integrētu jūrniecības politiku, P6_TA(2008)0213.[12] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp .[13] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.[14] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[15] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[16] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[17] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[18] Diferencētās apropriācijas.[19] Nediferencētās apropriācijas.[20] Izdevumi, kas nav ietverti 11. sadaļas 11 01. nodaļā.[21] Izdevumi, kas ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā.[22] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[23] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[24] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[25] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[26] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[27] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[28] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[29] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.


				|

		52012PC0466

			Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses /* COM/2012/0466 final - 2012/0227 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Pamatojoties uz attiecīgo Padomes
pilnvarojumu[1], Komisija Eiropas
Savienības vārdā risināja sarunas ar Kiribati Republiku,
lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kiribati
Republiku. Šo sarunu rezultātā 2012. gada
3. jūnijā tika parafēts jauns protokols, kas aptver
trīs gadu laikposmu, sākot no 2012. gada 16. septembra.
Šī procedūra attiecas uz zvejas
iespēju iedalīšanu saskaņā ar minēto protokolu un ir
uzsākta vienlaikus ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes
lēmumu par jaunā protokola noslēgšanu ar Eiropas Parlamenta
piekrišanu un Padomes lēmumu par minētā protokola
parakstīšanu ES vārdā un provizorisku piemērošanu.
Jaunais protokols ir saskaņā ar
zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma mērķiem
stiprināt Eiropas Savienības un Kiribati Republikas sadarbību un
veicināt tādu partnerību, kurā abu pušu interesēs ir
izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un
nodrošināt Kiribati EEZ zvejas resursu atbildīgu izmantošanu.
Puses ir vienojušās sadarboties, lai
īstenotu Kiribati zivsaimniecības nozares politiku, un šajā
nolūkā turpināt politisku dialogu par attiecīgo
plānošanu.
Jaunajā protokolā paredzētais
ikgadējais kopējais finansiālais ieguldījums ir
EUR 1 325 000 visā piemērošanas laikposmā. Šo
summu veido: a) EUR 975 000 gadā par piekļuvi Kiribati EEZ;
b) EUR 350 000 gadā, kas ir papildu finansējums, kuru
ES maksā, lai atbalstītu Kiribati zivsaimniecības politiku.
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija
ierosina Padomei pieņemt šo regulu.
2012/0227 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par zvejas iespēju iedalīšanu
saskaņā ar Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un
finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no
vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)       2007. gada
23. jūlijā Padome pieņēma Regulu (EK)
Nr. 893/2007[2], lai noslēgtu
Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp
Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses.
(2)       Pašreizējais protokols,
kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri
paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības
nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no
otras puses (turpmāk "protokols"), zaudē spēku 2012. gada
15. septembrī, un tāpēc 2012. gada
3. jūnijā tika parafēts jauns protokols. Jaunais protokols
Savienības zvejas kuģiem paredz zvejas iespējas Kiribati
ūdeņos.
(3)       […] Padome pieņēma
Lēmumu …. /2012[3] par jaunā protokola
parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.
(4)       Attiecībā uz
jaunā protokola piemērošanas laikposmu būtu jānosaka
kārtība, kādā dalībvalstīm iedalāmas zvejas
iespējas, saskaņā ar 20. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku[4].
(5)       Saskaņā ar
10. panta 1. punktu Padomes 2008. gada 29. septembra
Regulā (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem,
un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem[5],
ja konstatē, ka nav pilnībā izmantotas Savienībai
saskaņā ar protokolu piešķirtās zvejas atļaujas vai
iedalītās zvejas iespējas, Komisijai par to jāinformē
attiecīgās dalībvalstis. Atbildes nesniegšanu termiņā,
kas jānosaka Padomei, uzskata par apstiprinājumu tam, ka
norādītajā laikposmā attiecīgās dalībvalsts
kuģi tiem pieejamās zvejas iespējas izmanto nepilnā
apmērā. Minētais termiņš būtu jānosaka.
(6)       Pašreizējais protokols
zaudē spēku 2012. gada 15. septembrī, un jaunais
protokols ir provizoriski jāpiemēro no 2012. gada
16. septembra, tāpēc šī regula būtu
jāpiemēro no 2012. gada 16. septembra,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Zvejas iespējas, kas noteiktas
protokolā, dalībvalstīm iedala šādi:
              a) seineri zvejai ar
riņķvadiem:
Spānija — 3 kuģi
Francija — 1 kuģis
              b)       kuģi zvejai ar
āķu jedām:
Spānija — 3 kuģi
Portugāle — 3 kuģi
2.           Padomes Regulu (EK)
Nr. 1006/2008 piemēro, neskarot Partnerattiecību nolīgumu
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību, no vienas puses,
un Kiribati Republiku, no otras puses.
3.           Ja ar 1. punktā
minēto zvejas atļauju pieteikumiem, ko iesniegušas dalībvalstis,
protokolā paredzētās zvejas iespējas tiek apgūtas
nepilnīgi, Komisija izskata no jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus
atļaujas pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008
10. pantu.
4.           Regulas (EK) Nr. 1006/2008
10. panta 1. punktā minētais termiņš ir
10 darbdienas.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada
16. septembra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Pieņemts Padomes 3155. sanāksmē
(lauksaimniecība un zivsaimniecība) otrdien, 2012. gada 20. martā,
kā A punkts, dokumenta atsauces numurs 7707/12.
[2]               OV L 205, 7.8.2007., 1. lpp.
[3]               OV L […], […], […] lpp.
                OV: Lūdzu,
ierakstīt lēmuma datumu, numuru un atsauci uz publikāciju OV.
[4]               OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
[5]               OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.


				|

		52013PC0337

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Regulu (EK) Nr. 974/98 groza attiecībā uz euro ieviešanu Latvijā /* COM/2013/0337 final - 2013/0176 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Komisija 2013. gada 5. jūnijā
pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar
140. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības
darbību (turpmāk Līgums), norādot, ka Latvija ir
izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus un ka no
2014. gada 1. janvāra jāatceļ Latvijas
izņēmuma statuss.
Labvēlīga lēmuma gadījumā
Padomei būs jāveic citi pasākumi, kas vajadzīgi, lai
Latvijā ieviestu euro.
Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 par euro
ieviešanu[1]
reglamentē euro sākotnējo ieviešanu pirmās kārtas
eurozonas dalībvalstīs un Grieķijā[2]. Minētajā regulā
grozījumi izdarīti ar:
–
Regulu (EK) Nr. 2169/2005, lai
sagatavotos eurozonas turpmākai paplašināšanai;
–
Regulu (EK) Nr. 1647/2006, lai to
attiecinātu uz Slovēniju (kura ieviesa euro 2007. gada
1. janvārī);
–
Regulu (EK) Nr. 835/2007, lai to
attiecinātu uz Kipru (kura ieviesa euro 2008. gada
1. janvārī);
–
Regulu (EK) Nr. 836/2007, lai to
attiecinātu uz Maltu (kura ieviesa euro 2008. gada
1. janvārī);
–
Regulu (EK) Nr. 693/2008, lai to
attiecinātu uz Slovākiju (kura ieviesa euro 2009. gada janvārī);
–
Regulu (ES) Nr. 670/2010, lai to
attiecinātu uz Igauniju (kura ieviesa euro 2011. gada janvārī).
Lai Regula (EK) Nr. 974/98 attiektos
arī uz Latviju, minētajā regulā jāiekļauj
norāde uz šo dalībvalsti. Šajā priekšlikumā iekļauti
nepieciešamie minētās regulas grozījumi.
Latvijas Nacionālajā euro ieviešanas
plānā ir noteikts, ka jāpiemēro tā sauktais
„lielā sprādziena” scenārijs, t. i., vienlaicīgi
jāpieņem euro kā Latvijas valūta un jāievieš
Latvijā euro banknotes un monētas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Oficiālā procedūra, kas veicama
pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Padomes lēmumam, ietver
apspriešanos ar ECB. Ekonomikas un finanšu komitejā un ECOFIN/Eurogrupā
dažādu pozīciju ietvaros notiek regulāras apspriedes ar
dalībvalstīm par tajās risināmajiem ekonomikas politikas
uzdevumiem. Minētās apspriedes aptver neoficiālas apspriedes par
jautājumiem, kas tieši saistīti ar priekšdarbiem attiecībā
uz iespējamo pievienošanos eurozonai (tostarp, valūtas maiņas
kursa politiku). Dialogs ar akadēmiskās vides pārstāvjiem
un citām ieinteresētajām grupām norisinās konferenču/semināru
veidā un pēc ad-hoc principa.
Ekonomikas procesus eurozonā un
dalībvalstīs novērtē atbilstīgi vairākām
ekonomikas politikas koordinācijas un uzraudzības
procedūrām (jo īpaši saskaņā ar Līguma
121. pantu), kā arī Komisijai pastāvīgi uzraugot un
analizējot procesus katrā valstī atsevišķi un eurozonā
kopumā (tostarp, izmantojot prognozes, regulāras publikāciju
sērijas, devumu Ekonomikas un finanšu komitejā un ECOFIN/Eurogrupā).
Ievērojot proporcionalitātes principu un iepriekšējo praksi,
Komisija ierosina neveikt oficiālu ietekmes novērtējumu.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
3.1.        Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma 140. panta 3. punkts, kas ļauj noteikt citus
nepieciešamos pasākumus euro ieviešanai dalībvalstī, kuras
izņēmuma statuss ir atcelts saskaņā ar Līguma
140. panta 2. punktu.
Padome, atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un
apspriedusies ar ECB, rīkojas saskaņā ar lēmumu, ko
vienprātīgi pieņem dalībvalstis, kuru valūta ir euro,
un attiecīgā dalībvalsts.
3.2.        Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Šī iniciatīva ir samērīga ar
tās izvirzīto mērķi, tāpēc tā atbilst
proporcionalitātes principam.
3.3.        Juridiskā instrumenta
izvēle
Regula ir vienīgais piemērotais
juridiskais instruments, lai grozītu Padomes Regulu (EK)
Nr. 974/98 par euro ieviešanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
5.           KOMENTĀRI PAR
ATSEVIŠĶIEM PANTIEM
5.1.        1. pants
Saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 974/98 1. panta a) apakšpunktu un 1.a pantu
minētās regulas pielikuma tabulā ir norādītas
iesaistītās dalībvalstis un attiecībā uz visām
šīm dalībvalstīm noteikta euro pieņemšanas diena, skaidras
naudas nomaiņas diena un vajadzības gadījumā
„pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta
i) apakšpunktu „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības”
periodu var attiecināt vienīgi uz tām dalībvalstīm,
kurās euro ieviešanas diena un skaidras naudas nomaiņas diena ir
viena un tā pati. Tas nebija attiecināms uz vienpadsmit
dalībvalstīm, kuras ieviesa euro 1999. gada 1. janvārī,
un uz Grieķiju, kura ieviesa euro 2001. gada
1. janvārī. Slovēnijas, Kipras, Maltas, Slovākijas un
Igaunijas euro ieviešanas diena un skaidras naudas nomaiņas diena bija
viena un tā pati (2007. gada 1. janvāris
attiecībā uz Slovēniju, 2008. gada 1. janvāris
attiecībā uz Kipru un Maltu, 2009. gada 1. janvāris
attiecībā uz Slovākiju, 2011. gada 1. janvāris
attiecībā uz Igauniju), taču šīs valstis
izvēlējās nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no
apgrozības” periodu. Arī Latvijas Nacionālajā euro ieviešanas
plānā ir paredzēta vienota euro ieviešanas un skaidras naudas
nomaiņas diena (2014. gada 1. janvāris), un šī
dalībvalsts ir izvēlējusies nepiemērot „pakāpeniskas
izņemšanas no apgrozības” periodu.
Ar šo pantu Latviju un zemāk
norādītos attiecīgos šīs dalībvalsts datus
protokolā norādītajā secībā iekļauj
Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikuma tabulā.
 Dalībvalsts || Euro ieviešanas diena || Skaidras naudas nomaiņas diena || Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu
 „Latvija || 2014. gada 1. janvāris || 2014. gada 1. janvāris || n/p”
5.2.        2. pants
Ar šo pantu nosaka regulas spēkā
stāšanos 2014. gada 1. janvārī, nodrošinot to, ka
tā būs piemērojama atbilstoši citu ar euro ieviešanu
Latvijā saistīto Padomes tiesību aktu īstenošanas grafikam,
t. i., atbilstoši izņēmuma statusa atcelšanas datumam un
Latvijas lata pārrēķina kursa spēkā stāšanās
datumam.
2013/0176 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (EK) Nr. 974/98 groza
attiecībā uz euro ieviešanu Latvijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta
3. punktu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu[3],
ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas atzinumu[4],
tā kā:
(1)       Padomes 1998. gada
3. maija Regula (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[5] paredz to dalībvalstu
valūtu aizstāšanu ar euro, kuras bija izpildījušas euro
pieņemšanai vajadzīgos nosacījumus, kad Kopiena sāka
Ekonomikas un monetārās savienības trešo posmu.
(2)       Saskaņā ar
2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Latvija ir
dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā noteikts Līguma
par Eiropas Savienības darbību (turpmāk Līgums)
139. panta 1. punktā.
(3)       Saskaņā ar Padomes
2013. gada […] Lēmumu 2013/…/ES par euro ieviešanu Latvijā
2014. gada 1. janvārī[6]
Latvija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un
no 2014. gada 1. janvāra tās izņēmuma statuss ir
jāatceļ.
(4)       Lai Latvijā ieviestu
euro, uz Latviju ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas
noteikumi, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 974/98.
(5)       Latvijas
Nacionālajā euro ieviešanas plānā ir paredzēts, ka
euro banknotēm un monētām būtu jākļūst par
šīs dalībvalsts likumīgo maksāšanas līdzekli
dienā, kad euro ievieš kā tās valūtu. Attiecīgi euro
pieņemšanas diena un skaidras naudas nomaiņas diena ir
2014. gada 1. janvāris. „Pakāpeniskas izņemšanas no
apgrozības” periods nebūtu jāpiemēro.
(6)       Tādēļ
būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK)
Nr. 974/98 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas
pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
2014. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 974/98
pielikumā starp ierakstiem, kas attiecas uz Kipru un Luksemburgu,
iekļauj šādu aili:
 Dalībvalsts || Euro ieviešanas diena || Skaidras naudas nomaiņas diena || Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
 „Latvija || 2014. gada 1. janvāris || 2014. gada 1. janvāris || n/p”
[1]               OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.
Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes
2006. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1647/2006
(OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.).
[2]               Skat. Padomes 2000. gada 27. novembra
Regulu (EK) Nr. 2596/2000, ar ko groza Padomes Regulu (EK)
Nr. 974/98 par euro ieviešanu (OV L 300, 29.11.2000.,
2. lpp.).
[3]               OV C [...], [...], [...]. lpp.
[4]               OV C [...], [...], [...]. lpp.
[5]               OV C [...], [...], [...]. lpp.
[6]               OV L [..], [..],
[..] lpp.