               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.6.2022
            COM(2022) 306 final
            2022/0198(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda projektu atbrīvoto līdzekļu piešķiršanu Krievijas agresijas kara Ukrainā radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pārtikas nodrošinājuma situācija pasaulē strauji pasliktinās, un daudzas no skartajām valstīm ir vismazāk attīstītās valstis vai valstis ar zemiem ienākumiem un pārtikas deficītu.

               Pirms Krievijas agresijas kara pret Ukrainu izraisītā pārtikas nodrošinājuma situācijas pasliktinājuma pasaulē gandrīz 193 miljoni cilvēku (gandrīz par 40 miljoniem vairāk nekā iepriekšējā gadā) 53 valstīs/teritorijās jau bija akūti nenodrošināti ar pārtiku un tiem bija vajadzīga steidzama palīdzība. Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir krasi samazinājis graudu piegādi pasaules tirgiem, jo ir bloķēti Melnās jūras ceļi un notiek apzināti uzbrukumi graudu krātuvēm. Pārtikas cenas pasaulē strauji pieaug un trīs desmitgažu laikā ir sasniegušas augstāko līmeni. Enerģijas cenu pieaugums paaugstina lauksaimniecības resursu (jo īpaši mēslojuma), transporta un pārtikas cenas. Šis cenu kāpums pasliktina makroekonomikas perspektīvas apstākļos, kad fiskālā telpa jau tika samazināta Covid-19 pandēmijas dēļ. Tas varētu vēl vairāk palielināt parādu nomākto valstu un/vai to valstu skaitu, kurās ir maksājumu bilances krīze. Konflikti un sausums vēl vairāk saasina situāciju neaizsargātos reģionos. Visneaizsargātākās valstis ir vismazāk attīstītās valstis un valstis ar zemiem ienākumiem. Kā liecina pēdējās desmitgadēs notikušās sacelšanās, nestabilitāti un konfliktus bieži rada pārtikas cenu satricinājumi.

               Eiropadome 24. un 25. marta secinājumos
                  1
                ir uzsvērusi politisko vajadzību steidzami atbalstīt visvairāk skartās valstis un aicinājusi Komisiju par prioritāti noteikt darbu pie globāla pārtikas nodrošinājuma un pārtikas pieejamības cenu ziņā, jo īpaši atbalstot pārtikas nodrošinājumu un lauksaimniecību Ukrainā un visneaizsargātākajās un visvairāk skartajās trešās valstīs. Pēc tam Eiropadome 2022. gada 30. un 31. maija secinājumos
                  2
                aicināja Komisiju izpētīt iespēju mobilizēt rezerves no Eiropas Attīstības fonda, lai atbalstītu visvairāk skartās partnervalstis. Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē” (NDICI — “Eiropa pasaulē”)
                  3
                ģeogrāfiskā pīlāra līdzekļu izmantojums ir pilnībā saplānots, un aptuveni 3 miljardi EUR jau ir paredzēti lauksaimniecības, uztura, ūdens un sanitārijas programmām. Turklāt 2022. gadā no humānās palīdzības budžeta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm sākotnēji tika piešķirti aptuveni 520 miljoni EUR, no kuriem ievērojama daļa ir pārtikas nenodrošinātības un ar to saistīto vajadzību risināšanai. Tomēr, ņemot vērā vajadzību apjomu un iespējamās sekas, būtu jāmobilizē papildu finansējums partnervalstu atbalstam. ES budžeta pieejamība ir ļoti ierobežota (instrumenta NDICI — “Eiropa Pasaulē” rezerves jaunām problēmām un prioritātēm tiks pilnībā izmantotas 2022. gadā, lai reaģētu uz citām steidzamām prioritātēm, un sākotnējais 2022. gada humānās palīdzības budžets pārtikas nodrošinājumam un ar to saistītajām vajadzībām ĀKK valstīs, kuras bija apzinātas pirms Krievijas agresijas kara sākuma Ukrainā, ir gandrīz pilnībā izpildīts), un, ņemot vērā ietekmi dažādās ĀKK partnervalstīs, 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) atbrīvoto līdzekļu mobilizēšana varētu ļaut ES un tās dalībvalstīm palielināt atbalstu un sniegt ieguldījumu centienos risināt pārtikas nodrošinājuma krīzi, ko saasināja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, saskaņā ar “Eiropas komandas” pieeju.

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam mērķis ir saņemt Padomes atļauju izmantot 10. un 11. EAF atbrīvotos līdzekļus, lai darbības, ar kurām tiek risināta Krievijas agresijas kara Ukrainā radītā pārtikas krīze un ekonomikas satricinājums ĀKK valstīs, finansētu ar papildu summu līdz 600 000 000 EUR, no kuriem 488 000 000 EUR būtu no 10. EAF un 112 000 000 — no 11. EAF.

               No šiem līdzekļiem līdz 582 000 000 EUR tiks izmantoti darbību finansēšanai un līdz 18 000 000 EUR segs Komisijas atbalsta izdevumus.

               Šie līdzekļi tiks izmantoti visvairāk skarto partnervalstu labā, īpaši pievēršoties visneaizsargātākajām un apdraudētākajām valstīm, lai sniegtu:

               ·makroekonomisko atbalstu (100 miljonus EUR);

               ·atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai (350 miljonus EUR);

               ·humāno palīdzību (150 miljonus EUR).

               Kas attiecas uz atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai, ES ilgtspējīgu ūdens un lauksaimniecības pārtikas sistēmu ietvaros atbalstīs investīcijas vietējās ražošanas jaudās, pamatojoties uz agroekoloģiskām pieejām, tostarp lauksaimniecības vērtību ķēžu un pārtikas ražošanas dažādošanu. Lai palīdzību koncentrētu uz atsevišķām valstīm, varētu izmantot šādus kritērijus:

               ·partneru nenodrošinātības ar pārtiku un uztura nepilnvērtības (arvien pieaugošais) līmenis;

               ·partneru pakļautība sekām, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu, jo īpaši pamatojoties uz to, kādu daļu no to IKP veido pārtikas imports;

               ·partneru makroekonomiskā neaizsargātība, ko varētu noteikt, pamatojoties uz viņu parāda attiecību pret IKP, starptautiskajām rezervēm/importa seguma mēnešiem un parāda atmaksājamības analīzes reitingu;

               ·Savienības finansējuma iespējamā ietekme partnervalstīs vai reģionos, ko novērtē, ņemot vērā finansējuma apmēru, kas nepieciešams attiecīgo ražošanu un noturību veicinošo intervences pasākumu izvēršanai.

               Saskaņā ar šo priekšlikumu finansētās darbības atbalstīs ES globālo reakciju pārtikas nodrošinājuma jomā, kas tika izstrādāta pēc Eiropadomes lūguma
                  4
               . Šī reakcija ietver tūlītējus un vidēja termiņa pasākumus, ar kuriem partneriem visā pasaulē tiek demonstrēts, ka ES sniedz integrētu, visaptverošu un ātru atbalstu, lai novērstu kara ietekmi uz tiem. ES globālā reakcija pārtikas nodrošinājuma jomā īsteno dažādus darbības virzienus, kā paredzēts FARM un G7 Globālā pārtikas nodrošinājuma aliansē, un sniedz nepieciešamo atbalstu ANO globālās krīzes reakcijas grupai.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  ES ir apņēmusies sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kas saistīts ar bada izskaušanu (2. IAM), un ir sadarbojusies ar partneriem, lai kopīgi palielinātu atbalstu bada izskaušanai, panāktu pārtikas nodrošinājumu un uzlabotu uzturu un veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību. Tas ir atkārtoti apstiprināts Eiropas Konsensā par attīstību
                     5
                  . Ņemot vērā klimata pārmaiņas, lauksaimniecības un lauku attīstība ir būtiska nabadzības mazināšanai, pārtikas un uztura nodrošinājuma palielināšanai, ekonomikas izaugsmes stimulēšanai un vides aizsardzībai. Tai var būt arī nozīmīga loma dzimumu līdztiesības veicināšanā un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanā sievietēm un meitenēm. ES pieeja 2. IAM sasniegšanai ir vērsta uz: rīcību, ar kuru tiek uzlabota visneaizsargātāko personu noturība pret pārtikas krīzēm, uztura nepietiekamības novēršanu un uztura veselības un labklājības nodrošināšanu pašreizējām un nākamajām paaudzēm, kā arī atbildīgu ieguldījumu stimulēšanu un lauksaimniecības un pārtikas sistēmu inovāciju atbalstu.

                  Lai panāktu progresu saistībā ar 2. IAM, dažādās nozarēs ir jāpanāk virzība uz priekšu saistībā ar vairākiem citiem IAM. Šādas holistiskas pieejas stiprina tādas saiknes pieejas pieņemšana, kas zemi (15. IAM), ūdeni (6. IAM) un ilgtspējīgu enerģiju (7. IAM) sasaista ar pārtiku, sinerģizē dabas resursu apsaimniekošanu, lauksaimniecību un klimata pārmaiņas (13. IAM) vai sasaista “humānos”, “attīstības” un “konflikta/miera” jēdzienus.

                  ES reakciju uz pašreizējo pārtikas nodrošinājuma krīzi virzīs zaļais kurss
                     6
                   un stratēģija “No lauka līdz galdam”
                     7
                  , un tās pamatā būs humānās palīdzības, attīstības un miera saiknes pieeja. Atbalsts tiks sniegts valstīm, kuras saskaras ar lielām pārtikas nodrošinājuma problēmām, kuras negatīvi ietekmē Krievijas agresijas karš Ukrainā un kuras ir neaizsargātā makroekonomikas situācijā ar mazām rezervēm vai bez jebkādām rezervēm izkļūšanai no situācijas.

                  Šos līdzekļus izmantos saskaņā ar 11. EAF piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Tie jo īpaši pastiprinās pašreizējās vai jaunās darbības, ar kurām risina pārtikas nodrošinājuma jautājumus ĀKK valstīs. Līdzekļi, kas atbrīvoti no darbībām, kuras finansētas saskaņā ar šo lēmumu, arī turpmāk būs izcelsmes EAF resursi.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  No šiem līdzekļiem finansētās darbības tiks izmantotas, pilnībā ievērojot un papildinot citas darbības pārtikas nodrošinājuma jomā, jo īpaši humānās palīdzības darbības, kā arī pašreizējās 11. EAF darbības un darbības, kuras finansē instrumenta NDICI — “Eiropa pasaulē” ietvaros. Pārtikas ražošanas un pārtikas sistēmu noturības komponents tiks īstenots, pamatojoties uz esošajām darbībām.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  11. EAF Iekšējā nolīguma
                     8
                   1. panta 4. un 5. punkts.

                  EAF ir izveidots ar 11. EAF Iekšējo nolīgumu, un tajā ir paredzēta iespēja izmantot atbrīvotos līdzekļus, ja Padome tā vienprātīgi nolemj
                     9
                  .

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               EAF līdz 2020. gada beigām bija galvenais finansējuma avots ĀKK valstīm, un vairākas pašreizējās darbības pārtikas nodrošinājuma jomā ir finansētas no EAF līdzekļiem.

               Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam sadarbību ar ĀKK valstīm finansē no ES budžeta, izmantojot instrumentu NDICI — “Eiropa pasaulē”.

               Ņemot vērā neatliekamo ģeopolitisko vajadzību skaitu apstākļos, kad papildu finansējuma mobilizēšanai no ES budžeta ir ierobežota rīcības brīvība, tiek uzskatīts, ka no 10. un 11. EAF atbrīvoto līdzekļu izmantošana, vienlaikus izmantojot EAF noteikumus un procedūras, ir visefektīvākais veids, kā izvērst Savienības rīcību, reaģējot uz pārtikas krīzi.

               Saskaņā ar 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. un 5. punktu Padome pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumu.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē ES budžetu. EAF nav iekļauts ES budžetā.

               4.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība atbilst kārtībai, kas piemērojama 11. EAF un tā ir paredzēta attiecīgajos īstenošanas aktos.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Priekšlikuma 1. panta 1. punktā ir noteikts, ka atbrīvotie 10. un 11. EAF projektu līdzekļi, kuru maksimālā summa ir 600 000 000 EUR, tiks piešķirti uz pārtikas nodrošinājuma krīzes risināšanu vērstu darbību finansēšanai.

                  Priekšlikuma 1. panta 2. punktā paredzēts, ka ne vairāk kā 18 000 000 EUR no 1. punktā minētās summas piešķirti Komisijai atbalsta izdevumiem, lai segtu 11. EAF Iekšējā nolīguma 6. pantā paredzētās izmaksas. Aprēķinu veica, izmantojot attiecību (3 %), kas ir zemāka par 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto (3,45 %) 11. EAF līdzekļu pārvaldībai.

                  Priekšlikuma 1. panta 3. punktā ir noteikts, ka ir piemērojami Īstenošanas regulā un Finanšu regulā
                     10
                   izklāstītie 11. EAF noteikumi.

                  Priekšlikuma 2. pantā ir noteikts lēmuma spēkā stāšanās datums.

               2022/0198 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda projektu atbrīvoto līdzekļu piešķiršanu Krievijas agresijas kara Ukrainā radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršanai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  11
                (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 1. panta 4. un 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1.Kopš Krievija ir izvērsusi agresijas karu Ukrainā, pārtikas nodrošinājuma situācija pasaulē ir strauji pasliktinājusies, un daudzas no skartajām valstīm ir vismazāk attīstītās valstis vai valstis ar zemiem ienākumiem un pārtikas deficītu.

               2.Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta “Eiropa pasaulē”
                  12
                ģeogrāfiskā pīlāra līdzekļu izmantojums 3 miljardu EUR apmērā jau ir saplānots. No šīs summas 2,3 miljardus EUR ir saplānots izmantot ĀKK valstīs, lai finansētu lauksaimniecības, uztura, ūdens un sanitārijas darbības laikposmā no 2021. līdz 2024. gadam. Ņemot vērā vajadzību apmēru un paredzamās sekas, būtu jāmobilizē papildu līdzekļi visvairāk skarto partnervalstu atbalstam.

               3.Savienība ir gandrīz pilnībā īstenojusi sākotnējo humānās palīdzības budžetu pārtikas nodrošinājumam un ar to saistītajām vajadzībām ĀKK valstīs, kuras tika apzinātas pirms Krievijas agresijas kara sākuma Ukrainā. Ņemot vērā ārkārtīgi smago pārtikas nodrošinājuma situāciju ĀKK valstīs, šie līdzekļi ir jāpapildina ar atbilstošiem resursiem, lai reaģētu uz humāno vajadzību turpmāku saasināšanos un nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, kad no krīzes situācijas ir jānonāk līdz stabiliem attīstības apstākļiem.

               4.Eiropadome tās 2022. gada 24. un 25. marta secinājumos ir aicinājusi Komisiju par prioritāti noteikt darbu pie globāla pārtikas nodrošinājuma un pārtikas pieejamības cenu ziņā, jo īpaši atbalstot pārtikas nodrošinājumu un lauksaimniecību Ukrainā un visneaizsargātākajās un visvairāk skartajās trešās valstīs.

               5.Eiropadome tās 2022. gada 30. un 31. maija secinājumos aicināja Komisiju izpētīt iespēju mobilizēt rezerves no Eiropas Attīstības fonda, lai atbalstītu visvairāk skartās partnervalstis.

               6.Ņemot vērā ietekmi dažādās ĀKK partnervalstīs, 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda atbrīvoto līdzekļu piesaistīšanai vajadzētu ļaut ES un tās dalībvalstīm aktīvāk reaģēt uz krīzi.

               7.No šiem līdzekļiem būtu jāfinansē darbības, kuru mērķis ir sniegt atbalstu pārtikas ražošanai un pārtikas sistēmu noturībai, humānajai palīdzībai un makroekonomiskajam atbalstam, tostarp atbalsta izdevumiem, kas minēti Iekšējā nolīguma 6. pantā.

               8.Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (
                  13
               ) 153. pantu Apvienotās Karalistes līdzekļu daļa netiks atkārtoti izmantota.

               9.Šie līdzekļi būtu jāizmanto saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro 11. EAF, kā noteikts Padomes Regulā (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu, un Padomes Regulā (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Summu, kas nepārsniedz 600 000 000 EUR no 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda projektu atbrīvotajiem līdzekļiem, piešķir, lai finansētu darbības, kuru mērķis ir Krievijas agresijas kara Ukrainā radītās pārtikas nodrošinājuma krīzes un ekonomiskā satricinājuma novēršana ĀKK valstīs.

               No šīs summas maksimāli 18 000 000 EUR piešķir, lai segtu atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai.

               Šie līdzekļi tiks izmantoti finanšu saistībām saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, kā noteikts Padomes Regulā (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu, un Padomes Regulā (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. marta sanāksmes secinājumi (EUCO 1/22).

                     (2)

                        Eiropadomes 2022. gada 30. un 31. maija sanāksmes secinājumi (EUCO 21/22).

                     (3)

                        OV L 209, 14.6.2021., 1.–78. lpp.

                     (4)

                        Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. marta sanāksmes secinājumi (EUCO 1/22).

                     (5)

                        “Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību – mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums, 2017. gads (OV C 210, 30.06.2017.).

                     (6)

                        Eiropas Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai. Eiropas zaļais kurss (2019. gada 11. decembris) COM (2019) 640 final.

                     (7)

                        Eiropas Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai. “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (2020. gada 20. maijs), COM (2020) 381 final.

                     (8)

                        Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējais nolīgums par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.).

                     (9)

                        11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. un 5. punkts un Padomes Regulas (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, 55. pants.

                     (10)

                        Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58, 3.3.2015., 1.–16. lpp.) un Padomes Regula (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (OV L 307, 3.12.2018., 1.–21. lpp.).

                     (11)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (12)

                        OV L 209, 14.6.2021., 1.–78. lpp.

                     (13)

                        OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.


				|

		52011PC0511

			Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus /* COM/2011/0511 galīgā redakcija - 2011/0184 (APP) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
Šā priekšlikuma mērķis ir
noteikt īstenošanas pasākumus, kas saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienības darbību (turpmāk ,,LESD”) 311. panta
4. daļu ir paredzēti Padomes … Lēmuma … 9.
pantā par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu[1].
Šie īstenošanas pasākumi aptver tos
visus praktiskos noteikumus par Savienības pašas resursiem, kas
jāreglamentē ar racionalizētāku procedūru, lai
padarītu sistēmu elastīgu lēmuma par pašu resursiem
ietvaros un atbilstīgi šajā lēmumā izklāstītajiem
ierobežojumiem, izņemot tos aspektus, kas attiecas uz pašu resursu
nodošanu un vajadzību pēc naudas līdzekļiem
apmierināšanu. Šajā priekšlikumā ir iekļauti arī vispārēja
rakstura noteikumi, kurus piemēro visa veida pašu resursiem un saistībā
ar kuriem īpaši svarīga ir pienācīga parlamentārā
uzraudzība. Tas jo īpaši attiecas uz ienākumu kontroles un
uzraudzības aspektiem, tostarp papildu ziņošanas prasībām,
un saistītajām Komisijas inspektoru pilnvarām.
Saskaņā ar LESD 322. panta
2. punktu šie īstenošanas pasākumi ir jāpapildina ar
noteikumiem, ar kuriem nosaka metodes un procedūru, kā Komisijas
rīcībā nodod vai tai maksā ieņēmumus no pašu
resursiem, un pasākumus, kuri vajadzības gadījumā
jāveic, lai apmierinātu vajadzību pēc naudas līdzekļiem.
Lēmuma … 9. pantā ir paredzēts, ka
īstenošanas pasākumi attiecas uz šādiem elementiem:
(a)
nodokļu likmes vai piesaistīšanas likmes
pašu resursiem, kas ieviesti saskaņā ar Lēmuma …
2. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu;
(b)
nacionālā kopienākuma (NKI) atsauces
vērtība, NKI pielāgošanas noteikumi un noteikumi par
maksājumu un saistību maksimālo robežu
pārrēķināšanu ievērojamu NKI izmaiņu
gadījumā, lai piemērotu Lēmuma … 2. panta
1. punkta d) apakšpunktu un 3. punktu;
(c)
gada budžeta atlikuma aprēķināšanas
un sadales procedūra saskaņā ar Lēmuma …
7. pantu;
(d)
nosacījumi un noteikumi Lēmuma …
2. pantā minēto pašu resursu ieņēmumu kontrolei un
uzraudzībai, tostarp papildu ziņošanas prasības.
Tāpēc Komisijas ierosinātie elementi attiecas uz
šādiem īstenošanas pasākumiem:
–
to pašu resursu īstenošanas pasākumiem, kuri
ieviesti saskaņā ar Lēmuma … 2. panta 1. punkta
b) un c) apakšpunktu, jo īpaši attiecībā uz to
nodokļu likmēm, kontroli un uzraudzību;
–
no Padomes Lēmuma 2007/436[2]
(turpmāk ,,PRL 2007”) pārņemtajiem īstenošanas
pasākumiem, piemēram, atsauci uz Eiropas nacionālo un
reģionālo kontu sistēmu (ESA), uz kuru tagad attiecas
Eiropas Parlamenta un Padomes regula;
–
no Padomes Regulas 1150/2000[3], ar ko
īsteno PRL 2007, pārņemtajiem īstenošanas
pasākumiem par pārpalikuma aprēķināšanu un pašu
resursu ienākumu kontroli un uzraudzību, tostarp papildu
ziņošanas prasības, kas nav tieši saistītas ar pašu resursu
nodošanu;
–
no Padomes Regulas 1026/1999[4]
pārņemtajiem īstenošanas pasākumiem par Komisijas
inspektoru pilnvarām un pienākumiem, kā arī pārbaužu
sagatavošanu un vadību.
Komisijas priekšlikumu sīkāk var
apkopot šādi.
1.1. Priekšlikuma I nodaļa ,,Pašu
resursu noteikšana”
–
Priekšlikuma 1. pants
,,Piemērojamās likmes”. Pantā ir
paredzētas nodokļu likmes, kuras jāpiemēro jaunajām
pašu resursu kategorijām, kas ir noteiktas Lēmuma …
2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā. Turklāt
ir pārņemti un atjaunināti Regulas 1150/2000 5. panta
noteikumi.
–
Priekšlikuma 2. pants ,,Atsauces NKI un
ievērojamas tā izmaiņas”. Ir
pārņemti un atjaunināti PRL 2007 2. panta
7. punkta 1. daļas un 3. panta 3. punkta noteikumi.
–
Priekšlikuma 3. pants ,,Atlikuma
aprēķināšana un sadale”. Ir
pārņemti un atjaunināti Regulas 1150/2000 15. un
16. panta noteikumi.
1.2. Priekšlikuma
II nodaļa ,,Noteikumi par kontroli un uzraudzību, tostarp
papildu ziņošanas prasības”
–
Priekšlikuma 4. pants ,,Ziņošana par
krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem, kuri ietekmē
prasījumus”. Ir pārņemti,
atjaunināti un vienkāršoti Regulas 1150/2000 6. panta
5. punkta noteikumi.
–
Priekšlikuma 5. pants ,,Kontroles un
uzraudzības pasākumi”. Ir
pārņemti, atjaunināti un papildināti Regulas 1150/2000
17. panta 1. punkta un 18. panta noteikumi saistībā ar
jaunajiem pašu resursiem, kas izveidoti ar Lēmuma … 2. panta
1. punkta b) un c) apakšpunktu.
–
Priekšlikuma 6. pants ,,Dalībvalstu
ziņojumi par to veiktajām pārbaudēm”. Ir pārņemti
un atjaunināti Regulas 1150/2000 17. panta 5. punkta un
18. panta 5. punkta noteikumi.
–
Priekšlikuma 7. un 8. pants
,,Komisijas pilnvaroto pārstāvju pilnvaras un pienākumi” un
,,Pārbaužu sagatavošana un vadība”. Ir
pārņemti, skaidrības labad pārstrādāti un
atjaunināti Regulas 1026/1999 noteikumi, un minētā regula
ir atcelta ar šā priekšlikuma 10. pantu ,,Nobeiguma noteikumi”.
1.3. Priekšlikuma
III nodaļa ,,Komiteja un nobeiguma noteikumi”
–
Priekšlikuma 9. pants ,,Komitejas
procedūra – Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos (ACOR)”. Pantā ir noteiktas īstenošanas pilnvaras, kas
jāpiešķir Komisijai saskaņā ar Regulu (ES)
Nr. 182/2011. Citu īpašu uzdevumu gadījumā Komisija var
arī pieņemt lēmumu par ekspertu grupas izveidi.
2011/0184 (APP)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu
resursu sistēmas īstenošanas pasākumus
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 311. panta
ceturto daļu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas
dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
ņemot vērā Padomes …
Lēmumu … par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu[5] un jo
īpaši tā 9. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
piekrišanu[6],
ņemot vērā Revīzijas
palātas atzinumu[7],
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],
saskaņā ar īpašu likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Parlamentārā uzraudzība ir
īpaši svarīga attiecībā uz vispārēja rakstura
noteikumiem, kurus piemēro visa veida pašu resursiem un kuri aptver
ieņēmumu kontroli un uzraudzību, tostarp papildu ziņošanas
prasības.
(2)
Lai Savienības rīcībā nodoto
finanšu līdzekļu summa saglabātos nemainīga, ir
lietderīgi pielāgot Savienības pašu resursu saistību un
maksājumu apropriāciju maksimālās robežas, kas
attiecīgi ir noteiktas Lēmuma … 3. panta 1. un
2. punktā un izteiktas procentos no nacionālā
kopienākuma (NKI), ja tiktu grozīta […] Regula (ES) Nr.… par
Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas
Savienībā[9],
kā rezultātā būtiski mainītos NKI līmenis.
(3)
Būtu jānodrošina Savienības pašu
resursu sistēmas pārredzamība, pienācīgi
informējot budžeta lēmējinstitūciju. Tāpēc dalībvalstīm būtu
jāglabā dokumenti, lai tie būtu Komisijai pieejami, un
vajadzības gadījumā būtu jānosūta tai dokumenti
un informācija, kas ir vajadzīga, lai Komisija varētu
īstenot pilnvaras, kas tai piešķirtas attiecībā uz
Savienības pašu resursiem.
(4)
Ar kārtību, kādā
dalībvalstis vai par pašu resursu iekasēšanu atbildīgie
uzņēmumi ziņo Komisijai, būtu jāsniedz Komisijai
iespēja uzraudzīt dalībvalstu vai šo uzņēmumu darbību
pašu resursu piedziņas jomā, jo īpaši krāpšanas un
pārkāpumu gadījumos.
(5)
Lai nodrošinātu līdzsvarotu budžetu, visi
Savienības ieņēmumu atlikumi, kuri pārsniedz finanšu gada
faktisko izdevumu kopsummu, būtu jāpārnes uz nākamo finanšu
gadu. Tāpēc būtu jānosaka
pārnesamie atlikumi.
(6)
Dalībvalstīm un par pašu resursu
iekasēšanu atbildīgajiem uzņēmumiem būtu jāveic
pārbaudes un izmeklēšana attiecībā uz Savienības pašu
resursu noteikšanu, nodošanu un maksāšanu. Lai
atvieglinātu finanšu noteikumu par pašu resursiem piemērošanu, ir
jānodrošina sadarbība starp dalībvalstīm vai par pašu resursu
iekasēšanu atbildīgajiem uzņēmumiem un Komisiju.
(7)
Konsekvences un skaidrības labad būtu
jāizklāsta noteikumi par to pārstāvju tiesībām un
pienākumiem, kurus Komisija ir pilnvarojusi veikt Savienības pašu
resursu pārbaudes, ņemot vērā atsevišķo pašu resursu
īpatnības. Būtu jāparedz
nosacījumi, saskaņā ar kuriem pilnvaroti pārstāvji
veic savus uzdevumus, un jo īpaši būtu jāizklāsta
noteikumi, kuri attiecībā uz pienākumu glabāt dienesta noslēpumu
un personas datu aizsardzību jāievēro visiem Kopienas ierēdņiem,
pārējiem darbiniekiem un norīkotiem valsts ekspertiem. Jānosaka norīkoto valsts ekspertu statuss
un jāparedz iespēja, saskaņā ar kuru attiecīgā
dalībvalsts var iebilst pret citu dalībvalstu amatpersonu
klātbūtni pārbaudē.
(8)
Saskaņotības labad šajā regulā
būtu jāiekļauj daži noteikumi no Padomes 2007. gada
7. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 2007/436 par Eiropas
Kopienu pašu resursu sistēmu[10]
un Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno
Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu[11]. Šie noteikumi attiecas uz atsauces NKI un
būtiskām tā izmaiņām, Lēmuma […/…]
2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto pašu resursu
piesaistīšanas likmēm, bilances aprēķināšanu un
budžeta līdzekļu sadali, pašu resursu kontroli un uzraudzību un
papildu ziņošanas prasībām, kā arī Padomdevējas
komiteju pašu resursu jautājumos (ACOR).
(9)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus
šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir
īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras
būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[12].
(10)
Īstenošanas tiesību aktu pieņemšanai
būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai
izstrādātu sīkus noteikumus par ziņošanu par krāpšanu
un pārkāpumiem, kas ietekmē tradicionālo pašu resursu
prasījumus, un paredzētu pasākumus pašu resursu aplēšu
pārbaudei, ņemot vērā šo tiesību aktu, kas
vajadzīgi ziņošanai, tehnisko raksturu.
(11)
Būtu jāatceļ Padomes 1999. gada
10. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1026/1999, ar ko nosaka to
pārstāvju tiesības un pienākumus, kurus Komisija
pilnvarojusi veikt Kopienu pašu resursu kontroli un pārbaudes[13].
(12)
Konsekvences labad šī regula būtu
jāpiemēro no tās pašas dienas kā Lēmums …,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I nodaļa
Pašu resursu noteikšana
1. pants
Piemērojamās likmes
1. Nodokļu likmes, ko piemēro[14]
Lēmuma … 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā
minētajiem pašu resursiem, ir:
a)         …% darījumiem ar
obligācijām, akcijām vai līdzīgiem
vērtspapīriem;
b)         …% citiem darījumiem.
2. Nodokļu likme, ko piemēro
Lēmuma … 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā
minētajiem pašu resursiem, ir 1,0 %.
3. Lēmuma …
2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto vienoto likmi
nosaka budžeta procedūras ietvaros un aprēķina kā
procentuālo daļu no dalībvalstu prognozētā
nacionālā kopienākuma (NKI) summas tā, lai tā
pilnīgi segtu to budžeta daļu, ko nefinansē no Lēmuma …
2. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā
minētajiem ieņēmumiem, no finanšu iemaksām
pētniecības un tehnoloģijas attīstības papildu
programmās un citiem ieņēmumiem.
Šo likmi budžetā izsaka skaitlis ar tik
zīmēm aiz komata, cik vajadzīgs, lai pilnīgi starp
dalībvalstīm sadalītu resursus, kuru pamatā ir NKI.
2. pants
Atsauces NKI un ievērojamas tā
izmaiņas
1. Lēmuma …
2. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais NKI ir gada
NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot Regulu …
2. Ja
Regulas … grozījumi rada ievērojamas NKI izmaiņas, tad
Komisija Lēmuma … nolūkos informē Eiropas Parlamentu un
Padomi par šo izmaiņu piemērošanas datumu.
3. Ja
Regulas … grozījumi rada ievērojamas NKI līmeņa
izmaiņas, tad Komisija Lēmuma … 3. panta 1. un 2.
punktā noteiktās maksājumu un saistību apropriāciju
maksimālās robežas pārrēķina pēc šādas
formulas:
 1,23 %(1,29 %)* || NKIt-2 + NKIt-1 + NKIt ESA esošā
 NKIt-2 + NKIt-1 + NKIt ESA ar izmaiņām
Šajā formulā ,,t” ir
pēdējais pilnais gads, par kuru ir pieejami dati saskaņā ar
Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003[15].
3. pants
Atlikuma aprēķināšana un
sadale
1. Lai
piemērotu Lēmuma … 7. pantu, attiecīgā finanšu
gada atlikums ir starpība starp visiem šajā finanšu gadā
iekasētajiem ieņēmumiem un uz šā finanšu gada
apropriāciju pamata veikto maksājumu summu, kurai pieskaitīta
tā paša finanšu gada apropriāciju summa, kas pārnesta
saskaņā ar Regulas … (turpmāk ,,Finanšu Regula”)[16]
9. pantu.
Šo starpību palielina vai samazina ar
tādu atceltu apropriāciju neto summu, kuras pārnestas no
iepriekšējiem finanšu gadiem. Atkāpjoties no Finanšu regulas
5. panta 1. punkta, starpību palielina vai samazina ar:
a) maksājumiem, kas euro maiņas
kursa izmaiņu dēļ pārsniedz nediferencētas
apropriācijas, kuras no iepriekšējā finanšu gada pārnestas
saskaņā ar Finanšu Regulas 9. panta 1. un 4. punktu;
b) atlikumu, kas radies no valūtas
maiņas guvumiem un zaudējumiem finanšu gada laikā.
2. Katru
gadu līdz oktobra beigām Komisija attiecībā uz visu finanšu
gadu sastāda šajā gadā iekasēto pašu resursu prognozi,
pamatojoties uz šajā laikā tās rīcībā esošajiem
datiem. Būtiskas atkāpes no
sākotnējās prognozes var būt iemesls, lai sagatavotu
nākamā finanšu gada budžeta projekta grozījuma vēstuli vai
pašreizējā finanšu gada budžeta grozījumus.
II nodaļa
Noteikumi par kontroli un uzraudzību,
tostarp ziņošanas papildu
prasībām
4. pants
Ziņošana par krāpšanas
gadījumiem un pārkāpumiem, kuri ietekmē prasījumus
1. Divu
mēnešu laikā pēc katra ceturkšņa beigām
dalībvalstis nosūta Komisijai aprakstu par atklātajiem
krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem, kuri attiecas uz
prasījumiem virs EUR 10 000 saistībā ar
Lēmuma … 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā
minētajiem pašu resursiem.
Pirmajā daļā noteiktajā
laikposmā dalībvalstis sniedz sīkas ziņas par tādu
Komisijai jau ziņoto krāpšanas un pārkāpumu gadījumu
stāvokli, kuru piedziņa, anulēšana vai neatgūšana iepriekš
nav norādīta.
2. Attiecībā
uz Lēmuma … 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā
minētajiem pašu resursiem dalībvalstis nosūta Komisijai aprakstu
par iepriekšējos sešos mēnešos atklātajiem krāpšanas un pārkāpumu
gadījumiem, kuri attiecas uz prasījumiem virs EUR 10 000.
3. Saimnieciskās
darbības subjekti, kuri ir atbildīgi par Lēmuma …
2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto pašu resursu
iekasēšanu, viena mēneša laikā kopš tām kļuvuši
zināmi krāpšanas vai pārkāpumu gadījumi, kuri attiecas
uz prasījumiem virs EUR 10 000, paziņo par tiem Komisijai.
4. Komisija
pieņem īstenošanas aktus, norādot informāciju par šā
panta 1., 2. un 3. punktā minētajiem aprakstiem, ka
arī pasākumus pašu resursu aplēšu izskatīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto
konsultatīvo procedūru.
5. Līguma
325. panta 5. punktā minētajā Komisijas
ziņojumā iekļauj kopsavilkumu par paziņojumiem, kuri
minēti šā panta 1., 2. un 3. punktā.
5. pants
Kontroles un uzraudzības pasākumi
1. Dalībvalstis
vai saimnieciskās darbības subjekti, kuri ir atbildīgi par pašu
resursu iekasēšanu, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu, ka Lēmuma … 2. panta 1. punktā
noteiktajiem prasījumiem atbilstošā summa tiek nodota vai
samaksāta Komisijai.
2. Dalībvalstis
veic kontroli un izmeklēšanu attiecībā uz Lēmuma …
2. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto
pašu resursu noteikšanu un nodošanu.
Uzņēmumi, kuri ir atbildīgi par
pašu resursu iekasēšanu, veic pārbaudes un izmeklēšanu par
Lēmuma … 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā
minēto pašu resursu iekasēšanu, kā arī izpilda to samaksas
procedūras Komisijai.
3. Dalībvalstis
vai uzņēmumi, kuri ir atbildīgi par pašu resursu
iekasēšanu, pēc Komisijas pieprasījuma veic papildu
pārbaudes pasākumus. Pieprasījumā Komisija paziņo
papildu pārbaudes iemeslus. Ja Komisija to pieprasa, dalībvalstis vai
uzņēmumi šajās pārbaudēs iesaista Komisiju. Komisija tā vietā var prasīt, lai
tai tiktu nosūtīti atsevišķi dokumenti.

4. Uzņēmumi,
kuri ir atbildīgi par pašu resursu iekasēšanu, nodod Komisijai visus
viņu rīcībā esošos iekšējās vai
ārējās revīzijas ziņojumus vai konsultāciju
ziņojumus, kuros ietver analīzi par sistēmām, ko izmantot
pašu resursu iekasēšanai vai minēto resursu samaksāšanai
Komisijai.
5. Komisija
pati var veikt pārbaudes uz vietas. Komisijas
pārstāvjiem, kuri pilnvaroti šādām pārbaudēm,
ciktāl to prasa šīs regulas piemērošana, ir pieejami visi
apliecinošie dokumenti attiecībā uz pašu resursu noteikšanu, nodošanu
vai samaksu, un visi citi attiecīgie dokumenti, kas saistīti ar
minētajiem apliecinošajiem dokumentiem.
6. Dalībvalstis
vai uzņēmumi, kuri ir atbildīgi par pašu resursu
iekasēšanu, sekmē 5. punktā minētos pārbaudes
pasākumus.
7. Ja
pārbaudē ir iesaistīta Komisija, tai ir tāda pati
piekļuve apliecinošiem un ar tiem saistītiem dokumentiem, kā
noteikts 5. punktā attiecībā uz pārbaudēm.
8. Ja
pārbaude attiecas uz NKI pašu resursiem, Komisijai arī ir pieejami
dokumenti, kuri attiecas uz statistikas procedūrām, kas minētas
3. pantā Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003.
9. Procedūras,
kas minētas 2. daļā, neskar:
a) pārbaudes, ko veic dalībvalstis
saskaņā ar to tiesību aktiem, normatīvo vai
administratīvo aktu noteikumiem;
b) Līguma 287. un
319. pantā paredzētos pasākumus;
c) saskaņā ar Līguma
322. panta 1. punkta b) apakšpunktu organizētās
pārbaudes.
10. Kopā
ar attiecīgo dalībvalsti Komisija katru gadu pārbauda tai
nosūtītos pamatrādītājus, lai izvairītos no
aprēķina kļūdām, jo īpaši gadījumos, par
kuriem paziņojusi NKI vadības komiteja, kas izveidota
saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003. Šim nolūkam atsevišķos gadījumos,
kad citādi pareizs novērtējums nav iespējams, tā var
pārbaudīt arī aprēķinus un statistikas pamatojumu,
izņemot informāciju, kas attiecas uz konkrētiem
uzņēmumiem vai personām. Komisija
ievēro valstu noteikumus par statistikas datu konfidencialitāti.
6. pants
Dalībvalstu ziņojumi par to
veiktajām pārbaudēm
Dalībvalstis iesniedz Komisijai sīki
izstrādātus gada ziņojumus par veiktajām
pārbaudēm attiecībā uz pašu resursu pareizu iekasēšanu
un par minēto pārbaužu rezultātiem, kā arī
vispārīgos datus un galvenos jautājumus attiecībā uz
svarīgākajām to regulu piemērošanas problēmām, ar
kurām īsteno Lēmumu […/…], un jo īpaši strīdus gadījumiem. Ziņojumus Komisijai nosūta līdz
tā gada 1. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija
sagatavo kopsavilkuma ziņojumu, kuru iesniedz visām
dalībvalstīm.
Komisija pieņem īstenošanas aktus,
ar kuriem nosaka, kādā veidā sagatavojami 1. daļā
minētie dalībvalstu gada ziņojumi. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 9. panta
2. punktā minēto konsultatīvo procedūru.
Reizi trijos gados Komisija ziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei par to, kā darbojas 5. pantā
minētā pārbaudes kārtība.
7. pants
Komisijas pilnvaroto pārstāvju
pilnvaras un pienākumi
1. Komisija
īpaši norīko dažus savus ierēdņus vai pārējos
darbiniekus (turpmāk ,,pilnvarotie pārstāvji”)
5. pantā minēto pārbaužu veikšanai.
Katrai pārbaudei Komisija izsniedz
pilnvarotajiem pārstāvjiem rakstisku pilnvarojumu, kas apstiprina
viņu identitāti un statusu.
Pārbaudēs var piedalīties
personas, ko dalībvalstis nodod Komisijas rīcībā kā
norīkotos valsts ekspertus.
Saņemot skaidru iepriekšēju
piekrišanu no attiecīgās dalībvalsts vai saimnieciskās
darbības subjekta, kurš ir atbildīgs par attiecīgo pašu resursu
iekasēšanu, Komisija var lūgt citu dalībvalstu amatpersonu
palīdzību, tiem darbojoties kā novērotājiem. Komisija nodrošina minēto amatpersonu
atbilstību 3. punkta prasībām.
2. Veicot
pārbaudes uz vietas vai ar tām saistītas pārbaudes,
pilnvarotie pārstāvji rīkojas saskaņā ar noteikumiem,
kurus piemēro attiecīgās dalībvalsts amatpersonām. Viņi glabā profesionālo
noslēpumu saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem
nosacījumiem;
Pilnvarotais pārstāvis
vajadzības gadījumā var sazināties ar parādniekiem,
bet vienīgi saistībā ar 5. pantā minētajām
pārbaudēm un vienīgi ar to kompetento iestāžu starpniecību,
uz kuru pašu resursu iekasēšanas procedūrām attiecas
pārbaude.
3. Informācija,
kas jebkurā formā paziņota vai saņemta saskaņā ar
1. un 2. punktu, ir profesionāls noslēpums, un uz to
attiecas aizsardzība, kādu līdzīgai informācijai
nodrošina tiesību akti tajā dalībvalstī, kur tā
iegūta, un attiecīgi noteikumi, kas piemērojami Savienības
iestādēm.
Nesaņemot iepriekšēju piekrišanu no
tās dalībvalsts vai uzņēmuma, kurš ir atbildīgs par
pašu resursu iekasēšanu un no kura šī informācija ir
iegūta, minēto informāciju var izpaust vienīgi
personām, kuras pārstāv pārbaudāmās organizācijas,
Savienības iestādēm vai dalībvalstīm, kurām
tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot
vienīgi šajā regulā noteiktajiem mērķiem.
Šā punkta pirmo un otro daļu
piemēro Savienības ierēdņiem un pārējiem
darbiniekiem, kā arī norīkotajiem valstu ekspertiem.
4. Komisija
nodrošina, ka pilnvarotie pārstāvji un citas personas, kuras darbojas
tās pakļautībā, ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 95/46/EK[17]
un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001[18] un citos
Savienības un valstu tiesību aktos paredzētos noteikumus
attiecībā uz personas datu aizsardzību.
8. pants
Pārbaužu
sagatavošana un vadība
1. Pienācīgi
pamatotā paziņojumā Komisija savlaicīgi paziņo par šo
pārbaudi dalībvalstij, kurā jānotiek pārbaudes
pasākumam, vai uzņēmumam, kurš ir atbildīgs par pašu
resursu iekasēšanu un kura procedūras tiek pārbaudītas. Ja pārbaude attiecas uz uzņēmumu,
kurš ir atbildīgs par pašu resursu iekasēšanu, informē arī
dalībvalsti, kurā paredzēta pārbaude. Minētajā pārbaudē var piedalīties
attiecīgās dalībvalsts pārstāvji.
2. Attiecībā
uz pārbaudēm, kurās saskaņā ar 5. panta
3. punktu ir iesaistīta Komisija, darba organizāciju un
attiecības ar struktūrvienībām, kuras iesaistītas
pārbaudē, nodrošina struktūrvienība, kuru norīkojusi
attiecīgā dalībvalsts vai uzņēmums, kurš ir
atbildīgs par attiecīgo pašu resursu iekasēšanu.
3. Regulas
5. panta 5. punktā minētās pārbaudes uz vietas
veic pilnvarotie pārstāvji. Lai
organizētu darbu un attiecības ar citām
struktūrvienībām un attiecīgā gadījumā —
parādniekiem saistībā ar šo pārbaudi — pirms sākt
pārbaudi uz vietas, minētie pārstāvji sazinās ar
amatpersonām, kuras norīkojusi attiecīgā dalībvalsts,
vai ar uzņēmumu, kurš ir atbildīgs par attiecīgo pašu
resursu iekasēšanu. Attiecībā
uz šāda veida pārbaudēm pilnvarojumam pievieno dokumentu,
kurā norāda pārbaudes mērķi un nolūku.
4. Regulas
5. panta 8. punktā minētās pārbaudes par NKI pašu
resursiem veic pilnvarotie pārstāvji. Lai
organizētu darbu, minētie pārstāvji nodibina
vajadzīgos sakarus ar kompetentajām pārvaldes iestādēm
dalībvalstīs.
5. Dalībvalstis
vai attiecīgie uzņēmumi nodrošina, ka struktūrvienības
vai aģentūras, kas atbild par pašu resursu konstatēšanu,
iekasēšanu un nodošanu, kā arī iestādes, ko tās
norīkojušas veikt attiecīgās pārbaudes, sniedz jebkuru
palīdzību, kas pilnvarotajiem pārstāvjiem vajadzīga
viņu pienākumu izpildei.
Lai veiktu 5. panta 5. punktā
minētās pārbaudes uz vietas, attiecīgās
dalībvalstis vai uzņēmumi savlaicīgi dara zināmu
Komisijai to amatpersonu identitāti un statusu, kuras tā
norīkojusi piedalīties šajās pārbaudēs, un lūdz
sniegt jebkuru palīdzību, kas pilnvarotajiem pārstāvjiem
vajadzīga viņu pienākumu izpildei.
6. Par
rezultātiem, kas iegūti pārbaudēs uz vietas un
pārbaudēs, kurās iesaistīta Komisija, trīs mēnešu
laikā informē attiecīgo dalībvalsti vai uzņēmumu,
izmantojot piemērotus saziņas līdzekļus. Ziņojuma saņēmējs trīs
mēnešu laikā pēc tā saņemšanas iesniedz savas
piezīmes. Tomēr, ja tam ir
pienācīgs pamatojums, Komisija var lūgt, lai ziņojuma
saņēmējs iesniedz savas piezīmes par konkrētiem
jautājumiem viena mēneša laikā pēc ziņojuma
saņemšanas. Dalībvalsts vai
attiecīgais uzņēmums ar paziņojumu var atteikties sniegt
atbildi, norādot iemeslus, kas liedz atbildēt uz Komisijas
lūgumu.
Pēc tam rezultātus un piezīmes,
kas izriet no pārbaudēm uz vietas un saistītām
pārbaudēm dalībvalstīs, paziņo visām
dalībvalstīm.
Ja pārbaudēs uz vietas vai
saistītās pārbaudēs konstatē, ka ir vajadzīgi
grozījumi vai korekcijas informācijā, kura ietverta
paziņojumos vai deklarācijās par pašu resursiem, kuras
nosūtītas Komisijai un ka tā rezultātā korekcijas
veicamas pašreizējā paziņojumā vai deklarācijā,
attiecīgās izmaiņas norāda šim nolūkam paredzētā
paziņojumā vai deklarācijā, pievienojot attiecīgas
piezīmes.
III nodaļa
Komiteja un nobeiguma noteikumi
9. pants
Komitejas
procedūra — Padomdevēja komiteja pašu resursu
jautājumos (ACOR)
1. Komisijai
palīdz komiteja — Padomdevēja komiteja pašu resursu
jautājumos (ACOR). Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES)
Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce
uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
10. pants
Nobeiguma noteikumi
Regulu (EK, Euratom) Nr. 1026/1999
atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu un uz
Lēmuma (EK, Euratom) Nr. 2007/436 notikumiem, kurš atcelts ar
Lēmumu …, un uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000
noteikumiem, kura atcelta ar Padomes Regulu …[19], kura
minēta atbilstības tabulā, kas pievienota šīs regulas
pielikumā, uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa
saskaņā ar minēto atbilstības tabulu.
11. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada
1. janvāra.
Šī regula
ir saistoša pilnībā un tieši piemērojama visās
dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Lēmums (EK, Euratom) Nr. 2007/436 || Regula (EK, Euratom) Nr. 1026/1999 || Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 || Šī regula
   ||   ||   || 1. panta 1. punkts
   ||   ||   || 1. panta 2. punkts
   ||   || 5. pants || 1. panta 3. punkts
 2. panta 7. punkta pirmā daļa ||   ||   || 2. panta 1. punkts
 2. panta 7. punkta otrā daļa ||   ||   || 2. panta 2. punkts
 3. panta 3. punkts ||   ||   || 2. panta 3. punkts
   ||   || 15. pants || 3. panta 1. punkts
   ||   || 16. pants || 3. panta 2. punkts
   ||   || 6. panta 5. punkts || 4. pants
   ||   || 17. panta 1. punkts || 5. panta 1. punkts
   ||   || 18. panta 1. punkts || 5. panta 2. punkts
   ||   || 18. panta 2. punkts || 5. panta 3. punkts
   ||   ||   || 5. panta 4. punkts
   ||   || 18. panta 3. punkts || 5. panta 5. punkts
   ||   || 18. panta 2. punkts || 5. panta 6. punkts
   ||   || 18. panta 2. un 3. punkts || 5. panta 7. punkts
   ||   ||   || 5. panta 8. punkts
   ||   || 18. panta 4. punkts || 5. panta 9. punkts
   ||   || 19. pants || 5. panta 10. punkts
   ||   || 17. panta 5. punkts un 18. panta 5. punkts || 6. pants
   || 1. pants ||   || 7. panta 1. punkts
   || 3. panta 1. punkts ||   || 7. panta 2. punkts
   || 5. pants ||   || 7. panta 3. un 4. punkts
   || 2. panta 1. un 2. punkts ||   || 8. panta 1. punkts
   || 3. panta 2. punkts ||   || 8. panta 2., 3. un 4. punkts
   || 4. pants ||   || 8. panta 5. punkts
   || 6. pants || 18. panta 2. punkts || 8. panta 6. punkts
   ||   || 20. un 21. pants || 9. pants
   ||   ||   || 10. pants
   ||   ||   || 11. pants
[1]               OV L […],
[…], […]. lpp.
[2]               OV L 163,
23.6.2007., 17. lpp.
[3]               OV L 130,
31.5.2000., 1. lpp. Regula grozīta ar Padomes 2004. gada
16. novembra Regulu 2028/2004 (OV L 352, 27.11.2004.,
1. lpp.) un Padomes 2009. gada 26. janvāra
Regulu 105/2009 (OV L 36, 5.2.2009., 1. lpp.).
[4]               OV L 126,
20.5.1999., 1. lpp.
[5]               OV L […],
[…], […]. lpp.
[6]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[7]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[8]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[9]               OV L […], […], […]. lpp.,
kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar […].
[10]             OV L 163,
23.6.2007., 17. lpp.
[11]             OV L 130,
31.5.2000., 1. lpp.
[12]             OV L 55,
28.2.2011., 13. lpp.
[13]             OV L 126,
20.5.1999., 1. lpp.
[14]             Ja
leģislatīvajā aktā, kas minēts Lēmuma …
2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir noteiktas
atšķirīgas likmes darījumiem, kurus veic regulētos tirgos,
un darījumiem, kurus veic ārpus regulētiem tirgiem, tad pašu
resursiem piemērojamās nodokļu likmes tiks pielāgotas uz
šā pamata.
[15]             OV L 181,
19.7.2003., 1. lpp.
[16]             OV L [...],
[...], [...] lpp.
[17]             OV L 281,
23.11.1995., 31. lpp.
[18]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[19]             OV L […],
[…], […]. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0785

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu  /* COM/2006/0785 galīgā redakcija - COD 2006/0274 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.12.2006COM(2006) 785 galīgā redakcija2006/0274 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dalībvalstu lokomotīvju apstiprināšanas procedūras patlaban tiek uztvertas kā lielākais šķērslis jaunu dzelzceļa uzņēmumu veidošanai kravu pārvadājumu jomā, kā arī galvenais bremzējošais faktors Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai. Tā kā neviena no dalībvalstīm vienpusēji nevar noteikt, ka tās izdota ekspluatācijas atļauja būs derīga citu dalībvalstu teritorijā, ir nepieciešama Kopienas iniciatīva, lai saskaņotu valstu procedūras, vienkāršotu tās un sistemātiskāk izmantotu savstarpējas atzīšanas principu. Tas ietver grozījumus Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (turpmāk tekstā „Aģentūra”), kā arī grozījumus savstarpējas izmantojamības direktīvās (96/48/EK, 2001/16/EK, 2004/50/EK) un Dzelzceļu drošības direktīvā (2004/49/EK). |120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir daļa no plašākas iniciatīvas, kuras mērķis ir ieviest uzlabojumus dzelzceļa regulējuma tehniskajā daļā, proti, direktīvās par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību, Dzelzceļu drošības direktīvā un regulā par Aģentūras izveidošanu. Pirmkārt, viens no svarīgākajiem aspektiem, kas vēl jāuzlabo, lai atvieglotu vilcienu brīvu kustību, attiecas uz lokomotīvju apstiprināšanas procedūru. Pēc ražotāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atzinuma, šīs procedūras bieži ir pārāk garas un ļoti dārgas; viņuprāt, dažas kompetento iestāžu prasības ir maz pamatotas pat tikai no tehniskā viedokļa. Otrkārt, īstenojot likumdošanas vienkāršošanas programmu, Komisija ierosina konsolidēt un apvienot direktīvas par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību. Treškārt, pamatojoties uz desmit gadu pieredzi savstarpējās izmantojamības direktīvu ieviešanā, Komisija uzskata, ka viņas pienākums ir piedāvāt vairākus uzlabojumus dzelzceļa regulējuma tehniskajā daļā. Šis priekšlikums jāizskata kopā ar saistītajiem priekšlikumiem par dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīvu apvienošanu/pārstrādāšanu, kā arī par Dzelzceļa drošības direktīvas grozījumiem. Priekšlikumā paredzēts veikt grozījumus Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Procedūra dzelzceļa ritošā sastāva nodošanai ekspluatācijā ir atrunāta Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīvu 14. pantā un Dzelzceļa drošības direktīvas 14. pantā. Valsts noteikumu paziņošana atrunāta Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīvu 16. pantā un Dzelzceļa drošības direktīvas 8. pantā. Aģentūras darbību reglamentē regula, ar kuru tā ir izveidota un kuru paredzēts grozīt. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šī iniciatīva ļauj uzlabot dzelzceļa transporta konkurētspēju. Samazinot transporta ķēdes izmaksas, tā veicina Eiropas Savienības rūpniecības konkurētspēju kopumā. Dinamiska dzelzceļa nozare vēl vairāk nostiprina Eiropas dzelzceļa rūpniecību pasaules līdera pozīcijās un saglabā nodarbinātības līmeni šajā nozarē. Konkurētspējīgāks dzelzceļa transports veicina arī Eiropas Savienības pamatsaistību izpildi ilgtspējīgas attīstības jomā un cīņā pret klimata pārmaiņām. Tādējādi šī iniciatīva iekļaujas pārskatītajā stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Šī iniciatīva ir radusies pēc pašu ieinteresēto personu uzstājīga pieprasījuma. Pirmās pazīmes par iespējamām grūtībām parādījās, 2004. gadā veicot pētījumu par drošības sertificēšanu. Šā pētījuma rezultātā Komisija izveidoja darba grupu, kura sniedza savas rekomendācijas 2005. gada beigās. Komisija 2006. gada aprīlī izstrādāja apspriedes dokumentu, kurā bija norādītas vairākas iespējas, un vienā no darbsemināriem šo dokumentu iesniedza visām attiecīgajām personām (par dzelzceļa drošību atbildīgajām dalībvalstu iestādēm, rūpniecības pārstāvjiem, uzņēmējiem, dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem, Eiropas standartizācijas organizācijām utt.). Visu šo personu rakstiskie atzinumi tika apkopoti un izpētīti, veicot ietekmes novērtējumu saskaņā ar spēkā esošajiem standartiem. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Tā kā ierosinājums nāca no nozares pārstāvjiem, visas atbildes uz Komisijas iniciatīvu bija labvēlīgas. Tās atšķīrās tikai ar nostāju pret dažādām iespējām. Ietekmes novērtējumā ir precizētas dažādās iespējas un dažādu dalībnieku nostāja attiecībā uz šīm iespējām. Komisija ir ņēmusi vērā personu dažādos viedokļus pirms izstrādāt savu priekšlikumu, kas sastāv no divām daļām: no vienas puses, uzsākt darbus, kurus ir iespējams uzsākt nekavējoties, negaidot grozījumus tiesību aktos; no otras puses, veikt tiesību aktu grozījumus, lai nodrošinātu juridisko bāzi, kas piešķir tiesības un atbildību abām pusēm dzelzceļa ritošā sastāva ekspluatācijas atļaujas procedūrā. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Dzelzceļa ritošā sastāva apstiprināšanas procedūras dalībvalstīs, valstu tehniskie un/vai drošības noteikumi, ar šīm procedūrām saistītās izmaksas un termiņi utt. |Izmantotās metodes Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes SEC(2005)791, kas atjauninātas 2006. gadā. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Lai novērtētu nozares ieinteresēto personu viedokļus un dažādu pieeju ietekmi, Komisija konsultējās ar Eiropas Dzelzceļa aģentūras speciālistiem. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums |225 | Nav norādīts, ka pastāv potenciāli nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. |226 | Skat. sadaļu „Ietekmes novērtējums”. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ietekmes novērtējums ir publicēts internetā. |230 | Ietekmes novērtējums Pamata pieeja: turpināt piemērot spēkā esošos tiesību aktus un iejaukties vienīgi sūdzību gadījumos. Nereglamentējošā pieeja: publicēt darba grupas ieteikumus par esošā ritošā sastāva savstarpēju apstiprinājumu un lūgt dalībvalstīm tos piemērot; lūgt Aģentūrai klasificēt attiecīgos valsts noteikumus un identificēt līdzvērtīgus noteikumus; lūgt Aģentūrai uzņemties padomdevēja vai izšķīrēja funkcijas valsts procedūrās, kuras attiecas uz nodošanu ekspluatācijā; paātrināt Eiropas standartu izstrādes un pārskatīšanas gaitu; kontrolēt savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu un, vajadzības gadījumā, ierosināt attiecīgās pārkāpuma procedūras. Reglamentējošā pieeja: izdarīt grozījumus tiesību aktos ar mērķi atcelt pienākumu saņemt atļauju atsevišķi katrā dalībvalstī, skaidrāk noteikt procedūru, kas jāpiemēro attiecībā uz esošo ritošo sastāvu, atļaut Aģentūrai izdot ekspluatācijas atļaujas, atļaut Aģentūrai pildīt koordinatora, padomdevēja un/vai izšķīrēja funkcijas, atļaut kompetentajām atbilstības verifikācijas iestādēm izdot ekspluatācijas atļaujas, atļaut dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem izdot ekspluatācijas atļaujas. |231 | Komisija veica ietekmes novērtējumu, kas iekļauts Komisijas likumdošanas un darba programmā. Ziņojums pieejams http://ec.europa.eu/transport/rail/index_en.html. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Piedāvātais risinājums ir izstrādāt procedūru Kopienas līmenī, kas ietvertu divas daļas. Pirmkārt, lūgt Aģentūru veikt dažādo valstu procedūru un spēkā esošo tehnisko noteikumu uzskaiti un izveidot un atjaunināt to prasību sarakstu, kas ir pārbaudāmas jeb verificējamas tikai vienu reizi. Vienlaikus, gaidot tiesību aktu grozījumus, dalībvalstis ir aicinātas saskaņā ar brīvprātības principu piemērot darba grupas rekomendācijas, kuras Komisija jau publicējusi. Pēc tam paredzēts, ka kļūs obligāta savstarpējas atzīšanas principa piemērošana dalībvalstīs izdotām ekspluatācijas atļaujām. Saskaņā ar šo principu, ritošajam sastāvam, kuram jau piešķirta ekspluatācijas atļauju vienā no dalībvalstīm, vairs nebūs nepieciešama papildu sertificēšana kādā citā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kas attiecas uz valsts papildu prasībām, piemēram, vietējā tīkla īpatnību dēļ. Tomēr vienlaikus nepieciešams atjaunināt Aģentūras regulu, lai tajā iekļautu jaunos uzdevumus, kas uzticēti Aģentūrai. |310 | Juridiskais pamats 71. pants |320 | Subsidiaritātes princips |Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums neskar jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |321 | Dalībvalstis nevar pietiekamā mērā īstenot priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. |Šī iniciatīva paredzēta, lai atrisinātu problēmu, kad ritošā sastāva ekspluatācijas atļauja tikusi izdota vienā dalībvalstī, bet netiek automātiski atzīta kādā citā dalībvalstī. Šai problēmai ir starptautisks raksturs, un to nevar atrisināt ar valsts līmeņa iniciatīvu, jo neviena no dalībvalstīm nedrīkst izdot ekspluatācijas atļauju ritošajam sastāvam citas dalībvalsts teritorijā. |324 | Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Kopienas līmeņa pasākumiem šādu iemeslu dēļ. |325 | Ekspluatācijas atļauju izdošana pēc teritoriālā principa ir iekļauta Savstarpējas izmantojamības direktīvās un Dzelzceļa drošības direktīvā, un neviens pasākums, ko veic valsts līmenī, nevarēs sasniegt šajā priekšlikumā nosprausto mērķi. Dalībvalstu par drošību atbildīgās iestādes tika apvienotas vienā sadarbības tīklā, kura darbību vadīja Aģentūra. Tāpēc Aģentūra ir vispiemērotākā Kopienas iestāde, lai izvērstu pasākumus, kas ierosināti šajā priekšlikumā. |326 | Atsauces tabulas izstrāde ar norādēm uz valsts noteikumiem, tās pieņemšana no Komisijas puses un Komisijas turpmākie lēmumi, ar kuriem apstiprina atsevišķu valsts noteikumu līdzvērtīgumu, ir vissvarīgākie šajā priekšlikumā nosprausto mērķu īstenošanas rādītāji. |Izdarot grozījumus Dzelzceļu drošības direktīvas 14. pantā, ir iespējams precizēt to ekspluatācijas atļaujas daļu, kas savstarpēji jāatzīst, un to daļu, kas ir tieši saistīta ar attiecīgā ritekļa savietojamību ar konkrēto infrastruktūru. Iespēja pilnvarot Aģentūru centralizēti lemt par ekspluatācijas atļaujas izdošanu netika atbalstīta; tas pierāda, ka priekšlikums attiecas tikai uz to, ko dalībvalstis nespēj paveikt ar valsts mēroga pasākumiem. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |331 | Šis priekšlikums ir daļa no dokumentu paketes, kura ietver: paziņojumu; priekšlikumu par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu; priekšlikumu par Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīvu (96/48/EK un 2001/16/EK) apvienošanu/pārstrādāšanu; priekšlikumu par grozījumiem Dzelzceļu drošības direktīvā (2004/49/EK). Priekšlikumi tika izstrādāti tā, lai līdz minimumam samazinātu nepieciešamos grozījumus. |332 | Šis priekšlikums gandrīz neietekmē Komisijas darbības budžetu. Aģentūrai šī ietekme ir zemāka par 2,2 miljoniem euro pirmajos piecos gados un pēc tam nokrītas līdz 0,5 miljoniem euro. Paredzēts, ka kompetentās iestādes un nozares pārstāvji tikai iegūs no šā priekšlikuma, jo tā galvenais mērķis ir vienkāršot ekspluatācijas atļaujas saņemšanas procedūru, likvidējot liekas pārbaudes un samazinot prasības. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: ir jāizdara grozījumi regulā. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Aģentūrai pirmajos piecos gados tā ir zemāka par 2,2 miljoniem euro un pēc tam nokrītas līdz mazāk nekā 0,5 miljoniem euro (sk. pievienoto finanšu pārskatu). |PAPILDU INFORMāCIJA |510 | Vienkāršošana |Priekšlikumā paredzēts vienkāršot administratīvās procedūras, ko piemēro iestādēm un privātpersonām. |Attiecībā uz ritošo sastāvu, kuram jau piešķirta ekspluatācijas atļauja kādā no dalībvalstīm, vairs nebūs jāveic sertifikācija kādā citā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kas attiecas uz valsts papildu prasībām, piemēram, vietējā tīkla īpatnību dēļ. |Priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba un likumdošanas programmā ar atsauci 2006/TREN/005. |560 | Eiropas Ekonomikas zona Šis tiesību akta priekšlikums saistīts ar jomu, kuru aptver EEZ līgums, tādēļ tā piemērošana jāpaplašina, attiecinot to arī uz Eiropas Ekonomikas zonu. |570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums pa nodaļām vai pantiem 1. Esošā ritošā sastāva sertificēšana (jauns 8. a pants) Aģentūras uzdevums ir vienkāršot esošā ritošā sastāva sertificēšanas procedūru, izveidojot atsauces dokumentu, ar kuru katram pārbaudītam parametram varētu noteikt valsts piemērojamo noteikumu atbilstību, un sniedzot īpašus tehniskos atzinumus saistībā ar konkrētiem projektiem. 2. Valsts noteikumi (11. pants) Valsts noteikumu paziņošanu reglamentē Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīvas un Dzelzceļu drošības direktīva. Tagad tie ir jāsalīdzina, attiecīgi jāklasificē divos noteikumu kopumos un tad konsekventi jāizklāsta Aģentūras tīmekļa vietnē. 3. Paziņotās institūcijas (13. pants) Komisijas veiktais pētījums pierādīja, ka paziņošanas kritēriji, kas jāievēro dalībvalstīm, paziņojot par verifikācijas procedūrām atbildīgās iestādes, var tikt ļoti plaši interpretēti. Ir svarīgi izvērtēt šādu interpretācijas atšķirību ietekmi un pārbaudīt, vai šīs atšķirības nerada grūtības attiecībā uz atbilstības sertifikātu un „EK” verifikācijas deklarācijas savstarpēju atzīšanu. 4. Kopienas finansētu projektu savstarpējas izmantojamības novērtējums (15. pants) Paredzēts, ka Aģentūra pēc Komisijas pieprasījuma izvērtēs dažu Kopienas finansējumam pieteikto infrastruktūras projektu „savstarpējas izmantojamības” aspektu. Tāpat arī jāparedz, ka Aģentūra var vērtēt finansējuma pieteikumus, kas saistīti ar ritošo sastāvu, lai būtu iespējams novērtēt sistēmas saderību. 5. Sadarbība starp dzelzceļa uzņēmumiem un vagonu apsaimniekotājiem (jauns 16. a pants) Jaunās COTIF Konvencijas stāšanās spēkā 1999. gadā radīja jaunus noteikumus ritekļu izmantošanas līgumu jomā un tādējādi aizstāja arī iepriekšējo RIV līgumu dzelzceļa uzņēmumu starpā. Saskaņā ar jauno kārtību apsaimniekotājiem vairs nav pienākums reģistrēt vagonus kādā konkrētā dzelzceļa uzņēmumā. Dzelzceļu drošības direktīva ir jāgroza, lai definētu apsaimniekotāja jēdzienu un precizētu sadarbību starp apsaimniekotājiem un dzelzceļa uzņēmumiem, jo īpaši tehniskās apkopes jomā. Aģentūrai vajadzētu izvērtēt šo sadarbību un, vajadzības gadījumā, sniegt Komisijai ieteikumus. 6. Vilcienu un lokomotīvju mašīnistu sertificēšana (17. pants) Pēc dzelzceļa trešās paketes pieņemšanas ir jāizdara atsauce uz direktīvu, kura reglamentē par drošību atbildīgā vilciena personāla sertificēšanu un kurā noteikti dažādi Aģentūras veicamie uzdevumi, sākot no atļauju un papildu sertifikātu paraugu izstrādes un beidzot ar pētījumu par viedkaršu izmantošanu. 7. Aģentūras uzdevumi ERTMS jomā (jauns 21.a pants) Kopš otrās dzelzceļa paketes pieņemšanas ir veikti vairāki pasākumi attiecībā uz ERTMS sistēmas izstrādi un ieviešanu, tādi kā saprašanās memoranda parakstīšana starp Komisiju un dažādiem nozares dalībniekiem, vadības komitejas izveidošana šā sadarbības līguma īstenošanai, Komisijas paziņojuma pieņemšana par ERTMS ieviešanu[1], Eiropas koordinatora norīkošana[2] ERTMS projektam kā prioritāram Kopienas interešu projektam, Aģentūras kā par sistēmu atbildīgās iestādes lomas definēšana saistībā ar dažādām gadskārtējām darba programmām un parastā dzelzceļa sistēmas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS pieņemšana[3]. Ņemot vērā Aģentūras ieguldījuma pieaugošo nozīmi šajā jomā, šajā regulā jāprecizē Aģentūras uzdevumi. 8. Īpaši uzdevumi (jauns 21.b pants) Tagad Aģentūras rīcībā ir nozīmīgs skaits kvalificētu ekspertu Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības un drošības jomā. Tai ir jāpiešķir pilnvaras veikt īpašus (ad hoc) uzdevumus pēc Komisijas pieprasījuma, pat ja šāds uzdevums nav skaidri paredzēts regulā par Aģentūras izveidošanu vai tās ikgadējā darba programmā. Tomēr šādas pilnvaras jāpiešķir tikai tad, ja īpašais uzdevums ir saderīgs ar Aģentūras pamatuzdevumu, pieejamiem budžeta līdzekļiem un atbilst citām Aģentūras prioritātēm. 9. Darba programmas pieņemšanas termiņš (25. panta 2. punkts) Nepieciešams grozīt gada darba programmas pieņemšanas termiņu, lai panāktu labāku tā samērošanu ar budžeta pieņemšanas procedūru. 10. Informācija par Aģentūras darba rezultātiem (25. panta 3. punkts) Izstrādājot darba programmu, būtu vēlams iepriekš norādīt katra pasākuma gaidāmo rezultātu, kā arī tā mērķauditoriju. Tāpat Komisija būtu jāinformē par katra pasākuma tehniskajiem rezultātiem, turklāt šai informācijai jābūt daudz plašākai nekā gada pārskatam, kurš tiek nosūtīts visām iestādēm. 11. Administratīvās padomes sastāvs (26. panta 1. punkts) Praktisku apsvērumu dēļ būtu jāieceļ aizstājējs arī novērotāju gadījumā. |1.  2006/0274 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7],tā kā:(1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2004[8] izveidoja Eiropas Dzelzceļa aģentūru, kurai tehniskajā līmenī ir jānodrošina Eiropas dzelzceļa telpa bez robežām. Ņemot vērā Kopienas tiesību aktu attīstību dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošuma jomā un tirgus attīstību, kā arī pamatojoties uz Aģentūras darba pieredzi un Aģentūras un Komisijas savstarpējo attiecību pieredzi, nepieciešams veikt dažus grozījumus Regulā (EK) Nr. 881/2004 un jo īpaši pievienot vairākus uzdevumus.(2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos[9] 14. pantu izveidoja kopēju procedūru ritošā sastāva ekspluatācijas atļauju izdošanai. Ievērojot savstarpējās atzīšanas principu, jāvienkāršo ekspluatācijas atļaujas saņemšana dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kura izsniegusi pirmo atļauju, ierobežojot kritērijus, kurus var pārbaudīt kompetentā iestāde. Tādēļ ir nepieciešams iedalīt trijās grupās visus tehniskos un drošuma noteikumus, kas patlaban ir spēkā katrā no dalībvalstīm, un atainot šādas klasifikācijas rezultātus attiecīgā atsauces dokumentā. Tādējādi Aģentūrai jāvienkāršo šī klasifikācija, izveidojot savstarpējas norādes uz valstu noteikumiem katram pārbaudītam parametram un sniedzot īpašus tehniskos atzinumus saistībā ar konkrētiem projektiem.(3) Valstu noteikumi ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Direktīvu .../.../EK (*) [Direktīva par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību] un Direktīvu 2004/49/EK. Abus noteikumu kopumus skaidri nošķirt ir grūti, jo drošuma noteikumi daļēji attiecas arī uz apakšsistēmām, uz kurām savukārt attiecas savstarpējās izmantojamības noteikumi. Tādēļ abus noteikumu kopumus ir jāsalīdzina, jāklasificē un saskaņoti jāizklāsta Aģentūras tīmekļa vietnē.(4) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 13. pantu Aģentūra var uzraudzīt dalībvalstu paziņoto institūciju darba kvalitāti. Komisijas veiktais pētījums tomēr parādījis, ka šo institūciju paziņošanas kritēriji var tikt ļoti plaši interpretēti. Neierobežojot dalībvalstu atbildību par paziņotās institūcijas izvēli un pārbaudēm, ko veic, lai nodrošinātu atbilstību šiem kritērijiem, ir svarīgi izvērtēt šādu interpretācijas atšķirību ietekmi un pārbaudīt, vai šīs atšķirības nerada grūtības atbilstības sertifikātu un EK verifikācijas deklarāciju savstarpējās atzīšanas jomā. Tādēļ Aģentūrai jāspēj uzņemties šīs jomas koordinēšana, piemēram, veicot informācijas apkopošanas pasākumus.(5) Ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 15. pantu Aģentūru pilnvaro pēc Komisijas lūguma un no savstarpējās izmantojamības viedokļa novērtēt pieteikumus Kopienas finansējumam dzelzceļa infrastruktūras projektu īstenošanai. Nepieciešams paplašināt jēdziena „infrastruktūras projekts” definīciju, lai būtu iespējams novērtēt arī sistēmas saskaņotību, kā, piemēram, ERTMS sistēmas projektu īstenošanas gadījumā.(6) Sakarā ar attīstību starptautiskajā mērogā un jo īpaši jaunās COTIF Konvencijas stāšanos spēkā 1999. gadā nepieciešams lūgt, lai Aģentūra novērtētu sadarbību starp dzelzceļa uzņēmumiem un ritošā sastāva apsaimniekotājiem, jo īpaši tehniskās apkopes jomā, un vajadzības gadījumā izstrādātu ieteikumus. Šis uzdevums uzskatāms par Aģentūras darba turpinājumu tehniskās apkopes darbnīcu sertificēšanas jomā.(7) Pēc dzelzceļa trešās paketes[10] pieņemšanas ir jāizdara atsauce uz Direktīvu .../.../EK (*) [direktīva, kura reglamentē par drošību atbildīgā vilciena personāla sertificēšanu], ar ko Aģentūrai uzliek vairākus pienākumus.(8) Kopš otrās dzelzceļa paketes pieņemšanas ir veikti vairāki pasākumi attiecībā uz ERTMS sistēmas izstrādi un ieviešanu. Tostarp ir parakstīts sadarbības līgums starp Komisiju un dažādiem nozares dalībniekiem; izveidota vadības komiteja šā sadarbības līguma īstenošanai; pieņemts Komisijas paziņojums par ERTMS ieviešanu[11]; ar lēmumu ...... [12] norīkots Eiropas koordinators ERTMS projektam kā prioritāram Kopienas interešu projektam; definēta Aģentūras kā par sistēmu atbildīgās iestādes loma saistībā ar dažādām gadskārtējām darba programmām un pieņemta parastā dzelzceļa sistēmas vadības nodrošināšanas un signalizācijas SITS[13]. Ņemot vērā Aģentūras ieguldījuma pieaugošo nozīmi šajā jomā, jāprecizē tās uzdevumi.(9) Tagad Aģentūras rīcībā ir nozīmīgs skaits kvalificētu ekspertu Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpējās izmantojamības un drošuma jomā. Aģentūrai jāpiešķir pilnvaras veikt īpašus ( ad hoc ) uzdevumus pēc Komisijas pieprasījuma, ja šādi uzdevumi ir saderīgi ar Aģentūras pamatuzdevumu, pieejamiem budžeta līdzekļiem un atbilst citām Aģentūras prioritātēm.(10) Nepieciešams grozīt Aģentūras gada darba programmas pieņemšanas termiņu, lai panāktu labāku tā samērošanu ar budžeta pieņemšanas procedūru.(11) Aģentūras darba programmā jānorāda katra pasākuma mērķis, kā arī tā mērķauditorija. Tāpat Komisija jāinformē par katra pasākuma tehniskajiem rezultātiem, turklāt šai informācijai jābūt daudz plašākai nekā gada pārskatam, kurš tiek nosūtīts visām iestādēm.(12) Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt paredzētās darbības galveno mērķi, proti, Aģentūras uzdevumu paplašināšanu, lai to skaitā iekļautu Aģentūras dalību Kopienas dzelzceļa ritošā sastāva sertificēšanas procedūru vienkāršošanā, un tādējādi minētās darbības iemesla vai mēroga dēļ šis mērķis ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī, tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 881/2004 groza šādi.2.  Regulā iekļauj šādu 8.a pantu:„8.a pantsValsts noteikumu klasifikācija1. Aģentūra vienkāršo vienā dalībvalstī ekspluatācijā nodotā ritošā sastāva atzīšanu citās dalībvalstīs saskaņā ar šā panta 2. līdz 5. punktā paredzētajām procedūrām.2. Aģentūra pakāpeniski izstrādā un atjaunina atsauces dokumentu, kas ļautu salīdzināt visus dalībvalstu piemērojamos valsts noteikumus, kuri attiecas uz ritošā sastāva nodošanu ekspluatācijā. Šajā dokumentā iekļauj katras dalībvalsts noteikumus attiecībā uz visiem parametriem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/49/EK VI pielikumā, kā arī norāda to VI pielikumā minēto grupu, pie kuras pieder šie noteikumi. Šie noteikumi ietver noteikumus, kas paziņoti saskaņā ar 16. panta 3. punktu Direktīvā …/../EK(*) [Dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības direktīva] , noteikumus, kas paziņoti pēc SITS pieņemšanas (īpaši gadījumi, atklātie punkti, izņēmumi), un noteikumus, kas paziņoti atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 8. pantam.3. Izmantojot valsts drošības iestāžu sadarbību, kas iedibināta saskaņā ar 6. panta 5. punktu, lai pakāpeniski samazinātu B grupā ietilpstošo valsts noteikumu skaitu, Aģentūra regulāri atjaunina atsauces dokumentu un nosūta to Komisijai. Dokumenta pirmo variantu iesniedz Komisijai vēlākais gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.4. Valsts drošības iestāde, saņēmusi pieteikumu atļaut ritošā sastāva nodošanu ekspluatācijā, vai Komisija var aicināt Aģentūru sniegt tehnisko atzinumu par3.  tehnisko noteikumu līdzvērtīgumu attiecība uz vienu vai vairākiem parametriem;4.  pieprasījumu pēc papildu informācijas, riska analīzes vai izmēģinājuma un/vai jebkura šāda pieprasījuma rezultātiem;5.  pamatojumu atļaujas atteikuma gadījumā. _____________________________________OV […]”.6.  Regulas 11. pantā pievieno šādu 4. punktu:„4. Aģentūra, vienojoties ar dalībvalstīm un Komisiju, nosaka 1. punktā minēto dokumentu nosūtīšanas praktisko kārtību.”.Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„ 13. pantsPaziņotās institūcijasNeierobežojot dalībvalstu atbildību par to izraudzītajām paziņotajām institūcijām, Aģentūra var pēc Komisijas pieprasījuma pārbaudīt, vai ir izpildīti šo institūciju paziņošanai piemērojamie kritēriji, kas ir uzskaitīti VII pielikumā Direktīvā …/../EK(*) [ Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīva ], un izvērtēt šo institūciju darba kvalitāti. Vajadzības gadījumā Aģentūra sagatavo atzinumu Komisijai.”.7.  Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„ 15. pantsDzelzceļa sistēmas savstarpēja izmantojamībaPēc Komisijas pieprasījuma Aģentūra no savstarpējas izmantojamības viedokļa pārbauda ikvienu dzelzceļa sistēmas atjaunošanas, modernizācijas vai būvniecības projektu, par kuru ir pieprasīts Kopienas finansiālais atbalsts. Aģentūra sniedz atzinumu par projekta atbilstību attiecīgajām SITS termiņā, par kuru vienojas ar Komisiju, ņemot vērā projekta nozīmību un pieejamos resursus. Šajā atzinumā pienācīgi ņem vērā izņēmumus, kas paredzēti 7. pantā Direktīvā …/../EK(*) [ Dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīva ].”.8.  Regulā iekļauj šādu16.a pantu:„ 16.a pantsSadarbība starp vagonu apsaimniekotājiem un dzelzceļa uzņēmumiemPēc gada, skaitot no dienas, kad šī regula stājas spēkā, Aģentūra izvērtē sadarbību starp vagonu apsaimniekotājiem un dzelzceļa uzņēmumiem tehniskās apkopes jomā saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 14.b pantu. Šajā pašā termiņā Aģentūra nosūta Komisijai ziņojumu, kurā tā vajadzības gadījumā formulē ieteikumus par brīvprātīgas vai obligātas vagonu apsaimniekotāju sertificēšanas sistēmas īstenošanu.Aģentūras novērtējumā jo īpaši jāaplūko šādi aspekti:a) apsaimniekotāja spēja no organizatoriskā, personāla un aprīkojuma viedokļa nodrošināt viņa pārvaldībā esošo vagonu tipu tehnisko apkopi;b) vai apsaimniekotāja rīcībā ir informācija, kas nepieciešama paredzētajiem tehniskās apkopes pasākumiem (proti, tehniskās apkopes dokumentācija un tehniskās apkopes plāni);c) vai apsaimniekotāja rīcībā ir līdzekļi, kas nepieciešami vagonu stāvokļa kontrolei un uzraudzībai.”.9.  Regulas 17. pantu groza šādi.10.  Tā virsrakstu un 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„ 17. pantsVilcienu personāla sertificēšana un profesionālās iemaņas1. Aģentūra sniedz ieteikumus attiecībā uz vienoto kritēriju definēšanu profesionālo iemaņu noteikšanai un tāda personāla novērtēšanai, kas ir iesaistīts dzelzceļa sistēmas ekspluatācijā un tehniskajā apkopē. Šādi rīkojoties, Aģentūra ņem vērā kritērijus un prioritātes, kas noteiktas Direktīvā .../.../EK [ Direktīva par vilcienu personāla sertificēšanu ][14]. Aģentūra apspriežas ar sociālo partneru pārstāvjiem saskaņā ar 4. pantā paredzētajiem noteikumiem.”.11.  (b) Pievieno šādu 4. punktu:„4. Aģentūra veicina Direktīvas .../.../EK [ Direktīva par vilcienu personāla sertificēšanu ] īstenošanu, pildot visus uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo direktīvu.”.12.  Regulas 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 18. pantsRitošā sastāva reģistrācijaAģentūra izstrādā un iesaka Komisijai reģistrācijas standarta pieteikuma veidlapu, kā arī valsts reģistra kopējās specifikācijas saskaņā ar 14. pantu Direktīvā .../.../EK [ Direktīva par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību ].”.13.  Regulas 19. pantu groza šādi.14.  (a) Tā 1. punktam pievieno šādu jaunu e) apakšpunktu:„e) noteikumi, kurus dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 16. panta 3. punktu un 17. panta 2. punktu Direktīvā.../.../EK [ Direktīva par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību ].”.15.  Pievieno šādu punktu:„5. Datu bāzes, kas izveidotas saskaņā ar šo pantu un 11. pantu ir savstarpēji saderīgas, īpaši attiecībā uz valsts noteikumiem.”.16.  Regulas 4. nodaļu groza šādi.17.  (a) 4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:„ĪPAŠI UZDEVUMI”.18.  Iekļauj šādu 21.a un 21.b pantu:„ 21.a pantsERTMS-  1. Aģentūra uzņemas par sistēmu atbildīgās iestādes lomu, attīstot un ieviešot Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmu ( ERTMS ). Šajā nolūkā Aģentūra uzņemas uzdevumus, kas aprakstīti šā panta 2. līdz 5. punktā.-  2. Aģentūra nosaka procedūru, kādā izskata pieprasījumus par izmaiņām ERTMS specifikācijās.-  3. Aģentūra atbalsta Komisijas pasākumus pārejai uz ERTMS un koordinē ERTMS uzstādīšanas darbus visā Eiropas transporta koridora garumā.-  4. Aģentūra sadarbībā ar paziņotajām institūcijām un valsts drošības iestādēm pārrauga, kā tiek piemērota „EK” verifikācijas procedūra un ekspluatācijā nodošanas procedūra saistībā ar konkrētiem projektiem, jo īpaši, lai izvērtētu tehnisko savietojamību starp infrastruktūru un ritošo sastāvu, ko aprīkojuši dažādi uzņēmēji. Vajadzības gadījumā Aģentūra iesaka Komisijai piemērotus pasākumus.-  5. Aģentūra izstrādā stratēģiju dažādu ERTMS versiju pārvaldībai ar mērķi nodrošināt tehnisko un ekspluatācijas savietojamību starp infrastruktūru un ritošo sastāvu, kas aprīkoti ar dažādu versiju ERTMS .21.b pantsCiti uzdevumiAģentūra, vienojusies ar Komisiju, vai pēc Komisijas pieprasījuma veic jebkuru īpašu uzdevumu, kas ir saskaņā ar tās pamatuzdevumu atbilstīgi 1. pantam, pat ja šis uzdevums nav tieši paredzēts šajā regulā vai darba programmā, kas paredzēta 25. panta 2. punkta c) apakšpunktā.”.19.  Regulas 25. pantu groza šādi.20.  (a) Minētā panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:„c) katru gadu līdz 30. novembrim, ievērojot Komisijas atzinumu, pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un to nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo darba programmu pieņem, neskarot ikgadējo Kopienas budžeta procedūru. Ja Komisija 15 dienu laikā pēc darba programmas pieņemšanas par to pauž neapmierinātību, Administratīvā padome divu mēnešu laikā atkārtoti izskata programmu un to pieņem, vajadzības gadījumā ar grozījumiem, otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ieskaitot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;”.21.  (b) Pievieno šādu 3. punktu:„3. Aģentūras darba programmā nosaka katram pasākumam nosprausto mērķi. Parasti par katru pasākumu un/vai katru rezultātu sagatavo ziņojumu Komisijai.”.22.  Regulas 26. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Administratīvās padomes sastāvā ir pa vienam dalībvalsts norīkotam pārstāvim no katras dalībvalsts un četri Komisijas norīkoti pārstāvji, kā arī seši pārstāvji, kuriem nav balss tiesību un kuri Eiropas līmenī pārstāv šādās grupas:a) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi;b) infrastruktūras pārvaldītāji;c) dzelzceļa rūpniecība;d) arodbiedrības;e) pasažieri,f) dzelzceļa kravu pārvadājumu klienti.Katrai no šīm grupām Komisija ieceļ vienu pārstāvi un vienu aizstājēju, pamatojoties uz attiecīgo Eiropas organizāciju iesniegtiem sarakstiem, katrā no kuriem ir četri uzvārdi.Administratīvās padomes locekļi, kā arī viņu aizstājēji tiek iecelti, pamatojoties uz atbilstīgo pieredzi un zināšanām.”.23.  Regulas 36. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Aģentūras darbībā var iesaistīties Eiropas valstis un valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika[15] un kuras noslēgušas nolīgumus ar Eiropas Kopienu, saskaņā ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz kuru attiecas šī regula.”.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…]TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums grozījumiem Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu.Šis priekšlikums ir daļa no dokumentu paketes, kuras sastāvā ir-  paziņojums,-  priekšlikums direktīvu par dzelzceļu savstarpējo izmantojamību (96/48/EK un 2001/16/EK) apvienošanai/pārstrādei,-  priekšlikums grozījumiem regulā par dzelzceļu drošību (2004/49/EK),-  ietekmes novērtējuma pārskata kopsavilkums.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Sadaļa 06: Enerģētika un transports.Budžeta nodaļa 06 02: Iekšzemes, gaisa un jūras transports.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuBudžeta postenis 06 02 08 01 – Eiropas Dzelzceļa aģentūra – subsīdija I un II sadaļai (administratīvie izdevumi)Budžeta postenis 06 02 08 02 – Eiropas Dzelzceļa aģentūra – subsīdija III sadaļai (darbības izdevumi)3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsTā kā daži uzdevumi turpinās, darbības ilgums ir neierobežots.3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |06.020801 | Fakult. | Dif.[16] | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 3 Iekšējās politikas (200-2006) / Nr. 1a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (2007-2013) |06.020802 | Fakult. | Dif. | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 3 Iekšējās politikas (200-2006) / Nr. 1a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (2007-2013) |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n[17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[18] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | n.p. |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | n.p. |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[19] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a + c | 1 685 | 2 185 | 1 685 | 1 685 | 1 685 | 0,48 | n.p. |Maksājumu apropriācijas (MA) | b + c | 1 685 | 2 185 | 1 685 | 1 685 | 1 685 | 0,48 | n.p. |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[20] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | n.p. |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a + c + d + e | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | n.p. |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b + c + d + e | 1,685 | 2,185 | 1,685 | 1,685 | 1,685 | 0,48 | n.p. |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |…………………… | f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a + c + d + e + f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[21] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības[Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi |Šā tiesību akta priekšlikuma pieņemšana neietekmēs DG TREN personālu, kas pārrauga aģentūras darbu.5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasJaunās, aģentūrai paredzētās darbības ir jāsasniedz īstermiņā, gan lokomotīvju savstarpējas atzīšanas jomā, gan arī vilcienu vadītāju sertifikācijas jomā.Lai veiktu lokomotīvju savstarpēju atzīšanu, aģentūrai ir jāatvieglo esošā ritošā sastāva sertifikācijas procedūra, izstrādājot standartlīdzekli, ar kura palīdzību katram pārbaudītajam parametram var noteikt piemērojamo valsts noteikumu atbilstību, un sniedzot atsevišķus tehniskus atzinumus saistībā ar konkrētiem projektiem.Pēc tam, kad tika pieņemts trešais dzelzceļa pasākumu kopums[23], direktīvā par vilciena apkalpēm, kas atbildīgas par drošību[24], ir noteikti vairāki aģentūras uzdevumi, sākot ar licenču paraugu un papildu apliecinājumu izstrādi, un beidzot ar pētījumu veikšanu attiecībā uz viedkaršu izmantošanu.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaAugsta pievienotā vērtība, pateicoties struktūrai un personālam, kas daļēji jau ir pieejams, kā arī metodes, kas jau ir pierādījušas to efektivitāti (piemēram, jau izveidota un funkcionējoša valsts drošības iestāžu tīkla izmantošana).5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiDarbības mērķis Nr.1: lokomotīvju savstarpēja atzīšana (šīs paketes galvenais mērķis) :-  Mērķis: palielināt valsts noteikumu skaitu, kuri ir savstarpēji jāatzīst-  Rezultāts: lokomotīvju apstiprināšanas procedūras ilguma samazināšanās-  Rādītājs: lokomotīvju skaits, kas nodotas ekspluatācijā ārpus izcelsmes valstsDarbības mērķis Nr. 2: vilcienu vadītāju sertifikācija (trešais dzelzceļa pasākumu kopums):-  Mērķis un rezultāts: izveidot licenču paraugus un reģistru specifikācijas-  Rādītājs: vilcienu vadītāju skaits, kas sertificēti saskaņā ar direktīvu par vilciena apkalpju sertifikācijuDarbības mērķis Nr. 3: dažādi uzdevumiSkatīt 8.2.2. punktu.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)X Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic KomisijaX Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrāmX Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKatru gadu Eiropas Dzelzceļa aģentūras darbu pārbauda un novērtē darbības gada pārskata ziņojumā par iepriekšējo gadu un darba programmā nākošajam gadam. Abus šos dokumentus pieņem aģentūras valde un nosūta tos Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsKonsultācijās ar dalībvalstu pārstāvjiem un nozari pārstāvošām organizācijām pirms tiesību akta pieņemšanas tika apspriestas un novērtētas vairākas iespējas. Notika apspriešanās arī ar aģentūru. Komisijas tīmekļa vietnē ir pieejams ļoti sīks ietekmes novērtējuma pārskats un šim priekšlikumam ir pievienots kopsavilkums.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Aģentūras revīzija notika 2006. gada septembrī un šā priekšlikuma izveidošanas laikā tika izstrādāti korektīvie pasākumi.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsPapildus pārbaudēm un revīzijām, ko paredzējis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) un Revīzijas palāta, aģentūras reglamenta 43. pantā ir paredzēts, ka Komisija piecus gadus pēc aģentūras izveidošanas, proti, 2010. gadā, veic tās darbības novērtējumu (rezultāti, darba metodes).7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIIzpilddirektors īsteno Aģentūras budžetu. Katru gadu viņš Komisijai, Revīzijas palātai un Aģentūras valdei iesniedz iepriekšējā gada ieņēmumu un izdevumu sīku pārskatu. Turklāt Komisijas iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Eiropas Dzelzceļa aģentūru, kādas viņam ir attiecībā uz Komisijas dienestiem, un Aģentūrai ir līdzīga iekšējā revīziju sistēma kā Komisijai.ERA bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), kā arī 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumu par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ).8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[27] (XX 01 01.) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[28] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[29] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |Šā tiesību akta priekšlikuma pieņemšana neietekmēs DG TREN personālu, kas pārrauga aģentūras darbu.8.2.1.b. Cilvēkresursu daudzums un veidi (ERA)Salīdzinājumā ar to cilvēkresursu tabulu, kas sniegta 2007. gada provizoriskajā budžeta projektā, gadiem n līdz n+4 ir jāpievieno 7 papildu AD8 amata vietas un n+5 un turpmākajiem gadiem — 1 papildu AD8 amata vieta. Šīs papildu amata vietas pamato šādi.8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiUzmanību: tālāk tiek sniegti Aģentūras uzdevumi, nevis DG TREN E2 uzdevumi, kurš īstenos Aģentūras uzdevumu pārraudzību.Darbības mērķis Nr. 1: ritošā sastāva savstarpēja atzīšana-  Izstrādāt standartlīdzekli, kas aptver visus valstu noteikumus, ko piemēro ritošajam sastāvam-  Klasificēt un salīdzināt šos noteikumus-  Koordinēt valsts iestāžu tīkla darbu, lai samazinātu valsts noteikumu skaitu-  Publicēt valsts noteikumu atbilstības tabulu-  Sagatavot tehniskus atzinumus pēc Komisijas un to valsts iestāžu pieprasījuma, kas ir atbildīgas par drošību-  Sagatavot rekomendāciju tādu Komisijas lēmumu pieņemšanai, kas paredzēti valsts noteikumu skaita samazināšanai un tādu noteikumu skaita palielināšanai, kas attiecas uz savstarpējo atzīšanuŠim darbības mērķim ir vajadzīgi:-  4 papildu eksperti pirmos 5 gadus, vēlāk 1 papildu eksperts gadā. Viens A8 līmeņa eksperts izmaksā vidēji 0,122 miljonus euro I sadaļā un 0,013 miljonus euro II sadaļā-  Turklāt būs vajadzīgi 100 000 euro gadā pirmos 5 gadus, vēlāk 50 000 euro gadā darba grupai (III sadaļa)-  Lai pārtulkotu daļu no valstu noteikumiem, būs vajadzīgi 540 000 euro gadā tuvāko 5 gadu laikā (III sadaļa)-  Otrajā gadā ir arī jāizstrādā īpaša datortehnika/programmatūra, kas izmaksās 500 000 euro (III sadaļa).Darbības mērķis Nr. 2: vilcienu vadītāju sertifikācija (trešais dzelzceļa pasākumu kopums)-  Sniegt rekomendācijas saskaņotiem licenču un papildu apliecinājumu paraugiem-  Sniegt rekomendācijas attiecībā uz licenču kategoriju Kopienas kodiem-  Izstrādāt specifikāciju projektu vilcienu vadītāju reģistriem-  Sadarboties ar dalībvalstu kompetentām iestādēm, lai nodrošinātu reģistru savstarpēju izmantojamību-  Sagatavot ziņojumu par pārējiem darbiniekiem, kas veic drošībai svarīgus uzdevumus-  Sagatavot ziņojumu par direktīvas īstenošanu-  Sagatavot ziņojumu par viedkaršu izmantošanuŠim darbības mērķim ir vajadzīgi:-  divi papildu eksperti pirmos 5 gadus, vēlāk 1 eksperts gadā (I un II sadaļa).-  Turklāt pirmos 5 gadus būs vajadzīgi 100 000 euro gadā (50 000 euro darba grupai, 50 000 euro pētījumiem), vēlāk 25 000 euro gadā darba grupai (III sadaļa).Darbības mērķis Nr. 3: citi uzdevumi-  Uzdevumi, kas saistīti ar Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu ( ERTMS ): sistēmas vadības struktūra, specifikāciju pārvaldīšana, dažādu tīklā sastopamo versiju līdzāspastāvēšanas regulēšana, koordinēšanas atbalsts ERTMS izvietošanai satiksmes koridoros-  Izstrādāt Kopienas kritērijus, lai sertificētu vagonu apsaimniekotājus, turpinot darbu tehniskās apkopes cehu sertificēšanā-  Izstrādāt norādījumus par infrastruktūras un ritošā sastāva reģistru īstenošanu-  u.t.t.Šiem uzdevumiem būs vajadzīgs viens eksperts gadā papildus pieejamajiem resursiem (I un II sadaļa).8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)Uzmanību: ir runa par DG TREN E2 personālu, kas uzraudzīs attiecīgo Aģentūras darbību.X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi | KOPĀ |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[30] |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki[31] (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki |Aprēķins – Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[32] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu vadošajam ģenerāldirektorātam atbilstīgi ikgadējai resursu sadales procedūrai.[pic][pic][pic][1] OV …………[2] OV …………[3] OV …………[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV C […], […], […]. lpp.[7] OV C […], […], […]. lpp.[8] OV L 164, 30.4.2004. Labotais variants OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.[9] OV L 164, 30.4.2004. Labotais variants OV L 220, 21.6.2004., 16. lpp.[10] OV[11] OV[12] OV[13] OV[14] Pārbaudīt nosaukumu un atsauci pēc dzelzceļa trešās paketes pieņemšanas.[15] Sk. Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu COM(2004) 373, galīgā redakcija.[16] Diferencētās apropriācijas.[17] N gads ir pirmais gads, kad piemēro grozījumus, kas ieviesti ar šo finanšu pārskatu, t.i., pirmais gads pēc tam, kad šos grozījumus ir pieņēmušas abas budžeta lēmējinstitūciju iestādes.[18] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[19] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[20] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[21] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[22] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[23] OV ……….[24] OV …. un pārbaudīt nosaukumu[25] N gads ir pirmais gads, kad piemēro grozījumus, kas ieviesti ar šo finanšu pārskatu, t.i., pirmais gads pēc tam, kad šos grozījumus ir pieņēmušas abas budžeta lēmējinstitūciju iestādes.[26] Saskaņā ar aprakstu 5.3. un 8.2.2. punktā.[27] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[28] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[29] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[30] Norādīt katrai attiecīgajai izpildaģentūrai/visām attiecīgajām izpldaģentūrām atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[31] Vidējās izmaksas par A kategorijas ierēdni, pieņemot, ka n=2008 un 2 % gadā.[32] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.