               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.11.2018
            COM(2018) 782 final
            2018/0401(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 305. pantā ir noteikts, ka Reģionu komitejas (turpmāk “Komiteja”) locekļu skaits nepārsniedz 350.

               Līdz Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienai Komitejas sastāvs tika noteikts Līgumos. Tāpēc LESD 305. panta otrajā daļā ir noteikts, ka Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, nosakot Komitejas sastāvu.

               Ir jāatgādina, ka LESD 300. panta 5. punktā ir noteikts, ka noteikumus, kas reglamentē padomdevēju struktūru sastāvu, “Padome regulāri pārskata, ņemot vērā ekonomiskās, sociālās un demogrāfiskās pārmaiņas Savienībā. Padome, pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu, šajā nolūkā pieņem lēmumus”.

               No 2013. gada 1. jūlija Komitejas sastāvs tika pielāgots ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem 24. panta 1. punktu
                  1
               , turklāt 24. panta 2. punkts paredzēja, ka Komitejas locekļu skaits uz laiku tiek palielināts līdz 353, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos. Padome 2014. gada 16. decembrī pieņēma lēmumu, nosakot Komitejas sastāvu 2015.–2020. gadam
                  2
               , lai panāktu atbilstību Līgumā paredzētajam maksimālajam vietu skaitam, proti, 350. Tā rezultātā Igaunijas, Kipras un Luksemburgas delegācijas tika samazinātas par vienu vietu katra.

               Komitejas pašreizējais pilnvaru laiks beigsies 2020. gada 25. janvārī. Tāpēc ir nepieciešams, lai Padome savlaicīgi pieņemtu lēmumu par Komitejas sastāvu, pirms tā uzsāks Komitejas atjaunošanas procedūru 2020.–2025. gadam.

               Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā Komitejā radīs 24 brīvas vietas.

               Komisija uzskata, ka pēc iespējas ir jāsaglabā pašreizējais vietu skaita iedalījums Komitejas sastāvā, jo tas ir panākts vairāku starpvaldību konferenču darba rezultātā.

               Tāpēc tiek ierosināts atjaunot Igaunijas, Kipras un Luksemburgas trīs vietas, ko tās zaudēja pēc pēdējā lēmuma pieņemšanas par Komitejas sastāva noteikšanu, un paturēt atlikušās atbrīvotās vietas rezervē iespējamai paplašināšanās nākotnē. Tādējādi laikposmā no 2020. līdz 2025. gadam Komitejas sastāvā būtu 329 locekļi.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  N.p.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Komisija šo priekšlikumu pieņem vienlaicīgi ar priekšlikumu par Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sastāvu. Abās komitejās ir jāsaglabā paralēlisma princips vietu skaita piešķiršanā dalībvalstīm.

               Līgumos nav paredzēti noteikumi Ekonomikas un sociālo lietu komitejas vai Reģionu komitejas sastāva noteikšanai maksimālā locekļu skaita (350) ietvaros. Pretēji tam, Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. panta 2. punktā ir noteikti kritēriji Eiropas Parlamenta sastāvam. Parlamentu veido tieši ievēlēti Savienības pilsoņu pārstāvji, savukārt Komiteju veido reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji (LESD 300. panta 3. punkts). Tādējādi galvenajam apsvērumam vajadzētu būt reģionu un vietējo struktūru uzklausīšanai Komitejā, nevis tiešas saiknes noteikšanai ar dalībvalstu iedzīvotāju skaitu.

               Paziņojumā “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi — to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā”
                  3
                ir parādīti veidi, kā nodrošināt to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības un to organizācijas var efektīvāk iesaistīties Savienības politikas sagatavošanā un īstenošanā, un pausts uzskats, ka Reģionu komitejai ir liela nozīme šā procesa veicināšanā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikuma pamatā ir LESD 305. pants, kurā paredzēts, ka Padome vienprātīgi pieņem lēmumu, nosakot Komitejas sastāvu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  N.p.

               •Proporcionalitāte

                  N.p.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  LESD 305. panta otrajā daļā ir noteikts, ka Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, nosakot Komitejas sastāvu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  N.p.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisija ir cieši sadarbojusies ar dalībvalstu pārstāvjiem un rīkojusi vairākas sanāksmes ar tiem. Pamatojoties uz Biroja 2018. gada 3. jūlija lēmumu
                     4
                  , Komiteja nosūtīja Komisijai savu ieteikumu atjaunot trīs vietas Igaunijai, Kiprai un Luksemburgai un nepārdalīt nevienu citu brīvo vietu, 2020.–2025. gada pilnvaru periodam nosakot locekļu skaitu  329.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  N.p.

               •Ietekmes novērtējums

                  Šim priekšlikumam nav pievienots atsevišķs ietekmes novērtējums, jo nav sagaidāms, ka tam būs plašāka būtiska ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  N.p.

               •Pamattiesības

                  N.p.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Samazināts vietu skaits Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības rezultātā varētu samazināt Komitejas kopējo budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  N.p.

               •Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  N.p.

               •Stāšanās spēkā

               Tiek ierosināts, ka Padome atliek šā lēmuma piemērošanu līdz dienai pēc Komitejas pašreizējā pilnvaru laika beigām.

               2018/0401 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līguma 300. pantā ir paredzēti noteikumi par Reģionu komitejas sastāvu.

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2014/930/ES
                  5
                tika pielāgots Reģionu komitejas sastāvs pēc Horvātijas pievienošanās. Igaunija, Kipra un Luksemburga katra zaudēja vienu vietu, lai novērstu neatbilstību starp Līgumā noteikto maksimālo locekļu skaitu un locekļu skaitu pēc Horvātijas pievienošanās.

               (3)Lēmuma 2014/930/ES preambulā noteikts, ka tas jāpārskata savlaicīgi pirms Komitejas pilnvaru termiņa sākuma 2020. gadā.

               (4)Reģionu komiteja 2018. gada 3. jūlijā pieņēma ieteikumus Komisijai un Padomei par tās turpmāko sastāvu
                  6
               .

               (5)Reģionu komitejas sastāvā pēc iespējas ir jāsaglabā pašreizējais vietu skaita iedalījums, jo tas ir panākts vairāku starpvaldību konferenču darba rezultātā.

               (6)Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības Komitejā ir radījusi 24 brīvas vietas. Līdz ar to var tikt atjaunots vietu sadalījuma līdzsvars, kāds tas bija pirms Padomes Lēmuma 2014/930/ES pieņemšanas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Reģionu komitejas locekļu sastāvs ir šāds:

               Beļģija
                     12

               Bulgārija
                     12

               Čehijas Republika
                     12

               Dānija
                     9

               Vācija
                     24

               Igaunija
                     7

               Īrija
                     9

               Grieķija
                     12

               Spānija
                     21

               Francija
                     24

               Horvātija
                     9

               Itālija
                     24

               Kipra
                     6

               Latvija
                     7

               Lietuva
                     9

               Luksemburga
                     6

               Ungārija
                     12

               Malta
                     5

               Nīderlande
                     12

               Austrija
                     12

               Polija
                     21

               Portugāle
                     12

               Rumānija
                     15

               Slovēnija
                     7

               Slovākija
                     9

               Somija
                     9

               Zviedrija
                     12.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2020. gada 26. janvāra.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Akts par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (OV L 112, 24.4.2012., 6.-110. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums Nr. 2014/930/ES (OV L 365, 19.12.2014., 143.-144. lpp.).

                     (3)

                        COM(2018)703 final, pieņemts 2018. gada 23. oktobrī.

                     (4)

                        Komitejas priekšsēdētāja 2018. gada 27. jūlija vēstule Komisijai.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2014/930/ES (OV L 365, 19.12.2014., 143.-144. lpp.).

                     (6)

                        Reģionu komitejas Biroja 2018. gada 3. jūlija lēmums.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.1.2019
            COM(2019) 32 final
            2019/0022(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)(Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (FITD II))
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi), lai EEZ līgumā iekļautu Finanšu instrumentu tirgu regulu (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (FITD II)
                     1
                  .

               Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektos, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma paplašināta, aptverot arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā
                  2
                ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               EĀDD sadarbībā ar Komisijas dienestiem iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektus, lai Padome tos pieņemtu kā Savienības nostāju. EĀDD cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minētos dokumentus.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.

               •Proporcionalitāte

               Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Instrumenta izvēle

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Iepriekš minētās regulas iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               11. — 13. pants, 41. panta 2. punkts — Ierosināto pircēju, kas ir nerezidenti, prudenciālais novērtējums (kopīga deklarācija pie Apvienotās komitejas lēmuma) un lielākās labvēlības režīms attiecībā uz EEZ uzņēmumiem (f) pielāgojums attiecībā uz Direktīvu 2014/65/ES)

               EEZ līguma mērķis nav reglamentēt Līgumslēdzēju pušu attiecības ar trešām valstīm (skatīt jo īpaši EEZ līguma preambulas 16. apsvērumu). EEZ līgums neparedz kapitāla plūsmu liberalizāciju vai tiesības attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību vai līdzdalību uzņēmumu kapitālā attiecībā uz nerezidentiem (skatīt EEZ līguma 31. un 34., 40. un 124. pantu).

               Kopīgā deklarācijā pie Apvienotās komitejas lēmuma tādējādi apliecināts, ka līgumslēdzējām pusēm ir kopīga izpratne, ka Direktīvas 2014/65/ES iekļaušana EEZ līgumā neskar vispārēji piemērojamus valsts noteikumus attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudi saistībā ar drošību vai sabiedrisko kārtību.

               Turklāt pielāgojums f) precizē, ka pret trešo valstu uzņēmumiem, kurus atļauj EEZ valsts vai nozares kompetentā iestāde (VKI), nedrīkst izturēties labvēlīgāk kā pret EEZ uzņēmumiem.Atbrīvojumi attiecībā uz kapitāla instrumentiem (g) pielāgojums attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 600/2014)

               FITR 4. panta 4. punktā noteikts, ka EVTI uzrauga VKI piešķirto atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada ziņojumu. Tā kā EVTI būs arī kompetenta uzraudzīt atbrīvojumu piemērošanu EEZ EBTA valstīs, pielāgojums g) i) nodrošina, ka EVTI iesniedz arī savu gada ziņojumu EBTA Uzraudzības iestādei, lai tā varētu veikt uzraudzības funkciju saskaņā ar EEZ līguma 109. pantu.

                  Turklāt noteikto termiņu atbrīvojumiem, kuri ir piešķirti EEZ EBTA VKI saskaņā ar tiesību aktiem, kas bija spēkā pirms FITR, un kuri saskaņā ar FITR 4. panta 7. punktu EVTI ir jāpārskata līdz 2019. gada 3. janvārim, koriģē ar pielāgojumu g) ii), lai atspoguļotu datumu, kad FITR stājas spēkā EEZ kontekstā.

               Tirdzniecības vietu izņēmuma paziņojumi (i) pielāgojums attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 600/2014)

               Saskaņā ar FITR 36. panta 5. punktu tirdzniecības vieta informē EVTI un tās VKI, ja tā nevēlas, lai biržā tirgotiem atvasinātiem instrumentiem 36. pants tai būtu saistošs.

               Attiecībā uz tirdzniecības vietām EEZ EBTA valstīs EBTA Uzraudzības iestāde ir kompetentā uzraudzības iestāde un saņem to paziņojumus. Līdz ar to i) i) pielāgojums koriģē FITR 36. panta 5. punkta tekstu.

                  Lai plašākā iekšējā tirgū visiem EEZ operatoriem nodrošinātu informācijas pārredzamību, pielāgojums i) ii) paredz, ka EVTI savā publicēšanas sarakstā iekļauj arī EBTA Uzraudzības iestādes saņemtos paziņojumus.

               Pienākums licencēt jaunus etalonus (j) pielāgojums attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 600/2014)

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EEZ EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti EEZ līgumā. Pienākums licencēt jaunus etalonus, kas izstrādāti pēc FITR stāšanās spēkā, var tādējādi tikt piemērots tikai no dienas, kad stājas spēkā Apvienotās komitejas lēmums, ar kuru to iekļauj EEZ līgumā. Pielāgojums j) i) koriģē 37. panta 2. punkta tekstu.

                  Turklāt pielāgojums j) ii) koriģē atsauces uz LESD 101. un 102. pantu attiecībā uz konkurences noteikumiem EEZ līguma 53. un 54. pantā, kas atsaucei veido kopēju tiesisko regulējumu starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

               2019/0022 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma
                  IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)

                  (Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (FITD II))

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IX pielikuma, kurā ietverti noteikumi par finanšu pakalpojumiem, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014
                  5
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES
                  6
               .

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IX pielikums.

               (5)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012, kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4.lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30.lpp., un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES, kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35.lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012, kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4.lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30.lpp., un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES, kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35.lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.1.2019
            COM(2019) 32 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)(Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) un Finanšu instrumentu tirgu direktīva (FITD II))

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
                  Nr. …/…

               (XXX),

               ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgumu”), jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012
                  1
               ; regulā labojumi izdarīti ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.

               (2)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem
                  2
               .

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES
                  3
               ; regulā labojumi izdarīti ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35. lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp.

               (4)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem
                  4
               .

               (5)Ar Direktīvu 2014/65/ES atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK
                  5
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi ir jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu.

               (6)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 600/2014 ir precizēti gadījumi, kuros Eiropas Banku iestāde (EBI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) var uz laiku aizliegt vai ierobežot konkrētas finanšu darbības un izklāstīti attiecīgie noteikumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010
                  6
                9. panta 5. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010
                  7
               . EEZ līgumā īstenošanas nolūkā šīs pilnvaras jāīsteno EBTA Uzraudzības iestādei attiecībā uz EBTA valstīm atbilstoši EEZ līguma IX pielikuma 31.g un 31.i punktam un tajā izklāstītajiem noteikumiem. Lai nodrošinātu EBI un EVTI īpašo zināšanu izmantošanu šajā procesā, kā arī abu EEZ pīlāru saskaņotību, šādus EBTA Uzraudzības iestādes lēmumus pieņems, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz EBI vai EVTI sagatavotiem dokumentu projektiem. Tādējādi tiks saglabātas galvenās priekšrocības, ko nodrošina vienas iestādes īstenota uzraudzība. Līgumslēdzējām pusēm ir kopīga izpratne, ka ar šo lēmumu īsteno nolīgumu, kas atspoguļots 2014. gada 14. oktobra ES un EEZ EBTA finanšu un ekonomikas ministru secinājumos par ES EUI regulu iekļaušanu EEZ līgumā
                  8
               .

               (7)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IX pielikumu groza šādi:

               1.pielikuma 13.b punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/92/EK) pievieno šādu tekstu:

               “, kurā grozījumi izdarīti ar:

               -32014 L 0065: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. jūnija Direktīvu (ES) Nr. 65/2014 (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35. lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 2. lpp.”;

               2.pielikuma 31.ba punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK) aizstāj ar šādu:

               “32014 L 0065: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.), kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp., OV L 273, 8.10.2016., 35. lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar:

               -32016 L 1034: Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 23. jūnija Direktīvu (ES) 2016/1034 (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.).

               Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem:

               a)neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;

               b)uzskata, ka atsauces uz jēdzienu “ECBS dalībnieki” papildus nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas;

               c)direktīvā minētās atsauces uz citiem tiesību aktiem uzskata par atbilstošām, ciktāl un kādā veidā šie tiesību akti ir iekļauti Līgumā;

               d)direktīvas 3. panta 2. punktā vārdus “2014. gada 2. jūlija” attiecībā uz EBTA valstīm aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]” un vārdus “līdz 2019. gada 3. jūlijam” lasa: “piecus gadus pēc tam”;

               e)direktīvas 16. panta 11. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2014. gada 2. jūlija” aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. …/… [šis lēmums],”;

               f)direktīvas 41. panta 2. punktā vārdu “Savienības” aizstāj ar vārdiem “EEA”;

               g)direktīvas 57. pantā:

               i)5. punkta otrajā daļā vārdus “tā rīkojas” aizstāj ar vārdiem “EVTI vai EBTA Uzraudzības iestāde veic pasākumus”;

               ii)6. punktā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestādes”;

               h)70. panta 6. punkta f) un g) apakšpunktos attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2014. gada 2. jūlijā” aizstāj ar vārdiem “dienā, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. …/… [šis lēmums],”;

               i)direktīvas 79. pantā:

               i)1. punkta otrajā daļā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestādes”;

               ii)1. punkta piektajā daļā aiz vārdiem “Komisijai, EVTI” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādei”;

               j)81. panta 5. punktā, 82. panta 2. punktā un 87. panta 1. punktā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;

               k)86. pantā vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EVTI. EVTI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;

               l)95. panta 1. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2018. gada 3. janvāra” aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. …/… [šis lēmums],”;

               3.pielikuma 31.baa punkta (svītrots) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

               “32014 R 0600: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.); regulā labojumi izdarīti ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar:

               -“32016 R 1033: Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 2016/1033 (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a)neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;

               b)uzskata, ka atsauces uz jēdzienu “ECBS dalībnieki” papildus nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī EBTA valstu centrālās bankas;

               c)ja šajā līgumā nav noteikts citādi, Eiropas Banku iestāde (EBI) vai attiecīgā gadījumā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) un EBTA Uzraudzības iestāde regulas īstenošanas nolūkā sadarbojas, apmainās ar informāciju un savstarpēji apspriežas, jo īpaši pirms jebkādu darbību izpildes;

               d)regulā ietvertās atsauces uz citiem tiesību aktiem uzskata par atbilstīgām, ciktāl un tādā veidā, kā šie tiesību akti ir iekļauti Līgumā;

               e)regulā minētās atsauces uz EVTI pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu gadījumos, kas minēti šā pielikuma 31.i punktā, kā arī saskaņā ar šo minēto punktu, uzskata par atsaucēm uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām attiecībā uz EBTA valstīm;

               f)regulas 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā:

               i)attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “kompetento iestāžu, EVTI un EBI” aizstāj ar vārdiem “kompetento iestāžu un EBTA Uzraudzības iestādes”;

               ii)aiz vārdiem “ EVTI pilnvarām” iekļauj vārdus “ “vai – attiecībā uz EBTA valstīm – EBTA Uzraudzības iestādes”;

               g)regulas 4. pantā:

               i)4. punktā aiz vārda “Komisijai” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādei”;

               ii)7. punktā aiz vārdiem “2018. gada 3. janvāra” iekļauj vārdus “vai — attiecībā uz EBTA valstu kompetento iestāžu piešķirto atbrīvojumu — pirms dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr..../... [šis lēmums]”;

               h)regulas 7. panta 1. punktā un 9. panta 2. punktā, 11. panta 1. punktā un 19. panta 1. punktā aiz vārda “Komisijai” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādei”;

               i)regulas 36. panta 5. punktā:

               i)pirmajā un otrajā teikumā attiecībā uz EBTA valstīm vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestādei”;

               ii)iekļauj vārdus “un iekļauj visu to paziņojumu sarkstu, ko saņēmusi EBTA Uzraudzības iestāde” aiz vārdiem “EVTI publicē sarakstu, kurā iekļauti visi paziņojumi, ko tā saņem”;

               j)regulas 37. panta 2. punktā:

               i)attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2018. gada 3. janvāra” aizstāj ar vārdiem “dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. …/… [šis lēmums],”;

               ii)vārdus “LESD 101. un 102. panta” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma 53. un 54. panta”;

               k)regulas 40. pantā:

               i)attiecībā uz EBTA valstīm no 1. līdz 4., 6. un 7. punktam vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestāde”;

               ii)attiecībā uz EBTA valstīm 2. punktā vārdu “Savienības tiesību aktu” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma”;

               iii)panta 3. punktā vārdus “pēc apspriešanās ar publiskajām struktūrām” aizstāj ar vārdiem “pēc EVTI apspriešanās ar publiskajām struktūrām”;

               iv)panta 3. punktā vārdus “nepublicējot atzinumu” aizstāj ar vārdiem “EVTI, nepublicējot atzinumu”;

               v)panta 5. punktā vārdus “lēmumu rīkoties” aizstāj ar vārdiem “katru tās lēmumu rīkoties”;

               vi)panta 5. punktā aiz vārdiem “šim pantam” pievieno vārdus “EBTA Uzraudzības iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru tās lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes paziņojuma publikāciju ievieto EVTI tīmekļa vietnē”;

               l)regulas 41. pantā:

               i)attiecībā uz EBTA valstīm no 1. līdz 4., 6. un 7. punktam vārdu “EVTI” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestāde”;

               ii)attiecībā uz EBTA valstīm 2. punktā vārdu “Savienības tiesību aktu” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma”;

               iii)panta 3. punktā vārdus “nepublicējot atzinumu” aizstāj ar vārdiem “EVTI, nepublicējot atzinumu”;

               iv)panta 5. punktā vārdus “lēmumu rīkoties” aizstāj ar vārdiem “katru tās lēmumu rīkoties”;

               v)panta 5. punktā aiz vārdiem “šim pantam” pievieno vārdus “EBTA Uzraudzības iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru tās lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes paziņojuma publikāciju ievieto EVTI tīmekļa vietnē”;

               m)regulas 45. pantā:

               i)panta 1. punktā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai – attiecībā uz EBTA valstīm – EBTA Uzraudzības iestāde”;

               ii)panta 2., 4., 5., 8. un 9. punktā un 3. punkta pirmajā daļā aiz vārda “EVTI” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;

               iii)3. punkta otrajā un trešajā daļā aiz vārdiem “pirms tā veic jebkādus pasākumus” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā, sagatavojot lēmuma projektus EBTA Uzraudzības iestādei,”;

               iv)panta 6. punktā vārdus “par ikvienu lēmumu ” aizstāj ar vārdiem “par katru savu lēmumu”;

               v)panta 6. punktā aiz vārdiem “šim pantam” pievieno “EBTA Uzraudzības iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru tās lēmumu noteikt vai atjaunot kādu šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu. Atsauci uz EBTA Uzraudzības iestādes paziņojuma publikāciju ievieto EVTI tīmekļa vietnē”;

               vi)panta 7. punktā aiz vārdiem “kad tiek publicēts paziņojums, ” iekļauj vārdus “EVTI tīmekļa vietnē attiecībā uz EBTA Uzraudzības iestādes veiktajiem pasākumiem – kad paziņojums tiek publicēts EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē,”;

               4.pielikuma 31.bc punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012) pievieno šādu ievilkumu:

               “-“32014 R 0600: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.), kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017., 54. lpp.”.

               2. pants

               Regulas (ES) Nr. 600/2014, kas labota ar OV L 270, 15.10.2015., 4. lpp., OV L 187, 12.7.2016., 30. lpp. un OV L 278, 27.10.2017.,54. lpp., un Regulas (ES) 2016/1033 un Direktīvas 2014/65/ES, kas labota ar OV L 188, 13.7.2016., 28. lpp. un OV L 273, 8.10.2016. 35.lpp. un OV L 64, 10.3.2017., 116.lpp., un Direktīvas (ES) 2016/1034 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  94. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā,

                     priekšsēdētājs

                     EEZ apvienotās komitejas
                     sekretāri

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija

               par Lēmumu Nr. […], ar ko EEZ līgumā iekļauj Direktīvu 2014/65/ES

               [pieņemt kopā ar lēmumu un publicēt OV]

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvas 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/EK, iekļaušana EEZ līgumā neskar vispārēji piemērojamus valsts noteikumus attiecībā uz ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudi saistībā ar drošību vai sabiedrisko kārtību.

                     (1)

                        OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

                     (2)

                        OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

                     (4)

                        OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.

                     (5)

                        OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

                     (6)

                        OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

                     (7)

                        OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

                     (8)

                        Padomes secinājumi par ES un EEZ EBTA finanšu un ekonomikas ministru sanāksmi, 14178/1/14 REV 1.

                     (9)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.2.2019
            COM(2019) 105 final
            2019/0055(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

                  Priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu par Apvienotās komitejas reglamentu.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgums

               Stratēģiskās partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (“Nolīgums”), ir mērķis nostiprināt partnerību starp ES un tās dalībvalstīm un Japānu un padziļināt un pastiprināt divpusējo sadarbību savstarpēju interešu jautājumos, atspoguļojot kopīgās vērtības un principus. Tas tiks darīts, īstenojot tādus pasākumus kā augsta līmeņa dialoga pastiprināšana. Nolīgums veidos saskaņotu, juridiski saistošu sistēmu ES attiecībām ar Japānu. Nolīgums tika parakstīts 2018. gada 17. jūlijā Tokijā, un to provizoriski piemēro no 2019. gada 1. februāra.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Apvienotā komiteja ir izveidota ar Nolīguma 42. pantu. Tās galvenais uzdevums ir koordinēt vispārējo partnerību, kas izveidota, balstoties uz Nolīgumu, un nodrošināt Nolīguma pareizu darbību un efektīvu īstenošanu. Apvienotajai komitejai ir vēl citas funkcijas: tā ir forums, kurā tiek paskaidrotas izmaiņas politikā, programmās vai kompetencēs, kas attiecas uz Nolīgumu; tā lemj par papildu sadarbības jomām, kas nav minētas Nolīgumā, ja tās atbilst Nolīguma mērķiem; un tā cenšas atrisināt domstarpības, kas varēt rasties saistībā ar Nolīguma interpretēšanu, piemērošanu vai īstenošanu.

               Apvienotā komiteja sniedz ieteikumus, attiecīgajos gadījumos pieņem lēmumus un veicina konkrētus sadarbības aspektus, balstoties uz Nolīgumu. Apvienotā komiteja lēmumus pieņem ar konsensu, un tās locekļi tiekas sanāksmē reizi gadā — pārmaiņus Tokijā un Briselē. Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Paredzētā akta mērķis ir saskaņā ar Nolīguma 42. panta 5. punktu pieņemt reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas pamatā, lai varētu īstenot Nolīgumu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt par labu Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanai. Nostājas pamatā vajadzētu būt Apvienotās komitejas lēmumu projektiem.

               4.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar Nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses.

               Akts, ko Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Tas izriet no tā, ka saskaņā ar Nolīguma 42. panta 2. punkta g) apakšpunktu Apvienotai komitejai ir jāpieņem lēmumi, kuri ir saistoši Nolīguma Pusēm.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Reglaments attiecas uz tādas struktūras vispārējo darbību, kura izveidota, pamatojoties uz Nolīgumu. Tāpēc joma, kurā ietilpst paredzētais lēmums, ir jānosaka, ņemot vērā Nolīgumu kopumā
                  2
               .

               Ņemot vērā Nolīguma KĀDP noteikumu skaitu un veidu, paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz ekonomisko, finansiālo un tehnisko sadarbību ar trešām valstīm.  Tas tā ir, kaut arī Nolīgums parakstīts, pamatojoties uz LES 37. pantu un LESD 212. panta 1. punktu. Ņemot vērā vēlāk pieņemto Tiesas nolēmumu lietā C-244/17 Komisija/Padome (Kazahstāna), novērtējums ir mainījies. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 212. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Tāpēc ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 212. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0055 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Stratēģiskās partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses
                  3
                (“Nolīgums”), tika parakstīts 2018. gada 17. jūlijā Tokijā, un to provizoriski piemēro no 2019. gada 1. februāra.

               (2)Ar Nolīguma 42. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kas koordinē vispārējo partnerību, kura izveidota, pamatojoties uz Nolīgumu (“Apvienotā komiteja”).

               (3)Nolīguma 42. panta 5. punktā ir noteikts, ka Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               (4)Apvienotās komitejas reglaments būtu jāpieņem iespējami drīz, lai nodrošinātu efektīvu Nolīguma īstenošanu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, jo reglaments noteiks to, kā darbosies Apvienotā komiteja, kura ir atbildīga par Nolīguma pārvaldību un tā īstenošanas nodrošināšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem ar 42. pantu Stratēģiskās partnerības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, izveidotās Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, ir atbalstīt šim lēmumam pievienotajā lēmuma projektā ietvertā Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        Lieta C-244/17 Komisija/Padome (Kazahstāna), ECLI:EU:C:2018:662, 40. punkts.

                     (3)

                        OV L 216, 24.8.2018., 4. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.2.2019
            COM(2019) 105 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

               PIELIKUMS

               AR ES UN JAPĀNAS STRATĒĢISKĀS PARTNERĪBAS NOLĪGUMU
                  IZVEIDOTĀS APVIENOTĀŠ KOMITEJAS
                  LĒMUMS Nr. 1/2019

               (…),

               ar ko pieņem tās reglamentu

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses
                  1
                (“Nolīgums”), un jo īpaši tā 42. pantu,

               tā kā:

               (1)Kopš 2019. gada 1. februāra, kamēr Nolīgums nav stājies spēkā, ir piemērotas tā daļas.

               (2)Lai nodrošinātu Nolīguma efektīvu piemērošanu, kamēr tas nav stājies spēkā, iespējami drīz būtu jāizveido Apvienotā komiteja.

               (3)Ievērojot Nolīguma 42. panta 5. punktu, Apvienotajai komitejai tāpēc būtu jāpieņem savs reglaments,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.Ar šo pieņem pielikumā iekļauto Apvienotās komitejas reglamentu.

               2.Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Parakstīts...,

                     Apvienotās komitejas vārdā

                     līdzpriekšsēdētāji

               Lēmuma Nr. 1/2019 pielikums

               Stratēģiskās partnerības nolīgums
                  starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses,
                  un Japānu, no otras puses

               Apvienotās komitejas reglaments

               1. pants

               Uzdevumi un sastāvs

               1.Apvienotā komiteja veic uzdevumus, kas paredzēti 42. pantā Stratēģiskās partnerības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm (turpmāk — “Savienības puse”), no vienas puses, un Japānu, no otras puses (“Nolīgums”).

               2.Apvienotā komiteja sastāv no Pušu pārstāvjiem.

               2. pants

               Priekšsēdētājs

               Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Savienības puses pārstāvji, no vienas puses, un Japānas pārstāvji, no otras puses. Turpmāk kopā sauktas “Puses” un atsevišķi — “Puse”.

               3. pants

               Sanāksmes

               1.Apvienotās komitejas locekļi parasti tiekas sanāksmē reizi gadā pārmaiņus Tokijā un Briselē dienā, ko nosaka ar konsensu. Sanāksme tiek sasaukta ar konsensu arī pēc jebkuras Puses pieprasījuma.

               2.Ja vien Puses nelemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes parasti notiek augstu amatpersonu līmenī.

               4. pants

               Atklātums

               Ja vien Puses nelemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas.

               5. pants

               Sekretāri

               Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Japānas Ārlietu ministrijas pārstāvis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājiem vai no tiem nosūta sekretāriem.

               6. pants

               Dalībnieki

               1.Pirms ikvienas sanāksmes līdzpriekšsēdētāji ar sekretariāta starpniecību tiek informēti par katras Puses delegācijas plānoto sastāvu.

               2.Attiecīgā gadījumā un ar konsensu uz Apvienotās komitejas sanāksmēm novērotāju statusā vai informācijas sniegšanai par konkrētu tematu var uzaicināt ekspertus vai pārstāvjus no attiecīgām struktūrām.

               7. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.Līdzpriekšsēdētāji sagatavo provizorisku katras sanāksmes darba kārtību.

               2.Provizoriskā darba kārtība tiek noteikta ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

               3.Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem galīgo darba kārtību. Ja Puses tā lemj, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus punktus.

               4.Līdzpriekšsēdētāji var pieņemt lēmumu, ja nepieciešams, saīsināt 2. punktā minēto termiņu.

               8. pants

               Protokols

               1.Ja vien ar konsensu nav nolemts citādi, tad, tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā divus mēnešus pēc katras sanāksmes beigām, sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokolu. Protokola projektā parasti iekļauj galīgo darba kārtību un katra darba kārtības punkta apspriežu kopsavilkumu.

               2.Ja vien ar konsensu nav nolemts citādi, tad, tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no katras sanāksmes beigām Puses rakstiski apstiprina protokola projektu.

               9. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.Apvienotā komiteja, pildot savas funkcijas un uzdevumus saskaņā ar Nolīguma 42. pantu, vajadzības gadījumā nāk klajā ar ieteikumiem un pieņem lēmumus. To nosaukums ir “Ieteikums” vai “Lēmums”, kam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Katrā ieteikumā un lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               2.Apvienotā komiteja sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus ar konsensu.

               3.Apvienotā komiteja var lemt sniegt ieteikumus un pieņemt lēmumus rakstiskā procedūrā Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāju notu apmaiņas ceļā.

               4.Apvienotās komitejas ieteikumus un lēmumus rakstiski pieņem līdzpriekšsēdētāji.

               5.Katra Puse var nolemt Apvienotās komitejas ieteikumus un lēmumus publicēt jebkādā piemērotā saziņas līdzeklī.

               10. pants

               Izmaksas

               1.Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai rodas saistībā ar dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs: tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telesakaru pakalpojumiem.

               2.Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu, sedz Puse, kura rīko sanāksmi.

               11. pants

               Darba grupas

               1.Apvienotā komiteja var nolemt izveidot darba grupas, kas tai palīdz veikt uzdevumus.

               2.Apvienotā komiteja var nolemt likvidēt jebkuru tās izveidoto darba grupu vai noteikt vai grozīt tās darba uzdevumu.

               3.Darba grupas pēc katras savas sanāksmes sniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai.

               12. pants

               Reglamenta grozīšana

               Puses var grozīt reglamentu saskaņā ar 9. pantu.

                     (1)

                        OV ES L xxx, xx.xx.xxxx, x. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2019
            COM(2019) 111 final
            2019/0061(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10974/1/14 REV 1

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Starptautiskā konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu

               Starptautiskā konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencija), izveidojot ICCAT, tiecas veicināt sadarbību ar mērķi Atlantijas okeānā uzturēt tunzivju un tunzivjveidīgo zivju populācijas tādā apmērā, kas ļauj gūt maksimālo ilgtspējīgo nozveju lietošanai pārtikā un citām vajadzībām. Konvencija stājās spēkā 1969. gada 21. martā.

               Savienība ir ICCAT puse un saskaņā ar Padomes 1986. gada 9. jūnija lēmumu
                  1
                ir konvenciju apstiprinājusi.

               2.2.Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija

               ICCAT ir struktūra, kas izveidota ar ICCAT konvenciju, un tās uzdevums ir pieņemt saistošus lēmumus (“ieteikumi”) par tās kompetencē ietilpstošo zvejniecību saglabāšanu un pārvaldību. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               Savienībai kā ICCAT līgumslēdzējai pusei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. ICCAT lēmumus pieņem vienprātīgi.

               2.3.ICCAT lēmumi

               ICCAT ir pilnvaras pieņemt ieteikumus par tās kompetencē ietilpstošo zvejniecību saglabāšanu un pārvaldību, un šie ieteikumi līgumslēdzējām pusēm ir saistoši.

               Saskaņā ar ICCAT konvencijas VIII panta 2. punktu ieteikumi stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad ICCAT par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm. Ieteikums līgumslēdzējai pusei nav saistošs, ja tā ir iesniegusi un atkārtoti apstiprinājusi iebildumu pret to. Ja iebildumu atbalsta līgumslēdzēju pušu vairākums, ieteikums nestājas spēkā.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               ICCAT gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 20. jūnija Lēmumu 10974/1/14 REV 1, kurā izklāstīta Savienības nostāja ICCAT 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī ICCAT specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 10974/1/14 REV 1 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 10974/1/14 REV 1, ir izklāstīta Savienības nostāja ICCAT 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 10974/1/14 REV 1 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  4
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  5
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  6
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ICCAT ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ICCAT konvenciju.

               Akti, kurus ICCAT ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar ICCAT konvencijas VIII pantu tie ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un – tā kā ICCAT ieteikumi var papildināt, grozīt vai aizstāt pienākumus, kas noteikti esošajos ES tiesību aktos, – var būtiski ietekmēt tādu tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  8
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  9
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  10
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009
                  11
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1936/2001, ar ko nosaka kontroles pasākumus, kuri piemērojami tālu migrējošu zivju noteiktu krājumu zvejai
                  12
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001
                  13
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1984/2003, ar ko ievieš sistēmu zobenzivju un lielacu tunzivju tirdzniecības statistiskajai pārraudzībai Kopienā
                  14
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza ICCAT konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 10974/1/14 REV 1, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0061 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10974/1/14 REV 1

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 1986. gada 9. jūnija lēmumu
                  15
                Eiropas Kopiena ir noslēgusi Starptautisko konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencija), ar kuru izveidota Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT).

               (2)ICCAT ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kas izstrādāti, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu ICCAT konvencijas apgabalā un aizsargātu jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  16
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  17
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  18
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  19
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ICCAT sanāksmēs 2019.–2024. gada periodā, jo ICCAT pieņemtie saglabāšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  20
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  21
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  22
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627
                  23
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1936/2001
                  24
               , Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007
                  25
               , un Padomes Regula (EK) Nr. 1984/2003
                  26
               . Tas ir tāpēc, ka ICCAT pieņemtie ieteikumi var papildināt, grozīt vai aizstāt pienākumus, kas paredzēti esošajos ES tiesību aktos.

               (7)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ICCAT sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 10974/1/14 REV 1
                  27
               . Ir lietderīgi Lēmumu 10974/1/14 REV 1 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.

               (8)Ņemot vērā ICCAT konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms ICCAT sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) sanāksmēs, ir izklāstīta šā lēmuma I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem ICCAT sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz ICCAT gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 20. jūnija Lēmumu 10974/1/14 REV 1 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1986. gada 9. jūnija lēmums par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (9)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (11)

                        OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (12)

                        OV L 263, 3.10.2001., 1. lpp.

                     (13)

                        OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.

                     (14)

                        OV L 295, 13.11.2003., 1. lpp.

                     (15)

                        Padomes 1986. gada 9. jūnija lēmums par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

                     (16)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (18)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (19)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (20)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (21)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (22)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (23)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1627 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).

                     (24)

                        Padomes 2001. gada 27. septembra Regula (EK) Nr. 1936/2001, ar ko nosaka kontroles pasākumus, kuri piemērojami tālu migrējošu zivju noteiktu krājumu zvejai (OV L 263, 3.10.2001., 1. lpp.).

                     (25)

                        Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).

                     (26)

                        Padomes 2003. gada 8. aprīļa Regula (EK) Nr. 1984/2003, ar ko ievieš sistēmu zobenzivju un lielacu tunzivju tirdzniecības statistiskajai pārraudzībai Kopienā (OV L 295, 13.11.2003., 1. lpp.).

                     (27)

                        Padomes 2014. gada 20. jūnija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2019
            COM(2019) 111 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10974/1/14 REV 1

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT)

               1.PRINCIPI

               ICCAT satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)tiecas ICCAT pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka ICCAT pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar ICCAT konvenciju;

               c)nodrošina, ka ICCAT pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina ICCAT rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi labāku RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām un jo īpaši veicina sadarbību ar OSPAR, HELCOM un Barselonas konvenciju, kurās Savienība ir līgumslēdzēja puse;

               k)veicina koordināciju un sadarbību ar citām tunzivju RZPO kopīgu interešu jautājumos, jo īpaši atkal aktivizējot tā saukto Kobes procesu, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO, un attiecinot to uz visām RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt ICCAT šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)ICCAT konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver ICCAT reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi, ja iespējams, sasniegt vai uzturēt jau līdz 2015. gadam un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību ICCAT pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību un akvakultūras negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi ICCAT konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kas pieņemti, lai pārvaldītu zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) izmantošanu, jo īpaši lai uzlabotu datu vākšanu, pareizi kvantificētu, izsekotu un uzraudzītu ZPI izmantošanu, samazinātu ietekmi uz jutīgiem tunzivju krājumiem, mazinātu ZPI iespējamo ietekmi uz mērķsugām un nemērķa sugām, kā arī uz ekosistēmu, un samazinātu ZPI īpatsvaru jūras piedrazojumā;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               g)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               h)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               i)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz ICCAT apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas sanāksmēs

               Pirms katras ICCAT sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus, kas Savienībai varētu kļūt saistoši, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Eiropas Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekami laicīgi pirms katras ICCAT sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja ICCAT sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.