title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES) Nr. …/… ([…]. gada […]), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0102

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 17.3.2010COM(2010)102 galīgā redakcija2010/0059 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/…([…]. gada […]), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāPASKAIDROJUMA RAKSTSBanānu tirgus kopīgā organizācija (TKO) Eiropas Savienībā (ES) tradicionāli ir piešķīrusi preferenciālu tirdzniecības režīmu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) banānu eksportētājvalstīm. Vairākās ĀKK valstīs banānu audzēšana eksportam uz Eiropas Savienību ir svarīga saimnieciskā darbība, kas izraisa pavairojošu efektu visā ekonomikā.Eiropas Savienības banānu TKO kopš 1995. gada tiek kritizēta Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) strīdu izšķiršanas mehānisma ietvaros, un PTO Apelācijas iestāde ir atkārtoti pieņēmusi pret TKO vērstus lēmumus. Tādēļ ES ir risinājusi sarunas par banānu tirdzniecības nolīgumu, kas atbilst PTO sistēmai. Tas veicina to, ka tiek pabeigtas sarunas par lauksaimniecības jautājumiem Dohas attīstības programmas (DAP) ietvaros un visa Dohas sarunu kārta. Šā nolīguma īstenošanas rezultātā samazināsies ĀKK valstīm piešķirto priekšrocību robeža.Lai atbalstītu ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu un veicinātu ĀKK banānu eksportētājvalstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, ES ir atbalstījusi banānu nozari vairākās valstīs, izmantojot īpašo palīdzības sistēmu ( SSA , 1994.–1999. gads[1]) un īpašo palīdzības struktūru ( SFA , 1999.–2008. gads[2]). Īpašo palīdzības struktūru piemēroja 12 ĀKK banānu eksportētājvalstīs[3], un tās darbības termiņš beidzās 2008. gada decembrī. Ārējā SFA novērtējumā ir uzsvērti pozitīvie rezultāti, kā minēts divgadu ziņojuma projektā par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Dažas valstis spēja uzlabot savu konkurētspēju, ko atspoguļo stabilais ĀKK valstu banānu eksporta apjoms un šo valstu tirgus daļa ES tirgū. Tomēr ražošanas izmaksas ĀKK valstīs kopumā joprojām ir augstākas nekā valstīs, kam piešķirts lielākās labvēlības režīms ( MFN ). To pasākumu rezultāti, kuru mērķis ir atbalstīt dažādošanu, ir mazāk jūtami, un šajā saistībā būs jāpieliek vairāk pūļu.Samazinot tarifa preferences ĀKK banānu piegādātājvalstīm, būs vajadzīgi papildu pielāgošanās pasākumi, kuru pamatā ir jau notiekošie piemērošanās un pārstrukturēšanas procesi. Ņemot vērā šīs grūtības, Eiropas Komisija ierosina izveidot galvenajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm paredzētu ĀKK programmu par papildu pasākumiem banānu nozarē ( BAM ).Šīs programmas ietvaros pieņemamo pasākumu mērķis ir atbalstīt no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanos, izmantojot budžeta atbalstu vai veicot īpašas intervences darbības. Pasākumi veicinās pielāgošanos plašāka mēroga sekām (piemēram, sociālā un vides jomā), ekonomikas dažādošanas politiku vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgu stratēģiju. Saistībā ar šiem pasākumiem tiks ņemti vērā rezultāti un pieredze, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu un īpašo palīdzības struktūru.Papildu pasākumi banānu nozarē tiek ierosināti kā pagaidu programma, kuras darbības ilgums nepārsniedz četrus gadus (2010.–2013. gads). Šiem pasākumiem piešķirtu budžeta līdzekļus 190 miljonu euro apmērā, un tos regulētu, grozot regulu par instrumentu sadarbībai attīstības jomā.2010/0059 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/…ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[5],pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līgumslēdzēja puse Eiropas Savienība (ES) ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu pasaulē.2.  ES atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību.3.  ES ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis varētu saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši PTO ietvaros notiekošās lielākās labvēlības režīma ( MFN ) liberalizācijas rezultātā. Tādēļ spēkā esošai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā[6], ir jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē.4.  Šīs programmas ietvaros pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķis ir atbalstīt no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanos un/vai pārstrukturēšanu, izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai veicot uz projektiem vērstas intervences darbības. Pasākumu mērķis būs veicināt sociālo atjaunošanas politiku, ekonomikas dažādošanu vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgu stratēģiju, ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm[7] un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm[8].5.  Ar programmu jāpavada pielāgošanās process ĀKK valstīs, kas pēdējos gados ir eksportējušas uz EK ievērojamus banānu daudzumus un kuras skars liberalizācija PTO ietvaros[9]. Programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru ( SFA ) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst ES starptautiskajiem pienākumiem PTO ietvaros, un tai ir skaidrs pārstrukturēšanas un pagaidu raksturs ar darbības ilgumu, kas nepārsniedz četrus gadus (2010.–2013. gads),IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1905/2006 groza šādi.6.  Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 4. pantsSavienības atbalsta īstenošanaAtbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzība tiek īstenota, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.”7.  Iekļauj šādu 17.a pantu:„17.a pantsGalvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis1. ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas minētas IIIa pielikumā, gūst labumu no papildu pasākumiem banānu nozarē. Savienības palīdzību šīm valstīm virza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu pēc ES banānu tirgus liberalizācijas Pasaules tirdzniecības organizācijas ietvaros. Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģiju un īpašu nozīmi velta šādām sadarbības jomām:8.  uzlabot banānu eksporta nozares konkurētspēju gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto personu apstākļus;9.  veicināt ekonomikas dažādošanu reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares;10.  novērst pielāgošanās procesa izraisītās plašāka mēroga sekas, kas, iespējams, ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, un makroekonomikas stabilitāti, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem.2. No IV pielikumā minētās summas Komisija uz vairāku objektīvu rādītāju pamata nosaka maksimālo summu, kas pieejama katrai atbilstīgai ĀKK banānu piegādātājvalstij, lai finansētu 1. punktā minētās darbības. Rādītāji cita starpā ir banānu tirdzniecība ar ES, banānu eksporta nozīmība attiecīgās ĀKK valsts ekonomikā un valsts attīstības līmenis. Sadales kritēriju novērtējuma pamatā ir dati par laikposmu līdz 2009. gadam.3. Pēc analoģijas ar 19. pantu un saskaņā ar 21. pantu Komisija pieņem daudzgadu atbalsta stratēģijas. Tā nodrošina, ka šīs stratēģijas papildina attiecīgo valstu ģeogrāfiskās stratēģijas dokumentus, kā arī nodrošina šo papildu pasākumu banānu nozarē pagaidu raksturu. Atbalsta stratēģijas vajadzības gadījumā var pārskatīt ad hoc , tomēr vidusposma pārskatus neveic.”11.  Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:„21. pantsStratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšanaKomisija saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.”12.  Regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.”13.  Regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:„Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskas personas, kas ir reģistrētas jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu, un par to informē Padomi.”14.  Regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:„1. Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 17 087 miljoni euro.2. Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā un 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.”15.  Šīs regulas I pielikumu iekļauj kā IIIa pielikumu.16.  Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumu.2 . pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMS„IIIa PIELIKUMSGALVENāS āKK BANāNU PIEGāDāTāJVALSTIS1. Beliza2. Kamerūna3. Kotdivuāra4. Dominika5. Dominikānas Republika6. Gana7. Jamaika8. Sentlūsija9. Sentvinsenta un Grenadīnas10. Surinama”II PIELIKUMS„IV PIELIKUMSPROVIZORISKI FINANšU PIEšķīRUMI LAIKPOSMā NO 2007. LīDZ 2013. GADAM (MILJONI EUR)Kopā | 17 087 |Ģeogrāfiskās programmas: | 10 057 |Latīņamerika | 2690 |Āzija | 5187 |Vidusāzija | 719 |Tuvie un vidējie austrumi | 481 |Dienvidāfrika | 980 |Tematiskās programmas: | 5596 |Ieguldījumi cilvēkos | 1060 |Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana | 804 |Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā | 1639 |Nodrošinātība ar pārtiku | 1709 |Migrācija un patvērums | 384 |ĀKK Cukura protokola valstis | 1244 |Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis | 190” |.  TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPapildu pasākumi galvenajām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) banānu piegādātājvalstīm2. ABM /A BB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s):21 (Attīstība)3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuIerosinātās pozīcijas:21.06.07 (Papildu pasākumi banānu nozarē)21.01.04.01 (Attīstības sadarbības instruments – administratīvās pārvaldes izdevumi)Ierosinātos pasākumus finansēs, izmantojot 4. izdevumu kategorijas rezervi un veicot līdzekļu pārvietojums 4. izdevumu kategorijā.3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsIlgums būs 2010.–2013. budžeta gads; paredzētā summa ir 190 miljoni euro.2009. gada 15. decembra vēstulē, kas adresēta ĀKK koordinatoram banānu jautājumos, Kamerūnas ministram Luc Magloire Mbarga , komisāri Benita Ferrero-Valdnere un Karels de Gihts atsaucās uz programmu maksimāli 200 miljonu euro apmērā, kuras mērķis ir palīdzēt galvenajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm to pielāgošanās un pārstrukturēšanās procesā, kuru ir izraisījušas mainītās tarifu likmes. Viņi norādīja, ka papildus 190 miljoniem euro Komisija (kopā ar budžeta lēmējiestādēm) varētu izskatīt iespēju palielināt šo summu par 10 miljoniem euro gadījumā, ja ikgadējo budžeta procedūru gaitā kļūtu pieejami atbilstoši piešķīrumi.3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |21.06.07 | Obligātie/ Fakult. | Dif.[10] | Jā | NĒ | NĒ | Nr. 4 |21.01.04.01 | Obligātie/ Fakult. | Nedif.[11] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010. gads | 2011. | 2012. | 2013. | n + 4* | n + 5 un turpmākie gadi* | Kopā |Darbības izdevumi[12] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 75 | 43 | 41 | 31 | 190 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 30 | 30 | 40 | * | * | 100* |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[13] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | * | * | 2,617* |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 75,217 | 43,75 | 41,95 | 31,70 | * | * | 192,617* |Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,217 | 30,75 | 30,95 | 40,70 | * | * | 102,617* |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[14] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | * | * | 0,427* |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,06* |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |KOPĀ – SA, tostarp cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 75,26 | 43,898 | 42,098 | 31,848 | * | * | 193,04* |KOPĀ – MA, tostarp cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,26 | 30,898 | 31,098 | 40,848 | * | * | 103,104* |* Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), paredzamais līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja līdzfinansējuma sniedzēji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | n gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |…………………… | f |KOPĀ – SA, tostarp līdzfinansējums | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[15] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā cilvēkresursi | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* Lai pabeigtu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada.4.3. Pasākumu finansēšanaPROGRAMMU FINANSēS, IZMANTOJOT APROPRIāCIJAS NO 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS („ES NOZīMīGUMS PASAULES LīMENī”). TIEK IEROSINāTS IZMANTOT DAļU NO šAJā IZDEVUMU KATEGORIJā PIEEJAMāS REZERVES 75,9 MILJONU EURO APMēRā. KOMISIJAS DIENESTI IR NOVēRTēJUšI LīDZEKļU PIEEJAMīBU 2010.–2013. GADā, LAI NOTEIKTU LīDZEKļU PāRDALES IESPēJAS VARBūTēJA NEPILNīGA IZMANTOJUMA, IZMANTOšANAS IEROBEžOJUMU UN/VAI POLITISKU APSTāKļU Dēļ. NOVēRTēJUMA REZULTāTā TIEK IEROSINāTS PāRDALīT LīDZEKļUS 95,8 MILJONU EURO APMēRā 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS IETVAROS. ATTIECīBā UZ TRūKSTOšO SUMMU (18,3 MILJONI EURO) KOMISIJA IEROSINA MOBILIZēT ELASTīBAS INSTRUMENTU.5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasĪstermiņa vajadzības: Ar šiem pasākumiem apmierina to cilvēku vajadzības, kuri dzīvo no banāniem atkarīgos reģionos Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona valstīs, kas pēdējā desmitgadē ir eksportējušas uz Eiropas Savienību vidēji vairāk nekā 10 000 tonnas banānu un kuras negatīvi ietekmēs izmaiņas ES tarifu likmēs attiecībā uz banāniem.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaAr priekšlikumu ievieš laikā ierobežotus pasākumus, lai reaģētu uz tarifu likmju samazinājumu. Pasākumi papildinās Savienības rīcībā esošos ārējās sadarbības instrumentus un balstīsies uz ES un partnervalstu kopējo pieredzi saistībā ar atbalsta pasākumiem, kas finansēti, izmantojot īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Sinerģiju iegūs, nodrošinot, ka īstenotie pasākumi atbilst ES valstu palīdzības stratēģijām.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiMērķi būs uzturēt vai uzlabot to cilvēku dzīves līmeni, kuri dzīvo no banāniem atkarīgos reģionos ĀKK banānu piegādātājvalstīs, kuras skars izmaiņas ES tarifu likmēs attiecībā uz banāniem. Pasākumu mērķis būs novērst pielāgošanās izraisītās plašāka mēroga sekas (sociālā, ekonomikas un vides jomā), dažādot ekonomiku vai atbalstīt ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgu stratēģiju.Sagaidāmie rezultāti ir šādi.-  Valstīs, kurās mērķis cita starpā ir ekonomikas dažādošana: mājsaimniecību ienākumu stabilizācija vai pieaugums un/vai (agrāko) banānu nozarē nodarbināto cilvēku un viņu ģimeņu nabadzības līmeņa samazināšanās (kas atspoguļosies apstāklī, ka, samazinoties banānu eksportam uz ES, netiktu negatīvi ietekmēta valsts ekonomika un/vai visvairāk apdraudētie iedzīvotāji).-  Valstīs, kurās mērķus sasniegs, veicot ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai: banānu eksporta (apjoma) stabilizācija vai pieaugums uz ES un/vai citām valstīm.Rādītāji , kas jāizmanto uzraudzībā un izvērtēšanā, ir šādi:-  mājsaimniecību ienākumi reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares (datu avots: valstu statistikas iestādes);-  IKP uz vienu iedzīvotāju (datu avots: valstu statistikas iestādes vai Pasaules Banka; bāzes gads: 2008. gads);-  nabadzības līmenis (agrākajos) banānu audzēšanas reģionos (datu avots: valstu statistikas iestādes; nabadzības līmeņa mērījumiem jābūt standartizētiem un salīdzināmiem laika ziņā. Ja valstu statistikas iestādes nesniedz datus par reģioniem, kas atkarīgi no banāniem, jāizmanto alternatīvi un salīdzināmi rādītāji. Ja trūkst jebkādu salīdzināmu rādītāju, jāizmanto ANO sociālās attīstības indekss);-  banānu eksports uz ES tirgu (pēc apjoma un vērtības, izteikts kā ES imports; datu avots: Eurostat , Comext );-  banānu eksports uz citām valstīm (ārpus ES; datu avots: jānosaka. Ja trūkst saskaņotu un salīdzināmu datu, jāizmanto valstu statistikas iestāžu dati).5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es)[17].( Centralizēta pārvaldība( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Dalīta vai decentralizēta pārvaldība( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzam precizēt)Piezīmes:Īstenošanas kārtība būs vērsta uz valstīm, un to noteiks saistībā ar izvēlēto atbildes stratēģiju.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaUzraudzību veiks Komisija, izmantojot ES delegāciju savākto informāciju, kā arī informāciju no valstu statistikas iestādēm un attiecīgajām nozaru ministrijām. Tas būs atkarīgs no atbalsta sniegšanas mehānisma veida katrā valstī (budžeta atbalsts vai programmu atbalsts).6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja novērtēšanaKomisijas dienesti ir izvērtējuši banānu tarifu sarakstu izmaiņu iespējamo ietekmi uz ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas ir atkarīgas no ES tirgus. Turklāt pirms atbalsta programmas tika veikts ārējs novērtējums par īpašo palīdzības struktūru ( SFA ) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Ja ir maz ticams, ka banānu tarifu likmju samazināšana ievērojami ietekmēs valstis makroekonomikas līmenī, tad vietējā līmenī lielākās labvēlības režīma ( MFN ) tarifu izmaiņu sekas varētu būt ļoti nozīmīgas, atkarībā no konkrētās izmaksu struktūras banānu nozarē un rīcības brīvības saistībā ar iespējamiem izmaksu ietaupīšanas pasākumiem. Visām valstīm būs jāpielāgojas zemākiem MFN tarifiem, un šādi pielāgojumi var izraisīt ievērojamas sociālas sekas.Situācija ĀKK valstīs ir ļoti dažāda, proti, tarifu samazināšanas rezultātā dažas mazāk konkurētspējīgas banānu piegādātājvalstis varētu pārtraukt savu banānu eksportu uz ES, savukārt citās valstīs banānu nozare varētu pielāgoties, veicot papildu pārstrukturēšanas pasākumus.Kopējie ikgadējie eksporta ieņēmumu zaudējumi mazāk konkurētspējīgajās banānu piegādātājvalstīs varētu būt nozīmīgi, un iespējamās sekas saistībā ar pielāgošanos sociālekonomikas un zemes izmantošanas situācijai valstīs varētu būt ievērojamas.Paredzams, ka palīdzība 190 miljonu euro apmērā ļaus ĀKK valstīm, kas pēdējā laikā ir eksportējušas uz ES ievērojamus banānu daudzumus, turpināt un/vai uzsākt tūlītējas ieguldījumu un pielāgošanās programmas, lai novērstu un mazināt tarifu samazināšanas ietekmi.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Ar īpašo palīdzības struktūru (1999.–2008. gads) sniedza atbalstu 12 ĀKK banānu eksportētājvalstīm. Galīgais šīs programmas novērtējums liecināja, ka programmas konkurētspējas uzlabošanai banānu nozarē kopumā ir bijušas sekmīgas, bet ir labāk jāintegrē dažādošanas programmas. Secinājumi ir izdarīti arī no 2009. gada pārskata par papildu pasākumiem valstīs, kuras pievienojušās Cukura protokolam ( AMSP ), kas ir salīdzināma programma struktūras un pasākumu veida ziņā. No šīs programmas gūtie secinājumi saistās ar nepieciešamību iekļaut budžeta atbalstu kā iespējamu īstenošanas kārtību, kā arī ar to, ka programmu izstrādes un īstenošanas gaitā ir vajadzīgas pienācīgas apspriedes ar ieinteresētajām personām.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsPalīdzības shēma ir pastāvīgi jāuzrauga un jānovērtē 2012. gadā. Ietekmes novērtējums ir jāveic 2015./2016. gadā, t. i., pēc vismaz četru gadu īstenošanas laikposma.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiPiemēro parastos krāpšanas apkarošanas pasākumus, kas ir piemērojami attīstības sadarbības palīdzībai.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads* | n+5 gads un turpmākie gadi* |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[19] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[20] atbilstoši XX 01 02. pantam | 0,67 | 2 | 2 | 2 |Pārējais personāls, ko finansē[21] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | 1,67 | 5 | 5 | 5 |KOPĀ | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiKoordinācija ar galvenajām iesaistītajām personām (valstīs); koordinācija ar dalībvalstīm, Padomi un Eiropas Parlamentu; lēmumu sagatavošana, līgumu sagatavošana, maksājumu sagatavošana, pētījumu, revīziju un novērtējumu organizēšana, ziņojumu sniegšana.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štata personāls)Ja izvēlas vairāk nekā vienu avotu, lūdzam norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no izvēlētajiem avotiem.( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas, kas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas, kas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas, kas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadamCilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu, ko var piešķirt vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ievērojot budžeta ierobežojumus.Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldes izdevumi )miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads* | n+5 gads un turpmākie gadi* | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Kopējais tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | 2,617* |* Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads* | n+5 gads un turpmākie gadi* |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valstu norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |* Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki |Aprēķins – personāls, ko finansē atbilstīgi xx 01 02. pantam |Kā noteikts 8.2.1. punktā: |Viens 4. grupas līgumdarbinieks DEV ģenerāldirektorātam ar EUR 64 000 gadā, aptverot 4 mēnešus 2010. gadā un 2011.–2013. gadu.* Viens 4. grupas līgumdarbinieks AIDCO ģenerāldirektorātam ar EUR 64 000 gadā, aptverot 4 mēnešus 2010. gadā un 2011.–2013. gadu.* Pieci 4. grupas līgumdarbinieki ĀKK delegācijām ar EUR 130 000 gadā (tostarp saistītā infrastruktūra un darbības izmaksas), aptverot 4 mēnešus 2010. gadā un 2011.–2013. gadu.* |* Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads* | n+5 gads un turpmākie gadi* |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,020 | 0,020 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[23] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |* Lai īstenotu rīcības programmu un veiktu saistītos maksājumus pēc 2013. gada, priekšlikumus par apropriāciju piešķiršanu administratīvā atbalsta izdevumiem izpildīs nākamo finanšu plānu, kuri sākas 2014. gadā, ietvaros.Aprēķins – citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |[1] Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK) Nr. 2686/94.[2] Padomes Regula (EK) Nr. 856/1999 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1609/1999.[3] Beliza, Dominika, Grenāda, Jamaika, Kaboverde, Kamerūna, Kotdivuāra, Madagaskara, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Somālija un Surinama.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.[7] Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK) Nr. 2686/94 (OV L 286, 5.11.1994., 1. lpp.).[8] Padomes 1999. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 856/1999 (OV L 108, 27.4.1999., 2. lpp.) un Komisijas 1999. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 1609/1999 (OV L 190, 23.7.1999., 14. lpp.).[9] [Iekļaut atsauci uz Ženēvas vienošanos par banānu tirdzniecību].[10] Diferencētās apropriācijas.[11] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā – nedif.).[12] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[13] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[14] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[15] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[16] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu ailes.[17] Ja metodes ir vairākas, lūdzam sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[18] Kā aprakstīts 5.3. punktā.[19] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[20] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[21] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[22] Jānorāda katrai izpildaģentūrai atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats.[23] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0411

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Padomes 2006. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 1911/2006, ar ko Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu  /* COM/2008/0411 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.7.2008COM(2008) 411 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes 2006. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 1911/2006, ar ko Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) Priekšlikuma konteksts |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas attiecas uz Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importu, piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96[1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, („pamatregula”). |120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1995/2000[2], ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam Kopienā. |141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Pieteikuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare ir informēta par pārbaudes konstatējumiem, pieteikuma iesniedzējam un Kopienas ražošanas nozarei bija iespēja iesniegt atsauksmes. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3) Priekšlikuma juridiskie aspekti |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar Regulu (EK) Nr. 1995/2000[3] Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam. Pēc divu Krievijas ražotāju eksportētāju pieprasījuma sāka daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempingu. Izmeklēšana liecināja, ka izmeklēšanas periodā dempings notika. Konstatētais dempinga līmenis bija lielāks par kaitējuma novēršanas apjomu, pamatojoties uz kuru ir noteikti pašreiz spēkā esošie pasākumi. Tāpēc pasākumi palika iepriekšējā līmenī. Regula par pārskatīšanas izbeigšanu ietvēra normu, kas ļauj ieinteresētajām personām 10 kalendāro dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniegt saistību piedāvājumu. Šādu saistību piedāvājumu iesniedza laicīgi. Tajā paredz, ka noteiktu apjomu, kas atbilst apmēram 10 % attiecīgā ražojuma Kopienas kopējā patēriņa, var eksportēt uz ES, nemaksājot piemēroto antidempinga maksājumu, ja ievēro noteiktu indeksētu minimālo importa cenu. Šo saistību piedāvājumu pieņēma. Tāpēc ierosina Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/1996 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”)[4]. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |331 | Padomes Regula (EK) Nr. 1995/2000, ar ko Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1675/2003, neparedz valsts lēmumu. |332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |4) Ietekme uz budžetu |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes 2006. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 1911/2006, ar ko Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[5], („pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1995/2000[6] noteica galīgo antidempinga maksājumu inter alia Krievijas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta (UAN) šķīdumu importam. Pēc pārskatīšanas saistībā ar termiņa beigām, ko sāka 2005. gada septembrī, Padome ar Regulu (EK) Nr. 1911/2006[7] pagarināja minētos pasākumus pašreizējā līmenī uz pieciem gadiem(2) Pēc divu ražotāju eksportētāju no Krievijas, kas pieder atklātajai akciju sabiedrībai „ Mineral and Chemical Company Eurochem ”, proti, atklātās akciju sabiedrības Novomoskovskiy Azot un atklātās akciju sabiedrības Nevinnomyssky Azot pieprasījuma Komisija, 2006. gada 19. decembrī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [8] publicējot paziņojumu, informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas attiecībā uz inter alia Krievijas izcelsmes UAN importu uzsākšanu. Šīs regulas nolūkā abi uzņēmumi, ņemot vērā to saikni, tiek uzskatīti par vienu juridisku personu („ražotājs eksportētājs”). Galīgie daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes 2008. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 238/2008[9], ar ko pārskatīšanu pabeidza, spēkā esošos antidempinga pasākumus atstājot negrozītus.B. SAISTĪBAS(3) Starpposma pārskatīšanas laikā ražotājs eksportētājs izteica cenu saistību piedāvājumu, bet neiesniedza pietiekami pamatotu piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā. Tomēr, kā norādīts iepriekšminētās Padomes regulas 57. un 58. apsvērumā, Padome uzskatīja, ka ražotājam eksportētājam izņēmuma kārtā vairāku jautājumu sarežģītības dēļ jāļauj 10 kalendāro dienu laikā no minētās regulas spēkā stāšanās dienas aizpildīt savu saistību piedāvājumu, šie jautājumi ir 1) attiecīgā ražojuma cenas nenoturīgums, kā dēļ būtu vajadzīga noteikta minimālo cenu indeksēšana, vienlaikus šis nenoturīgums nav pienācīgi izskaidrots ar galveno izmaksu rādītāju, un 2) attiecīgā ražojuma konkrētā tirgus situācija. Pēc Padomes Regulas (EK) Nr. 238/2008 publicēšanas un minētajā regulā noteiktajā termiņā ražotājs eksportētājs iesniedza pieņemamas cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.(4) Komisija ar Lēmumu [NORĀDĪT][10] pieņēma saistību piedāvājumu. Padome atzīst, ka saistību piedāvājums novērš dempinga kaitīgo ietekmi un ievērojami samazina risku, ka varētu notikt pasākumu apiešana.(5) Lai turpmāk ļautu Komisijai un muitas iestādēm efektīvi uzraudzīt ražotāja eksportētāja saistību izpildi, tad, kad pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā tiek iesniegts attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) ir iesniegts saistību rēķins, kas ir komerciāls rēķins un kurā iekļauti vismaz pielikumā minētie elementi un deklarācija; ii) importētās preces ražotājs eksportētājs ir tieši ražojis, nosūtījis un par tām izrakstījis rēķinu pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja nav izpildīti iepriekšminētie nosacījumi, atbilstošo antidempinga maksājumu piemēro deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī.(6) Ja Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. punktam pēc saistību neievērošanas atsauc saistību pieņemšanu, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, un pasludina attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem, muitas parāds rodas deklarācijas par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī.(7) Importētājiem jāzina, ka muitas parāds var rasties kā parasts tirdzniecības risks deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī, kā aprakstīts 5. un 6. apsvērumā, pat tad, ja Komisija ir pieņēmusi saistības, ko piedāvājis ražotājs, no kura viņi tieši vai netieši pirka ražojumu.(8) Kad vien ir norādes par saistību neievērošanu, muitas iestādēm atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam nekavējoties jāinformē Komisija.(9) Ņemot vērā Komisijas lēmumā minētos iemeslus, ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības Komisija tādēļ uzskata par pieņemamām, un attiecīgais ražotājs eksportētājs ir informēts par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz ko balstās saistību pieņemšana.(10) Ja saistības tiek pārkāptas vai atsauktas vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, antidempinga maksājumu, ko Padome piemērojusi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Regulu (EK) Nr. 1911/2006 groza šādi.Regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu.„4. Neatkarīgi no 1. punkta galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu vai 2.a pantu.”Pēc 2. panta iekļauj šādu pantu:„2.a pants1. Importētos urīnvielas un amonija nitrāta maisījumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, par kuriem rēķinu izrakstījis uzņēmums, kura saistības Komisija ir pieņēmusi un kura nosaukums minēts sarakstā Komisijas Lēmumā [2008/[NORĀDĪT]/EK], kurš ik pa laikam tiek grozīts, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kurus piemēro saskaņā ar 1. pantu, ar nosacījumu, ka:-  tos ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši rēķinu minētie ražotāji pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kā arī-  šiem ievestajiem ražojumiem pievieno saistību rēķinu, kas ir rēķins, kurā norādīta vismaz informācija un deklarācija, kas minētas šīs regulas pielikumā, kā arī-  muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā norādītajam aprakstam.2. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas,-  ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viena vai vairākas minētajā punktā paredzētās saistības netiek pildītas, vai-  ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.”Pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:”PIELIKUMSInformācija, kas jānorāda 2. panta 2. punktā un 2.a pantā minētajā saistību rēķinā.1. TARIC papildu kods, ar kuru faktūrrēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā norādīts attiecīgā regulā vai lēmumā).2. Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:— KN kods,— ražojuma slāpekļa („N”) saturs (procentos),— daudzums (jānorāda tonnās).3. Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā ietver:— cenu par tonnu,— piemērojamos pārdošanas noteikumus,— piemērojamos piegādes noteikumus,— kopējos atvieglojumus un atlaides.4. Neatkarīga importētāja nosaukums, kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu.5. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi uzņēmuma rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:„Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta atbilstīgi to saistību darbības jomai un nosacījumiem, ko piedāvājis [uzņēmums] un ko Eiropas Komisija ir akceptējusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 617/2000 vai Lēmumu 2008/xxxx/EK (atbilstoši). Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 238, 22.9.2000., 15. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1675/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 4. lpp.).[3] OV L 238, 22.9.2000., 15. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1675/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 4. lpp.).[4] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[5] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[6] OV L 238, 22.9.2000., 15. lpp.[7] OV L 365, 21.12.2006., 26. lpp.[8] OV C 311, 19.12.2006., 51. lpp.[9] OV L 75, 18.3.2008., 14. lpp.[10] NORĀDĪT ATSAUCI


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0444

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību  /* COM/2008/0444 galīgā redakcija - CNS 2008/0138 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.7.2008COM(2008) 444 galīgā redakcija2008/0138 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiPadomes 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību noteiktas atkāpes no iekļaušanas/izslēgšanas režīma, kas paredzēts 13. pantā Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un no aizlieguma izmantot publisko finansējumu flotes modernizēšanai vai atjaunošanai, kas paredzēts 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē. Pēc 2006. gada 19. jūnijā Padomē panāktās politiskās vienošanās attiecībā uz Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) šo atkāpju piemērošanas termiņš tika pagarināts par vienu gadu. Tomēr Komisijas akts, ar ko attiecīgajām dalībvalstīm ļauj piešķirt valsts atbalstu, tika pieņemts vēlāk, nekā paredzēts, un kuģu būvētavu jauda ir ierobežota, tāpēc ir kļuvis neiespējami ievērot Regulā (EK) Nr. 639/2004 noteikto termiņu un līdz 2008. gada 31. decembrim flotē iekļaut zvejas kuģus, kuru atjaunošanai saņem valsts atbalstu.Šā priekšlikuma mērķis ir par vienu gadu pagarināt minēto termiņu, lai attiecīgās dalībvalstis varētu pilnībā izmantot 2006. gadā panākto vienošanos.-  Vispārīgais kontekstsĪpašais režīms Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto flotu pārvaldībai ir izveidots tāpēc, ka Kopienas mērogā šos reģionus raksturo no citiem atšķirīgs strukturālais un sociālekonomiskais stāvoklis. Attālāko reģionu īpašo apstākļu atzīšana ir saskaņā ar Līguma 299. panta 2. punktu.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāKopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību reglamentē Padomes 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 639/2004 un Komisijas 2004. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 2104/2004, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 639/2004.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmKomisijas dienesti par šo problēmu uzzināja no sarakstes ar attiecīgajām dalībvalstīm.212-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŅemot vērā to, cik šaura ir šā priekšlikuma darbības joma, ietekmes novērtējums nav vajadzīgs.3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsTā termiņa pagarināšana, kurā flotē jāiekļauj papildu zvejas jauda, kas prasīta par kuģiem, kuru atjaunošanai vai modernizācijai saņem valsts atbalstu.-  Juridiskais pamatsLīguma 37. pants un 299. panta 2. punkts.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ:nepiemēro.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula, ar kuru groza spēkā esošu tiesību aktu.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ:nepiemēro.4) IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.2008/0138 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu un 299. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Padomes 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību[3] ir minētas atkāpes no 13. panta Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4]. Attiecīgajā pantā paredzēts vispārējs režīms iekļaušanai flotē un izslēgšanai no tās.(2) Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā attiecībā uz kuģiem, kuru atjaunošanai saņem valsts atbalstu, atkāpei no minētā iekļaušanas/izslēgšanas režīma ir noteikts spēkā esības termiņš. Sākotnēji tas bija 2007. gada 31. decembris, bet pēc 2006. gada 19. jūnijā Padomē panāktās politiskās vienošanās attiecībā uz Eiropas Zivsaimniecības fondu termiņš tika pagarināts līdz 2008. gada 31. decembrim.(3) Komisijas akts, ar ko attiecīgajām dalībvalstīm ļauj piešķirt valsts atbalstu[5], tika pieņemts vēlāk, nekā paredzēts. Ņemot vērā to, ka ieinteresēto kuģu būvētavu jauda ir ierobežota, 2006. gada 19. jūnijā Padomē panākto politisko vienošanos nav iespējams pilnīgi īstenot līdz 2008. gada 31. decembrim.(4) Tādēļ ir lietderīgi vēl par vienu gadu pagarināt atkāpes termiņu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā.(5) Regula (EK) Nr. 639/2004 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 639/2004 2. panta 5. punktā datumu "2008. gada 31. decembris" aizstāj ar "2009. gada 31. decembris".2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 102, 7.4.2004., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1646/2006 (OV L 309, 9.11.2006., 1. lpp.).[4] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).[5] Vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (OV C 84, 3.4.2008., 10. lpp.).


title: Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0366

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.7.2009COM(2009) 366 galīgā redakcija2009/0104 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecasPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma kontekstsKomisija, ierosinot grozīt Regulu (EK) Nr. 539/2001[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1932/2006[2], vēlas sasniegt šādus mērķus:-  pielāgot regulas divus pielikumus tā, lai pilnībā atspoguļotu jauno situāciju Rietumbalkānu reģiona valstīs, ņemot vērā politiskās saistības, ko uzņēmās Eiropas Savienība attiecībā uz īstermiņa vīzu režīma liberalizāciju visu Rietumbalkānu valstu pilsoņiem saskaņā ar Saloniku darba kārtību un progresu sarunās par vīzu režīma liberalizāciju, kuras 2008. gadā tika uzsāktas ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju;-  nodrošināt, ka šis pielāgojums attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm atbilst vajadzībai regulāri pārskatīt Regulu (EK) Nr. 539/2001 un ka tās pielikumu pašreizējais saturs – proti, to trešu valstu saraksts, kuru piederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, nepieciešamas vīzas (I pielikums), un to valstu saraksts, kuru piederīgie ir atbrīvoti no šādas prasības (II pielikums) – atbilst regulas 5. apsvērumā ietvertajiem kritērijiem, jo īpaši attiecībā uz nelegālo imigrāciju un sabiedriskās kārtības kritērijiem, saskaņā ar kuriem valstis pēc vajadzības tiek pārceltas no viena regulas pielikuma uz otru;-  pārcelt Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju no regulas I pielikuma uz II pielikumu; saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANODP) Rezolūciju 1244/99 iekļaut Kosovu Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikuma punktā „Administratīvi teritoriālas vienības, ko vismaz viena dalībvalsts neatzīst par valstīm”. Tas neskar Kosovas statusu saskaņā ar ANODPR 1244/99.° Pamatinformācija un spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāSaskaņā ar EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļu Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām (tā dēvētais „negatīvais saraksts), kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (tā dēvētais „pozitīvais saraksts”)[3]. EK līguma 61. pantā minētie saraksti pieskaitīti pie papildu pasākumiem, kas tieši saistīti ar personu brīvu pārvietošanos brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.Trešās valstis, kuru pilsoņiem piemēro vīzas prasību, un tās, kuru pilsoņi ir atbrīvotas no šīs prasības, katrā atsevišķā gadījumā nosaka, rūpīgi izvērtējot dažādus kritērijus, cita starpā kritērijus attiecībā uz nelegālo imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, kā arī uz Eiropas Savienības ārējām attiecībām ar trešām valstīm, vienlaikus ņemot vērā arī reģionālās vienotības un savstarpības prasības (skat. 5. apsvērumu Regulas (EK) Nr. 539/2001 preambulā). Tā kā šie kritēriji attiecībā uz trešām valstīm laika gaitā var attīstīties, regulāri ir jāpārskata negatīvā un pozitīvā saraksta saturs. Tādējādi kopš tās pieņemšanas Regula (EK) Nr. 539/2001 ir grozīta piecas reizes[4]. Ņemot vērā iepriekš minēto situācijas attīstību saistībā ar dažām Rietumbalkānu valstīm, ir lietderīgi vēlreiz pārskatīt šos sarakstus attiecībā uz trešām valstīm, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības.° Īstermiņa vīzu politika Rietumbalkānu valstīm – pārskats par Saloniku darba kārtības izpildiPieņemot Regulu (EK) Nr. 2317/95[5], Padome pirmo reizi noteica šādu negatīvo sarakstu: tajā tika iekļauta Albānija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Dienvidslāvijas Federatīvā Republika (Serbija un Melnkalne). Bosnija un Hercegovina netika iekļauta sarakstā, dodot dalībvalstīm rīcības brīvību lemt par vīzas prasību šīs valsts piederīgajiem; vīzu režīmu noteica visas dalībvalstis, izņemot vienu[6].Kad pēc Amsterdamas līguma spēkā stāšanās Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 539/2001, pirmo reizi nosakot negatīvo un pozitīvo sarakstu, negatīvajā sarakstā tika iekļautas visas Rietumbalkānu valstis, izņemot Horvātiju: Albānija, Bosnija un Hercegovina, Dienvidslāvijas Federatīvā Republika (Serbija un Melnkalne) un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Pēc tam, kad Melnkalne ieguva neatkarību, negatīvajā sarakstā tika iekļauta gan Serbija, gan Melnkalne[7].ES un Rietumbalkānu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumos, kura 2003. gada 21. jūnijā norisinājās Salonikos un kuras laikā tika apstiprināta arī Eiropas nākotnes perspektīva attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, valstu un valdību vadītāji vēlreiz apstiprināja to, cik svarīgs ir dialogs par īstermiņa vīzām. Saloniku darba kārtība jo īpaši apstiprināja, ka vīzu režīma iespējamā liberalizācija Rietumbalkānu valstīm ir mērķis, kas saistīts ar attiecīgo valstu sekmēm reformu īstenošanā tādās jomās kā tiesiskuma nostiprināšana, organizētās noziedzības, korupcijas un nelegālās migrācijas apkarošana, robežkontroles administratīvo resursu palielināšana un dokumentu drošības uzlabošana.Kā pirmo konkrēto soli pretī bezvīzu režīmam un ņemot vērā to, ka cilvēku savstarpējo kontaktu veicināšana ir svarīgs nosacījums noturīgu ekonomisko, humāno, kultūras, zinātnisko un citu saikņu attīstībā, Eiropas Kopiena 2007. gadā noslēdza nolīgumus par vīzu izsniegšanas atvieglināšanu ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju[8] (līdztekus atpakaļuzņemšanas nolīgumiem).Šo nolīgumu mērķis bija atvieglināt īstermiņa vīzu izsniegšanu Rietumbalkānu valstu pilsoņiem, īpaši tiem, kas bieži ceļo uz Eiropas Savienību, vienlaikus Kopienas atpakaļuzņemšanas nolīgumos nosakot skaidrus noteikumus nelegālās imigrācijas apkarošanai. Šie nolīgumi stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī. Komisija 2008. un 2009. gadā cieši sekoja tam, kā tiek īstenoti nolīgumi par vīzu izsniegšanas atvieglināšanu ar šīm piecām Rietumbalkānu valstīm. Balstoties uz pirmā uzraudzības posma rezultātiem, Komisija uzskatīja, ka šis jaunais juridiskais instruments ir ļāvis uzlabot vīzu izsniegšanas procedūru Rietumbalkānu valstīs.° Dialogs par vīzu režīma liberalizāciju ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju – procesa panākumiDialogu par vīzu režīma liberalizāciju uzsākšanaŠajā dinamiskajā situācijā un līdztekus vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumu īstenošanai Eiropas Komisija pauda nodomu uzsākt dialogus par vīzu režīma liberalizāciju ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju. Šajā sakarā Komisija 2007. gada 6. novembra paziņojumā par paplašināšanās stratēģiju[9] paziņoja par savu mērķi pakāpeniski virzīties uz vīzu režīma liberalizāciju ar Rietumbalkānu valstīm, veicot turpmākus konkrētus pasākumus. Šai nolūkā tā ierosināja sākt dialogu ar katru no attiecīgajām valstīm, lai sagatavotu norādes attiecībā uz nosacījumiem, kuri jāizpilda.Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome 2008. gada 28. janvāra secinājumos „ pauda gandarījumu par Eiropas Komisijas nodomu drīzumā sākt sarunas ar [Rietumbalkānu] reģiona valstīm par vīzu jautājumiem un izteica gatavību turpināt apspriest šo jautājumu (..), lai sīki izstrādātu norādes, kurās būtu noteikti skaidri kritēriji, kas visām minētā reģiona valstīm ir jāievēro, lai tās pakāpeniski sekmētu vīzu režīma liberalizāciju. Tas ļautu Padomei un Komisijai rūpīgi pārraudzīt panākumus, kas gūti, īstenojot vajadzīgās reformas”.Izstrādājot metodiku strukturētam vīzu režīma liberalizācijas procesam un paužot skaidru apņēmību veidot uz rezultātiem orientētu dialogu, Eiropas Savienība ņēma vērā Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu, pausto politisko apņēmību par īstermiņa vīzu režīma liberalizāciju, visu piecu valstu noslēgto Kopienas atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kā arī atbrīvojumu no vīzas prasības visiem ES pilsoņiem, ko piešķīrušas attiecīgās valstis.Komisija 2008. gada 5. marta paziņojumā par Eiropas perspektīvas stiprināšanu Rietumbalkānu valstīm[10] aprakstīja procesu, ko tā ierosināja, lai virzītos uz vīzu režīma liberalizāciju Rietumbalkānos. Tā uzsvēra, cik svarīga Rietumbalkānu iedzīvotājiem ir bezvīzu ieceļošana ES, atzīmēja, ka visām šā reģiona valstīm virzība uz bezvīzu režīmu ir daļa no sagatavošanās darba dalībai ES, un uzsvēra savu nodomu cieši uzraudzīt vajadzīgo reformu īstenošanu, lai sasniegtu šo mērķi.Komisija 2008. gada sākumā formāli uzsāka dialogu par vīzu režīma liberalizāciju attiecīgi ar Serbiju (2008. gada 30. janvārī[11]), Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2008. gada 20. februārī), Melnkalni (2008. gada 21. februārī), Albāniju (2008. gada 3. martā), Bosniju un Hercegovinu (2008. gada 26. maijā).Vienojoties ar dalībvalstīm un apspriežoties ar attiecīgo valsti, Komisija izstrādāja norādes katrai no piecām attiecīgajām valstīm. Norāžu mērķis bija noteikt visus pasākumus, kas jāpieņem un jāīsteno visās Rietumbalkānu valstīs, un noteikt skaidras prasības, kas ir jāizpilda. Procesa mērķis ir palīdzēt attiecīgajām valstīm izpildīt Regulas (EK) Nr. 539/2001 preambulas 5. apsvērumā uzskaitītos kritērijus. Konkrēti, norādes tika sadalītas četros jautājumu kopumos: dokumentu drošība, nelegālā imigrācija, sabiedriskā kārtība un drošība, kā arī ārējo attiecību jautājumi, kas saistīti ar personu brīvu pārvietošanos. Dialogi un norādes tika izstrādāti atsevišķi, lai katra valsts varētu mērķtiecīgi virzīt reformu pasākumus un pievērsties ES prasībām. Virzības temps uz vīzu režīma liberalizāciju ir atkarīgs no katras valsts sasniegumiem noteikto nosacījumu izpildē.Procesa galvenie posmiBalstoties uz sīki izstrādātiem ziņojumiem par gatavību, kurus sniedza piecas attiecīgās valstis, Komisija 2008. gada novembrī sniedza Padomei pirmo provizorisko novērtējumu par šo piecu valstu gūtajiem panākumiem vīzu režīma liberalizācijas norāžu īstenošanā.Pēc vairākām sanāksmēm un speciālistu komandējumiem uz attiecīgajām valstīm (kuros aktīvi piedalījās dalībvalstu eksperti) 2009. gada 25. maijā Komisija sniedza Padomei novērtējuma ziņojumu atjauninātu versiju. Attiecīgās Rietumbalkānu valstis tika iepazīstinātas ar novērtējuma ziņojumiem 2009. gada 11. un 12. jūnijā.Konkrēti, novērtējuma ziņojumu atjauninātajā versijā tika secināts, ka:-  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus norādēs noteiktos kritērijus;-  būtiski panākumi tika gūti divās valstīs – Melnkalnē un Serbijā –, un nav izpildīts tikai ļoti neliels skaits kritēriju;-  attiecībā uz divām pārējām valstīm – Albāniju un Bosniju un Hercegovinu –, neraugoties uz gūtajiem būtiskajiem panākumiem, joprojām nav izpildīta virkne kritēriju.Pēc novērtējuma ziņojumu apspriešanas kompetentajās Padomes darba grupās Padome (VLĀAP) 2009. gada 15. jūnijā secināja:„Padome atkāroti apliecina, ka tā atbalsta dialogu par vīzu režīma liberalizāciju ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju, balstoties uz norādēm, kurās ietverti skaidri un reāli kritēriji, un uz katras valsts atsevišķu novērtējumu. Padome atgādina, ka iesaistītajām valstīm būtu jāturpina koncentrēties uz šo kritēriju pilnīgu īstenošanu.Šajā sakarā Padome pauž gandarījumu par atjauninātajiem novērtējuma ziņojumiem, ko Eiropas Komisija bija iesniegusi par progresu vīzu režīma liberalizācijas dialogos ar šīm valstīm. Ziņojumos atspoguļots, ka šīs valstis panākušas nepārprotamu progresu vīzu režīma liberalizācijas norādēs ietverto kritēriju izpildē. Šajā sakarā Padome mudina Eiropas Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, jo to piemēro dalībvalstīm, lai labākajā gadījumā līdz 2009. gada beigām panāktu bezvīzu režīmu ar valstīm, kas atbilst visiem kritērijiem.Atzīstot vīzu režīma liberalizācijas nozīmīgumu Rietumbalkānu reģionā, Padome uzsver to, ka ir svarīgi noteikt bezvīzu režīmu attiecīgās valstīs atbilstīgi to panākumiem. Tāpēc Padome pauž gandarījumu par jau gūtajiem panākumiem un aicina reģiona valstis paātrināt un īstenot reformas, lai drīz izpildītu vajadzīgos kritērijus.”Šis priekšlikums atspoguļo iepriekš minēta procesa rezultātus: ņemot vērā arī to, ka, no vienas puses, vīzu režīma atvieglināšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar attiecīgajām valstīm ir īstenoti apmierinoši, un, no otras puses, attiecīgos vīzu un ieceļošanas atteikumu rādītājus to pilsoņiem, Komisija ierosina pārcelt no negatīvā uz pozitīvo sarakstu Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kura jau ir izpildījusi visus kritērijus, un Melnkalni un Serbiju, kuras ir izpildījušas gandrīz visus kritērijus, ar nosacījumu, ka līdz dienai, kad Padome pieņems priekšlikumu, pēdējām divām valstīm ir patiesi jāatbilst visiem kritērijiem.Turpmākie pasākumiLīdztekus priekšlikuma izskatīšanai EP un Padomē Komisija turpinās vērtēt Serbijas un Melnkalnes neizpildīto kritēriju īstenošanu un savlaicīgi iepazīstinās ar savu novērtējumu EP un Padomi.Attiecībā uz Melnkalni atlikušie neizpildītie kritēriji ir saistīti ar:-  Likuma par ārvalstniekiem, kas ir spēkā kopš 2009. gada janvāra, efektīvu īstenošanu;-  ilgtspējīga risinājuma definēšanu attiecībā uz pārvietoto personu un valsts iekšienē pārvietoto personu statusu, tostarp attiecībā uz piekļuvi personu apliecinošiem dokumentiem;-  spēju nostiprināšanu tiesībaizsardzības jomā un tiesiskā regulējuma organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai efektīvu īstenošanu, tostarp piešķirot atbilstošu finansējumu, cilvēkresursus un tehniskos resursus.Attiecībā uz Serbiju atlikušie neizpildītie kritēriji ir saistīti ar:-  pārrobežu uzraudzības / robežuzraudzības uzlabošanu, kas jo īpaši ietver informācijas apmaiņu ar EULEX / Kosovas policiju;-  Likuma par ārvalstniekiem, kas ir spēkā kopš 2009. gada aprīļa, efektīvu īstenošanu un migrācijas pārvaldības stratēģijas pieņemšanu;-  tiesiskā regulējuma organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai efektīvu īstenošanu, tostarp piešķirot atbilstošu finansējumu un cilvēkresursus;-  to procedūru integritāti un drošību, kas tiek ievērotas, izsniedzot jaunas biometriskās pases personām, kuras pastāvīgi dzīvo Kosovā.Kopš 1999. gada Serbijai nav bijusi iespēja veikt pārbaudes uz vietas par personām, kuras pastāvīgi dzīvo Kosovā saskaņā ar ANODPR 1244/99. Attiecībā uz to, ka Serbija izsniedz jaunās biometriskās pases personām, kuras pastāvīgi dzīvo Kosovā, ņemot vērā, ka nenotiek dialogs par vīzu režīma liberalizāciju, Komisija un dalībvalstu eksperti nevarēja pārbaudīt (īpaši ekspertu komandējumos) pamatdokumentu izsniegšanu un to procedūru integritāti un drošību, kuras ievēroja Serbijas iestādes, lai pārbaudītu to datu pareizību, kurus, pieprasot Serbijas jaunās biometriskās pases, iesniedz personas, kas pastāvīgi dzīvo Kosovā. Lai novērstu šīs situācijas ļaunprātīgu izmantošanu, iesniedzot biometrisko pasu pieteikumus, Serbijas iestādes paziņoja, ka jūlijā Belgradā tiek izveidota īpaša Koordinācijas direkcija (serbu valodā Koordinaciona uprava) , kura vienīgā ir atbildīga par visu to pasu pieteikumu apstrādi, kas saņemti no personām, kuras pastāvīgi dzīvo Kosovā, un no personām, kurām pilsonības apliecība izdota attiecībā uz Kosovas teritoriju saskaņā ar ANODPR 1244/99.Tādēļ, īpaši ņemot vērā drošības apsvērumus saistībā ar nelegālās migrācijas potenciālu, ko rada personas, kas pastāvīgi dzīvo Kosovā, un personas, kurām pilsonības apliecība izsniegta attiecībā uz Kosovas teritoriju saskaņā ar ANODPR 1244/99, un to, ka netiek pārbaudītas pasu izsniegšanas procedūras, ko Serbijas iestādes ievēro attiecībā uz šo personu kategoriju, Komisija uzskata, ka Serbijas pasu, ko izsniegusi īpašā Koordinācijas direkcija (serbu valodā Koordinaciona uprava ), turētāji būtu jāizslēdz no bezvīzu režīma Serbijai.Attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu dialogs par vīzu režīma liberalizāciju turpināsies, un Komisija pastiprinās centienus, lai palīdzētu šīm valstīm izpildīt kritērijus. Komisija plāno ierosināt šo valstu pārcelšanu uz pozitīvo sarakstu, tiklīdz tās būs izpildījušas vajadzīgos kritērijus.° Turpmāki precizējumi attiecībā uz biometrisko pasu turētājiem un vīzu atcelšanas nolīgumiemBiometrisko pasu ieviešana Rietumbalkānu valstīs ir būtisks elements, lai sekmīgi pabeigtu dialogus par vīzu režīma liberalizāciju. Ņemot vērā iepriekš minēto, drošības apsvērumu dēļ un nelegālās migrācijas novēršanas nolūkā vīzu režīma atcelšana Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes un Serbijas pilsoņiem būtu jāpiemēro tikai to jauno biometrisko pasu turētājiem, kuras izsniegušas šīs trīs valstis.Ņemot vērā Rietumbalkānu valstu orientāciju uz Eiropu un to, ka tās jau ir atbrīvojušas no vīzas prasības visus ES pilsoņus, noslēdzot nolīgumus par vīzu atcelšanu ar EK, nav iemesla izvirzīt nosacījumus vīzu atcelšanai šīm valstīm (kā tas bija gadījumā ar Bahamu salām un 5 citām valstīm, kuras 2006. gada decembrī tika pārceltas no negatīvā uz pozitīvo sarakstu).° Kosova atbilstīgi ANODPR 1244/99Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē tika uzsvērta ES gatavība veicināt ekonomisko un politisko attīstību Kosovā, nosakot skaidru Eiropas perspektīvu atbilstoši šā reģiona Eiropas perspektīvai. Pēc tam, kad Kosovas Asambleja 2008. gada 17. februārī pasludināja neatkarību, Padome paziņoja, ka Kosova ir uzskatāma par sui gneris gadījumu, un lēmumu par attiecībām ar Kosovu atstāja dalībvalstu ziņā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un valstu praksi. Līdz šim 22 ES dalībvalstis ir atzinušas Kosovu par neatkarīgu valsti.Pašlaik spēkā esošajā Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 versijā nav atsauces uz Kosovu. Komisija vēl nav uzsākusi dialogu par vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu. Tādēļ saskaņā ar 1. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001 atsauce uz Kosovu saskaņā ar ANODPR 1244/99 tiek pievienota regulas 1. pielikumā, lai personām, kas pastāvīgi dzīvo Kosovā, piemērotu vīzas prasību. Šā priekšlikuma pamatā ir vienīgi objektīvi noteikti drošības apsvērumi, īpaši attiecībā uz nelegālās migrācijas potenciālu, kas izriet no Kosovas un ir saistīts ar tranzītu caur to saskaņā ar ANODPR 1244/99. Tas neskar Kosovas pašreizējo statusu saskaņā ar ANODPR 1244/99.2. Priekšlikuma juridiskie aspekti° Ierosināto pasākumu kopsavilkums-  Priekšlikuma mērķis ir pārcelt Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju no negatīvā uz pozitīvo sarakstu ar nosacījumu, ka līdz dienai, kad Padome pieņems šo priekšlikumu, pēdējām divām valstīm ir jāizpilda visi to norādēs noteiktie kritēriji.-  Iepriekš minēto iemeslu dēļ to Serbijas pasu turētāji, kuras izdevusi Koordinācijas direkcija, tiek izslēgti no bezvīzu režīma Serbijai.-  Ievērojot to, ka jauno biometrisko pasu ieviešana Rietumbalkānu valstīs ir būtisks elements dialogos par vīzu režīma liberalizāciju, vīzu režīma atcelšana visu šo valstu pilsoņiem būtu jāpiemēro vienīgi personām, kas ir minēto biometrisko pasu turētājas.-  Atspoguļojot pašreizējo situāciju, ar šo priekšlikumu Kosova saskaņā ar ANODPR 1244/99 būtu jāiekļauj negatīvajā sarakstā, jo līdz šim dialogs par vīzām ar Kosovu nav uzsākts.° Juridiskais pamatsRegula (EK) Nr. 539/2001 ir balstīta uz EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļu. Priekšlikumā, ar ko groza šo regulu, būtu jāievēro tas pats juridiskais pamats.° Proporcionalitātes un subsidiaritātes principsSaskaņā ar EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļu Regulā (EK) Nr. 539/2001 ir uzskaitītas tās trešās valstis, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām („negatīvais saraksts), kā arī tās trešās valstis, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas („pozitīvais saraksts”).Lēmums par izmaiņām sarakstos, par valstu pārcelšanu no negatīvā uz pozitīvo sarakstu vai otrādi ir EK ekskluzīvā kompetencē.° Juridisko instrumentu izvēleRegula, jo juridiskais instruments, kas jāgroza, ir Regula (EK) Nr. 539/2001.3. Ietekme uz budžetuIerosinātais grozījums neietekmē Kopienas budžetu.2009/0104 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[12],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[13],tā kā:(1) Padomes 2001. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 539/2001[14] I un II pielikumā ietverto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst kritērijiem, kas paredzēti minētās regulas 5. apsvērumā. Dažas valstis, kurās attiecībā uz šiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.(2) Ar piecām Rietumbalkānu valstīm – Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku Melnkalni un Serbiju – vīzu atvieglināšanas nolīgumi stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī kā pirmais konkrētais pasākums, kas izklāstīts Saloniku darba kārtībā, virzībā uz ieceļošanas bezvīzu režīmu Rietumbalkānu valstu pilsoņiem. Ar katru no šīm valstīm 2008. gadā tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju un izstrādātas norādes vīzu režīma liberalizācijai. Novērtējumā par norāžu īstenošanu, ko Komisija sniedza 2009. gada maijā, tā pauda viedokli, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus tās norādēs noteiktos kritērijus. Melnkalne un Serbija ir izpildījusi lielāko daļu to norādēs noteikto kritēriju.(3) Attiecībā uz personām, kuras pastāvīgi dzīvo Kosovā saskaņā ar ANODPR 1244/99, un personām, kuru pilsonības apliecība izdota attiecībā uz Kosovas teritoriju saskaņā ar ANODPR 1244/99, īpaša Koordinācijas direkcija Belgradā būs atbildīga par viņu pasu pieprasījumu vākšanu un pasu izdošanu. Tomēr, jo īpaši ņemot vērā drošības apsvērumus saistībā ar nelegālās migrācijas potenciālu, Serbijas pasu, ko izsniegusi īpašā Koordinācijas direkcija (serbu valodā Koordinaciona uprava ), turētāji būtu jāizslēdz no bezvīzu režīma Serbijai.(4) Tāpēc Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija (ja abas pēdējās līdz šīs regulas pieņemšanas dienai izpildīs visus kritērijus) būtu jāpārceļ uz Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumu. Šī vīzu režīma atcelšana būtu jāpiemēro vienīgi to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdevusi katra no trim attiecīgajām valstīm.(5) Juridiskās skaidrības un drošības apsvērumu dēļ un saskaņā ar 1. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001 Kosova saskaņā ar ANODPR 1244/99 būtu jāiekļauj minētās regulas I pielikumā. Tas neskar Kosovas statusu saskaņā ar ANODPR 1244/99.(6) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienības Padome noslēgusi ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kas minēta 1. panta B punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai[15].(7) Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas minēta 4. panta 1. punktā Padomes Lēmumā 2004/860/EK par minētā nolīguma parakstīšanu[16].(8) Attiecībā uz Lihtenšteinu saskaņā ar Protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes 2008. gada 28. februāra Lēmumā 2008/261/EK par minētā protokola parakstīšanu[17].(9) Šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā nepiedalās Apvienotā Karaliste, saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[18]. Tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.(10) Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[19]. Tādēļ Īrija nepiedalās regulas pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.(11) Šī regula ir pieņemta atbilstīgi Šengenas acquis noteikumiem vai kā citādi saistīta ar tiem nozīmē, kāda paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Regulu (EK) Nr. 539/2001 groza šādi.1) Regulas I pielikumu groza šādi:a) pielikuma 1. daļā svītro atsauci uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju;b) pielikuma 2. daļā iekļauj šādu atsauci:„Kosova atbilstīgi ANODPR 1244/99”.2) Regulas II pielikuma 1. daļā iekļauj šādas atsauces:„Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (*)Melnkalne (*)Serbija [izņemot Serbijas pasu, kuras izdevusi īpašā Koordinācijas direkcija (serbu valodā Koordinaciona uprava ), turētājus] (*)(*) Šo atbrīvojumu no vīzas prasības piemēro vienīgi biometrisko pasu turētājiem”.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.[2] OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.[3] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.[4] Padomes 2001. gada 7. decembra Regula (EK) Nr. 2414/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 1. lpp.), 2003. gada 6. marta Regula (EK) Nr. 453/2003 (OV L 69, 13.3.2003., 10. lpp.), 2005. gada 2. jūnija Regula (EK) Nr. 851/2005 (OV L 141, 4.6.2005, 3. lpp.), 2006. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.), 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1932/2006 (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.).[5] 1995. gada 25. septembris (OV L 234, 3.10.1995., 1. lpp.).[6] Skat., piemēram, Komisijas paziņojumu saskaņā ar Padomes 1995. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 2317/95, ar ko nosaka trešās valstis, kuru piederīgajiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, (OV C 101, 3.4.1998., 4. lpp.).[7] Grozījumi Regulā (EK) Nr. 539/2001, kas izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1932/2006, (OV L 405, 30.12.2006.), un labojums (OV L 29, 3.2.2007., 10. lpp.).[8] Skat. šo nolīgumu preambulu: ar Albāniju (OV L 334, 19.12.2007., 85. lpp.), Bosniju un Hercegovinu (OV L 334, 19.12.2007., 97. lpp.), Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (OV L 334, 19.12.2007., 125. lpp.), Melnkalni (OV L 334, 19.12.2007., 169. lpp.) un Serbiju (OV L 334, 19.12.2007., 109. lpp.).[9] COM(2007) 663, 6.11.2007.[10] COM(2008) 127, 5.3.2008.[11] Saskaņā ar ANODPR 1244/99 dialogs par vīzu režīma liberalizāciju neattiecas uz Kosovas teritoriju.[12] OV C , , . lpp.[13] OV C , , . lpp.[14] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.[15] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[16] OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.[17] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.[18] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[19] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regulaI ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1858/2005, ar kuru piemēroja galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz tērauda stiepļu trošu un kabeļu, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā, importu

text:
                  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                  Briselē, 23.12.2005
                                                  COM(2005) 541 galīgā redakcija
                                       Priekšlikums
                                 PADOMES REGULAI
     ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1858/2005, ar kuru piemēroja galīgos antidempinga
   maksājumus attiecībā uz tērauda stiepļu trošu un kabeļu, kuru izcelsme, cita starpā, ir
                                     Indijā, importu
                                  (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                    PASKAIDROJUMA RAKSTS
       1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
          •
   110
               Priekšlikuma pamatojums un mērķi
          Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu
          (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
          Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz tērauda stiepļu
          trošu, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā, importa procedūru veikti ar
          Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”).
          •
   120
               Vispārēja informācija
          Šis priekšlikums tiek izvirzīts saistībā ar pamatregulas īstenošanu un ir radies
          izmeklēšanu rezultātā, kas veiktas saskaņā ar pamatregulā noteikto būtību un
          procedūras prasībām.
          •
   130
               Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā
          Padome ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 ieviesa galīgos antidempinga pasākumus
          attiecībā uz tērauda stiepļu trosēm, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Paralēli ar
          Lēmumu Nr. 1999/572/EK Komisija pieņēma, cita starpā, kāda Indijas uzņēmuma
          piedāvātās saistības. Ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 nolēma, ka ir jāsaglabā
          antidempinga pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ražojuma, kura izcelsme, cita
          starpā, ir Indijā, importam.
          •
   141
               Saskanība ar citām Savienības politikas jomām un mērķiem
          Nepiemēro.
       2) APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
          •    Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
   219
          Attiecīgajai ieinteresētajai personai jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar
          pamatregulas noteikumiem.
          •    Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana
   229
          Ārējas speciālas zināšanas nebija nepieciešamas.
          •
   230
               Ietekmes novērtējums
          Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā.
          Pamatregula neparedz vispārēju ietekmes novērtējumu saistībā ar šī priekšlikuma
          apstākļiem.
LV                                                 2                                                  LV
 ---pagebreak---        3) PRIEKŠLIKUMA TIESISKIE FAKTORI
          •
   305
               Ierosinātās rīcības kopsavilkums
          Padome ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 piemēroja galīgos antidempinga maksājumus
          attiecībā uz tērauda stiepļu trošu, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā, importu.
          Izņēmums ir Indijas uzņēmuma Usha Belton Ltd (tagad – Usha Martin Ltd), no kura
          Komisija ar Lēmumu Nr. 1999/572/EK pieņēma cenu saistības, eksportēti ražojumi.
          Tagad ir konstatēts, ka minētais uzņēmums ir pārkāpis savas saistības, tādēļ Komisija ir
          atsaukusi to pieņemšanu.
          Ņemot vērā iepriekš minēto, ir arī nepieciešams grozīt Regulu (EK) Nr. 1858/2005, lai
          atceltu atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem, ko šis uzņēmums šobrīd izmanto.
          •
   310
               Juridiskais pamats
          Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret
          importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā
          jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004.
          •
   329
               Subsidiaritātes princips
          Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu
          nepiemēro.
          Proporcionalitātes princips
   331
          Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
          Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
   332
          Netiek prasīts norādīt, kā tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli
          priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas
          iestāžu, uzņēmumu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs.
          •    Instrumentu izvēle
   341
          Ierosinātais instruments: regula.
   342
          Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda (-u) iemesla (-u) dēļ.
          Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas iespējas.
LV                                                3                                                LV
 ---pagebreak---        4) IETEKME UZ BUDŽETU
   409
          Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.
LV                                            4    LV
 ---pagebreak---                                                 Priekšlikums
                                          PADOMES REGULAI
       ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1858/2005, ar kuru piemēroja galīgos antidempinga
     maksājumus attiecībā uz tērauda stiepļu trošu un kabeļu, kuru izcelsme, cita starpā, ir
                                              Indijā, importu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret
   importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis1,
   („pamatregula”) un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, kuru Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēja
   komiteju,
   tā kā:
                                 A.      IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA
   (1)    Padome 1999. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1796/19992 piemēroja galīgo
          antidempinga maksājumu tērauda stiepļu trošu un kabeļu („attiecīgais ražojums”)
          importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā.
   (2)    Pēc termiņa beigu pārskata, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu,
          Padome 2005. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1858/20053 nolēma, ka ir jāsaglabā
          antidempinga pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ražojuma, kura izcelsme, cita
          starpā, ir Indijā, importam.
   (3)    Komisija ar Lēmumu Nr. 1999/572/EK4 pieņēma Indijas uzņēmuma, proti, Usha
          Martin Industries & Usha Beltron Ltd. piedāvātās cenu saistības. Minētais uzņēmums
          pa šo laiku ir mainījis nosaukumu, kas tagad ir Usha Martin Ltd (UML). Nosaukuma
          maiņa nav ietekmējusi uzņēmuma darbību.
   (4)    Tādējādi tāda attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir Indijā un ko ražojis uzņēmums UML
          vai jebkurš saistītais uzņēmums citur pasaulē, un uz kuru attiecas saistības („ražojums,
   1
          OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.    Regulā    jaunākie  grozījumi izdarīti ar   Regulu   (EK)
          Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).
   2
          OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp.
   3
          OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp.
   4
          OV L 217, 17.8.1999., 63. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar       Regulu   (EK)
          Nr. 1678/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 13. lpp.).
LV                                                      5                                          LV
 ---pagebreak---         uz ko attiecas saistības”), imports Kopienā tika atbrīvots no galīgā antidempinga
        maksājuma.
   (5)  Šajā sakarā jānorāda, ka dažus tērauda stiepļu trošu veidus, ko šobrīd ražo UML,
        izmeklēšanas periodā uz Kopienu neeksportēja, kā rezultātā tika ieviesti galīgie
        antidempinga pasākumi, un līdz ar to uz minētajiem ražojumiem neattiecās
        atbrīvojums, ko pieļauj saistības. Attiecīgi šādām tērauda stiepļu trosēm, tām nonākot
        Kopienā brīvā apgrozībā, tika piemērots antidempinga maksājums.
                                B.     SAISTĪBU NEIZPILDE
   (6)  UML piedāvātās saistības uzliek šim uzņēmumam (kā arī jebkuram saistītam
        uzņēmumam citur pasaulē) pienākumu, cita starpā, eksportēt ražojumu, uz ko attiecas
        saistības, pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā par noteiktu minimālo importa
        cenu (MIC) vai cenu, kas lielāka par to, kā to paredz saistības. Šādi cenu ierobežojumi
        mazina dempinga kaitējumu radošo ietekmi. Arī gadījumā, ja saistītie importētāji veic
        tālāku pārdošanu pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, ražojuma, uz ko attiecas
        saistības, tālākpārdošanas cenām pēc atbilstošām korekcijām saistībā ar pārdošanas,
        vispārējām un administratīvajām izmaksām, kā arī samērīgu peļņu, ir jābūt tādās
        robežās, kas mazina dempinga kaitējumu radošo ietekmi.
   (7)  Saistību noteikumi paredz arī, ka UML ir jāsniedz Komisijai regulāra un detalizēta
        informācija ceturkšņa ziņojumu veidā par tās veiktās attiecīgā ražojuma, kura izcelsme
        ir Indijā, pārdošanas (un tālākpārdošanas, ko veic tās saistītās puses Kopienā) apjomu
        Kopienā. Šādos ziņojumos ir jāiekļauj tie ražojumi, uz ko attiecas saistības un kam
        nepiemēro antidempinga maksājumu, kā arī tāda veida tērauda stiepļu troses, uz kurām
        neattiecas saistības un kurām tādējādi piemēro antidempinga maksājumu.
   (8)  Ja nav norādīts citādi, Komisija pieņem, ka UML iesniegtie pārdošanas ziņojumi (kā
        arī tālākpārdošanas ziņojumi, ko iesnieguši saistītie uzņēmumi Kopienā) ir pabeigti un
        sniedz pilnīgu, precīzu informāciju vissīkākajās detaļās.
   (9)  UML arī atzina, ka attiecībā uz atbrīvojumu no antidempinga maksājumiem, ko pieļauj
        saistības, šāda atbrīvojuma nosacījums ir Kopienas muitas dienestiem uzrādīts
        „uzņēmuma rēķins”. Turklāt minētais uzņēmums apņēmās neizsniegt šādus uzņēmuma
        rēķinus par tādu attiecīgā ražojuma veidu pārdošanu, uz kuriem neattiecas saistības un
        kuriem tādējādi piemēro antidempinga maksājumu.
   (10) Saistības arī paredz, ka šie noteikumi attiecas uz jebkuru ar UML saistītu uzņēmumu
        citur pasaulē.
   (11) Lai nodrošinātu atbilstību saistībām, UML arī piekrita sniegt visa veida informāciju,
        ko Komisija uzskata par nepieciešamu, kā arī nodrošināt iespēju veikt pārbaudes šā
        uzņēmuma vai jebkura ar to saistīta uzņēmuma telpās, lai pārliecinātos par minēto
        ceturkšņa ziņojumu datu precizitāti un patiesumu.
   (12) Šajā sakarā UML telpās Indijā un ar UML saistītā uzņēmuma, proti, Brunton Wolf
        Wire Ropes FZE (BWWR) telpās Dubajā tika veikta pārbaude.
LV                                              6                                               LV
 ---pagebreak---    (13)  Minētā Indijas uzņēmuma pārbaudes laikā tika konstatēts, ka ievērojami attiecīgā
         ražojuma apjomi, uz ko neattiecas saistības, nav iekļauti saistībās paredzētajos
         ceturkšņa pārdošanas ziņojumos, ko iesniedz Komisijai. Turklāt UML bija pārdevis
         attiecīgās preces saistītajiem importētājiem Apvienotajā Karalistē un Dānijā, un
         iekļāvis tās cenu saistību faktūrrēķinos.
   (14)  Dubajas uzņēmuma pārbaudes laikā tika konstatēts, ka dažas tērauda stiepļu troses
         eksportētas no Dubajas uz Kopienu un, importējot Kopienā, deklarētas kā Apvienoto
         Arābu Emirātu izcelsmes preces, lai gan patiesībā tās bija Indijas izcelsmes preces, un
         tādēļ uz tām attiecās antidempinga pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes tērauda
         stiepļu trošu importam. Attiecīgās preces nebija iekļautas saistībās paredzētajos
         ceturkšņa pārdošanas ziņojumos, un par tām, kā atzina minētais uzņēmums, nebija
         maksāts antidempinga maksājums. Minētās preces bija arī tālāk pārdotas pirmajam
         neatkarīgajam klientam Kopienā par cenām, kas zemākas par minimālajām importa
         cenām.
   (15)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2005//[INSERT]/EK5 detalizēti izklāsta konstatēto
         pārkāpumu būtību.
   (16)  Ņemot vērā iepriekš minētos pārkāpumus, Usha Martin Industries & Usha Belton Ltd
         (tagad – Usha Martin Ltd) (Taric papildu kods A024) piedāvāto saistību pieņemšana
         ar Komisijas Lēmumu (EK) Nr. 2005/[INSERT]/EK tiek atsaukta. Tādēļ turpmāk
         minētā uzņēmuma veiktajam attiecīgā ražojuma importam Kopienā jāpiemēro galīgais
         antidempinga maksājums.
   (17)  Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu šī antidempinga maksājuma likme ir
         jānosaka, pamatojoties uz faktiem, kas noskaidroti izmeklēšanas kontekstā, kuras
         rezultātā pieņēma saistības. Tā kā minētās izmeklēšanas nobeigumā tika konstatēts
         dempings un tā rezultātā nodarīts kaitējums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 un
         tā kā Regula (EK) Nr. 1858/2005 paturēja spēkā antidempinga pasākumus, tiek
         uzskatīts par pareizu noteikt galīgo antidempinga maksājuma likmi minēto regulu
         noteiktajā līmenī, proti, 23,8 % no Kopienas brīvas robežpiegādes neto CIF cenas
         pirms nodokļa nomaksas.
                         C.       Grozījums Regulā (EK) Nr. 1858/2005
   (18)  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Regula (EK) Nr. 1858/2005 attiecīgi jāgroza,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                               1. pants
   Regulas (EK) Nr. 1858/2005 2. panta 1. punkta tabulu aizstāj ar šādu tabulu.
   5
         …
LV                                                 7                                             LV
 ---pagebreak---           Valsts                     Uzņēmums                     TARIC
                                                                papildu kods
   Dienvidāfrika           Haggie                                  A023
                           Lower Germiston Road
                           Jupiter
                           PO Box 40072
                           Cleveland
                           Dienvidāfrika
                                                2. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā —
                                                 priekšsēdētājs
LV                                                  8                                       LV