               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti nolūkā vienoties par kopējo pieļaujamo nozveju 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021. un 2022. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanu 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam.

               2.Priekšlikuma konteksts

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“TSN”)
                  1
               , provizoriski stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī
                  2
               .

               Savienība un Apvienotā Karaliste (“Puses”) ir vienojušās sadarboties nolūkā nodrošināt, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas, veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un pienākumus, ko īsteno Puses.

               Pusēm ir mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas apmēra, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

               Saskaņā ar TSN FISH.6. pantu Puses apspriežas, lai vienotos par KPN nākamajam gadam.

               Tāpēc Komisija Savienības vārdā iesaistīsies apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespēju noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam.

               Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto īpatņu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

               Turklāt tā nosaka, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem.

               Turklāt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pantā ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā. Saskaņā ar 33. pantu Savienība pieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību, kādā apzvejo kopīgos krājumus, nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību.

               Pamatojoties uz pieeju Komisijas neoficiālajā dokumentā, kas Padomei iesniegts 2021. gada 7. janvārī (dok. 5031/21), un pārskatīto neoficiālo dokumentu ar papildu skaidrojumiem par procesu, kas Padomei iesniegts 2021. gada 14. janvārī (dok. 5031/1/21 REV 1), un ņemot vērā Padomes norādījumus, kas izklāstīti 2021. gada 26. janvāra dokumentā 5543/21, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par KPN noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam.

               Visa apspriešanās procesa laikā ir jānodrošina regulāra un pilnīga Padomes iesaistīšanās attiecīgajos posmos, šajā procesā īstenojot plašu koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju. Pirms tiks noslēgta apspriešanās ar Apvienoto Karalisti, Komisija sadarbībā ar Padomi centīsies panākt Savienības nostājas, tostarp norādījumu, apstiprināšanu atbilstošā līmenī. Pirms katras apspriešanās kārtas Komisijas dienesti laikus apspriedīsies ar Zivsaimniecības jautājumu darba grupu, t. sk. iepazīstinās ar virzību uz nākamo kārtu, un pēc katras apspriešanās kārtas tai ziņos. Dalībvalstu deleģētās personas tiks aicinātas piedalīties kā ES delegācijas locekļi. Tiks nodrošināta koordinēšana uz vietas.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem sanāksmēs, kurās notiek apspriešanās ar Apvienoto Karalisti nolūkā noteikt KPN attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021. un 2022. gadam.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz vienošanos par zvejas iespējām, kuru atbilstoši piemērojamajam ES tiesiskajam regulējumam panākušas Puses, kas īsteno KPN.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Kamēr ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgums (“TSN”) nav ratificēts un stājies spēkā, to no 2021. gada 1. janvāra piemēro provizoriski. Saskaņā ar TSN Savienībai ir jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti par kopīgo jūras bioloģisko resursu, īpaši kopīgo zivju krājumu, kopīgu pārvaldību 2021. gadā. Šāds pienākums ir saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) 63. pantu.

               Apspriešanās starp Savienību un Apvienoto Karalisti ir jāīsteno, jo saskaņā ar TSN FISH.6. panta 2. punktu, FISH.6. panta 4. punkta a)–d) apakšpunktu un FISH.6. panta 6. punktu Pusēm no 2021. gada 1. janvāra ir jāpanāk vienošanās par zvejas iespējām un cieši saistītiem nosacījumiem 2021. kalendārajam gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam.

               Lai gan Savienība ir noteikusi no 2021. gada 1. janvāra piemērojamas zvejas iespējas, kādas noteikusi Padome
                  4
               , saskaņā ar TSN FISH.6. pantu par zvejas iespējām būtu jāvienojas ar Apvienoto Karalisti.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza TSN noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja minētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zvejas iespēju noteikšanu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 3. punkts. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 3. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0036 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti nolūkā vienoties par kopējo pieļaujamo nozveju 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021. un 2022. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“TSN”)
                  5
               , Savienībās vārdā saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2020/2252
                  6
                pilnvarojumu tika parakstīts 2020. gada 30. decembrī, un to provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               (2)Saskaņā ar TSN FISH.2. pantu Savienība un Apvienotā Karaliste ir vienojušās sadarboties nolūkā nodrošināt, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un pienākumus, ko īsteno Puses. Pusēm ir mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas apmēra, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

               (3)Saskaņā ar TSN Savienībai ir jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti par kopīgo jūras bioloģisko resursu, īpaši kopīgo zivju krājumu, kopīgu pārvaldību.

               (4)Saskaņā ar TSN FISH.6. pantu Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jārīko apspriešanās, lai vienotos par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) attiecībā uz kopīgiem zivju krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021. un 2022. gadam.

               (5)Ikgadējā apspriešanās par zvejniecībām Komisijai būtu jāīsteno, pamatojoties uz Savienības nostājām, kas Padomei jānosaka saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem.

               (6)Tādēļ Komisijai būtu jāiesaistās apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par šādu zvejas iespēju noteikšanu. Padomes regulāra un pilnīga iesaiste šajā procesā ir jānodrošina, īstenojot plašu koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju.

               (7)Lai Eiropas Parlamentam dotu iespēju pilnībā īstenot savas prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem, tas būtu nekavējoties un pilnībā jāinformē par visiem procedūras posmiem, kā paredzēts LESD 218. panta 10. punktā.

               (8)Apspriešanās un ziņošanas prasībai vajadzētu būt saderīgai ar Komisijas ārējās pārstāvības pilnvarām, un tai būtu jānodrošina ātrs un savlaicīgs apspriešanās iznākums. Iedibinātajā darba metodē būtu jāņem vērā arī Komisijas iniciatīvas tiesības.

               (9)Padomei ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par KPN noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam.

               (10)Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013
                  7
                2. panta 1. punktā, Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību.

               (11)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā arī noteikts, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto īpatņu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Bez tam zvejniecības pārvaldībai vajadzētu būt saskaņotai ar laba vidiskā stāvokļa sasniegšanu atbilstoši Jūras stratēģijas pamatdirektīvai (2. panta 5. punkta j) apakšpunkts). Turklāt 2. panta 5. punktā ir noteikts, ka Savienībai ir jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī jāveicina zveja, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi. Turklāt minētās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pantā ir īpaši noteikts, ka Savienībai šie mērķi un principi ir jāpiemēro, veidojot ārējās attiecības zivsaimniecības jomā, un minētās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. pantā ir noteikti principi un mērķi, kas jāievēro Savienības un trešo valstu kopējās interesēs esošu zivju krājumu pārvaldībā un nolīgumos par apmaiņu un kopīgu pārvaldību.

               (12)Lai gan Savienība ir noteikusi no 2021. gada 1. janvāra piemērojamas zvejas iespējas
                  8
               , saskaņā ar TSN FISH 7. pantu par tām būtu jāvienojas ar Apvienoto Karalisti.

               (13)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanās laikā, jo apspriešanās rezultāts būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos,

                 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespēju noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam, ir izklāstīta I un II pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 444, 31.12.2020., 14.–1462. lpp.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/2252 (2020. gada 29. decembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 444, 31.12.2020., 2.–10. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Regula (ES) 2021/92 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 31, 29.1.2021., 31.–192. lpp.).

                     (5)

                        OV L 444, 31.12.2020., 14.–1462. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/2252 (2020. gada 29. decembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 444, 31.12.2020., 2.–10. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Regula (ES) 2021/92 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 31, 29.1.2021., 31.–192. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti nolūkā vienoties par kopējo pieļaujamo nozveju 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021. un 2022. gadam

               1. PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem apspriešanā ar Apvienoto Karalisti par kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanu attiecībā uz kopīgiem krājumiem 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam

               1.Principi

               Apspriešanā ar Apvienoto Karalisti Savienība:

               (a)cenšas nodrošināt, ka KPN, par ko panākta vienošanās, ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, konkrēti, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1982. gada Jūras tiesību konvencijas noteikumiem un ANO 1995. gada Nolīguma par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību noteikumiem;

               (b)cenšas nodrošināt Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               (c)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               (d)cenšas panākt, lai kopējā pieļaujamā nozveja tiktu noteikta kopīgi saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas galveno saglabāšanas mērķi, maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un piemērojamajiem daudzgadu plāniem;

               (e)cenšas panākt saskaņošanu ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               (f)cenšas panākt saskaņotību ar Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)248 final)
                  2
               ;

               (g)tiecas Savienības flotei nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               (h)cenšas noteikt grafiku, kādā organizējama ikgadējā apspriešanās par zvejas iespējām 2021. gadā.

               2.Orientējoši norādījumi

               Vienošanos ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespējām (KPN un ar tām cieši saistītiem pasākumiem) 2021. gadam un – attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem – 2021.–2022. gadam Savienība attiecīgā gadījumā cenšas panākt, pamatojoties uz šādu pieeju.

               Savienība vajadzības gadījumā apsver, kā atsevišķos gadījumos vai jautājumos izstrādājama īpaša pieeja un vienlaikus panākami rezultāti, kas palīdz sasniegt zvejniecību un jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgas pārvaldības vispārējo mērķi saskaņā ar KZP mērķiem. To darot, apspriešanās laikā Komisija cieši sadarbosies ar Padomi nolūkā pilnveidot pieeju, kas veicina KZP mērķu sasniegšanu un nodrošina trijās dimensijās (vidiskā, ekonomiskā un sociālā) ilgstpējīgas zvejniecības:

               (a)cenšas noteikt KPN, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ļautu sasniegt vai saglabāt maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi un – ja šādi ieteikumi nav pieejami – saskaņā ar principu par piesardzīgu pieeju zvejniecībā;

               ·Attiecībā uz KPN, kas piemērojama siļķei Lamanša rietumdaļā, jūras zeltplekstei un jūrasmēlei ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, saidai rietumu ūdeņos, no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskais ieteikums netika saņemts. Tāpēc Savienībai būtu jācenšas panākt 2020. gada KPN apjoma saglabāšanu, jo pārmērīgas izmantošanas risks nav konstatēts.

               ·Attiecībā uz mazmutes plekstes un sarkanās plekstes, akmeņplekstes un gludā romba, tūbīšu un Norvēģijas omāra KPN ICES ieteikumā norādītais apgabals un pārvaldības apgabals nesakrīt. Dažas KPN sastāv no vairākām sugām, savukārt citos ieteikumos ir novērtēti dažādi tās pašas sugas krājumi, uz kuriem attiecas viena KPN. Attiecībā uz šīm KPN Savienībai – līdzīgi kā iepriekšējos gados – būtu jācenšas panākt dažādu labāko pieejamo ieteikumu kombināciju, arī gadījumos, kad ieteikumā ir apvienots MSY un piesardzīgas pieejas ieteikums.

               (b)cenšas panākt KZP MSY mērķim un piemērojamajiem daudzgadu plāniem atbilstošus KPN apjomus tām 27 KPN, par kurām pieejams MSY novērtējums un FMSY ieteikums;

               ·Ja daudzgadu plāni atļauj izmantot ICES noteiktos FMSY diapazonus, Savienībai būtu jācenšas izmantot šos noteikumus ar nosacījumu, ka ir izpildīti daudzgadu plānos izklāstītie nosacījumi, un jāmēģina sasniegt optimālo līmeni, ņemot vērā ieteikumā ietvertos kvantitatīvos un kvalitatīvos elementus.

               ·Savienībai būtu jācenšas ņemt vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaikus apzvejot MSY līmenī, īpaši gadījumos, kad ir ļoti grūti izvairīties no kritisko sugu parādības. Tas attiecas uz šādām KPN:

               ·menca Ķeltu jūrā (ieteikums par KPN nulles apjomā). Saskaņā ar novērtējumu krājuma apjoms ir mazāks par reprodukcijas robežvērtību, un ne zveja FMSY līmenī, ne nulles apjoma nozvejas 2021. gadā pietiekami neveicinātu krājuma apjoma atgriešanos virs robežvērtības 2022. gadā. Savienībai būtu jācenšas izveidot piezvejas KPN tādā apjomā, kas ļautu izvairīties no bloķējošā efekta citu sugu zvejniecībā, vienlaikus ievērojot nepieciešamību turpināt aizsargāt šo jutīgo krājumu. Arī merlanga krājuma apmērs Ķeltu jūrā ir mazāks par robežvērtību, taču, ja nozveja saglabāsies FMSY apakšējā diapazonā, krājuma apmērs atgriezīsies virs minimālā. Ņemot vērā nepieciešamību šo divu krājumu zvejas noslodzi arī turpmāk saglabāt nelielu, pikšas KPN būtu jānosaka ar MSY saistītās zvejas izraisītās zivju mirstības apakšējā diapazonā, iespējams, saglabājot 2020. gada KPN apjomu.

               ·Savienība centīsies līdztekus KPN noteikt korektīvus pasākumus, kas izstrādāti reģionalizācijas ietvaros un ko dalībvalstis iesniegušas kā kopīgus ieteikumus, kas īstenojami 2021. gadā.

               ·Abas siļķes zvejas zonas, kurās ieteikta KPN nulles apjomā (7ghk – MSY ieteikums un 5b6b6aN – piesardzīgas pieejas ieteikums), iepriekš tika apzvejotas mazā apjomā, proti, tikai tādā, kas vajadzīgs, lai turpinātu zinātnisko novērtēšanu.  Savienībai būtu jācenšas turpināt šo pieeju ar zinātniski pamatotām KPN/kontrolzvejas KPN iepriekšējiem gadiem atbilstošos līmeņos.

               (c)pamatojoties uz piesardzīgu pieeju, cenšas panākt vienošanos atbilstoši galvenajam ieteikumam, kas sniegts ICES ieteikumu sarakstā ar 43 piesardzīgām KPN;

               ·Piesardzīgas pieejas ieteikumi galvenokārt tiek sniegti par piezvejas sugu krājumiem (saskaņā ar daudzgadu plāniem). Ir daži mērķkrājumi (saskaņā ar daudzgadu plāniem), par kuriem ICES nav varējusi sniegt MSY novērtējumu. Arī par šīm KPN būtu jāvienojas, pamatojoties uz piesardzīgas pieejas ieteikumu.

               ·Nelielam skaitam KPN piemēro daudzgadu piesardzīgas pieejas ieteikumu (piemēram, kaproīdas, jūraslīdaka Ziemeļjūrā un jūraslīdaka rietumu ūdeņos).  Attiecībā uz šīm KPN Savienībai būtu jācenšas panākt KPN stabilitāti attiecīgajos gados. Ņemot vērā ļoti zemo kvotas apguvi attiecīgajās zvejniecībās, Savienība varētu piekrist  mazai KPN (mazākai par ICES ieteikumā norādīto) attiecībā uz trijām brosmes KPN (Ziemeļjūra, 5., 6., 7. apgabals un 1., 12., 14. apgabals).

               ·Menca ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ieteikums par KPN nulles apjomā). Šis krājums ir līdzīgā stāvoklī kā Ķeltu jūras krājums. Piezvejas KPN šajā gadījumā ir pamatota, lai nepieļautu bloķējošo efektu zvejniecībās, galvenokārt pikšas zvejniecībā. Lai zvejas noslodze zvejniecībā arī turpmāk būtu maza, par pikšas KPN ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (MSY ieteikums) būtu jāvienojas atbilstoši pieejai, ko izmanto attiecībā uz pikšu Ķeltu jūrā, proti, FMSY zvejas izraisītas zivju mirstības apakšējā diapazonā, iespējams, saglabājot apjomu.

               (d)cenšas panākt saskaņotību ar Savienības īpašo pieeju, īpaši attiecībā uz dzelkņu haizivs, Ziemeļatlantijas argentīnas un zuša krājumu;

               (e)cenšas panākt, ka tiek apstiprināts un pagarināts aizliegto sugu saraksts, kas laika gaitā izstrādāts, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, īpaši vispārējais aizliegums zvejot dziļūdens haizivis;

               (f)cenšas vienoties ar Apvienoto Karalisti par to, kā pēc atbrīvojumu piemērošanas (de minimis un izdzīvotības atbrīvojumi no pienākuma izkraut visas nozvejas) izdarāmas un piemērojamas saskaņoto KPN korekcijas. Būtu jācenšas panākt pēc iespējas augstāku šādu atbrīvojumu konverģences līmeni;

               (g)cenšas vienoties par to, ka tiek turpināta pieeja, kas izstrādāta Eiropas labraka ziemeļu krājuma saglabāšanai, konkrēti, par to pasākumu īstenošanu, kas iekļauti Zvejas iespēju regulā 2021. gadam, lai nodrošinātu, ka kopējā zvejas noslodze saglabājas atbilstoša ICES sniegtajiem zinātniskajiem ieteikumiem;

               (h)cenšas vienoties par citiem ar KPN funkcionāli saistītiem pasākumiem, ko nosaka saskaņā ar Zvejas iespēju regulu un tādā apmērā, kā paredzēts Zvejas iespēju regulā, konkrēti, lai saglabātu īpašos nosacījumus, kas izklāstīti KPN tabulu zemsvītras piezīmēs, un elastību starp apgabaliem, kas noteikta atbilstoši zvejas iespējām 2020. un 2021. gadam;

               (i)cenšas vienoties par ikgadējo elastību saskaņā ar KZP regulu, konkrēti, tās 15. panta 9. punktu;

               (j)izpētes nolūkā iesaistās diskusijās, lai atvieglotu pietiekamu piekļuvi to sugu zvejas darbību ilgtspējīgai turpināšanai, uz kurām neattiecas kvotas, neskarot ES nostāju, kas jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā, kura saskaņā ar nolīgumu ir kompetenta pieņemt šādus pasākumus;

               (k)izpētes nolūkā iesaistās diskusijās par kvotu nodošanu, kas ir līdzīga kvotu nodošanai starp ES un Norvēģiju, un par kvotu apmaiņas iespējām gada laikā;

               (l)atbalsta pasākumus, ar kuriem izstrādā un veicina tādu instrumentu (tehnoloģiju, informācijas apmaiņas sistēmu, reģistru u. c.) izmantošanu, kas atbalsta un atvieglo nolīguma īstenošanu, un nodrošina, ka tie ir saderīgi ar instrumentiem, kas Savienībā izstrādāti līdzīgiem mērķiem;

               (m)atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt pārredzamību, dialogu un sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām jautājumos, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.

               2. PIELIKUMS

               Kārtība, kādā precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem Pušu sanāksmēs ikgadējā KPN apspriešanā

               Īpaši ņemot vērā pieeju attiecībā uz atsevišķiem krājumiem, pasākumus, kas funkcionāli ir saistīti ar zvejas iespējām, un pārvaldības pasākumus, kam nepieciešama īpaša pieeja, Savienība gūst rezultātus, kas palīdz sasniegt vispārējo mērķi – zvejniecību un jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu pārvaldību saskaņā ar KZP mērķiem – un kas nodrošina trijās dimensijās (vidiskā, ekonomiskā un sociālā) ilgtspējīgas zvejniecības. To darot, Komisija apspriešanās laikā cieši sadarbosies ar Padomi un regulāri informēs Eiropas Parlamentu saskaņā ar LESD 218. panta 9. un 10. punktu.

               Regulāra un pilnīga Padomes iesaistīšanās visā apspriešanās procesā tiks nodrošināta, šajā procesā īstenojot plašu koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju. Tas ietver uz vietas veiktas koordinācijas sanāksmes, prezentācijas, iztaujāšanu un diskusijas, valstu delegāciju pilnīgu iesaistīšanos apspriešanā, arī ES delegācijas sastāvā, kā arī vajadzības gadījumā tehniskas sanāksmes. Sarunu laikā Komisija ņem vērā valstu delegāciju nostāju, kas pausta šajā koordinācijas procesā.

               Apspriešanās un ziņošanas prasība nedrīkst procesuāli kavēt Komisijas ārējās pārstāvības prerogatīvas, nedz arī negatīvi ietekmēt apspriešanās rezultātus. Iepriekš minētajās sadarbības prasībās ņem vērā Komisijas iniciatīvas tiesības.

               Apspriešanās laikā nostājā, kas jāpauž Savienības vārdā, ņem vērā jaunāko zinātnisko un citu relevanto informāciju saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem. Tas būtu pienācīgi jāatspoguļo rakstiskajā protokolā, kurā dokumentēta vienošanās, kas starp Pusēm panākta saskaņā ar TSN FISH.6. pantu notikušās apspriešanās rezultātā.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms rakstiskā protokola parakstīšanas nosūta Padomei informāciju par ierosinātajām Savienības nostājas detaļām, lai tā varētu apstiprināt sīki izklāstītos apspriešanās rezultātus.

               Ja nolīguma Pušu sanāksmju laikā nav iespējams panākt vienošanos par nostājas detaļām attiecībā uz galīgajām KPN vai citiem ar zvejas iespējām funkcionāli saistītiem pasākumiem, arī uz vietas, tad, lai I pielikumā izklāstītajā Savienības nostājā ņemtu vērā jaunus elementus, jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)248 final, 16.6.2020.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozīšanu
            {SWD(2021) 235 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kāda Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē (“SCP”) saistībā ar paredzēto īpašo balsojumu, kas organizējams saskaņā ar Starptautiskā cukura nolīguma (“SCN”) 44. panta 1. punktu, lai Starptautiskās Cukura organizācijas (“SCO”) locekļiem ieteiktu grozīt SCN saskaņā ar rezultātu, kāds panākts 2019. gada jūlijā sāktajās sarunās par tā daļēju pārskatīšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.1992. gada Starptautiskais cukura nolīgums

               1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma mērķis ir nodrošināt ciešāku starptautisko sadarbību cukura un ar cukuru saistītos jautājumos visā pasaulē, izveidot forumu starpvaldību apspriedēm par cukuru un par to, kādā veidā uzlabot pasaules cukura nozares ekonomiku, par to, kā, vācot un sniedzot informāciju par pasaules cukura tirgu un citiem saldinātājiem, atvieglot tirdzniecību un veicināt lielāku pieprasījumu pēc cukura, jo īpaši attiecībā uz netradicionāliem lietojumiem.

               SCN stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī.

               Savienība ir SCN
                  1
                puse. SCN tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK un stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Tas noslēgts uz trim gadiem, proti, līdz 1995. gada 31. decembrim, un kopš tā laika, kā paredzēts tā 45. pantā, tā termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējo reizi SCN tika pagarināts 2019. gada jūlijā
                  2
               , un tas ir spēkā līdz 2021. gada 31. decembrim. Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu Padomes lēmumam par turpmāku SCN pagarināšanu līdz 2023. gada decembrim. Šā priekšlikuma pieņemšanas procedūra turpinās.

               Ņemot vērā nozares nozīmīgumu vairākām dalībvalstīm un Savienības cukura nozares ekonomikai, dalība starptautiskā cukura nolīgumā ir Savienības interesēs.

               2.2.Starptautiskā Cukura padome

               Starptautiskā Cukura padome ir struktūra, kas atbild par visu SCN normu izpildei vajadzīgo funkciju veikšanu. Tā pieņem noteikumus un normas, to vidū SCP un tās komiteju reglamentu un SCO noteikumus par finansēm un personālu. SCP glabā vajadzīgo dokumentāciju un publicē gada ziņojumu un citu informāciju, ja to uzskata par lietderīgu.

               SCN biedriem kopā ir 2000 balsu. Katram SCN biedram ir noteikts balsu skaits, ko katru gadu atbilstoši SCN noteiktiem kritērijiem koriģē. SCP visus lēmumus principā pieņem vienprātīgi, ja vien SCN nav noteikts citādi. Ja vienprātību panākt neizdodas, lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, ja vien SCN nav paredzēts īpašs balsojums.

               2.3.Paredzētais Starptautiskās Cukura padomes akts

               2017. gadā Komisija saņēma Padomes pilnvarojumu
                  3
                SCP ietvaros ar pārējām SCN pusēm sākt sarunas ar mērķi modernizēt Starptautisko cukura nolīgumu un jo īpaši novērst neatbilstību starp SCO biedru balsu sadalījumu un finanšu iemaksām, no vienas puses, un to nosacīto stāvokli pasaules cukura tirgū, no otras puses. 2019. gadā minētais pilnvarojums tika pagarināts un ir spēkā līdz 2021. gada 31. decembrim
                  4
               .

               Starptautiskā Cukura padome 55. sesijā, kas notika 2019. gada 19. jūlijā, nolēma sākt sarunas un tās risināt UNCTAD vadībā. Šīs sarunas attiecās uz daļēju SCN pārskatīšanu galvenokārt šādās trijās jomās: administratīvais budžets un biedru iemaksas saskaņā ar 25. pantu, tāda mērķu, pētījumu, izvērtējumu un pētniecības paplašināšana, lai 1., 32., 33. un 34. panta tvērumā varētu iekļaut citus ar cukuru saistītus produktus (konkrēti, bioetanolu), un noteikumi par izpilddirektora iecelšanu saskaņā ar 23. pantu.

               (a)Administratīvais budžets un biedru iemaksas saskaņā ar 25. pantu

               Pamatojoties uz Padomes pilnvarojumu sarunām, Komisija iesniedza konkrētus priekšlikumus par to, kādi grozījumi izdarāmi 25. pantā, kas reglamentē administratīvā budžeta pieņemšanu un biedru iemaksas. Šā priekšlikuma pamatā bija tas, ka saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem par finanšu iemaksām SCO budžetā Savienības finansiālais ieguldījums kopš 1992. gada gandrīz nav mainījies, lai gan pasaules cukura tirgus un jo īpaši Savienības nosacītais stāvoklis tajā ir mainījušies būtiski. Tā rezultātā Savienība pēdējos gados Starptautiskajā cukura organizācijā ir uzņēmusies nesamērīgi lielu daļu budžeta izmaksu
                  5
                un atbildības. Lai šo situāciju risinātu, Komisija sāka sarunas par pārskatītu aprēķina metodi un efektīvāku atjaunināšanas korekcijas mehānismu. Ierosinātā formula vienādu svaru piešķir šādiem rādītājiem: ražošana, patēriņš, eksports, imports un maksātspēja, un, izmantojot gada korekcijas mehānismu, kura pamatā ir piecu gadu mainīgie vidējie rādītāji, tajā ir ņemtas vērā laika gaitā notiekošas strukturālas pārmaiņas. Lai balsu pašreizējo sadalījumu saskaņotu ar mūsdienu prasībām pasaules cukura tirgū, ir paredzēts pārejas mehānisms, kas ikgadējo balsu skaita maiņu pirmajos piecos gados ierobežo līdz 15 %, bet atlikušajā pārejas periodā – līdz 20 %. Pārejas periods nevar pārsniegt desmit gadus. Komisija Savienības vārdā un atbilstoši piešķirtajam sarunu pilnvarojumam atbalstīja sarunu rezultātā veikto SCN 25. panta grozījumu.

               (b)Mērķu, pētījumu, izvērtējumu un pētniecības paplašināšana, lai 1., 32., 33. un 34. panta darbības tvērumā varētu iekļaut citus ar cukuru saistītus produktus

               Sarunās par SCN daļēju pārskatīšanu citi SCN biedri ierosināja grozīt 1. pantu (“Mērķi”), 32. pantu (“Informācija un pētījumi)”, 33. pantu (“Tirgus izvērtējumi, patēriņš un statistika”) un 34. pantu (“Pētniecība un izstrāde”). Ar šiem grozījumiem ierosinātās izmaiņas paredz:

               (1)vispārējos SCN mērķos iekļaut bioetanolu (1. pants, I nodaļa),

               (2)plašāk interpretēt “informāciju un pētījumus” (32. pants, IX nodaļa), “tirgus izvērtējumu, patēriņu un statistiku” (33. pants, IX nodaļa) un “pētniecību un attīstību” (34. pants, X nodaļa), galvenokārt, lai šādas darbības tiktu attiecinātas arī uz citiem ar cukuru saistītiem produktiem (konkrēti, uz bioetanolu).

               Komisija ES vārdā un atbilstoši piešķirtajam sarunu pilnvarojumam šos grozījumus atbalstīja, jo, iekļaujot bioetanolu, vispārējais SCN mērķis, kas izklāstīts SCN 1. pantā, nemainīsies.

               Šā punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie grozījumi tika plaši apspriesti, un vienprātība par to galīgo formulējumu tika panākta SCP 57. sesijā 2020. gada novembrī.

               (c)Noteikumi par izpilddirektora iecelšanu saskaņā ar 23. pantu

               2020. gada decembrī Brazīlija ierosināja grozīt SCN 23. pantu jeb noteikumus par izpilddirektora iecelšanu. Galvenās izmaiņas, kas ar šo grozījumu ieviestas, skar izpilddirektora pilnvaru ierobežošanu līdz diviem termiņiem. Patlaban ne SCN IV nodaļā, ne arī tā administratīvo noteikumu IX nodaļā neviens no šiem aspektiem nav aplūkots. Lai arī šis grozījums iesniegts pēc saskaņotā termiņa, proti, 2020. gada 31. janvāra, ES atbalstīja šā grozījuma iekļaušanu SCN pašreizējā daļējā pārskatīšanā, jo tā mērķis ir uzlabot Starptautiskās Cukura organizācijas darbību un palīdzēt sasniegt tās modernizācijas vispārējo mērķi. Par šā grozījuma galīgo formulējumu, kā arī par tā iekļaušanu SCN pašreizējā daļējā pārskatīšanā Starptautiskā Cukura padome panāca vienošanos 58. sesijā 2021. gada jūnijā.

               Lai visi iepriekš minētie grozījumi, par kuriem panākta vienošanās sarunās par SCN daļēju pārskatīšanu, stātos spēkā, tie būtu jāpieņem saskaņā ar SCN 44. pantā izklāstīto procedūru: “Padome ar īpašu balsojumu var ieteikt biedriem izdarīt grozījumu šajā nolīgumā. Padome var noteikt laiku, pēc kura katrs biedrs par grozījuma pieņemšanu paziņo depozitāram. Grozījums stājas spēkā 100 dienas pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumus par pieņemšanu no biedriem, kuriem saskaņā ar 11. pantu ir vismaz divas trešdaļas no visu biedru kopējā balsu skaita, kā noteikts 25. pantā, vai vēlākā datumā, ko Padome ar īpašu balsojumu var būt noteikusi. Padome var noteikt termiņu, kurā katrs biedrs paziņo depozitāram par grozījuma pieņemšanu, un, ja līdz šim brīdim grozījums nav stājies spēkā, to uzskata par atsauktu. Padome sniedz depozitāram informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu, vai saņemtie pieņemšanas paziņojumi ir pietiekami, lai grozījums būtu spēkā.”

               Ievērojot minēto pantu, Starptautiskā Cukura padome nākamajā sesijā, kas paredzēta 2021. gada 26. novembrī:

               ·ieteiks biedriem Starptautisko cukura nolīgumu grozīt vienprātīgi vai tad, ja vienprātība nav panākta, izmantot īpašu balsojumu,

               ·apstiprinās grozījuma īstenošanas grafiku vienprātīgi vai tad, ja vienprātība nav panākta, izmantos īpašu balsojumu. SCO sekretariāts ir ierosinājis grafiku grozījumu procedūras īstenošanai saskaņā ar 44. pantu un tam, kā SCN grozījumi, kas izriet no sarunām par SCN daļēju pārskatīšanu, stājas spēkā. Ierosinātais grafiks tika iesniegts Starptautiskajai Cukura padomei 58. sesijā 2021. gada 18. jūnijā. Sesijas laikā neviens biedrs iebildumus pret ierosināto īstenošanas grafiku neizvirzīja.

               Iepriekš minētā ierosinātā īstenošanas grafika galvenie starpposma mērķi ir šādi:

               ·biedri paziņojumu par grozījumu pieņemšanu iesniegs depozitāram līdz 2023. gada 30. jūnijam. Šāds termiņš ierosināts, lai biedriem dotu pietiekami daudz laika izpildīt visu konstitucionālo procedūru, kas vajadzīga SCN grozījuma apstiprināšanai.

               ·Ja depozitārs paziņojumu par grozījumu pieņemšanu ir saņēmis no biedriem, kuriem ir vismaz divas trešdaļas no kopējā balsu skaita, grozījumi stājas spēkā 2023. gada 31. oktobrī. Tas ir 123 dienas pēc datuma, kad saņemts paziņojums par grozījumu pieņemšanu (proti, pēc 2023. gada 30. jūnija). Biedrs, kurš līdz minētajai dienai paziņojumu par grozījumu pieņemšanu nav nosūtījis, vairs netiek uzskatīts par nolīguma pusi.

               ·Ja radīsies iepriekš aprakstītā situācija, biedri pārskatīto balsu sadalījumu apstiprinās, ņemot vērā grozītajā SCN 25. pantā iekļauto jauno aprēķina formulu un finanšu iemaksu, kura 2024. gadam5 tiks noteikta 2023. gadā SCP otrajā sesijā, kas notiks 2023. gada novembra pēdējā nedēļā vai decembra pirmajā nedēļā.

               ·Grozītais SCN stāsies spēkā 2024. gada 1. janvārī. Šī diena sakrīt ar jaunāko SCN pagarinājumu, kas aptver laikposmu no 2022. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim (jāapstiprina SCP 2021. gada 26. novembra sesijā
                  6
               ).

               ·Ja līdz 2023. gada 31. oktobrim depozitārs paziņojumus par pieņemšanu saņem tikai no biedriem, kuriem ir mazāk kā divas trešdaļas no kopējā balsu skaita, grozījums nestājas spēkā un 1992. gada Starptautiskais cukura nolīgums paliek negrozīts.

               Šāds grafiks atbilst SCN 44. panta noteikumiem.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šā lēmuma mērķis ir lūgt Padomi pilnvarot Komisiju, lai tā Savienības vārdā SCP 59. sesijā, kas notiks 2021. gada 26. novembrī, balsotu par ieteikumu SCO locekļiem grozīt SCN saskaņā ar rezultātu, kāds panākts sarunās par SCN daļēju pārskatīšanu. Grozītā SCN projektā ir iekļautas izmaiņas 1., 25., 23., 32., 33. un 34. pantā, kuras izriet no sarunām par SCN daļēju pārskatīšanu (sīkāku informāciju skatīt 2.3. punkta a), b) un c) apakšpunktā).

               Savienības interesēs nepārprotami ir reformēt SCO tā, lai to vēl ciešāk pietuvinātu praksei, kādu Savienība rosina citās starptautiskās preču organizācijās, kā arī salāgotu ar pārmaiņām, kuras kopš 1992. gada notikušas pasaules cukura tirgū. Šai reformai būtu jāpanāk pārredzamība tādos jautājumos kā biedru atbildība balsošanā un to finanšu iemaksas. Tas, ka tiek formulēti skaidri noteikumi attiecībā uz izpilddirektora iecelšanu un tiek ierobežoti viņa pilnvaru termiņi, atbilst Savienības mērķim modernizēt SCN, savukārt etanola oficiāla iekļaušana SCO mērķos un darba programmā saskaņo tā saturu ar jau pastāvošo praksi.

               Turklāt šā lēmuma mērķis ir lūgt Padomei pilnvarot Komisiju, lai tā Savienības vārdā SCP 59. sesijā, kas notiks 2021. gada 26. novembrī, balsotu par īstenošanas grafiku, kurā skaidri izklāstīti dažādie starpposma mērķi, kas saistīti ar SCN grozījumu, un kurā paredzēts, ka grozījums stājas spēkā ne vēlāk kā 2024. gada 1. janvārī.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punkts paredz lēmumus, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ar paredzēto Starptautiskās Cukura padomes aktu tiks grozīts Starptautiskais cukura nolīgums, kas ir Savienībai saistošs starptautisks nolīgums. Tāpēc paredzētajam aktam ir juridiskas sekas.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Starptautiskajā cukura nolīgumā noteikto institucionālo sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku (lauksaimniecības produktu tirdzniecību).

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Starptautiskās Cukura padomes aktu tiks grozīts Starptautiskais cukura nolīgums, šis akts pēc pieņemšanas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0286 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ir puse 1992. gada Starptautiskā cukura nolīgumā (“SCN”), ko ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK
                  8
               1 noslēgusi Savienība, un ir Starptautiskās Cukura organizācijas (“SCO”) locekle.

               (2)Saskaņā ar SCN 8. pantu Starptautiskā Cukura padome veic vai nodrošina visas funkcijas, kuras nepieciešamas SCN noteikumu izpildei. Ievērojot SCN 13. pantu, visi Starptautiskās Cukura padomes lēmumi principā tiek pieņemti vienprātīgi. Ja vienprātību panākt neizdodas, lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, ja vien SCN nav paredzēts īpašs balsojums.

               (3)Saskaņā ar SCN 25. pantu SCO locekļiem kopā ir 2000 balsu. Katram SCO loceklim ir noteikts balsu skaits, ko katru gadu atbilstoši SCN noteiktiem kritērijiem koriģē.

               (4)Tomēr SCO locekļu balsu sadalījums, kas nosaka arī locekļa finanšu iemaksu SCO budžetā, vairs neatspoguļo patieso situāciju pasaules cukura tirgū.

               (5)Saskaņā ar SCN noteikumiem par finanšu iemaksām SCO budžetā Savienības daļa kopš 1992. gada ir palikusi nemainīga, lai gan pasaules cukura tirgus un jo īpaši Savienības nosacītais stāvoklis tajā ir būtiski mainījušies. Tā rezultātā Savienība pēdējos gados ir Starptautiskajā Cukura organizācijā uzņēmusies nesamērīgi lielu daļu budžeta izmaksu un atbildības.

               (6)Komisija ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2242
                  9
               2 ir saņēmusi Padomes pilnvarojumu Starptautiskās Cukura padomes ietvaros sākt sarunas ar pārējām SCN pusēm, lai modernizētu Starptautisko Cukura nolīgumu un jo īpaši novērstu neatbilstību starp SCO locekļu balsu sadalījumu un finanšu iemaksām, no vienas puses, un to nosacīto stāvokli pasaules cukura tirgū, no otras puses. Minētais pilnvarojums ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/2136
                  10
               3 ir pagarināts līdz 2021. gada 31. decembrim.

               (7)Pamatojoties uz saņemto pilnvarojumu, Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu iesaistīties sarunās ar SCO dalībvalstīm un iesniegusi konkrētus priekšlikumus grozījumiem SCN 25. pantā, kas reglamentē administratīvā budžeta un locekļu iemaksu pieņemšanu. Starptautiskā Cukura padome 55. sesijā, kas notika 2019. gada 19. jūlijā, nolēma vēl pirms nākamās sanāksmes 2019. gada novembrī sākt sarunas par SCN daļēju pārskatīšanu un tās risināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) vadībā.

               (8)Pēc vairāku SCO locekļu pieprasījuma Starptautiskā Cukura padome nolēma, ka papildus SCN 25. panta pārskatīšanai, ko ierosinājusi Savienība, ir jārisina oficiālas sarunas arī par citām SCN jomām, jo īpaši par tā 1. pantā paredzētajiem mērķiem, par 32., 33. un 34. pantā paredzētajām SCO darba prioritātēm un par 23. pantā paredzētajiem izpilddirektora iecelšanas noteikumiem. Par grozījumu galīgo formulējumu attiecībā uz minētajiem pantiem Starptautiskā Cukura padome vienojās 57. sesijā 2020. gada novembrī un 58. sesijā 2021. gada jūnijā.

               (9)Visi grozījumi, par kuriem šajās sarunās panākta vienošanās, būtu jāpieņem saskaņā ar SCN 44. pantā noteikto procedūru. Ievērojot minēto pantu, Starptautiskā Cukura padome var ar īpašu balsojumu ieteikt SCO locekļiem grozīt Starptautisko cukura nolīgumu. Savienībai kā Starptautiskās Cukura padomes biedrei saskaņā ar SCN 7. pantu vajadzētu būt iespējai piedalīties šajā īpašajā balsojumā ar mērķi ieviest procedūru SCN institucionālās sistēmas grozīšanai.

               (10)Saskaņā ar SCN daļējās pārskatīšanas īstenošanas grafiku īpašais balsojums, ko organizē, izpildot SCN 44. pantu, un kas iesaka biedriem grozīt Starptautisko cukura nolīgumu, tiks īstenots Starptautiskās Cukura padomes 59. sesijā, kura paredzēta 2021. gada novembrī.

               (11)Tāpēc ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Cukura padomes 59. sesijā, jo Starptautiskā cukura nolīguma grozīšana ar mērķi atspoguļot tā daļējas pārskatīšanas sarunu rezultātu ir Savienības interesēs,

               (12)Turklāt ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Cukura padomes 59. sesijā attiecībā uz grafiku minētā SCN grozījuma īstenošanai, jo Savienības interesēs ir šo grozījumu īstenot vēlākais 2024. gada 1. janvārī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz īpašo balsojumu, kurš saskaņā ar 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma 44. pantu notiks Starptautiskās Cukura padomes 59. sesijā 2021. gada 26. novembrī, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        DATUMS: 12.7.2021.

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA:

                        14 20 03 06 – Starptautiskās organizācijas un nolīgumi

                        APROPRIĀCIJAS:

                        B2021 6 300 000 EUR

                        2.

                        NOSAUKUMS:

                        Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā Starptautiskajā Cukura padomē jāieņem attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozīšanu

                        3.

                        JURIDISKAIS PAMATS: Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu

                        4.

                        MĒRĶI:

                        Noteikt nostāju, kas Savienības vārdā Starptautiskajā Cukura padomē (“SCP”) jāieņem saistībā ar īpašo balsojumu, kas saskaņā ar Starptautiskā cukura nolīguma (“SCN”) 44. panta 1. punktu jāveic, lai ieteiktu Starptautiskās Cukura organizācijas (“SCO”) locekļiem grozīt SCN saskaņā ar rezultātu, kas izriet no 2019. gada jūlijā sāktajām sarunām par tā daļēju pārskatīšanu. Pārskatīšana galvenokārt attiecas uz pārskatīto aprēķina metodi un efektīvāku korekcijas mehānismu, un paredzES budžeta izmaksu daļu un atbildību saskaņā ar SCO pielāgot mūsdienu prasībām.

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        12 MĒNEŠU PERIODS

                           (milj. EUR)

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS

                        2021

                        (milj. EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS

                        2022

                        (milj. EUR)

                        5,0

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                        5.1

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTU

                        2023 (milj. EUR)

                        5.0.1

                        APLĒSTIE IZDEVUMI

                        5.1.1

                        APLĒSTIE IEŅĒMUMI

                        5.2

                        APRĒĶINA METODE:

                        6.0

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        JĀ

                        6.1

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        -

                        6.2

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                        -

                        6.3

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        JĀ

                        PIEZĪMES:

                        Priekšlikumam var būt finansiālas sekas no 2024. gada, bet patlaban tās nevar izteikt skaitļos. Savienības finansiālā ieguldījuma daļa atšķirsies atkarībā no galīgā balsu skaita, kas Eiropas Savienībai piešķirts pēc vienošanās par grozījumiem. Visticamāk, ES daļa samazināsies.

                     (1)

                        Padomes Lēmums 92/580/EEK (1992. gada 13. novembris) (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/1251 (2019. gada 15. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu (OV L 195, 23.7.2019., 18. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 322, 7.12.2017., 29. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/2136 (2019. gada 5. decembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 324, 13.12.2019., 3. lpp.).

                     (5)

                        Katra biedra finansiālo iemaksu SCO gada budžetā aprēķina, izmantojot balsu skaitu, ko nosaka saskaņā ar 25. pantu, kopā ar summu uz vienu balsi.

                     (6)

                        Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu Padomes lēmumam par turpmāku SCN nolīguma pagarināšanu līdz 2023. gada decembrim. Šā priekšlikuma pieņemšanas procedūra turpinās.

                     (7)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)
                  1
                        Padomes Lēmums 92/580/EEK (1992. gada 13. novembris) par 1992. gada Starptautiskā cukura līguma parakstīšanu un noslēgšanu (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

                     (9)
                  2
                        Padomes Lēmums (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 322, 7.12.2017., 29. lpp.).

                     (10)
                  3
                        Padomes Lēmums (ES) 2019/2136 (2019. gada 5. decembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 324, 13.12.2019., 3. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPadomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozīšanu
            {SWD(2021) 235 final}

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem īpašajā balsojumā Starptautiskās Cukura padomes (“SCP”) 59. sesijā, ir balsot šādi:

               (a)Starptautiskās Cukura organizācijas locekļiem ieteikt grozīt Starptautisko cukura nolīgumu (“SCN”), lai atspoguļotu izmaiņas, kas izriet no sarunām par CSN daļēju pārskatīšanu un attiecas uz tā 1., 23., 25., 32., 33. un 34. pantu;

               (b)apstiprināt grafiku, par kuru panākta vienošanās SCP 58. sesijā 2021. gada jūnijā un kurā noteikts termiņš dažādajiem SCN 44. pantā izklāstītās procedūras posmiem;

               (c)saskaņā ar b) punktā minēto grafiku īstenojot a) punktā minēto grozījumu, nodrošināt, ka grozījums stājas spēkā ne vēlāk kā 2024. gada 1. janvārī.

               Bez Padomes papildu lēmuma, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, par tehniskiem pielāgojumiem citos SCP dokumentos Savienības pārstāvji Starptautiskajā Cukura padomē var vienoties tad, ja šie pielāgojumi izriet no pirmās daļas a) punktā minētā grozījuma.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas atkārtoti sasauktajā sešdesmit trešajā sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas atkārtoti sasauktajā 63. sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti ANO 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām. Ir paredzēts, ka Narkotisko vielu komisijas 63. sesija atkārtoti tiks sasaukta 2020. gada 3. un 4. decembrī.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1. ANO 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām

               Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu (“Konvencija par narkotiskajām vielām”)
                  1
               , mērķis ir starptautiski saskaņotas rīcības ceļā apkarot narkomāniju. Pastāv divi iejaukšanās un kontroles veidi, kas viens otru papildina. Pirmkārt, tās nolūks ir ierobežot narkotisko vielu glabāšanu, lietošanu, tirdzniecību, izplatīšanu, importu, eksportu, izgatavošanu un ražošanu, atļaujot to tikai medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem. Otrkārt, starptautiskas sadarbības ietvaros, kuras nolūks ir kavēt un atturēt narkotiku tirgotājus, tiks apkarota nelegāla narkotiku tirdzniecība.

               ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  2
                izveido starptautisku sistēmu psihotropo vielu kontrolei. Tā radās kā atbilde uz narkotisko vielu dažādošanos un izplatīšanos un ieviesa kontroles pasākumus attiecībā uz virkni sintētisko narkotiku atbilstīgi to ļaunprātīgas lietošanas potenciālam, no vienas puses, un to terapeitiskajai vērtībai, no otras puses.

               Visas ES dalībvalstis ir konvencijas puses, bet Savienība nav.

               2.2.Narkotisko vielu komisija

               Narkotisko vielu komisija (CND) ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) komisija, un tās funkcijas un pilnvaras citstarp ir izklāstītas abās konvencijās. Tā sastāv no 53 ANO dalībvalstīm, ko ievēlējusi ECOSOC. 2020. gada decembrī 12 dalībvalstis būs CND locekles ar tiesībām balsot
                  3
               . Savienībai CND ir novērotājas statuss.

               2.3.Plānotais Narkotisko vielu komisijas akts

               CND, pamatojoties uz ieteikumiem, ko tai sniedz Pasaules Veselības organizācija (PVO), kuru konsultē tās ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos (ECDD), regulāri groza vielu sarakstu, kas pievienots konvencijām.

               PVO 2019. gada 24. janvārī ANO ģenerālsekretāram
                  4
                iesniedza sešus ieteikumus, kas tika izstrādāti pēc ECDD 41. sanāksmē veiktās kritiskās analīzes attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām.

               2020. gada 4. martā
                  5
                CND nolēma balsojumu par ieteikumiem atlikt uz atkārtoti sasaukto 63. sesiju, kas notiks Vīnē 2020. gada 3. un 4. decembrī.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē Savienības tiesību aktu narkotiku kontroles jomā darbības jomu visās dalībvalstīs. Padomes 2004. gada 25. oktobra Pamatlēmuma 2004/757/TI, ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā
                  6
                (“Pamatlēmums”), 1. panta 1. punktā noteikts, ka pamatlēmumā “narkotiskā viela” ir viela, uz kuru attiecas Konvencija par narkotiskajām vielām vai Konvencija par psihotropajām vielām, un ikviena no pamatlēmuma pielikumā uzskaitītajām vielām. Tāpēc Pamatlēmums attiecas uz vielām, kas uzskaitītas sarakstos, kuri pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē kopīgos ES noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē. Tas nav atkarīgs no tā, vai attiecīgajai vielai jau ir noteikti kontroles pasākumi visā Savienībā.

               Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām, kas bija ECDD 41. sanāksmes kritiskās analīzes un sešu PVO 2019. gada 24. janvārī sniegto ieteikumu priekšmets, pašlaik starptautiskā līmenī tiek piemēroti kontroles pasākumi vai nu saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām, vai arī ar Konvenciju par psihotropajām vielām:

               –“Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi” ir iekļauti Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Turklāt “Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi” ir arī iekļauti Konvencijas par narkotiskajām vielām IV sarakstā, kurā iekļautās vielas tiek uzskatītas par īpaši bīstamām.

               –Dronabinols (delta-9-tetrahidrokanabinols) ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               –Tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēri) ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām I sarakstā.

               –“Indijas kaņepju ekstrakti un tinktūras” ir iekļauti Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               –“Kanabidiola preparātiem” tiek piemēroti kontroles pasākumi saskaņā ar ierakstu “Indijas kaņepju ekstrakti un tinktūras” Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               –“Indijas kaņepju un dronabinola farmaceitiskajiem preparātiem” tiek piemēroti kontroles pasākumi kā preparātiem, kas izgatavoti uz Indijas kaņepju bāzes, saskaņā ar Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu vai kā preparāti, kuros izgatavošanai izmanto sintētisko delta-9-tetrahidrokanabinolu, saskaņā ar Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstu.

               Komisijas priekšlikuma par Savienības nostāju pamatā ir pierādījumi. Tajā ir izmantota informācija no pieejamajiem dokumentiem, kas sagatavoti PVO ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos sanāksmēm, un atbildes, kuras saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām CND 4. un 5. starpsesiju sanāksmē 2019. gada 24. jūnijā un 2019. gada 23. septembrī sniedza PVO, Starptautiskā Narkotiku kontroles padome (INCB) un ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC)
                  7
               , un INCB veiktā PVO ieteikumu ietekmes analīze
                  8
                un tematiskās diskusijas, ko 25.–26. jūnijā un 24.–25. augustā organizēja CND
                  9
               . Tajā arī ņemtas vērās Narkotiku jautājumu horizontālajā darba grupā notikušās dalībvalstu viedokļu apmaiņas un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbs šajā jomā.

               Komisijas priekšlikumā par Savienības nostāju ir ierosināts atbalstīt tikai dažus PVO ieteikumus, kas atspoguļo zinātnes atziņu izmaiņas šajā sakarībā un neradītu būtiskas izmaiņas minēto vielu kontrolē.

               No otras puses, nav skaidrs, kāda juridiskā un praktiskā ietekme un sekas radīsies vairāku ieteikumu rezultātā saistībā ar jauniem kontroles pasākumiem vai to trūkumu. Tāpēc Komisijas priekšlikumā par Savienības nostāju tiek ieteikts iebilst pret šiem ieteikumiem.

               Ir nepieciešams, ka Savienība nosaka savu nostāju CND sanāksmei, kad CND tiek lūgta pieņemt lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā. Dalībvalstīm, kas kļūs par CND loceklēm 2020. gada decembrī, šajā komisijā kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, būtu jāpauž šī nostāja, ņemot vērā ierobežojumus, kuri saistīti ar Savienības novērotājas statusu. Lai arī Savienība nav šo konvenciju puse, tai tomēr ir ekskluzīva kompetence šajā jomā.

               Tādēļ Komisija iesniedz priekšlikumu par Savienības nostāju, kas dalībvalstīm, kuras 2020. gada decembrī ir CND locekles, jāpauž Eiropas Savienības vārdā atkārtoti sasauktajā CND 63. sesijā par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Šī ir sestā reize, kad Komisija iesniedz šādu Savienības nostājas priekšlikuma projektu
                  10
               . Padome ir apstiprinājusi Savienības nostājas
                  11
               , un tas ir ļāvis Eiropas Savienībai iepriekšējās CND sanāksmēs paust vienotu viedokli par vielu iekļaušanu starptautiskajos sarakstos, jo dalībvalstis, kuras ir CND locekles, balsoja atbilstoši apstiprinātajai Savienības nostājai.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  12
               . Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  13
               .

               CND ir “ar nolīgumu izveidota struktūra” minētā panta nozīmē, jo tā ir struktūra, kuru ir izveidojusi ECOSOC, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcija, un kurai ir uzticēti konkrēti uzdevumi saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām.

               CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā ir “lēmumi ar juridiskām sekām” LESD 218. panta 9. punkta nozīmē. Saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām CND lēmumi automātiski kļūst saistoši, ja vien viena no pusēm lēmumu noteiktajā termiņā nav nosūtījusi pārskatīšanai ECOSOC
                  14
               . ECOSOC lēmumi šajā jautājumā ir galīgi. Arī CND lēmumiem par vielu iekļaušanu sarakstos ir juridiskas sekas attiecībā uz ES tiesību sistēmu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā to, ka tie spēj būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI. Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē šā ES tiesību instrumenta darbības jomu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz narkotiku nelegālu tirdzniecību.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts, kas nelegālu narkotiku tirdzniecību nosaka par vienu no noziegumiem ar pārrobežu dimensiju un pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai nelegālas narkotiku tirdzniecības jomā.

               4.3.Valstu atšķirīgās nostājas

               Dānijai ir saistošs Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI, kuru piemēro līdz 2018. gada 22. novembrim un kura 1. pantā ir noteikts, ka “narkotiskā viela” ir ikviena no vielām, uz kurām attiecas vai nu Konvencija par narkotiskajām vielām, vai Konvencija par psihotropajām vielām.

               Tā kā CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstos ietekmē tos kopīgos noteikumus nelegālās narkotiku tirdzniecības jomā, kuri ir saistoši Dānijai, tad Dānija piedalās tā Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāapstiprina Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā.

               4.4.Secinājums

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē budžetu.

               2020/0296 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas atkārtoti sasauktajā sešdesmit trešajā sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu
                  15
                (“Konvencija par narkotiskajām vielām”), stājās spēkā 1975. gada 8. augustā.

               (2)Ievērojot Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. pantu, Narkotisko vielu komisija var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos. Izmaiņas sarakstos tā var veikt tikai saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumiem, taču tā var arī nolemt, ka PVO ieteiktās izmaiņas neveiks.

               (3)ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  16
                stājās spēkā 1976. gada 16. augustā.

               (4)Ievērojot Konvencijas par psihotropajām vielām 2. pantu, Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz PVO ieteikumiem, var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos vai svītrošanu no tiem. Tai ir plaša rīcības brīvība ņemt vērā ekonomiskos, sociālos, juridiskos, administratīvos un citus faktorus, taču tā nevar rīkoties patvaļīgi.

               (5)Izmaiņas abu konvenciju sarakstos tieši ietekmē narkotiku kontroles jomā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu. Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI
                  17
                attiecas uz vielām, kas uzskaitītas minēto konvenciju sarakstos. Tādējādi jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē kopīgos Savienības noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē.

               (6)Narkotisko vielu komisijai tās atkārtoti sasauktajā sešdesmit trešajā sesijā, kas notiks 2020. gada 3. un 4. decembrī Vīnē, jāpieņem lēmumi par Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām, kurām, pamatojoties uz Konvenciju par narkotiskajām vielām vai Konvenciju par psihotropajām vielām, jau tiek piemēroti kontroles pasākumi.

               (7)Savienība nav attiecīgo ANO konvenciju puse. Tai ir novērotājas statuss Narkotisko vielu komisijā, kuras locekles ar tiesībām balsot 2020. gada decembrī būs divpadsmit dalībvalstis
                  18
               . Tāpēc ir nepieciešams pilnvarot dalībvalstis paust Savienības nostāju par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām, jo lēmumi par vielu iekļaušanu starptautiskajos konvenciju sarakstos ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (8)PVO 2019. gada 24. janvārī
                  19
                iesniedza sešus ieteikumus, kas tika izstrādāti pēc tās ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos (“PVO ekspertu komiteja ”) 41. sanāksmē veiktās kritiskās analīzes attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām. Šo ieteikumu mērķis nav atļaut Indijas kaņepju un Indijas kaņepēm radniecīgu vielu lietošanu izklaides nolūkā.

               (9)PVO ekspertu komitejas veiktais novērtējums liecina, ka Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi netiek uzskatīti par vielām, kurām būtu tāda pati negatīvā ietekme kā citām Konvencijas par narkotiskajām vielām IV sarakstā iekļautajām vielām. Turklāt ir konstatēts, ka Indijas kaņepju preparātiem ir ārstnieciskais potenciāls mazināt sāpes un citus veselības traucējumus, piemēram, epilepsiju un spastiskumu, kas saistīts ar multiplo sklerozi.

               (10)PVO uzskatīja, ka Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi būtu jāiekļauj tāda kontroles līmeņa sarakstā, kura novērstu kaitējumu, ko izraisa Indijas kaņepju lietošana, bet tajā pašā laikā tā neradītu šķēršļus piekļūt Indijas kaņepēm radniecīgiem preparātiem, to pētniecībai un izstrādei medicīniskas pielietošanas nolūkā. Tādējādi PVO secināja, ka Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu iekļaušana IV sarakstā neatbilst kritērijiem, kas piemērojami narkotiskajām vielām, kuras iekļaujamas IV sarakstā.

               (11)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt Indijas kaņepēm un Indijas kaņepju sveķiem piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Ieteikumā pienācīgi ņem vērā zinātnes attīstību šajā jomā kopš Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu pirmās iekļaušanas Konvencijā par narkotiskajām vielām. Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu svītrošana no Konvencijas par narkotiskajām vielām IV saraksta būtu lietderīga, lai gūtu vairāk kolektīvo zināšanu gan par Indijas kaņepju ārstniecisko lietderību, gan arī ar tām saistīto kaitējumu.

               (12)Tāpēc Savienības nostājai vajadzētu būt šādai: svītrot Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķus no Konvencijas par narkotiskajām vielām IV saraksta.

               (13)PVO ekspertu komitejas veiktais novērtējums liecina, ka delta-9-tetrahidrokanabinols un tā aktīvais stereoizomērs dronabinols, jo īpaši nelikumīgi iegūtos augstas tīrības atvasinājumos, var radīt negatīvu ietekmi, atkarību un nelabvēlīgas lietošanas potenciālu, kas ir vismaz tikpat liels kā Indijas kaņepēm, kuras ir iekļautas Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Viela, kuras nelabvēlīgas lietošanas varbūtība un kuras negatīvā ietekme ir līdzīga kā vielai, kas jau ir iekļauta Konvencijā par narkotiskajām vielām, parasti būtu jāiekļauj tajā pašā sarakstā. Tā kā delta-9-tetrahidrokanabinola nelabvēlīgas lietošanas varbūtība un tās negatīvā ietekme ir līdzīga, šī viela atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (14)Turklāt PVO saprata, ka delta-9-tetrahidrokanabinola klasificēšana saskaņā ar to pašu konvenciju un iekļaušana tajā pašā sarakstā, kurā ir iekļautas Indijas kaņepes, t. i., Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ievērojami atvieglotu saskaņā ar konvencijām noteikto kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs. Tāpēc PVO ieteica delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, svītrot tos no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta.

               (15)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt delta-9-tetrahidrokanabinolam un tā aktīvajam stereoizomēram dronabinolam piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Tas varētu arī atvieglot kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs.

               (16)Tāpēc Savienības nostājai vajadzētu būt šādai: iekļaut delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot tos no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta.

               (17)PVO ekspertu komitejas veiktais novērtējums liecina, ka tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabiola izomēri), kas ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām I sarakstā, nerada nelabvēlīgas lietošanas risku un negatīvu ietekmi, kura līdzīga ietekmei, kas saistīta ar delta-9-tetrahidrokanabinolu, taču, ņemot vērā to, ka ikviens no sešiem izomēriem ir ķīmiski līdzīgs delta-9-tetrahidrokanabinolam, ir ļoti grūti nošķirt jebkuru no šiem sešiem izomēriem no delta-9-tetrahidrokanabinola, izmantojot standarta ķīmiskās analīzes metodes. Turklāt minēto sešu izomēru iekļaušana tajā pašā konvencijā un tajā pašā sarakstā, kurā ir iekļauts delta-9-tetrahidrokanabinols, t. i., Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, atvieglotu starptautiskas kontroles pasākumu piemērošanu delta-9-tetrahidrokanabinolam, kā arī palīdzētu dalībvalstīm īstenot kontroles pasākumus valstu līmenī. Tāpēc PVO ieteica tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus) iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ja Narkotisko vielu komisija (CND) pieņems Komisijas ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, svītrot to no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta.

               (18)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt tetrahidrokanabinolam (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēriem) piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Tas atbilst labāka regulējuma principiem un varētu sekmēt kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs.

               (19)Tāpēc Savienības nostājai vajadzētu būt šādai: iekļaut tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus) Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ja CND pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot to no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta.

               (20)Lai nodrošinātu saskaņotību, iekļaujot sarakstos delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu, kā arī tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus), un izvairītos no riska, ka katru no šīm vielām varētu iekļaut sarakstā saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām, kā arī Konvenciju par psihotropajām vielām, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai kopējā balsojumā paust Savienības nostāju par šīm vielām.

               (21)PVO ekspertu komitejas veiktais novērtējums liecina, ka Indijas kaņepju ekstraktu un tinktūru psihoaktīvās īpašības, kā tās norādītas Konvencijā par narkotiskajām vielām, būtībā atšķiras tāpēc, ka minētajos ekstraktos un tinktūrās ir atšķirīga delta-9-tetrahidrokanabinola koncentrācija. Dažiem Indijas kaņepju ekstraktiem un tinktūrām, kuriem nepiemīt psihoaktīvas īpašības un kuri satur galvenokārt kanabidiolu, ir daudzsološi ārstnieciskie pielietojumi. Tas, ka dažādiem preparātiem ar atšķirīgu delta-9-tetrahidrokanabinola koncentrāciju ir noteikti kontroles pasākumi saskaņā ar vienu un to pašu ierakstu “Ekstrakti un tinktūras” un to pašu sarakstu, rada grūtības atbildīgajām iestādēm, kuras īsteno kontroles pasākumus valstīs. Turklāt preparātu definīcija saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām var attiekties uz visiem produktiem, kas ir Indijas kaņepju “ekstrakti un tinktūras”, tos traktējot kā Indijas kaņepju “preparātus” un arī — ja tiktu atbalstīts komitejas ieteikums dronabinolu pārcelt uz Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu — kā dronabinola un tā stereoizomēru “preparātus”. Tāpēc PVO ieteica ekstraktus un tinktūras svītrot no Konvencijas par narkotiskajām vielām I saraksta.

               (22)Pēc šā ieteikuma izdošanas
                  20
                PVO sniegtajā informācijā, kā arī Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes (INCB) veiktajā šā ieteikuma ietekmes analīzē
                  21
                ir paskaidrots, ka šis ieteikums neietver izmaiņas Indijas kaņepju ekstraktiem un tinktūrām piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmenī un ka nav sagaidāms, ka šis ieteikums ietekmēs dalībvalstu kontroles un/vai ziņošanas pienākumus. Turklāt izmaiņas nodrošinās lielāku noteiktību to produktu kontrolē, kuri atvasināti, neizmantojot šķīdinātāju, bet izmantojot karstumu un spiedienu.

               (23)Tāpēc Savienības nostājai vajadzētu būt šādai: balsot par ieteikumu svītrot “ekstraktus un tinktūras” no Konvencijas par narkotiskajām vielām I saraksta.

               (24)PVO ekspertu komitejas veiktais novērtējums liecina, ka kanabidiols ir atrodams Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu sastāvā, taču tam nepiemīt psihoaktīvas īpašības un tas nerada nelabvēlīgas lietošanas un atkarības risku. Tam nav būtiskas negatīvas ietekmes. Turklāt ir pierādīts, ka kanabidiolam ir efektīva iedarbība, ārstējot dažus refraktārus epilepsijai raksturīgus traucējumus, kas sākušies bērnībā.

               (25)PVO norādīja, ka zāles, kurām nav psihoaktīvas ietekmes un kuras tiek ražotas kā Indijas kaņepju auga preparāti, satur delta-9-tetrahidrokanabinola zīmes, un atzina, ka dažām dalībvalstīm var rasties grūtības veikt delta-9-tetrahidrokanabinola ķīmisko analīzi ar 0,15 % precizitāti. Tāpēc PVO ieteica Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā iekļaut šādu zemsvītras piezīmi: “Preparātiem, kas satur galvenokārt kanabidiolu un ne vairāk kā 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola, nepiemēro starptautiskus kontroles pasākumus.”

               (26)Tomēr minētais ieteikums pazeminātu pašreizējo kontroles pasākumu līmeni minētajiem preparātiem, trūkst pietiekama zinātniska pamatojuma 0,2 % robežvērtības noteikšanai, ieteikuma formulējums neizslēdz iespēju, ka radīsies atšķirīgas interpretācijas par to, kā aprēķināt 0,2 % robežvērtību, un tehnisko un administratīvo spēju dēļ pasākuma tehniskā īstenošana būs sarežģīta. Atšķirīgu noteikumu piemērošana kanabidiolam nekā citiem kanabinoīdiem neatbilst esošajai konvenciju sarakstu struktūrai. Ieteikums tā izstrādātajā redakcijā nesniedz nepieciešamo juridisko noteiktību un nav piemērots risinājums attiecībā uz kanabidiolu.

               (27)Tāpēc Savienības nostājai vajadzētu būt šādai: balsot pret ieteikumu iekļaut zemsvītras piezīmi par “preparātiem, kas satur galvenokārt kanabidiolu un ne vairāk kā 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola” ierakstā par Indijas kaņepēm un Indijas kaņepju sveķiem Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (28)Turklāt, ņemot vērā kanabidiola iespējamos vērtīgos lietojuma veidus, piemēram, veselības, kosmētikas un pārtikas nozarē, kā arī kaņepju rūpnieciskās audzēšanas ekonomisko un vides potenciālu, PVO tiek aicināta steidzami ierosināt pārskatītu ieteikumu ar mērķi pieņemt lēmumu par atbilstošu starptautisko kontroles pasākumu līmeni attiecībā uz kanabidiolu, tai skaitā iespēju atbrīvot to no šādas kontroles.

               (29)PVO ekspertu komitejas veiktais novērtējums liecina, ka zāles, kas satur delta-9-tetrahidrokanabinolu, nav saistītas ar nelabvēlīgas lietošanas un atkarības problēmām, un tās netiek novirzītas lietošanai nemedicīniskā nolūkā. Turklāt PVO atzina, ka šādu preparātu sastāvs ir veidots tā, lai tos nevarētu lietot nelabvēlīgi, un nav pierādījumu par to faktisko nelabvēlīgo lietošanu vai negatīvo ietekmi tādā mērā, kas pamatotu pašreizējo kontroles pasākumu līmeni, kurš tiek saistīts ar Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu, vai kontroles līmeni, kas tiek saistīts ar Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstu. Tāpēc PVO ieteica “preparātus, kas iegūti ķīmiskā sintēzē vai kā Indijas kaņepju preparāti, kuru sastāvs ir kā farmaceitiskiem preparātiem ar vienu vai vairākām citām sastāvdaļām un tādā veidā, ka delta-9-tetrahidrokanabinolu nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, vai tā ieguve radītu risku sabiedrības veselībai”, iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām III sarakstā.

               (30)Tomēr minētā ieteikuma formulējums attiecībā uz “farmaceitiskiem” preparātiem nav balstīts ne uz vienu terminu, kas definēts Konvencijā par narkotiskajām vielām. Turklāt minētais ieteikums varētu radīt papildu normatīvo slogu dalībvalstīm, kurām, lai nodrošinātu ieteikuma vienveidīgu piemērošanu, būtu jādefinē šajā ieteikumā izmantotie jēdzieni un būtu jāpārliecinās par to, vai attiecībā uz katru produktu ir izpildīts nosacījums “nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem”.

               (31)Tāpēc Savienības nostājai vajadzētu būt šādai: balsot pret ieteikumu iekļaut “preparātus, kas iegūti ķīmiskā sintēzē vai kā Indijas kaņepju preparāti, kuru sastāvs ir kā farmaceitiskiem preparātiem ar vienu vai vairākām citām sastāvdaļām un tādā veidā, ka delta-9-tetrahidrokanabinolu (dronabinolu) nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, vai tā ieguve radītu risku sabiedrības veselībai” Konvencijas par narkotiskajām vielām III sarakstā.

               (32)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijā, jo lēmumi par Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķiem radniecīgu vielu iekļaušanu dažādos sarakstos varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Pamatlēmumu 2004/757/TI.

               (33)Savienības nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               (34)Pamatlēmums 2004/757/TI ir saistošs Dānijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (35)Pamatlēmums 2004/757/TI ir saistošs Īrijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas dalībvalstīm Savienības vārdā ir jāapstiprina Narkotisko vielu komisijā tās atkārtoti sasauktajā sešdesmit trešajā sesijā 2020. gada 3. un 4. decembrī, kad minētā struktūra tiek aicināta pieņemt lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kura grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām, vai svītrošanu no šiem sarakstiem, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (2)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (3)

                        Kopš 2020. gada 1. janvāra CND locekles ar tiesībām balsot ir šādas 12 dalībvalstis: Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Polija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . 2020. gada 5. augustā PVO nosūtīja vēstuli ANO ģenerālsekretāra birojam, lai precizētu, ka frāze “satur delta-9-tetrahidrokanabinolu (dronabinolu)” būtu jāuzskata par daļu no ieteikuma par Indijas kaņepju un dronabinola farmaceitiskiem preparātiem teksta.

                     (5)

                        CND Lēmums 63/14.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp., kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. novembra Direktīvu (ES) 2017/2103, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (OV L 305, 21.11.2017., 12. lpp.).

                     (7)

                        Sk. 2019. gada 26. novembrī sniegto jautājumu un atbilžu apkopojumu:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        PVO ieteikumu attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām ietekmes uz starptautisko narkotiku kontroles sistēmu analīze, 2020. gada 15. jūnijs, INCB sekretariāts.

                     (9)

                        Vēl viena tematiskā sanāksme ir paredzēta 2020. gada 6.–7. oktobrī, lai apspriestu PVO ieteikumus attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepju sveķiem. CND starpsesiju sanāksme ir paredzēta 8. oktobrī, lai pabeigtu diskusijas par visiem ieteikumiem.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 un COM(2019) 631.

                     (11)

                        Apstiprinātas Padomē attiecīgi 2017. gada 7. martā, 2018. gada 27. februārī, 2019. gada 5. martā un 2020. gada 17. februārī.

                     (12)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (13)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (14)

                        Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. panta 7. punkts; Konvencijas par psihotropajām vielām 2. panta 7. punkts.

                     (15)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (16)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (17)

                        Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).

                     (18)

                        Kopš 2020. gada 1. janvāra CND locekles ar tiesībām balsot ir šādas 12 dalībvalstis: Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Polija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (20)

                        Sk. 2019. gada 26. novembrī sniegto jautājumu un atbilžu apkopojumu:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        PVO ieteikumu attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām ietekmes uz starptautiskās narkotiku kontroles sistēmas kontroles prasībām analīze, 2020. gada 15. jūnijs, INCB sekretariāts.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas atkārtoti sasauktajā sešdesmit trešajā sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas dalībvalstīm, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs attiecībā uz izmaiņām vielu kontroles darbības jomā, jāieņem Narkotisko vielu komisijas atkārtoti sasauktajā sešdesmit trešajā sesijā 2020. gada 3. un 4. decembrī:

               (1)Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi ir jāsvītro no Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām IV saraksta
                  1
               .

               (2)dronabinols (delta-9-tetrahidrokanabinols) ir jāiekļauj Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, jāsvītro no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta;

               (3)ja CND pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēri) ir jāiekļauj Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, jāsvītro no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta;

               (4)termins “ekstrakti un tinktūras” ir jāsvītro no Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I saraksta;

               (5)zemsvītras piezīmi “Preparātiem, kas satur galvenokārt kanabidiolu un ne vairāk kā 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola, nepiemēro starptautiskus kontroles pasākumus” neiekļauj ierakstā par Indijas kaņepēm un Indijas kaņepju sveķiem Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā; PVO tiek aicināta steidzami ierosināt pārskatītu ieteikumu ar mērķi pieņemt lēmumu par atbilstošu starptautisko kontroles pasākumu līmeni attiecībā uz kanabidiolu, tai skaitā iespēju atbrīvot to no šādas kontroles;

               (6)preparātus, kas iegūti ķīmiskā sintēzē vai kā Indijas kaņepju preparāti, kuru sastāvs ir kā farmaceitiskiem preparātiem ar vienu vai vairākām citām sastāvdaļām un tādā veidā, ka delta-9-tetrahidrokanabinolu (dronabinolu) nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, vai tā ieguve radītu risku sabiedrības veselībai, neiekļauj Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām III sarakstā.

               Lai nodrošinātu saskaņotību, iekļaujot vielas sarakstos, un izvairītos no riska, ka vienu vielu varētu iekļaut sarakstā saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām, kā arī Konvenciju par psihotropajām vielām, dalībvalstis var piekrist kopējam balsojumam par ieteikumu attiecībā uz dronabinolu un tetrahidrokanabinolu.

                     (1)

                        tie joprojām ir iekļauti minētās konvencijas I sarakstā.