				|

		52013PC0812

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs /* COM/2013/0812 final - 2013/0398 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Lauksaimniecības produktu un
lauksaimniecības pārtikas produktu ražošana un tirdzniecība ir
svarīga Eiropas Savienības priekšrocība. Veidojot aptuveni
18 % no pasaules eksporta un 20 % no pasaules importa, Savienība
kopā ar Amerikas Savienotajām Valstīm var pretendēt uz
pirmo vietu starp lauksaimniecības produktu importētājiem un
eksportētājiem. Eiropas pārstrādes
rūpniecībā lauksaimniecības pārtikas ražošana ir
pirmajā vietā; tā veido 13,5 % no darbvietu skaita un
12,9 % no apgrozījuma. Šo rūpniecības nozari veido
310 000 uzņēmumi, no kuriem 99,1 % ir MVU[1]. Gadu gaitā nozare
Eiropā ir vērsta uz to pārstrādāto produktu
kvalitāti un pievienoto vērtību, kuri Eiropā un arī
pasaulē tiek aizvien vairāk novērtēti. Šo produktu
vērtība veido vairāk nekā divas trešdaļas no visa ES
lauksaimniecības eksporta, un šai vērtībai ir vēl ļoti
liels pieauguma potenciāls.
Ir ļoti svarīgi, lai Eiropas
lauksaimniecība un ar to cieši saistītā lauksaimniecības
pārtikas rūpniecība saglabātu un palielinātu to
konkurētspēju un to tirgus daļas gan iekšējā
tirgū, gan eksportā, ievērojot ES saistības starptautisko
tirdzniecības attiecību jomā. Tomēr Eiropas lauksaimniecība
patlaban atrodas daudz sīvākas konkurences apstākļos, jo
īpaši tirgu globalizācijas dēļ. Šai tendencei būtu
jāsaglabājas nākamajos gados, arī ņemot vērā
iespējamo Dohas raunda sarunu noslēgšanos un divpusējos un
reģionālos nolīgumus, par kuriem pašlaik norit sarunas. Lai gan
šie nolīgumi bieži vien ir bijuši bažu objekts, tie var arī
radīt nozīmīgas iespējas šai nozarei.
Tomēr iekšējā tirgū tikai
neliela Eiropas patērētāju daļa apzinās tos
pūliņus, ko pielikuši Eiropas lauksaimnieki, lai piegādātu
augstas kvalitātes, veselīgus un drošus produktus. Tikai 14 %
eiropiešu atpazīst to produktu logotipus, kuriem piešķirts
aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) vai aizsargāts
ģeogrāfiskās izcelsmes nosaukums (AĢIN), kas ir Eiropas
kvalitātes galvenās shēmas, ko ieviesusi Savienība. Tas
pats saistībā ar eksportu; pūliņi attiecībā uz
ieguldījumu tirdzniecībā attālākos tirgos ir uzdevums
nozarei, kuru galvenokārt veido MVU, pat mikrouzņēmumi.
Šī situācija, protams, ir
izaicinājums Eiropas lauksaimniekiem, taču tā arī paver
iespējas, kuras efektīvi jāatbalsta, jo īpaši izmantojot Kopīgās
lauksaimniecības politikas instrumentus. Jo Eiropas lauksaimnieku
panākumi būs atkarīgi no viņu spējas palielināt
savu tirgus daļu un ļaut ārkārtīgi
konkurētspējīgajai pārtikas rūpniecībai
saglabāt nozīmīgo vietu ES ekonomikas un tirdzniecības
sistēmā.
Šajā kontekstā nepieciešama moderna
un vērienīga veicināšanas politika, kura ir guvusi
mācību no tām veicināšanas programmām, kuras
īstenotas līdz šim un ir papildu posms kopējās lauksaimniecības
politikas modernizācijā. Mērķis ir atbalstīt
lauksaimniecības nozari, jo īpaši MVU un ražotāju
organizācijas, kas ir šīs nozares pamats. lai tie varētu sniegt
lielu un dinamisku ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē
visā Savienībā un jo īpaši lauku apvidos. Tam nepieciešama
pārstrukturēta veicināšanas politika tās labuma
guvējiem (valsts vai Eiropas ražotāju, profesionālās un
starpnozaru organizācijas), kurai ir papildu līdzekļi un
kurā iekļautas dažādas pieejas gan attiecībā uz
iekšējo tirgu, gan trešo valstu tirgiem.
Šā priekšlikuma finansējums, kuram
paredzēts pakāpenisks, taču ievērojams līdzekļu
piešķīrums veicināšanas pasākumiem, tiks veikts to summu
robežās, kas jau paredzētas ES kopējai lauksaimniecības
politikai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Šie izdevumi
ir aprēķināti, par pamatu ņemot iespējas, kas
jāizmanto trešās valstīs, pieaugošā pieprasījuma
rezultātā, piemēram Āzijā, kur līdz
2050. gadam tikai valstīs, kuras ir ASEAN[2]locekles, sagaidāms
lauksaimniecības produktu imports par vairāk nekā
17 miljardiem dolāru[3].
Papildus pieaugošajam pieprasījumam jo
īpaši no jaunietekmes tirgiem, kuri jau ir ļoti svarīgi ES
lauksaimniecības un pārtikas produktu eksportam, mūsu
piekļuve tirgum kopumā uzlabosies, kad daudzās
pašreizējās pārrunas par tirdzniecību būs pabeigtas.
Jau notiekošajās sarunās par brīvās tirdzniecības
nolīgumiem pārstāvēti tirgi, kuru pašreizējā
vērtība lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozarē ir
aptuveni EUR 35 miljardi gadā. Pieprasījuma pieaugums un
tirdzniecības būtisko elementu liberalizācija, izmantojot
šīs sarunas, acīmredzot ļaus šo skaitli ievērojami
palielināt. Piemēram, līdz 2027. gadam vērienīgs
brīvās tirdzniecības nolīgums ar Amerikas Savienotajām
Valstīm varētu palielināt lauksaimniecības ražojumu
eksportu no ES par aptuveni 15 % (par EUR 1,7 miljardiem gadā
vairāk) un pārstrādāto lauksaimniecības produktu
eksportu par 45 % (par EUR 13,4 miljardiem vairāk gadā)[4] Attiecībā uz
Japānu vērienīga brīvās tirdzniecības
nolīguma gadījumā lauksaimniecības pārtikas produktu
eksports ilgtermiņā pieaugtu par 137 % (par EUR 5,9 miljardiem
vairāk gadā)[5].
Tātad runa ir par stratēģisku
un strukturējošu iespēju Eiropas lauksaimniecības pārtikas
nozarei, kura jāizmanto, pateicoties vērienīgai un jaunai
politikai, ņemot vērā Eiropas MVU nozīmi šajā
nozarē. Šiem uzņēmumiem nepieciešams atbalsts, zināšanas un
stimuls, lai izmantotu šīs lielās iespējas. Tam nepieciešama
vērienīga politika, kas atbilstu šai iespējai. Summas, kas
iekļautas šajā priekšlikumā, ļaus ticami īstenot šo politiku
nākamajos gados.
Vispārīga informācija
Kopējā lauksaimniecības
politika (KLP) padara iespējamu Eiropas lauksaimniecības un
lauksaimniecības pārtikas nozares potenciāla izmantošanu.
Pašlaik norisinās reformu process, kas dos iespēju šai politikai
pēc 2013. gada pilnvērtīgi veicināt
stratēģiju "Eiropa 2020" gudrai, noturīgai un
iekļaujošai izaugsmei, atbalstot lauksaimniecību kā avotu
nodrošinātībai ar pārtiku, ilgtspējīgai dabas resursu
izmantošanai un lauku apvidu dinamismam. Vienlaikus nepieciešams reformēt
informācijas un veicināšanas politiku attiecībā uz lauksaimniecības
produktiem, kas ir viens no KLP instrumentiem.
KLP instrumentam – Eiropas lauksaimniecības produktu
veicināšanas politikai – jāturpina "Kopējās
lauksaimniecības politikas (KLP) 2020. gada perspektīvā"
mērķi un jo īpaši mērķis stiprināt Eiropas
lauksaimniecības konkurētspēju gan iekšējā tirgū,
gan trešās valstīs, izvirzot šādus īpašos mērķus:
–
palielināt patērētāju
zināšanas par Eiropas lauksaimniecības produktu sevišķajām
īpašībām;
–
attīstīt un atvērt jaunus tirgus
Eiropas lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un
trešās valstīs;
–
uzlabot politikas efektivitāti un
lietderību.
Saistībā ar KLP Savienības
atbalsts informācijai par lauksaimniecības produktiem un to
veicināšana ir pieaudzis. Līdz 2000. gadam informācijas un
veicināšanas pasākumi bija paredzēti nozares līmenī.
2000. gadā ar nozari saistītie pasākumi tika iekļauti
horizontālā shēmā. No 2000. gada līdz
2007. gadam šie pasākumi tika pārvaldīti atbilstoši
divām atsevišķām regulām, viena – par iekšējo tirgu,
bet otras mērķis bija trešās valstis.[6] No 2008. gada abas pieejas
tika apvienotas vienotā horizontālā shēmā (Padomes
Regula (EK) Nr. 3/2008[7]
un Komisijas Regula EK Nr. 501/2008[8])
bez nozīmīgiem grozījumiem saturā.
Priekšlikuma mērķi
Šā priekšlikuma mērķi ir
ļaut īstenot informācijas un veicināšanas pasākumus
iekšējā tirgū un trešās valstīs, kas nepieciešami
lauksaimniecības nozarei, lai tā varētu atrisināt
daudzās problēmas, ar kurām tā saskaras pieaugošas konkurences
un tirgu atvērtības situācijā. Eiropas
lauksaimniecības panākumi būs atkarīgi no tās
spējas palielināt savu tirgus daļu un ļaut
ārkārtīgi konkurētspējīgajai pārtikas
rūpniecības nozarei (pārtikas ķēde veido 6 % no
Savienības IKP) saglabāt nozīmīgu vietu Savienības
ekonomikas un tirdzniecības sistēmā.
Pasākumi notiks atbilstīgi Eiropas
informācijas un veicināšanas stratēģijai, kas nosaka
prioritātes attiecībā uz tirgiem, produktiem vai
vēstījumiem, kuri jāizceļ (piemēram, produktiem ar
augstu pievienoto vērtību), ņemot vērā sarunas par
brīvās tirdzniecības nolīgumu, ienesīgākos
tirgus, un tādējādi izvairoties no līdzekļu
sadrumstalotības un izkliedētības. No šā priekšlikuma tiek
sagaidīta to pasākumu samēra pārskatīšana, kuru
mērķis ir trešās valstis.
Lai palielinātu to pasākumu skaitu
un kvalitāti saskaņā ar 2020. gada KLP reformu, kas mudina
lauksaimniekus strukturēties, shēmu padarīt pieejamu jauniem
labuma guvējiem, piemēram, ražotāju organizācijām.
Tāpat arī jāmeklē
lielākā ieguldījumu atdeve no šiem pasākumiem un
jāparedz stingra sistēma attiecībā uz iespējām
norādīt produktu vai preču zīmju izcelsmi kā
galvenā vispārējā vēstījuma ilustrāciju,
izceļot Eiropas lauksaimniecības produktiem raksturīgās
īpašības.
Programmas, ko iesnieguši dažādu
dalībvalstu ekonomikas dalībnieki, ievērojami palielina Eiropas
pievienoto vērtību, tās izceļ Eiropas lauksaimniecības
produktu daudzveidību, un reforma atbalstīs šīs programmas.
Komisijas iniciatīvas, piemēram,
augsta līmeņa tirdzniecības misijas vai dalība
starptautiskas nozīmes gadatirgos, veicina jaunu tirgu atvēršanu
Eiropas lauksaimniecības produktiem.
Priekšlikumā paredzēts
attīstīt jaunus tehniskā atbalsta dienestus, kas domāti
ieinteresētajām personām, sekmējot informācijas
apmaiņu par informācijas un veicināšanas pasākumiem vai
labu praksi un padarot iespējamu viņu kompetences
attīstību.
Tā mērķis cita starpā ir
vienkāršot informācijas un veicināšanas politikas
pārvaldību. Tajā izteikts priekšlikums Komisijai būt
aktīvākai daudzvalstu programmu pārvaldībā, lai
atvieglotu to izveidi un īstenošanu. Dalībvalsts un Komisijas attiecīgie
uzdevumi pasākumu uzraudzībā un kontrole jāpadara
skaidrāki, lai izvairītos no dublēšanas un ilgstošām
procedūrām. Tiek piedāvāta atlase tikai Komisijas
līmenī.
Visbeidzot, katram pasākumam sekos
sistemātisks ietekmes novērtējums, lai apstiprinātu, ka
izvirzītie mērķi tiešām ir sasniegti. Tiks ieviesta
novērtēšanas sistēma, lai, izmantojot ar stratēģijas
mērķiem saistītu kopēju rādītāju kopumu,
saskaņā ar kopējo KLP uzraudzības un novērtēšanas
sistēmu, izmērītu veicināšanas politikas rezultātus.
ES pievienotā vērtība
Lauksaimniecības politika ir Eiropas
politika. Dalībvalstis 28 lauksaimniecības politiku vietā
apvieno resursus, lai veidotu kopēju Eiropas politiku ar kopīgu
budžetu. Lauksaimniecība ir vienīgā nozare, kuru regulē
kopēja politika un kurā kopīgi noteikumi, tostarp tie, kas
attiecas uz veicināšanu, ir paredzēti Līgumā.
Pašreizējai KLP reformai ir jāizpaužas visos šīs politikas
instrumentos.
Konkrēti, vienotā tirgū
pasākumam ES līmenī būs liels sviras efekts, lai a) atvieglotu
vispārīgas informācijas programmu ieviešanu, kuras, ņemot
vērā to raksturu, dalībvalstis vai uzņēmumi pilda maz
un vēl mazāk pašreiz, ekonomiskās krīzes
situācijā un b) īstenotu daudzvalstu programmas, kas sniedz
dalībvalstīm pieredzes apmaiņas iespēju un ir apjomradītu
ietaupījumu avots.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Notika plaša apspriešanās ar
ieinteresētajām personām. Zaļā grāmata, ko
Komisija laida klajā 2011. gada 14. jūlijā,
izraisīja debates, kuru rezultāti tika paziņoti konferences par
veicināšanu dalībniekiem, ko 2011. gada novembrī bija
noorganizējusi Eiropas Savienības Polijas prezidentūra. Padome
2011. gada decembrī pieņēma secinājumus par Zaļo
grāmatu. Eiropas Parlaments 2012. gada 20. novembrī
pieņēma rezolūciju, pēc tam, kad Komisija bija
pieņēmusi paziņojumu par šo tematu. Apspriešanās notika
arī Padomdevējā komitejā veicināšanas jautājumos
un ekspertu grupā par KLP vienkāršošanu šo grupu sanāksmēs
2012. gada martā.
Pašreizējās shēmas
izvērtēšana
Eiropas Komisijas pasūtītais
novērtējums, ko veica ārējais konsultants, ir
publicēts 2012. gada janvārī. Šajā
novērtējumā sniegts pašreizējās shēmas
vispārīgs un neatkarīgs novērtējums. Tajā
pētīta ES informācijas un veicināšanas politikas
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem piemērotība
un efektivitāte atbilstīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 3/2008
izvirzītajiem mērķiem un tās saskaņotību ar citiem
veicināšanas pasākumiem, kas īstenoti saistībā ar KLP.
Analīze attiecas uz laikposmu no 2002. gada līdz
2010. gadam.
Ietekmes novērtējums
Pamatojoties uz pašreizējā
politiskā regulējuma novērtējumu un nākotnē
paredzamo problēmu un vajadzību analīzi, ietekmes
novērtējumā izvērtēta un salīdzināta trīs
dažādu scenāriju ietekme. Šie reformas scenāriji tika
izstrādāti atbilstīgi trijiem selektīviem scenārijiem,
kas izrietēja no publiskās apspriešanas un dažādo
ieinteresēto personu nostājas, proti, mērķtirgus(‑i),
Eiropas veicināšanas stratēģijas esība vai tās
neesība un, visbeidzot, noteikumi attiecībā uz
privātām preču zīmēm un produktu izcelsmi. Tika
formulēti trīs scenāriji, lai ietekmētu lēmuma
pieņemšanu.
• Uzlabotā status quo
scenārijs attiecas uz ierobežotu veicināšanas politikas
pieņemšanu. Šajā scenārijā tiek atzīta
veicināšanas politikas pievienotā vērtība un ir centieni
labot konstatētos trūkumus, lai politiku vienkāršotu un
padarītu pieejamāku, lai labuma guvēji varētu gūt
vislielāko labumu no piedāvātajiem instrumentiem un lai
viņiem palīdzētu atbilstošs tehniskais atbalsts.
• Mērķa scenārijs, kurā
papildus kārtībai, kas sniegtas uzlabotā status quo
scenārijā, piedāvā labāku pasākumu
mērķu noteikšanu iekšējā un ārējā
tirgū, izstrādājot un ieviešot stratēģiju. Tas
arī veicina dažādu dalībvalstu ekonomikas dalībnieku
sadarbību (nododot daudzvalstu programmas tiešai pārvaldībai).
Turklāt šī stratēģija ļaus paplašināt to produktu
un tēmu loku, uz kurām attiecas veicināšanas shēma.
Visbeidzot, šajā scenārijā ir ieteikums labāk izmantot
produktu izcelsmes un preču zīmju norādes (piemēram,
preču zīmes uz reklāmkarogiem).
• Tikai trešām valstīm
paredzētais scenārijs ir tikpat vērienīgs
attiecībā uz politikas rezultātu kā mērķa
scenārijs, taču tieši Komisijas (ievērojot atlases
stratēģiju) pārvaldītos veicināšanas pasākumus
koncentrē tikai attiecībā uz trešām valstīm. Šajā
scenārijā ir iekļauti uzlabotā status quo
scenārijā piedāvātie uzlabošanas elementi. Turklāt
papildus vispārējai veicināšanai shēma attiektos arī
uz atsevišķu privātu preču zīmju tirdzniecības
veicināšanas pasākumiem un to varētu attiecināt uz
paplašinātu produktu un tēmu sarakstu.
Uzlabotā status quo scenārijs
šķiet pārāk maz vērsts uz pasākumiem ar lielu
pievienoto vērtību Eiropas Savienībai, bet tikai trešām
valstīm paredzētais scenārijs ir pārāk riskants
situācijā, kad zināšanu līmenis par lauksaimniecības
produktiem Eiropā ir zems, mērķa scenārijs turpretī
saskaņā ar ietekmes analīzi ir vislīdzsvarotākais
scenārijs, lai noteiktu tādas veicināšanas shēmas robežas,
kas vairāk vērsta uz nozaru un lauksaimniecības tirgu
ekonomiskās izaugsmes nepieciešamību, vienlaikus uzlabojot Eiropas
patērētāju zināšanas, saskaroties ar aizvien plašāku
produktu klāstu.
3.           Shēmas pārvaldība
Pašlaik shēma tiek pārvaldīta,
īstenojot dalīto pārvaldību (galvenie izdevumi, kas
saistīti ar programmu īstenošanu) un tiešo pārvaldību
(Komisijas ierosinātie informācijas un veicināšanas
pasākumi). Šīs regulas rezultātā vajadzētu sasniegt
vispārēju un nozīmīgu īstenoto pasākumu skaita
pieaugumu un tātad izdevumu pieaugumu, gan īstenojot dalīto
pārvaldību, gan tiešo pārvaldību, īpaši pieaugot to
pasākumu proporcijai, kas tiek pārvaldīti, īstenojot tiešo
pārvaldību, ko izraisa daudzvalstu programmu pāreja uz šo
pārvaldības veidu, lai sekmētu to īstenošanu.
Par pamatu ņemot izmaksu lietderības
analīzi, Komisija var lemt par visu pārvaldības uzdevumu vai to
daļas nodošanu izpildaģentūrai, ievērojot Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[9] 62. pantu. Komisijas
paziņojumā "Budžets stratēģijai „Eiropa 2020"[10], Komisija ierosināja vairāk
izmantot pastāvošās izpildaģentūras.
Šajā kontekstā un atbilstīgi
Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003[11]
3. panta 4. punkta noteikumiem un atbilstīgi Regulas (ES)
Nr. xxx/xxxx par KLP finansēšanu, pārvaldību un
uzraudzību[12]
[KLP horizontālā regula] 6. panta g) punktam Komisijas
nodoms ir dažus uzdevumus saistībā ar informācijas un
veicināšanas programmu tiešo pārvaldību, jo īpaši
attiecībā uz daudzvalstu programmām un vienkāršu programmu
priekšlikumu novērtēšanu nodot pastāvošai
izpildaģentūrai, lai sniegtu labākas kvalitātes
pakalpojumus un palielinātu ES pamanāmību saistībā ar
tās informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem.
4.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Juridiskais pamats
Priekšlikuma pamatā ir Līguma par
Eiropas Savienības darbību 42. pants un 43. pants.
Subsidiaritātes princips un
proporcionalitātes princips
·      Subsidiaritātes princips
ES veicināšanas un informācijas
politika lietderīgi papildina un stiprina dalībvalstu īstenotos
pasākumus, galvenokārt popularizējot produktu tēlu ES un
trešo valstu patērētāju vidū, jo īpaši
attiecībā uz pārtikas produktu kvalitāti,
uzturvērtību un nekaitīgumu, kā arī ražošanas
metodēm. Palīdzot atvērt jaunus tirgus trešās valstīs,
šai darbībai ir arī sviras efekts uz valsts un privātajām
iniciatīvām.
Priekšlikums ir ES un dalībvalstu
dalītā kompetencē un ir saskaņā ar
subsidiaritātes principu.
·      Proporcionalitātes princips
Tā kā pieaug tirdzniecības
liberalizācija, tostarp lauksaimniecības un pārtikas produktu
tirdzniecības liberalizācija, ES dalībvalstu un trešo valstu
savstarpējās tirdzniecības attiecības paplašinās
aizvien vairāk. Šajā kontekstā un ņemot vērā KLP
orientāciju uz tirgu, regula par informācijas un veicināšanas
pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem
iekšējā tirgū un trešās valstīs ir būtisks
instruments, kas ir saskaņā ar PTO Nolīguma par
lauksaimniecību jauno satvaru.
Tāpēc ES pienākums ir
veicināt ES lauksaimniecības produktu augstas kvalitātes
standartus un sekmēt kopīgas veicināšanas pasākumu
programmas, kurās iesaistītas vairākas ES valstis vai
vairākas lauksaimniecības nozares.
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu.
5.           IETEKME UZ BUDŽETU
Attiecībā uz pašreizējo
situāciju, priekšlikumā paredzēta pakāpeniska, taču
ievērojama budžeta piešķīrumu palielināšana
informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz
lauksaimniecības produktiem (no EUR 61,5 milj. 2013. gada
budžetā līdz EUR 200 milj. 2020.gadā). Sīkāki dati par
priekšlikuma ietekmi uz budžetu sniegti finanšu pārskatā. Priekšlikumā
attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS) no 2014. gada
līdz 2020. gadam attiecībā uz pirmo KLP pīlāru
iekļauti tiešie maksājumi un saistītie izdevumi par
pasākumiem, kas saistīti ar tirgu. Piesardzības nolūkā
Komisija ir ņēmusi vērā Eiropadomes 2013. gada
8. februāra secinājumus par DFS. Ar nosacījumu, ka tiek
pieņemta regula par DFS, informācijas un veicināšanas
pasākumi tiks finansēti no summas, par kuru vienojusies Eiropadome.
2013/0398 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par informācijas un veicināšanas
pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem
iekšējā tirgū un trešās valstīs
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu un
43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[13],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[14],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 3/2008[15]
Savienība drīkst veikt informācijas un veicināšanas
pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un to
ražošanas veidu, kā arī uz dažiem pārtikas produktiem uz
lauksaimniecības produktu bāzes iekšējā tirgū un
trešās valstīs.
(2)       Šo pasākumu
mērķis ir stiprināt Eiropas lauksaimniecības
konkurētspēju gan iekšējā tirgū, gan trešās
valstīs, paaugstinot patērētāju zināšanu līmeni
par Savienības lauksaimniecības produktu un no lauksaimniecības
produktiem ražotu produktu izcilību, kā arī attīstot un
atverot jaunus tirgus. Šie pasākumi lietderīgi papildina un
pastiprina dalībvalstu veiktos pasākumus.
(3)       Ņemot vērā gan
gūto pieredzi, gan lauksaimniecības nozares un tirgu
attīstības perspektīvas gan Savienībā, gan ārpus
tās, būtu jāpārskata ar Regulu (EK) Nr. 3/2008
noteiktā shēma un tā jāpadara efektīvāka un
saskanīgāka. Tādēļ būtu lietderīgi atcelt
Regulu (EK) Nr. 3/2008 un aizstāt to ar jaunu.
(4)       Ievērojot konkurences
noteikumus, pasākumi attiecībā uz iekšējo tirgu
jāierobežo līdz informācijas pasākumiem par Savienības
lauksaimniecības ražošanas veidu specifiku vai par tēmām, kas
svarīgas Savienībai, piemēram, Eiropas kvalitātes
shēmas, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012[16]
(5)       Ir jāparedz arī
pasākumi attiecībā uz Savienības produktu autentiskuma
vērtības izcelšanu, lai uzlabotu patērētāju
zināšanas par autentisku produktu labajām īpašībām,
salīdzinājumā ar produktu imitāciju vai viltojumiem; tas
ievērojami veicinās zināšanas gan Savienībā, gan
arī trešās valstīs par simboliem, norādēm un
saīsinājumiem, kas pierāda atbilstību Eiropas
kvalitātes shēmām, kas noteiktas ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.
(6)       Savienība eksportē
galvenokārt gatavus lauksaimniecības produktus, tostarp arī
lauksaimniecības produktus, uz kuriem neattiecas Līguma par Eiropas
Savienības darbību ("Līgums") I pielikums.
Tāpēc būtu jāizveido informācijas un veicināšanas
shēma dažiem pārtikas produktiem, kuri ražoti no
lauksaimniecības produktiem saskaņā ar citām
kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) shēmām,
piemēram, Eiropas kvalitātes shēmas, kurās jau
paredzēti noteikumi attiecībā uz šiem produktiem.
(7)       Informācija par Eiropas
vīniem un to reklamēšana ir viens no galvenajiem pasākumiem
saistībā ar atbalstu vīnkopības nozarei, kas paredzēts
KLP. Tāpēc būtu
jāierobežo tāda vīna atbilstība, uz kuru attiecas
informācijas un veicināšanas pasākumi saistībā ar
pašreizējo shēmu, to attiecinot tikai uz gadījumu, kad vīns
ir saistīts ar kādu citu lauksaimniecības vai pārtikas
produktu.
(8)       Laikposmā no
2001. gada līdz 2011. gadam tikai 30 % no budžeta, kas
paredzēts informācijas un veicināšanas pasākumiem
atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 3/2008, bija paredzēti trešām
valstīm, lai gan šiem tirgiem ir liels pieauguma potenciāls.
Būtu jāparedz īpaša kārtība, lai sekmētu – ar
mērķi sasniegt 75 % no lēstajām izmaksām –
vairāk informācijas un veicināšanas pasākumu
īstenošanu attiecībā uz Savienības lauksaimniecības
produktiem trešās valstīs, jo īpaši, izmantojot pastiprinātu
finansiālo atbalstu.
(9)       Lai nodrošinātu
īstenoto informācijas un veicināšanas pasākumu ietekmi, tie
būtu jāparedz saistībā ar informācijas un
veicināšanas programmām. Līdz šim šīs programmas iesniedza
profesionālās vai starpnozaru profesionālās organizācijas.
Lai palielināto piedāvāto pasākumu skaitu un
kvalitāti, būtu jāpaplašina labuma guvēju loks,
iekļaujot ražotāju organizācijas. Turklāt Komisijai
jābūt iespējai paplašināt šīs programmas,
īstenojot pasākumus pēc pašas iniciatīvas, jo īpaši ar
mērķi sekmēt jaunu tirgu atvēršanu.
(10)     Informācijas un
veicināšanas pasākumiem, ko līdzfinansē Savienība,
jāsniedz īpaša Eiropas dimensija. Šajā nolūkā un lai
izvairītos no līdzekļu izkliedētības un palielinātu
Eiropas pamanāmību, izmantojot šos informācijas un
veicināšanas pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības
produktiem, būtu jāparedz darba programmas izveide, kurā
noteiktas šo pasākumu stratēģiskās prioritātes
attiecībā uz iedzīvotājiem, produktiem, mērķa
tēmām vai tirgiem, kā arī informācijas un veicināšanas
vēstījuma raksturs. Komisija jo īpaši ņems vērā
mazo un vidējo uzņēmumu noteicošo vietu lauksaimniecības
pārtikas nozarē, nozares, kuras izmanto īpašos pasākumus,
kas paredzēti 154., 155. un 156. pantā [Eiropas Parlamenta un
Padomes (datums, gads) Regulā (ES) XXX/20.. par lauksaimniecības
tirgu kopīgu organizāciju (Vienotā TKO regula) (COM(2011)626] un
brīvās tirdzniecības nolīgumos, īstenojot Eiropas
Savienības tirdzniecības politiku, kura attiecas uz trešām
valstīm.
(11)     Lai nodrošinātu
efektīvu informācijas un veicināšanas pasākumu
īstenošanu, to izpilde jāuztic rūpīgi atlasītām
izpildes struktūrām.
(12)     Papildus informācijas un
veicināšanas pasākumiem Komisijai jāattīsta un
jākoordinē tehniskā atbalsta dienesti Eiropas līmenī,
lai palīdzētu ekonomikas dalībniekiem piedalīties
līdzfinansētajās programmās, lai īstenotu
efektīvas kampaņas vai attīstītu to darbību eksporta
jomā.
(13)     Tie informācijas un
veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības
produktiem, ko līdzfinansē Savienība, nav orientēti uz
preču zīmēm, ne uz to īpašo izcelsmi. Tomēr preču
zīmju vai izcelsmes norādei var būt sviras efekts
attiecībā uz veicināšanas pasākumiem jo īpaši
trešās valstīs. Tāpēc, ievērojot īpašos
ieviešamos noteikumus un jo īpaši industriālā īpašuma
aizsardzības tiesības, lielāka pamanāmība būtu
jāpiešķir preču zīmēm un izcelsmei vienlaikus
saglabājot pareizo līdzsvaru starp tādu vispārēju
vēstījumu izvirzīšanu priekšplānā, kas attiecas uz
lauksaimniecības un tādu pārtikas produktu
raksturīgajām īpašībām, kuri ražoti no Savienības
lauksaimniecības produktiem.
(14)     Savienība cenšas
vienkāršot KLP regulatīvo vidi. Šī pieeja jāpiemēro
arī regulai par informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Jo īpaši ir jāpārskata
informācijas un veicināšanas programmu administratīvās
pārvaldības principi, lai tos vienkāršotu un ļautu
Komisijai izstrādāt noteikumus un procedūras, lai regulētu
programmu pieteikumu iesniegšanu un atlasi.
(15)     Turklāt sadarbība
starp dažādu dalībvalstu ekonomikas dalībniekiem ievērojami
paaugstina Eiropas pievienoto vērtību un Eiropas
lauksaimniecības ražojumu daudzveidības lielāku
pamanāmību. Lai gan prioritāte ir piešķirta tām
programmām, ko kopīgi izstrādājušas dažādu
dalībvalstu programmu iesniedzējas organizācijas, tās
laikposmā no 2001. gada līdz 2011. gadam veidoja tikai
16 % no informācijas un veicināšanas pasākumiem
paredzētā budžeta atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 3/2008.
Pamatojoties uz šo konstatējumu, lai pārvarētu pašreizējos
īstenošanas šķēršļus, būtu jāparedz jauni
noteikumi, jo īpaši attiecībā uz budžeta pārvaldību.
(16)     Būtu jānosaka
pasākumu finansēšanas kritēriji. Vispārīgs noteikums,
lai pasākumus ierosinājušās ieinteresētās
organizācijas un dalībvalstis uzņemtos atbildību, ir
tāds, ka Savienībai būtu jāsedz tikai daļa no
pasākumu izmaksām. Dažas administratīvās un personāla
izmaksas, kas nav saistītas ar KLP īstenošanu, ir informācijas
un veicināšanas pasākumu sastāvdaļa un tām varēs
būt tiesības saņemt Savienības finansējumu.
(17)     Būtu jāveic katra
pasākuma uzraudzība un novērtējums, lai uzlabotu tā
kvalitāti un parādītu tā efektivitāti. Šajā
sakarībā būtu jānosaka rādītāju saraksts un
jānovērtē veicināšanas politikas ietekme saistībā
ar tās stratēģiskajiem mērķiem. Komisijai būtu
jānosaka šīs politikas uzraudzības un novērtēšanas
satvars saskaņā ar kopējo KLP uzraudzības un
novērtēšanas satvaru.
(18)     Lai nodrošinātu šajā
regulā paredzēto pasākumu saskaņotību un
efektivitāti, kā arī to labu pārvaldību un
Savienības finansējuma efektīvu izmantošanu, būtu
jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus
atbilstīgi Līguma 290. pantam attiecībā uz
atbilstošajiem preču zīmju un produktu izcelsmes norādījumu
pamanāmības nosacījumiem, priekšlikuma iesniedzēju
struktūru atbilstības kritērijiem, izpildorganizāciju
konkursa noteikumiem, kā arī nosacījumiem, atbilstīgi
kuriem priekšlikuma iesniedzēja struktūrai var atļaut pašai
izpildīt dažas programmas daļas, un, visbeidzot, attiecībā
uz vienkāršu informācijas un veicināšanas programmu izmaksu
atbilstības kritērijiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija,
veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās,
tostarp arī vēršoties pie ārējiem ekspertiem. Komisijai,
sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu
jānodrošina savlaicīga, pienācīga un vienlaicīga
vajadzīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(19)     Lai veicinātu
netraucētu pāreju no sistēmas, kas izveidota ar Regulu (EK)
Nr. 3/2008, uz sistēmu, kas izveidota ar šo regulu, saskaņā
ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka pārejas noteikumus,
pārejot no Regulā (EK) Nr. 3/2008 minētajiem noteikumiem uz
šajā regulā minētajiem noteikumiem.
(20)     Lai nodrošinātu vienotus
šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu
jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai pieņemtu
īstenošanas aktus attiecībā uz darba programmu, ar ko nosaka
stratēģiskās prioritātes, vienas valsts programmu atlasi,
izpildes, uzraudzības un kontroles kārtību, attiecībā
uz noteikumiem par nolīgumu noslēgšanu par to atlasīto vienas
valsts programmu īstenošanu, kuras atlasītas saskaņā ar šo
regulu, kā arī kopīgo satvaru programmu ietekmes
novērtēšanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
Nr. 182/2011[17].
(21)     Lielākas dažādo
veicināšanas pasākumu saskaņotības nolūkā
saistībā ar KLP pirmo pīlāru, pašreizējiem
informācijas un veicināšanas pasākumiem atbilstīgi [Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulai[18] (ES) Nr.. /20..[COM
(2011)626], par pamatu ņemot šo regulu, vajadzētu atbilst
horizontālajā līmenī nosakāmajām
stratēģiskajām prioritātēm.
(22)     Ņemot vērā
saikni starp veicināšanas politiku un citiem KLP instrumentiem, šīs
regulas mērķus Savienības līmenī var sasniegt
efektīvāk, izmantojot Savienības finansējuma daudzgadu garantiju
un koncentrējoties uz skaidri noteiktām prioritātēm.
Tāpēc šī regula atbilst Līguma par Eiropas Savienību
5. panta 3. punktā noteiktajam subsidiaritātes principam.
Tā kā šīs regulas darbības joma aprobežojas ar tās
mērķu sasniegšanai vajadzīgajiem pasākumiem, tā ir
saskaņā arī ar minētā Līguma 5. panta
4. punktā noteikto proporcionalitātes principu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I nodaļa
VISPĀRĪGI
NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Informācijas un veicināšanas
pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un dažiem
pārtikas produktiem, kas ražoti no lauksaimniecības produktiem
(turpmāk "informācijas un veicināšanas
pasākumi"), iekšējā tirgū vai trešās valstīs
pilnībā vai daļēji var finansēt no Savienības
budžeta, ievērojot šajā regulā paredzētos noteikumus.
2. pants
Pasākumi iekšējā tirgū
Atbalstāmie pasākumi
iekšējā tirgū ir:
a) informācijas pasākumi, kuru
mērķis ir izcelt Savienības lauksaimniecības produktu
ražošanas veidu specifiku, jo īpaši saistībā ar pārtikas
nekaitīgumu, autentiskumu, uzturvērtību un veselīgumu,
dzīvnieku labturību vai vides aizsardzību;
b) informācijas pasākumi par
tēmām, kas minētas 5. panta 4. punktā.
3. pants
Pasākumi trešās valstīs
Atbalstāmie pasākumi trešās
valstīs ir:
a) informācijas pasākumi, kuru
mērķis ir izcelt lauksaimniecības un pārtikas produktu
īpašības, un par tematiem, kas minēti 5. panta
4. punktā.
b) veicināšanas pasākumi, kuru
mērķis ir palielināt to lauksaimniecības un pārtikas
produktu pārdošanu, kuru izcelsme ir ES.
4. pants
Pasākumu raksturojums
1.           Informācijas un
veicināšanas pasākumi netiek virzīti atkarībā no
preču zīmēm. Tomēr produktu preču zīmes par
būt pamanāmas produktu demonstrāciju vai degustāciju
laikā vai uz informācijas un reklāmas materiāliem,
ievērojot īpašus nosacījumus saskaņā ar 6. panta
a) punktu.
2.           Informācijas
pasākumi nemudina patērēt produktu tā īpašās
izcelsmes dēļ. Tomēr īpašos apstākļos, kas
jāpieņem saskaņā ar 6. panta b) punktu, produkta
izcelsme var būt redzama uz informācijas un reklāmas
materiāliem.
3.           Informācijas un
veicināšanas pasākumus īsteno saistībā ar:
a) informācijas un veicināšanas
programmām (turpmāk "programmas"), kuru mērķis ir
ar saskaņotu pasākumu kopumu vairot informāciju par
noteiktām tēmām vai attiecīgiem produktiem, kā
arī par to pārdošanu;
b) Komisijas ierosmi.
5. pants
Attiecīgie produkti un tēmas
1.           Uz 3. pantā
minētajiem informācijas un veicināšanas pasākumiem un
2. pantā un 3. panta a) punktā minēto ražošanas
paņēmienu un tematu ilustrāciju attiecas šādi produkti:
a) lauksaimniecības produkti, kas
uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību
(turpmāk "Līgums") I pielikumā, izņemot
zivsaimniecības un akvakultūras produktus, kas uzskaitīti
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. [COM (2011)416
I pielikumā[19]
, un tabakas izstrādājumus.
b) pārtikas produkti, kuri ražoti no
lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I punktā;
c) stiprie alkoholiskie dzērieni ar
aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)
Nr. 110/2008[20].
2.           Uz vīnu var
attiecināt informācijas un veicināšanas pasākumus, ar
noteikumu, ka uz citiem 1. punkta a) un b) apakšpunktā
minētajiem produktiem arī var attiecināt attiecīgo
programmu.
3.           Attiecībā uz
stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas minēti 1. punkta c)
apakšpunktā un attiecībā uz vīnu, kas minēts
2. punktā, pasākumi, kas domāti iekšējam tirgum ir
tikai patērētāju informēšanas pasākumi par Eiropas
kvalitātes shēmām attiecībā uz
ģeogrāfiskajām norādēm.
4.           Temati, kas minēti
2. panta b) punktā un 3. panta a) punktā ir:
a) kvalitātes shēmas, kas noteiktas ar
Regulu (ES) Nr. 1151/2012, ar Regulu (EK) Nr. 110/2008 un ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/20..[gads, datums], ar ko izveido
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju
(Vienotā TKO regula) (COM(2011)626)];
b) bioloģiskā produktu ražošana, kas
noteikta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007[21];
c) īpašas kvalitātes tālāko
reģionu lauksaimniecības produktu logotips, kā noteikts Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013[22] 21. pantā;
6. pants
Deleģētās pilnvaras
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu attiecībā
uz:
a) īpašiem preču zīmju
pamanāmības nosacījumiem produktu demonstrēšanas un
degustēšanas laikā un par informācijas un veicināšanas
materiāliem, kas minēti 4. panta 1. punktā;
b) nosacījumiem attiecībā uz
produktu izcelsmes norādi, kas minēta 4. panta
2. punktā.
II nodaļa
INFORMĀCIJAS
UN VEICINĀŠANAS PASĀKUMU ieviešana
1. iedaļa
Vispārīgie noteikumi
7. pants
Priekšlikumu iesniedzējas struktūras
Programmu drīkst iesniegt:
a) valsts profesionālās vai starpnozaru
profesionālās organizācijas;
b) Eiropas profesionālās un starpnozaru
profesionālās organizācijas;
c) ražotāju organizācijas vai
ražotāju organizāciju apvienības, kas noteiktas Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES) XXX/20...[gads, datums, ar ko izveido
lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju (Vienotas TKO regula)
(COM(2011)626 106. un 107. pantā.
8. pants
Darba programma
1.           Informācijas un
veicināšanas pasākumi sekmē Eiropas lauksaimniecības
konkurētspēju gan iekšējā tirgū gan trešās
valstīs. Sasniedzamie mērķi tiks noteikti 2. punktā
minētajā darba programmā.
2.           Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, pieņem darba programmu, kurā noteikti
sasniedzamie mērķi, prioritātes, plānotie rezultāti,
īstenošanas kārtība un finansējuma plāna
kopējā summa. Tajā iekļauti arī novērtēšanas
kritēriji, finansējamo pasākumu apraksts, katram pasākuma
veidam piešķirtā summa, provizorisks īstenošanas grafiks, bet
attiecībā uz dotācijām — maksimālais
līdzfinansējuma apjoms.
Pirmajā daļā minēto
īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 24. panta
3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
3.           Darba programma, kas
minēta 1. punktā, tiek īstenota, Komisijai publicējot:
a) attiecībā uz vienas dalībvalsts
programmām — uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, jo īpaši
iekļaujot piedalīšanās nosacījumus un galvenos
novērtēšanas kritērijus,
b) attiecībā uz daudzvalstu
programmām, kuras iesaka vairākas organizācijas, —
uzaicinājumu izteikt priekšlikumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012[23]
I daļas VI sadaļu.
9. pants
Programmas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a) "vienas dalībvalsts programma".
ir programma, kuru var iesniegt viena vai vairākas iesniedzējas
struktūras, kuras noteiktas 7. panta a) un c) punktā un
kuras ir no vienas dalībvalsts;
b) "daudzvalstu programma" ir
programma, kuru var iesniegt vairākas priekšlikuma iesniedzējas
struktūras, kuras noteiktas 7. panta a) un c) punktā un ir no
vairākām dalībvalstīm vai viena vai vairākas
7. panta b) punktā minētās Eiropas organizācijas.
10. pants
Komisijas ierosināti pasākumi
1.           Komisija var īstenot
informācijas un veicināšanas pasākumus, kas aprakstīti 2.
un 3. pantā. Šie pasākumi var būt jo īpaši šādi: piedalīšanās tirdzniecības
gadatirgos un starptautiskas nozīmes izstādēs, gan stendos, gan
veicot pasākumus Savienības produktu atpazīstamības
veicināšanai.
2.           Komisija attīsta
tehniskā atbalsta dienestu, jo īpaši, lai paplašinātu
zināšanas par dažādiem tirgiem, lai uzturētu dinamisku
profesionāļu tīklu, kas saistīts ar informācijas un
veicināšanas politiku un uzlabotu zināšanas par normatīvajiem
noteikumiem attiecībā uz programmu izstrādi un īstenošanu.
11. pants
Dubultā finansējuma nepieļaušana
Tie informācijas un veicināšanas
pasākumi, kuri saņem citu Eiropas finansiālo atbalstu, jo
īpaši atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) XXXX/20..
[gads un datums par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības
fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2011)627[24]] vai atbilstīgi [Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulai (ES) XXX/20.., ar ko izveido
lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju (Vienotā TKO
regula) (COM(2011) 626] nevar saņemt Savienības finansiālu
ieguldījumu atbilstīgi šai regulai.
2. iedaļa
Vienkāršo programmu īstenošana un
pārvaldība
12. pants
Vienas dalībvalsts programmu atlase
1.           Pēc uzaicinājuma
iesniegt priekšlikumus, kas norādīts 8. panta 3. punkta a)
apakšpunktā, Komisija veic vienas dalībvalsts programmu priekšlikumu
novērtēšanu un atlasi.
2.           Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, lemj par atlasītajām vienas dalībvalsts
programmām, par tajās veicamajām iespējamajām
izmaiņām un attiecīgajiem budžetiem. Šos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
13. pants
Iestādes,
kas atbild par vienas dalībvalsts programmu un pasākumu
īstenošanu
Pēc konkursa, kas norit, izmantojot
piemērotus līdzekļus, priekšlikuma iesniedzēja
struktūra izvēlas iestādes, kas īsteno atlasītās
vienas dalībvalsts programmas, jo īpaši, lai nodrošinātu
pasākumu efektīvu izpildi
14. pants
Vienas dalībvalsts programmu izpilde, uzraudzība un kontrole
1.           Attiecīgās
dalībvalstis ir atbildīgas par atbilstīgi 12. pantam
izvēlēto vienas dalībvalsts programmu pienācīgu
īstenošanu un ar tām saistīto maksājumu veikšanu.
Dalībvalstis nodrošina to, lai jebkurš informatīvs vai reklāmas
materiāls, kas sagatavots saistībā ar minētajām
programmām, atbilstu Savienības regulējumam.
2.           Vienas dalībvalsts
programmu īstenošanu, uzraudzību un kontroli veic dalībvalstis
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
Nr. XXXX/20.. [gads, datums] par kopējās lauksaimniecības
politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM
(2011)628] un atbilstīgi tai kārtībai, kas jāpieņem
saistībā ar 22. panta pirmās daļas a) punktu.
15. pants
Finanšu noteikumi attiecībā uz vienas dalībvalsts
programmām
1.           Savienības
finansiālais ieguldījums vienas dalībvalsts programmās
nepārsniedz 50 % no attiecināmajiem izdevumiem. Atlikušos
izdevumus sedz vienīgi priekšlikuma iesniedzējas struktūras.
2.           1. punktā
minēto procentuālo daudzumu paaugstina līdz 60 %
attiecībā uz:
a) vienas dalībvalsts programmām, kuru
mērķis ir viena vai vairākas trešās valstis;
b) informācijas un veicināšanas
pasākumiem attiecībā uz īpaši bērniem domātiem
augļiem un dārzeņiem Eiropas izglītības
iestādēs.
3.           To informācijas un
veicināšanas pasākumu novērtēšanas pētījumi, kas
veikti atbilstīgi 26. pantam, ir tiesīgi saņemt
Savienības finansējumu, ievērojot noteikumus, kas
līdzīgi noteikumiem attiecībā uz vienas valsts programmu.
4.           Savienība
pilnībā finansē ar programmu atlasi saistītās ekspertu
atzinumu izmaksas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
Nr. XXXX/20.. [datums, gads] par kopējās lauksaimniecības
politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM
(2011)628] 4. panta 2. punkta a) apakšpunktam.
5.           Lai nodrošinātu vienas
valsts programmu labu izpildi, iesniedzējas struktūras sniedz
garantijas.
6.           To informācijas un
veicināšanas pasākumu, kurus īsteno saistībā ar vienas
valsts programmām, finansējums tiek piešķirts atbilstīgi
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/20.. par
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu,
pārvaldību un uzraudzību (COM (2011)628] 4. panta
1. punkta c) apakšpunktam.
3. iedaļa
Daudzvalstu programmu un Komisijas ierosinātu
pasākumu īstenošana un pārvaldība
16. pants
Finansējuma
veidi
1.           Finansējums var būt
viena veida vai vairāku veidu, kas paredzēti Regulā (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 un jo īpaši var būt šādos viedos:
a) dotācijas daudzvalstu programmām;
b) iepirkumi Komisijas ierosinātiem
pasākumiem.
2.           Savienības
finansējums informācijas un veicināšanas pasākumiem, kurus
īsteno saistībā ar daudzvalstu programmām vai pēc
Komisijas ierosmes, tiek piešķirts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulas (ES) Nr. XXXX/20.. [(gads, datums) par kopējās
lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un
uzraudzību (COM (2011)628] 4. panta 2. punkta a) apakšpunktam.
17. pants
Daudzvalstu programmu novērtēšana
Daudzvalstu programmu piedāvājumus
novērtē un atlasa, pamatojoties uz kritērijiem, kas
paziņoti uzaicinājumā izteikt priekšlikumus, kas minēts
8. panta 3. punkta b) apakšpunktā.
18. pants
Finanšu noteikumi attiecībā uz daudzvalstu programmām
Līdzfinansējuma maksimālā
summa noteikta 60 % apmērā no attiecināmajām
izmaksām. Atlikušos izdevumus sedz tikai iesniedzējas
struktūras.
19. pants
Iepirkums Komisijas ierosinātiem
pasākumiem
Saistībā ar jebkuru iepirkumu, ko
Komisija veic savā vārdā vai kopā ar
dalībvalstīm, jāievēro iepirkuma noteikumi, kas sniegti
Regulā (ES) Nr. 966/2012 un Deleģētajā regulā
(ES) Nr. 1268/2012.
20. pants
Savienības finansiālo interešu aizstāvība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai, īstenojot finansiālos pasākumus
atbilstīgi šai iedaļai, garantētu Savienības
finansiālo interešu aizstāvību, piemērojot preventīvus
pasākumus krāpšanas, korupcijas un jebkādas citas
nelikumīgas darbības novēršanai, veicot efektīvu kontroli
un ja pārkāpumi ir atklāti, atgūstot nepamatoti
izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot
iedarbīgus, samērīgus un preventīvus administratīvos
un finansiāla rakstura sodus.
2.           Komisija vai tās
pārstāvji Revīzijas palātā ir pilnvaroti
dokumentāri un uz vietas revidēt visus dotāciju
saņēmējus, uzņēmējus un
apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši ES
līdzekļus.
3.           Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes
uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un
procedūrām, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (Euratom, ES) Nr. 883/3013[25] un Padomes Regulā (Euratom,
EK) Nr. 2185/96[26],
lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai
dotāciju lēmumu, vai līgumu attiecībā uz ES
līdzekļiem, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas
citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses.
4.           Neskarot 1., 2. un 3. punktu,
sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju
nolīgumos un dotāciju lēmumos, kuri izriet no šīs
programmas īstenošanas, ir iekļauti noteikumi, kuros
nepārprotami ir noteiktas Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF
pilnvaras veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas
saskaņā ar to attiecīgo kompetenci.
4. iedaļa
Deleģētās pilnvaras un
īstenošanas pilnvaras
21. pants
Deleģētās pilnvaras
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu attiecībā uz:
(a)
īpašiem nosacījumiem, atbilstīgi
kuriem ikviena no 7. pantā minētajām priekšlikumu
iesniedzējām struktūrām var iesniegt programmu, jo
īpaši, lai nodrošinātu lielu programmas pārstāvniecību
un nozīmi;
(b)
nosacījumiem, atbilstīgi kuriem,
atkāpjoties no 13. panta, iesniedzēja struktūrai var
atļaut pašai īstenot dažas programmas daļas;
(c)
to īstenotājorganizāciju konkursu,
kuras minētas 13. pantā;
(d)
īpašiem atbilstības nosacījumiem
attiecībā uz vienas dalībvalsts programmām.
informācijas un veicināšanas pasākumu izmaksām un, ja
nepieciešams, administratīvajām un personāla izmaksām.
22. pants
Īstenošanas pilnvaras
Ar īstenošanas aktiem Komisija
pieņem:
a) īstenošanas, uzraudzības un
kontroles kārtību, kas noteikta 14. panta 2. punktā;
b) noteikumus, attiecībā uz nolīgumu
noslēgšanu par atlasīto veinklāršo programmu īstenošanu
atbilstīgi šai regulai.
Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
III nodaļa
PILNVARU DELEĢĒŠANA,
ĪSTENOŠANAS, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
1. iedaļa
Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas
noteikumi
23. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Šajā regulā
minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir
piešķirtas uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā
stāšanās dienas.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
var jebkurā laikā atsaukt pilnvaru deleģējumu, kas
minēts šajā regulā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums
stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas šajā
lēmumā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos
deleģētos aktus.
4.           Tiklīdz tā
pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģētais akts,
kas pieņemts saskaņā ar šo regulu, stājas spēkā
tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas
Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka tie iebildumus
neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
24. pants
Komiteja
1.           Komisijai palīdz
Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja, kas
izveidota ar 162. pantu [Eiropas Parlamenta vai Padomes
Regulā (ES) Nr. .../... XXXX/20.., ar ko
izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju
("Vienotā TKO regula")].
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
3.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
2. iedaļa
Apspriešanās, novērtēšana un
ziņošana
25. pants
Apspriešanās
Saistībā ar šīs regulas
piemērošanu Komisija var apspriesties ar padomdevēju grupu
"lauksaimniecības produktu veicināšana", kas izveidota ar
Komisijas Lēmumu 2004/391/EK[27].
26. pants
Pasākumu ietekmes novērtēšana
Saskaņā ar kopējās
lauksaimniecības politikas vienoto uzraudzības un
novērtēšanas sistēmu, kas paredzēta Regulas (ES)
Nr. …/20.. [COM(2011)628], Komisija atbilstīgi 21. panta
2. punktam nosaka vienoto sistēmu, lai novērtētu to
informācijas un veicināšanas programmu ietekmi, kuras finansētas
saskaņā ar šo regulu, kā arī rādītāju
sistēmu.
Visas ieinteresētās personas sniedz
Komisijai visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai varētu
veikt attiecīgo pasākumu ietekmes novērtēšanu.
27. pants
Ziņojums
Līdz 2020. gada
31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, ja vajadzīgs,
kopā ar atbilstīgiem priekšlikumiem.
3. iedaļa
Grozījumu, pārejas un nobeiguma noteikumi
28. pants
Regulas (ES)
Nr. …/20… [COM(2011)626] grozīšana
Regulu (ES) Nr. …/20… [COM(2011)626]
groza šādi:
a)           Regulas 34. panta
2. punktā pievieno šādu daļu:
"Valsts stratēģijai jābūt
saderīgai ar stratēģiskajām prioritātēm, kas
noteiktas darba programmā, kura minēta Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (ES) Nr. XXX* 6. pantā.
Eiropas Parlamenta un Padomes .... Regula
(ES) Nr. XXX par informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā
tirgū un trešās valstīs ( OV L……..)";
b)           Regulas 43. pantam pievieno
šādu punktu:
"5.     Panta 1. punktā
minētie pasākumi ir saderīgi ar stratēģiskajām
prioritātēm, kas noteiktas darba programmā, kura minēta
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXX*
6. pantā.
29. pants
Valsts atbalsts
Atkāpjoties
no 146. panta [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulā (ES)
Nr. …/20… [(COM(2011) 626)], ar ko izveido lauksaimniecības
produktu tirgu kopīgu organizāciju ("Vienotā TKO
regula")*, un 3. panta Padomes Regulā (EK)
Nr. 1184/2006[28], kā arī atbilstīgi Līguma 42. panta
1. daļai 107., 108 un 109. pantu nepiemēro ne
maksājumiem, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu un
saskaņā ar tās noteikumiem, nedz arī no
parafiskālajiem maksājumiem vai dalībvalstu
obligātajām iemaksām finansētajiem ieguldījumiem, kas
paredzēti programmām, kuras var saņemt Savienības atbalstu
saskaņā ar Līguma 42. panta 2. daļu un kuras
Komisija ir izvēlējusies atbilstīgi šai regulai.
30. pants
Atcelšana
Regula (EK)
Nr. 3/2008 ar šo tiek atcelta.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs
regulas pielikumā esošo korelācijas tabulu.
31. pants
Pārejas
noteikumi
Lai nodrošinātu pāreju no
pasākumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 3/2008, uz
tiem, kas paredzēti šajā regulā, Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu.
32. pants
Stāšanās
spēkā un piemērošanas diena
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
[To piemēro no ...]
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs
PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS TABULA, kas
minēta 27. pantā
 Regula (EK) Nr. 3/2008 || Šī regula
 1. panta 1. punkta pirmā daļa 1. panta 1. punkta otrā daļa 1. panta 2. punkts 2. pants 3. un 4. pants 5. pants 6. panta 1. punkts 6. panta 2. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. punkts 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkta pirmā daļa 13. panta 2. punkta otrā daļa 13. panta 2. punkta trešā daļa 13. panta 3., 4. un 5. punkts 13. panta 6. punkts 14. pants 15. un 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants || 1. pants 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts 4. panta 1. un 2. punkts 2. un 3. pants 5. pants 8. panta 2. punkts 7. pants --- --- 12. un 17. pants --- 10. pants 13. pants --- 14. pants 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts 15. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts --- --- 29. pants 15. panta 6. punkts, 16. panta 2. punkts 23. un 24. pants 25. pants 27. pants 30. pants 32. pants
 Regula (EK) Nr. 3/2008, kas saskaņota ar Lisabonas līguma noteikumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/20.. COM(2011)663 projektu || Šī regula
 1. panta 1. punkta pirmā daļa 1. panta 1. punkta otrā un trešā daļa 1. panta 2. punkts 1. panta 3. punkts 1. panta 4. punkts 2. pants 3. un 4. pants 5. pants 6. panta 1. punkts 6. panta 2. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. un 3. punkts 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkta pirmā daļa 13. panta 2. punkta otrā daļa 13. panta 2. punkta trešā daļa 13. panta 3., 4. un 5. punkts 13. panta 6. punkts 13. panta 7. punkts 13. panta 8. punkts 13. panta 9. punkts 14. pants 15.a pants 16.a pants 16.b pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants || 1. pants 4. panta 3. punkts, 8. panta 2. punkts 4. panta 1. un 2. punkts 8. panta 2. punkts --- 2. un 3. pants 5. pants 8. panta 2. punkts 7. pants --- --- 12., 17. un 18. pants --- 10. pants 13. pants un 19. pants un 21. panta b) punkts --- 14. pants 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts 15. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts --- --- 29. pants 11. pants 15. panta 5. punkts 22. pants 15. panta 6. punkts un 16. panta 2. punkts --- 23. pants 24. pants 25. pants 27. pants 32. pants
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par informācijas un
veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības
produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs.
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[29]
2. izdevumu
kategorijas 05. sadaļa
1.3.        Priekšlikuma būtība

X
Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību,
pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[30]
X Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu, ieviešot jaunus aspektus.
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskais(-ie) mērķis(-i), kuru(s) plānots
sasniegt ar priekšlikumu
Priekšlikuma
mērķis ir veicināt resursu efektīvu izmantošanu ES
lauksaimniecības pārdomātai, ilgtspējīgai un
iekļaujošai izaugsmei saskaņā ar Europe 2020
stratēģiju.
Kā
kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) instruments Eiropas
Savienības lauksaimniecības produktu veicināšanas politika
tiecas sasniegt KLP reformas mērķus līdz 2020. gadam un jo
īpaši lauksaimniecības nozares konkurētspējas
stiprināšanas mērķi gan iekšējā tirgū, gan
arī trešo valstu tirgos.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Īpašais mērķis
Uzlabot
lauksaimniecības konkurētspēju un palielināt tās
pievienotās vērtības daļu pārtikas piegādes
ķēdē.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
05 02
"Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos"
1.4.3.     Paredzamais rezultāts un
ietekme
Saskaņā
ar šo priekšlikumu veicināšanas politikas rīcībā būs
visaptveroša un stratēģija, kas tai ļaus
mērķtiecīgi un efektīvi izmantot ekonomiskās
iespējas uz trešās valstīs, piemēram, saistībā ar
brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un apmierināt
vajadzību pēc informētības attiecībā uz Eiropas
lauksaimniecības produktu labajām īpašībām.
Veicināšanas
stratēģija noteiks sniedzamās ziņas, lai izceltu KLP
īpašos aspektus, tostarp ilgtspējīgas ražošanas metodes un
kvalitātes sistēmas.
Nodarbinātības
ziņā ietekme būs saistīta ar sagaidāmo ekonomisko
iespaidu, taču šim priekšlikumam vajadzētu veicināt darbavietu
saglabāšanu lauksaimniecības un pārtikas nozarē, jo
īpaši MVU vidū (tās prioritātes dēļ, ko šī
stratēģija sniedz MVU), kuri pēc skaita veido 99 % nozares
lauksaimniecības un pārtikas uzņēmumu, bet pēc nozares
darbavietu skaita — 63 %.
Atlases
un pārvaldības vienkāršošanas rezultātā, ko
turpmāk īstenos Komisijas līmenī bez dalībvalstu
palīdzības vidusposmā, sagaidāma tādu programmu ar
augstu Eiropas pievienoto vērtību skaita palielināšanās,
kurās iesaistītas dažādu ES valstu organizācijas (tā
sauktās daudzvalstu programmas).
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Atkarībā
no mērķiem noteikti trīs rādītāju
līmeņi
Ietekmes rādītāji:
-        balanss
Eiropas lauksaimnieciskās tirdzniecības jomā;
-        lauksaimniecības
ienākumi:
Rezultātu rādītāji:
-        Eiropas
lauksaimniecības produktu eksports;
-        ar
Eiropas kvalitātes nosaukumiem apzīmētas produkcijas
vērtība un bioloģiskās lauksaimniecības
nozīmīgums (rādītāji, ar kuriem stratēģijas
panākumus nosaka netieši,– prioritāri temati u. c.);
-        produktu
tēls patērētāju skatījumā (aptaujas,
Eirobarometra ziņojumi u. c.):
Īstenošanas rādītāji:
-        programmu
skaits (iekšējais tirgus/ trešās valstis);
-        jaunie
saņēmēji (jauno ierosinātāju organizāciju
proporcija ierosinātāju organizāciju kopējā
skaitā);
-        daudzvalstu
programmu skaits.
1.5.        Priekšlikuma pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Galvenā
problēma ir pieaugušais spiediens uz lauksaimniecības nozares
konkurētspēju, kas rodas trīs dažādu aspektu darbības
rezultātā:
-        spēcīga
trešo valstu produkcijas konkurēšana ar Eiropas lauksaimniecības
produktiem;
-        lauksaimniekiem
pildāmo prasību paaugstināšanās un lauksaimnieciskās
ražošanas izmaksu palielināšanās ES. Piemēram, 2000.–2012. gada
periodā pasaules lauksaimniecības produktu cenas pieauga par
82 %, kamēr enerģijas cenas pacēlās par 261 %,
bet mēslošanas līdzekļu cenas — par 286 %;
lauksaimniecības nozarē piedzīvota vislielākā cenu svārstības
pēdējo trīs desmitgadu laikā;
-        zems
ES lauksaimniecības produktu labo īpašību pazīstamības
līmenis, it sevišķi iekšējā tirgū. Piemēram,
vairums eiropiešu uzskata, ka galvenā Eiropas Savienības
prioritāte lauksaimniecības politikas un lauku attīstības
jomā ir nodrošināt, ka lauksaimniecības produkti ir labā
kvalitātē, veselīgi un nekaitīgi. Tajā pašā
laikā tikai 14 % eiropiešu atpazīst ACVN[31]/AĢIN[32] logotipus, kas ir viena no
galvenajām Eiropas kvalitātes shēmām, ko ieviesusi
Savienība.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Kopējā
lauksaimniecības politika ir patiesa Eiropas politika. Tā vietā,
lai būtu 28 lauksaimniecības politikas, dalībvalstis
apvieno savus resursus, lai īstenotu Eiropas politiku ar kopīgu
budžetu un kopējiem noteikumiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz
veicināšanu. Konkrēti, vienotā tirgū ES līmeņa
darbībai būs liels sviras efekts, lai a) atvieglotu tādu
vispārīgas informācijas programmu ieviešanu, kuras to
būtības dēļ dalībvalstis vai uzņēmumi pilda
maz un patlaban ekonomiskās krīzes apstākļos to dara
vēl mazāk, un b) īstenotu daudzvalstu programmas, kas ir
pieredzes apmaiņas avots starp dalībvalstīm un apjomradītu
ietaupījumu avots.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Informācijas
un veicināšanas pasākumi KLP jomā bijuši vienmēr. Kopš 1999. gada
KLP sevišķi atbalsta Eiropas lauksaimniecības un pārtikas
ražošanas nozares informācijas un veicināšanas pasākumus
iekšējā tirgū un trešajās valstīs, izmantojot
horizontālu informācijas un veicināšanas shēmu
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem.
Vairāki
faktori liecina, ka Eiropas veicināšanas politikai ir pozitīva
nozīme, un šī politika galarezultātā nodrošina to, ka tiek
atalgotas Eiropas lauksaimnieku pūles KLP augstajām
prasībām atbilstīgas produkcijas ražošanā.:
-        2009. gadā
Eiropas Revīzijas palāta veica shēmas auditu attiecībā
uz informācijas un veicināšanas pasākumu efektivitāti,
kā arī veikto izdevumu atbilstību. Eiropas Revīzijas
palāta shēmu ir vērtējusi pozitīvi, kaut arī
ietekmi ir grūti izteikt skaitļos[33];
-        Shēmas
novērtēšanas pētījuma secinājumi ļāva
arī apkopot pašreizējās shēmas rezultātus[34];
-        USDA
pārvaldītu tirgu attīstības programmu izmaksu un ieguvumu
pētījumā (lai gan tas attiecas uz citu publisko politiku) pausts
uzskats, ka par katru USD, kas papildus iztērēts par šīm veicināšanas
programmām, Amerikas Savienoto Valstu lauksaimniecības produkcijas
eksporta apjoms palielinājies par USD 35, un ka veicināšanai
atvēlētā valsts budžeta samazināšanai būtu tādas
sekas, ka lauksaimniecības produktu eksporta apjoms saskaņā ar
aplēsēm samazinātos par 9 miljardiem USD. Kaut arī šo
aplēšu vērtība nav garantējama, interesanti
atzīmēt, ka tās ir izteikti pozitīvas, un tas apstiprina
pozitīvo nozīmi, kāda ir publiskai informācijas un
veicināšanas politikai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem[35].
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Priekšlikums,
izmantojot veicināšanas stratēģiju un attīstot kopēju
identitāti, kurā iekļauti vizuāli un saturiski elementi
attiecībā uz visu veicināšanas pasākumu kopumu, paredz
stiprināt sinerģiju starp šo horizontālo veicināšanas
shēmu un esošajām nozaru shēmām KLP ietvaros, vienlaikus
ņemot vērā dažādo nozaru specifiku.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma priekšlikums

–
¨  Proposition en vigueur à partir de … jusqu'en …
–
¨  Finansiālā ietekme no… līdz…
X Neierobežota ilguma priekšlikums

–
īstenošana tiek uzsākta no ... .
gada līdz ... . gadam; Skatīt 3.2.1. punktu.
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētais(-ie)
pārvaldības veids(-i)[36]
X Tieša pārvaldība, ko
īsteno Komisija
–
¨ un tās dienesti, tostarp Savienības delegāciju
personāls;
–
X  ar izpildaģentūru palīdzību
X Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:
–
¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām;
–
¨ starptautiskām organizācijām un to
aģentūrām (precizēt);
–
¨EIB vai Eiropas Investīciju fondam;
–
¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām
struktūrām;
–
¨ publisko tiesību subjektiem;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības
un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās
sniedz pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts
privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un
privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā
pamataktā.
–       Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Shēmu pašlaik
pārvalda dalīti (galvenie izdevumi, kas saistīti ar programmu
īstenošanu) un tiešā centralizētā pārvaldībā
(informācijas un veicināšanas pasākumi pēc Komisijas
iniciatīvas).
Uz
priekšlikumu attiecas dalīta pārvaldība un tieša
pārvaldība.
Saskaņā
ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. panta 4. punktu
Komisija ir nodomājusi dažus uzdevumus attiecībā uz
informācijas un veicināšanas programmu, jo īpaši daudzvalstu
programmu, tiešo pārvaldību, uzticēt ārējai
struktūrai — esošai izpildaģentūrai, lai varētu sniegt
efektīvāku pakalpojumu un pastiprinātu ES pamanāmību
tās informācijas un veicināšanas pasākumos
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Noteikumi paredz programmu
vērtēšanu. Patlaban šie vērtēšanas pasākumi notiek
katru gadu, un tos papildina kopējs vērtējums programmas
nobeigumā. Tiks noteikta vienota pasākumu ietekmes
vērtēšanas sistēma atbilstīgi KLP vienotajai
uzraudzības un novērtēšanas sistēmai.
Informācijas un veicināšanas pasākumu
vērtēšanu regulāri papildinās shēmas neatkarīgas
vērtēšanas īstenošana.
Komisijas ziņojums Eiropas
Parlamentam un Padomei par shēmas piemērošanu paredzams ne
vēlāk kā [2020]. gada 31. decembrī.
2.2.        Pārvaldības un kontroles
sistēma
2.2.1.     Apzinātais(-ie) risks(-i)

Horizontālā
informācijas un veicināšanas shēma attiecībā uz
lauksaimniecības produktiem pastāv kopš 2000. gada. Tā tika
regulāri kontrolēta un rezultātā attiecībā uz to tika
veikti uzraudzības un kontroles procedūru pielāgojumi, kad tie
tika uzskatīti par nepieciešamiem. Pamatojoties uz AGRI ĢD
veiktās atbilstīguma revīzijas rezultātiem un Eiropas
Revīzijas palātas auditu, noskaidrojās, ka informācijas un
veicināšanas pasākumiem galvenie riski saistīti ar atsevišķu
izdevumu nemateriālo raksturu un darbību veikšanu ārpus Eiropas
Savienības robežām.
2.2.2.     Informācija par izveidotās
iekšējās kontroles sistēmas struktūru
Lai
ierobežotu riskus, tiks noteikta atlases, īstenošanas, uzraudzības,
kontroles un vērtēšanas kārtība.
Konkrēti,
Komisija izstrādās labāko programmu atlases procedūras un
iekļaus tās juridiskajos instrumentos. Tā noteiks arī
īpašus darbību izmaksu atbilstības nosacījumus, un
atkarībā no izdevumu rakstura varēs izmantot vienotas likmes
finansējumu vai vienības izmaksu apjomi utt. Komisija ņems
vērā to, ka programmas īstenos specializētas
izpildaģentūras, kas reizumis atrodas ārpus Eiropas
Savienības. Kontroles kārtība tiks noteikta katram izdevumu
budžeta pārvaldības veidam.
Dalītā pārvaldībā
kontroles sistēma balstīsies kopējiem sīki
izstrādātajiem noteikumiem attiecībā uz KLP, kuri
pārskatīti saskaņā ar reformu (COM(2011) 628) un jo
īpaši apdrošināšanas deklarāciju, kuru ik gadu iesniedz
maksāšanas aģentūras atbildīgais.
Tiešā pārvaldībā
subsīdiju pārbaudes sistēma balstīsies uz sīki
aprakstīto kārtību, kas noteikta Finanšu regulā (ES,
Euratom) Nr. 966/2012, jo īpaši uz Komisijas iekšējās
kontroles standartu īstenošanu, ex ante pārbaudēm
attiecībā uz deklarāciju kopumu un metožu sertifikāciju
attiecībā uz izmaksām, ex post auditiem
attiecībā uz deklarāciju paraugu.
Saistībā
ar veicināšanas programmu pārvaldības uzdevumu uzticēšanu
ārējiem dalībniekiem Komisija piemēros arī kontroles
pasākumus, kuri attiecībā uz izpildaģentūrām tiek
prasīti saskaņā ar Finanšu regulas 65. pantu. Tā
uzraudzīs izpildaģentūru un gādās, lai tā
sasniedz atbilstīgus kontroles mērķus attiecībā uz
tās pārvaldībai uzticētajām darbībām.
Šādu uzraudzību paredzēs sadarbības kārtība starp
atbildīgo ģenerāldirektorātu un aģentūru.
Komisija
veiks pārbaudes, izmantojot uz risku balstītu pieeju, lai
nodrošinātu to, ka tās revīzijas ir vērstas uz
visaugstākā riska jomām.
2.2.3.     Kontroles izmaksu un ieguvumu
aplēse un kļūdas riska paredzamā līmeņa
novērtējums
Uz
informācijas un veicināšanas pasākumiem vienmēr attieksies
esošā pārvaldības un kontroles sistēma, ko piemēro
ELGF izdevumiem.
Attiecībā
uz pārbaužu izmaksām dalībvalstīm analīze sniegta
8. pielikumā ietekmes analīzē, kas pievienota
leģislatīvajiem priekšlikumiem KLP reformai (COM(2011)626).
Attiecībā
uz izmaksām Komisijai — tās palielināsies
salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli izdevumu (tostarp
pašreizējo dalītās pārvaldības izdevumu
divkāršojums) palielināšanās dēļ un jo īpaši ar
tiešās pārvaldības programmām saistīto izdevumu
dēļ.
Daudzvalstu
programmu tiešā pārvaldība šai shēmai būs jaunums.
Iespējama būs vienīgi aplēse, kura pamatosies uz programmas
kontroles izmaksām. Piemēram var minēt uzņēmumu un MVU
konkurētspējas programmas (COM(2011)834).
Aplēsts,
ka priekšlikums neizraisīs kļūdu līmeņa
paaugstināšanos ELGF.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Tiesību
aktu priekšlikumu kopumā KLP reformai, jo īpaši priekšlikumā
regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu,
pārvaldību un uzraudzību, ir paredzēts saglabāt un
nostiprināt pašreizējo sīki izstrādāto kontroles un
sankciju sistēmu, kura jāpiemēro maksājumu
aģentūrām un kurā ir kopīgi pamatelementi un
īpaši noteikumi, kas pielāgoti katras atbalsta shēmas
specifikai. Regulu par KLP finansēšanu, pārvaldību un
uzraudzību piemēros arī nākamajai regulai par
veicināšanas politiku.
Parasti
kontroles sistēmās ir paredzētas plašas administratīvas
kontroles, kas aptver 100 % atbalsta pieteikumu, kontrolpārbaudes ar
citām datubāzēm, ja tādas tiek uzskatītas par piemērotām,
kā arī neliela darījumu skaita pārbaudes uz vietas pirms
maksājumu veikšanas atkarībā no tā, kāds risks
saistīts ar attiecīgo shēmu. Ja šajās pārbaudēs
uz vietas tiek atklāts liels skaits pārkāpumu, jāveic
papildu pārbaudes.
Tiesību
aktu paketē KLP reformai paredzēts arī tas, ka
dalībvalstīm jānovērš, jāatklāj un jālabo
pārkāpumi un krāpšanas gadījumi, jāuzliek faktiski,
atturoši un samērīgi sodi, kas paredzēti Savienības vai
valsts tiesību aktos, un jāatgūst visi nelikumīgie
maksājumi un procenti. Sistēma ietver pārkāpumu
gadījumu automātisku noskaidrošanas mehānismu, kurš paredz, ka
tad, ja līdzekļi netiek atgūti četros gados pēc
atgūšanas pieprasījuma vai astoņos gados, ja uzsākts tiesas
process, neatgūtās summas sedz attiecīgā dalībvalstis.
Šis mehānisms būs spēcīgs stimuls dalībvalstīm
pēc iespējas ātrāk atgūt nelikumīgos
maksājumus. Turklāt attiecībā uz uzdevumiem, kas
uzticētu ārējiem dalībniekiem, nākamās
veicināšanas politikas pārvaldībai izpildaģentūras
pienākums būs paziņot Komisijai atsevišķi par katru
iespējamo krāpšanu un neatbilstību, kā arī
izklāstīt to ziņojumos, ko tā publicē regulāri.
Stingrs
kontroles režīms ir jo svarīgāks tāpēc, ka
veicināšanas pasākumu īstenošana ir uzticēta izpildes
struktūrām, ar kurām līgumiska saikne ir tikai
saņēmējiem. Tā kā izpildstruktūras ir
komerciālas struktūrvienības, kurām ir tiesības
gūt peļņu, vajadzēs pilnīgi un pastāvīgi
pārliecināties, ka darbību īstenošana ir likumīga.
3.           PRIEKŠLIKUMA PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas:
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu raksturs || Līdzdalība
 Daudzums [Kategorija……………...……………………………………………………………….] || Dif./nedif. ([37]) || no EBTA[38] valstīm   || no kandidātvalstīm[39]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta a) aapakšpunkta nozīmē
 2 || 05 02 10 01 – Veicināšanas pasākumi — Dalībvalstu maksājumi 05 02 10 02 – Veicināšanas pasākumi — Savienības tiešie maksājumi || Nedif. Dif. || Nav Nav || Nav Nav || Nav Nav || Nav Nav
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu raksturs || Līdzdalība
 Daudzums [Kategorija……………...……………………………………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta a) aapakšpunkta nozīmē
 2 || 05 01 04 xx – Izpildaģentūra || Nedif. || Nav || Nav || Nav || Nav
Piezīmes
Komisija plāno daļu īstenošanas
pasākumu deleģēt izpildaģentūrai. Šādā
gadījumā 05. sadaļā jārada jaunas budžeta
pozīcijas
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos euro
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2 || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi: tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi
 ĢD AGRI (*) ||   ||   || 2014[40] || 2015[41] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 || Saistības || (1) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 Maksājumi || (2) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 05 02 10 02 || Saistības || (1a) || 0,5 || 0,5 || 15,0 || 54,0 || 90,0 || 103,0 || 103,0 || 366,0
 Maksājumi || (2a) || 0,2 || 0,2 || 0,5 || 12,7 || 31,1 || 58,6 || 84,2 || 187,5
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 xx ||   || (3) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 KOPĀ — AGRI ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456, 0
 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94.6 || 120,2 || 277,5
 KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Maksājumi || (5) || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
 KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Maksājumi || =5+ 6 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
(*) Piezīmes
– Norādītās summas ir
papildu finanšu ietekmes aplēses salīdzinājumā ar
2013. gada budžetu. Summu sadale pa budžeta pozīcijām var tikt
pielāgota atkarībā no programmu īstenošanas.
– Komisija
plāno daļu īstenošanas pasākumu no 2016. gada
deleģēt izpildaģentūrai. Paredzamo izmaksu summas un
sadalījums, iespējams, būs jāpielāgo atbilstoši
galarezultātā apstiprinātajam deleģēšanas līmenim.
 Informācijai: kopējo izdevumu aplēses ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Miljonos euro
 Budžeta gads ||   ||   ||   ||   ||   || 2013. gada budžets ||   2014 ||   2015 ||   2016 ||   2017 ||   2018 ||   2019 ||   2020 || Kopā 2014.–2020. g.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 - Veicināšanas pasākumi - Dalībvalstu maksājumi ||   || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 64,0 || 65,0 || 69,0 || 96,0 || 96,0 || 510,0
 05 02 10 02 - Veicināšanas pasākumi - Savienības tiešie maksājumi || Saistības || 1,0 || 1,5 || 1,5 || 16,0 || 55,0 || 91,0 || 104,0 || 104,0 || 373,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Maksājumi || 1,1 || 1,4 || 1,4 || 1,6 || 13,9 || 32,2 || 59,8 || 85,4 || 195,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 XX – Izpildaģentūra ||   ||   ||   ||   ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   || Saistības || 61,0 || 61,5 || 61,5 || 80,0 || 120,0 || 160,0 || 200,0 || 200,0 || 883,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Maksājumi || 61,1 || 61,4 || 61,4 || 65,6 || 78,9 || 101,2 || 155,8 || 181,4 || 705,5
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija izdevumu kategorija || 5 || «Administratīvie izdevumi» (salīdzinājumā ar 2013.budžeta gadu)
Miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 ĢD AGRI ||
  Cilvēkresursi || 0,019 || 0,099 || -0.499 || -0.147 || 0.188 || 0.675 || 0,922 || 1,257
  Citi administratīvie izdevumi || 0,000 || 0,000 || 0,002 || 0,006 || 0,003 || -0,001 || -0,001 || 0,009
 KOPĀ — AGRI ĢD || Apropriācijas || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
Miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,519 || 0,559 || 18,501 || 58,583 || 99,188 || 139,675 || 139,922 || 457,266
 Maksājumi || 0,219 || 0,299 || 4,003 || 17,559 || 40,291 || 95,274 || 121,122 || 278,766
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
–
X  Priekšlikums paredz darbības
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos euro
 Norādīt mērķus un rezultātus ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[43] || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Daudzums || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas
 ĪPAŠAIS MĒRĶIS[44] || Uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju un palielināt tās pievienotās vērtības daļu pārtikas piegādes ķēdē.
 Īstenošana[45] || Programmu skaits (iekšējais tirgus/ trešās valstis) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īstenošana45 || Jaunie saņēmēji (jauno ierosinātāju organizāciju proporcija ierosinātāju organizāciju kopējā skaitā); ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īstenošana45 || Daudzvalstu programmu skaits ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
X  Priekšlikums paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos euro
(3 zīmes aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 2,508 || 2,588 || 1,990 || 2,342 || 2,677 || 3,164 || 3,411 || 18,680
 Citi administratīvie izdevumi || 0,110 || 0,110 || 0,111 || 0,116 || 0,113 || 0,109 || 0,109 || 0,778
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas[46] 5. IZDEVUMU KATEGORIJA   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ (*) || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
(*) Skaitļi
var tikt koriģēti atkarībā no paredzētā deleģēšanas
procesa rezultātiem.
3.2.3.2.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || XX 01 01 01 (galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) || 19 || 19,5 || 13,7 || 15,3 || 17,1 || 20,1 || 21,6 ||
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[47]
 || XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 || 0,2 || 2,6 || 4,6 || 6,0 || 7,3 || 8,0 ||
 || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [48]   || – galvenajā mītnē   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ (*) || 19 || 19,7 || 16,3 || 19,9 || 23,1 || 27,4 || 29,6 ||
XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā
budžeta ierobežojumus.
(*) Šis priekšlikums ir
daļa no programmām, kuru paredzēts deleģēt
izpildaģentūrai. Tātad šie skaitļi var tikt
koriģēti atkarībā no apstiprinātās
deleģēšanas rezultātiem.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Lauksaimniecības produktu veicināšanas politikas īstenošana
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst
priekšlikumiem par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma
Piezīmes
Priekšlikumā
attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS)
2014.–2020. gadam[49]
ietilpst — KLP pirmajam pīlāram — tiešo maksājumu
summas un ar tirgus pasākumiem saistītie izdevumi. Piesardzības
labad Komisija ņēma vērā Eiropadomes 2013. gada
8. februāra sanāksmes secinājumus attiecībā uz
KLP. Neskarot regulas pieņemšanu par KLP, veicināšanas pasākumu
finansēšana notiks, nepārsniedzot ELGF pakārtotā
maksimālā apjoma ietvarus, par kuriem Eiropadome vienojās
2013. gada 8. februārī.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums neparedz trešo personu
līdzfinansējumu.
–
X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Savienības finanšu
ieguldījums programmas pasākumiem ir norādīts regulas
projekta 15. un 18. pantā. Šajā posmā nav
iespējams aprēķināt trešo personu finanšu ieguldījuma
kopējo summu, jo ieguldījuma likmes atšķiras atkarībā
no 15. un 18. pantā noteiktajām likmēm.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X  Priekšlikums finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨            pašu resursus
–
¨            dažādus ieņēmumus
[1]               Avots: ES Pārtikas un dzērienu
rūpniecības konfederācijas 2010. gada pārskats.
[2]               Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija.
[3]               Ziņojums "What Asia wants Long-term food
consumption trends in Asia", Australian Bureau of Agricultural and
Resource Economics and Sciences, 2013. gada oktobris.
[4]               Avots: Centre for Economic Policy Research
(2013): Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investement An
Economic Assessment (sagatavots Tirdzniecības
Ģenerāldirektorātam), Londona.
[5]               Avots: Copenhagen Economics (2010): Assessment of
Barriers to Trade and Investment between the EU and Japan (galīgais
ziņojums Tirdzniecības Ģenerāldirektorātam).
[6]               Padomes 2000. gada 19. decembra Regula (EK)
Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā
tirgū (OV L 328, 32.12.2000.,
2. lpp.) un Padomes 1999. gada 14. decembra Regula (EK) Nr.
2702/1999 par informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem trešās
valstīs (OV L 327, 21.12.1999., 7. lpp.).
[7]               Padomes 2007. gada 7. decembra Regula (EK) Nr.
3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā
tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.).
[8]               Komisijas 2008. gada 5. jūnija Regula
(EK) Nr. 501/2008, ar ko nosaka kārtību, kādā
piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un
veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības
produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 147,
6.6.2008.,3. lpp.).
[9]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada
25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu
noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un
par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV
L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
[10]             COM (2011) 500, 6.1.3. iedaļa.
[11]             Padomes 2002. gada 19. decembra Regula (EK)
Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām,
kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības
uzdevumus (OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.).
[12]             Regula (ES) ...,OV..
[13]             OV C [...], [...], [...]. lpp.
[14]             OV C [...], [...], [...]. lpp.
[15]             Padomes 2007. gada 17. decembra Regula (EK)
Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā
tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.).
[16]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra
Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas
produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp).
[17]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu
(OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
[18]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. XXX/20.., ar
ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju
OV... .
[19]             Regulu (ES) Nr. [COM (2011)416 par zivsaimniecības un
akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju, OV... .
[20]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
15. janvāra Regula (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko
dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu
un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko
atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV L 39, 13.2.2008.,
16. lpp.).
[21]             Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK)
Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu
marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189,
20.7.2007., 1. lpp.)
[22]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013
(2013. gada 13. marts), ar ko ievieš īpašus pasākumus
lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības
reģioniem un atceļ Padomes Regulu 247/2006 (OV L 78, 20.3.2013.,
23. lpp.).
[23]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada
25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu
noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un
par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV
L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
[24]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. ..., ar ko
izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju,
OV...
[25]             Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr.
883/2013par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
(OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr.
1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1.–22. lpp,).
[26]             Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom,
EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija
veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu
un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11,1996., 2.–5, lpp.)
[27]             Komisijas 2004. gada 23. aprīļa
Lēmums 2004/391/EK par padomdevējām grupām
kopējās lauksaimniecības politikas jautājumos
(OV L 120, 24.4.2004., 50. lpp.).
[28]             Padomes 2006. gada 24. jūlija
Regula (EK) Nr. 1184/2006, ar ko piemēro konkrētus
konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un
tirdzniecībai (OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.).
[29]             ABM: Budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām, ABB –– Budžeta līdzekļu sadale
pa darbības jomām.
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta
2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[31]             Aizsargāts cilmes vietas nosaukums
[32]             Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes
norāde
[33]             Eiropas Revīzijas palātas kopsavilkuma
ziņojuma Nr.°10/2009 "Informācijas un veicināšanas
pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem"
V daļa.
[34]             http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm

[35]             http://www.wheatworld.org/wp-content/uploads/trade-global-insight-map-report-march2010-20100423.pdf

[36]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[38]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[39]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[40]             N gads ir gads, kurā
priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Aplēšu pamatā ir
pieņēmums, ka īstenošana sāksies 2016. gadā.
[41]             Summas 2015.–gadam saskaņā ar pirmsreformas –
shēmu norādītas provizoriskā kārtā, un
salīdzinājumā ar 2014. gadu tās ir tādas pašas un
norādītas, neskarot sīki izstrādātās aplēses
par 2015. gadu, kuras tiks noteiktas saskaņā ar 2015. gada
budžeta projektu.
[42]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[43]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[44]             Kā aprakstīts 1.4.2. daļā —
“Īpašs(-i) mērķis(-i)..”.
[45]             Saskaņā ar KLP vienoto uzraudzības un
novērtēšanas shēmu, kas paredzēta 110. pantā Regulā (ES)
Nr. [xxx/xxxx] par kopējās lauksaimniecības politikas
finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību [KLP
Horizontālā regula], tiks noteikta vienota uzraudzības un
novērtēšanas shēma un rezultātā
rādītāju tabulas attiecīgi tiks papildinātas
vēlāk.
[46]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[47]             AC — līgumdarbinieki, AL —
vietējie darbinieki, END — valstu norīkotie eksperti, INT
— pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti
delegācijās,
[48]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām "BA" pozīcijām).
[49]             COM(2011) 500, 29.6.2011.