               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.2.2018
            COM(2018) 64 final
            2018/0031(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK, stājās spēkā 2014. gada 21. maijā, un to sāka piemērot no 2014. gada 1. janvāra
                  1
               .

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, arī stājās spēkā 2014. gada 21. maijā, un to sāka piemērot no 2014. gada 1. janvāra
                  2
               . Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 19. pantu Regulas (ES) Nr. 514/2014 noteikumus piemēro finansiāla atbalsta instrumentam ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (turpmāk “IDF robežu un vīzu instruments”).

               IDF robežu un vīzu instrumenta nolūks ir izveidot solidaritātes mehānismu, ar ko uz iesaistītajām valstīm attiecina vienus un tos pašus Eiropas noteikumus par ārējo robežu kontroli savstarpējās interesēs un cita citas vārdā. IDF robežu un vīzu instruments kalpos tam, lai sasniegtu svarīgu Šengenas acquis mērķi, proti, kopīgi uzņemtos atbildību par “efektīvu, intensīvu un vienota līmeņa kontroli” pie ārējām robežām, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399
                  3
                15. pantā. Tādējādi tas ir uzskatāms par Šengenas acquis pilnveidošanu.

               Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka ir jānoslēdz vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju, jo attiecīgajos asociācijas nolīgumos šādi noteikumi nav paredzēti.

               Projekta nolīgumam ar Šveici mērķis ir izstrādāt Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā minētās vienošanās un ļaut Komisijai uzņemties galīgo atbildību par instrumenta budžeta īstenošanu šajā asociētajā valstī un noteikt tās iemaksu Savienības budžetā saistībā ar šo instrumentu.

               Budžeta un finanšu kontroļu jomā uz dalībvalstīm attiecas horizontāli pienākumi (piemēram, Revīzijas palātas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) kompetence), kas izriet vai nu tieši no Līguma, vai arī no Savienības sekundārajiem tiesību aktiem. Šie pienākumi tieši attiecas uz dalībvalstīm un tāpēc nav noteikti Regulā (ES) Nr. 515/2014. Tomēr, piemērojot Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktu, minētie pienākumi ar nolīguma projektu ir jāattiecina arī uz asociēto valsti.

               Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, Regulā (ES) Nr. 514/2014 ir noteikts, ka Komisijas darbiniekiem, Revīzijas palātai un OLAF ir jāpiešķir piemērota piekļuve, lai veiktu kontroles. Turklāt Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 9. punktā ir paredzēts, ka sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm tiks ietverti noteikumi, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, kontroles un pārbaudes uz vietas. Tādējādi tas ir paredzēts nolīguma projektā.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               •Juridiskais pamats

               Tā kā šā priekšlikuma par nolīguma parakstīšanu mērķis ir noslēgt vienošanās starp Savienību un Šveici par šīs valsts iemaksu finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām 2014.–2020. gada laikposmā un par papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkts un 218. panta 5. punkts.

               •Ierosinātā lēmuma nepieciešamība

                  Balstoties uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktu, nolīguma ar Šveici noslēgšana ir nepieciešama, lai izstrādātu vienošanās par šīs valsts iemaksu finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām 2014.–2020. gada laikposmā un par papildu noteikumiem, kas vajadzīgi šādai līdzdalībai.

                  Lai gan parafētā nolīguma 19. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja nolīgumu provizoriski piemērot no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, neskarot konstitucionālās prasības, Šveices iestādes ir informējušas Komisiju, ka saskaņā ar Šveices valdības un administratīvi organizatoriskajiem tiesību aktiem šāda pagaidu piemērošana nav iespējama. Tāpēc šis Padomes lēmuma priekšlikums neietver nolīguma provizorisku piemērošanu. Nolīgums saskaņā ar tā 19. panta 2. un 3. punktu stāsies spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko pēdējam paziņojumam par ratifikācijas procedūras pabeigšanu.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Instrumenta izvēle

               Neattiecas.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Sarunu iznākums

               Komisija 2014. gada 28. maijā iesniedza ieteikumu Padomei atļaut Komisijai sākt sarunas ar Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu par starptautisku nolīgumu, ar kuru izveido šādus papildu noteikumus.

               Komisija 2014. gada 14. jūlijā saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu par nolīgumu, ar ko nosaka kārtību, kādā šīs valstis piedalās Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumentā.

               Sarunas notika ar visām asociētajām valstīm kopā. Notika divas sarunu kārtas. Nolīguma projekta galīgais teksts ar Šveici tika parafēts 2017. gada 21. aprīlī.

               Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, ir sasniegti un ka vienošanās projekts ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

               Nolīguma projektā ir paredzēta ikgadēja finansiāla iemaksa, ko Šveice veic Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta budžetā, ikgadējo summu aprēķinot atbilstoši tās IKP kā procentuālu daļu no visu to valstu IKP, kuras piedalās fondā [10. pants un pielikums]. Ikgadējie maksājumi ir precizēti 11. pantā.

               Turklāt nolīguma projektā arī paredzēta kārtība, kādā tiek izraudzīta atbildīgā iestāde un īstenota ikgadējās ziņošanas sistēma.

               Nolīgumā arī iekļauti noteikumi, kuru nolūks ir aizsargāt Savienības finanšu intereses pret krāpšanu, un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību noteikumiem, kas attiecas uz finansiālo pārvaldību un kontroli, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un Savienības tiesību aktos, kuru pamatā ir LESD.

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas, ņemot vērā to, ka priekšlikums ir saistīts ar programmas pārvaldību un tā mērķis ir parakstīt starptautisku nolīgumu, par kuru tika risinātas sarunas, pamatojoties uz Padomes noteiktajām sarunu norādēm.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nolīguma projekta 10. pantā un pielikumā ir aprakstīti noteikumi, kas attiecas uz asociētās valsts ikgadējām finansiālajām iemaksām Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta budžetā un to iespējamu pielāgošanu situācijai, kas aprakstīta pielikumā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Teritoriālā piemērošana

                  Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana. Šajā saistībā šis nolīgums ar Šveici arī papildina Šengenas acquis.

                  Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Saskaņā ar iepriekš minētā protokola 4. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi šo priekšlikumu, izlems, vai ieviest ierosināto lēmumu savos tiesību aktos.

                  Ar šo priekšlikumu tiek pilnveidoti Šengenas acquis elementi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās attiecīgi saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2000/365/EK
                     4
                   un 2002/192/EK
                     5
                  , un tāpēc tas tām nav saistošs un nav jāpiemēro.

                •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nolīguma 17. pantā ir precizēta piemērojamā ziņošanas un uzraudzības kārtība. Līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam (ieskaitot) Šveicei jāiesniedz Komisijā gada īstenošanas ziņojums par iepriekšējo finanšu gadu.

               •Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Nav nepieciešams.

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ierosina Padomei lemt par nolīguma parakstīšanu Savienības vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā.

               Komisija ir izstrādājusi atsevišķu priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu pievienoto Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda
                  6
               . Padome pieņem šo lēmumu pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas.

               2018/0031 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014
                  7
                ir paredzēts, ka valstīm, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir jāpiedalās finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām un ka ir jānoslēdz vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (2)Padome 2014. gada 14. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par nolīgumu, ar ko nosaka kārtību, kādā tās piedalās Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumentā. Sarunas ar Šveices Konfederāciju tika sekmīgi pabeigtas, 2017. gada 21. aprīlī parafējot nolīgumu.

               (3)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  8
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  9
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo apstiprina Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda, parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

               Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vadītāja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.

                     (2)

                        OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.

                     (3)

                        OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.

                     (4)

                        Padomes Lēmums (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (6)

                        Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda, COM(2016) XXX final [atsauci ievietot vēlāk, kad SG būs piešķīris numuru].

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Lēmums (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,14.2.2018
            COM(2018) 64 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               PIELIKUMS

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

               un

               ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk “Šveice”,

               turpmāk “Puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  1
                (“asociācijas nolīgums ar Šveici”),

               TĀ KĀ:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014
                  2
                Savienība kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveidoja finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām.

               (2)Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē.

               (3)Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 514/2014
                  3
                ir tieša ietekme uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 noteikumu piemērošanu, tādējādi ietekmējot tās tiesisko regulējumu, un tā kā asociācijas nolīgumā ar Šveici noteiktās procedūras tika piemērotas, lai pieņemtu Regulu (ES) Nr. 514/2014, par ko Šveicei tika paziņots, Puses atzīst, ka Regula (ES) Nr. 514/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē, ciktāl tas ir nepieciešams Regulas (ES) Nr. 515/2014 īstenošanai.

               (4)Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, tostarp Šveice, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka būtu jānoslēdz vienošanās, lai precizētu minēto valstu finansiālās iemaksas un papildu noteikumus, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp noteikumus, kuri nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (5)Finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“IDF robežu un vīzu instruments”), ir īpašs Šengenas acquis instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu sloga sadalījumu un finansiālu atbalstu ārējo robežu un vīzu politikas jomā dalībvalstīs un asociētajās valstīs.

               (6)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  4
                60. pantā ir izklāstīti netiešās pārvaldības noteikumi, kas piemērojami gadījumos, kad trešām valstīm, tostarp asociētajām valstīm, ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

               (7)
                     Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 4. punktā ir noteikts, ka attiecināmas ir arī izmaksas, kas ir samaksātas 2014. gadā, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta, un līdz ar to tiek nodrošināta netraucēta pāreja starp Ārējo robežu fondu un Iekšējās drošības fondu. Līdzīgā kārtā ir svarīgi, lai tāda pati pieeja būtu atspoguļota šajā nolīgumā. Ņemot vērā, ka šis nolīgums nestājās spēkā līdz 2014. gada beigām, ir būtiski nodrošināt, ka izmaksas, kas radušās pirms atbildīgās iestādes oficiālās izraudzīšanas, ir attiecināmas, ja pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā ir tādas pašas kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

               (8)Lai atvieglinātu to ikgadējo iemaksu aprēķināšanu un izmantošanu, kas Šveicei jāiemaksā IDF robežu un vīzu instrumentā, Šveices iemaksas par 2014.–2020. gada laikposmu tiks veiktas 2016.–2020. gadā, izmantojot piecus ikgadējus maksājumus. 2016.–2018. gadā ikgadējās iemaksas ir fiksētas summas, savukārt par 2019. un 2020. gadu maksājamās iemaksas tiks noteiktas 2019. gadā, pamatojoties uz visu to valstu iekšzemes kopproduktu, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā, ņemot vērā faktiski veiktos maksājumus,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants

               Darbības joma

               Šajā nolīgumā ir izklāstīti papildu noteikumi, kas vajadzīgi, lai Šveice piedalītos IDF robežu un vīzu instrumentā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014.

               2. pants

               Finanšu pārvaldība un kontrole

               1.
                     Šveice veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību tiem noteikumiem par finanšu pārvaldību un kontroli, kas ir izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un Savienības tiesību aktos, kuru pamatā ir LESD.

               Šā punkta pirmajā daļā minētie LESD un sekundāro tiesību aktu noteikumi ir šādi:

               (a)LESD 287. panta 1., 2. un 3. punkts;

               (b)Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30., 32. un 57. pants, 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts, 60. pants, 79. panta 2. punkts un 108. panta 2. punkts;

               (c)Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012
                  5
                32., 38., 42., 84., 88., 142. un 144. pants;

               (d)Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96
                  6
               ;

               (e)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013
                  7
               .

               Puses var nolemt grozīt šo sarakstu, savstarpēji vienojoties.

               2.
                     Šveice savā teritorijā piemēro 1. punktā minētos noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana

               Līdzekļus, kas Šveicei piešķirti saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

               4. pants

               Interešu konflikta novēršanas principa ievērošana

               Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas Šveices teritorijā iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp pašu un Savienības interesēm.

               5. pants

               Izpilde

               Komisijas pieņemtie lēmumi, ar kuriem uzliek finansiālās saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Šveices teritorijā.

               Izpildi reglamentē Šveicē spēkā esošās civilprocesa normas. Izpildes rīkojumu pievieno lēmumam, un vienīgā formalitāte ir lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic valsts iestāde, kuru Šveices valdība izrauga šim nolūkam un par kuru tā informē Komisiju.

               Kad pēc Komisijas lūguma šīs formalitātes ir izpildītas, Komisija var uzsākt izpildi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, tieši vēršoties kompetentajā iestādē.

               Izpildi var apturēt tikai ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu. Sūdzības par nepareizu izpildi tomēr ir Šveices tiesu jurisdikcijā.

               6. pants

               Savienības finanšu interešu aizsardzība pret krāpšanu

               1.Šveice:

               (a)apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veicot pasākumus, kuri attur no šādas rīcības, kā arī nodrošina efektīvu aizsardzību Šveicē;

               (b)lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veic tādus pašus pasākumus, kādus tā veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Šveices pašas finanšu intereses; un

               (c)koordinē ar dalībvalstīm un Komisiju savu rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu intereses.

               2.Šveice pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kurus Savienība pieņēmusi saskaņā ar LESD 325. panta 4. punktu un kuri ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā.

               Puses, savstarpēji vienojoties, var nolemt pieņemt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi jebkādiem vēlākiem pasākumiem, kurus Savienība pieņem saskaņā ar šo pantu.

               7. pants

               Pārbaudes un apskates uz vietas, ko veic Komisija (OLAF)

               Neskarot Komisijas tiesības, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 8. punkta, Komisija (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un apskates uz vietas Šveices teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu atbilstoši Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem.

               Šveices iestādes atvieglina pārbaudes un apskates uz vietas, kuras var veikt kopīgi, ja minētās iestādes to vēlas.

               8. pants

               Revīzijas palāta

               Saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 pirmās daļas X sadaļas 1. nodaļu Revīzijas palātai ir iespēja veikt revīziju telpās, kas pieder jebkurai struktūrai, kura Savienības vārdā pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Šveices teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, tostarp jebkuru tādu fizisku vai juridisku personu telpās, kas saņem maksājumus no budžeta.

               Šveicē Revīzijas palāta revīziju veic saziņā ar valsts revīzijas iestādēm vai, ja tām nav vajadzīgo pilnvaru, ar kompetentajiem valsts dienestiem. Revīzijas palāta un Šveices valsts revīzijas iestādes sadarbojas savstarpējas uzticības garā, vienlaikus saglabājot savu neatkarību. Minētās iestādes vai dienesti Revīzijas palātai dara zināmu, vai tās paredz piedalīties revīzijā.

               Revīzijas palātai ir vismaz tās pašas tiesības, kas pienākas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 7. punktu un šā nolīguma 7. pantu.

               9. pants

               Publiskais iepirkums

               Šveice piemēro savus tiesību aktus par publisko iepirkumu saskaņā ar noteikumiem, kas ietverti Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu 4. pielikumā (Nolīgums par valsts pasūtījumu)
                  8
                un Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā par atsevišķiem valsts iepirkuma aspektiem
                  9
               .

               Šveice iesniedz Komisijai savu publiskā iepirkuma procedūru aprakstu.

               Turklāt tā sniedz informāciju par piemērotajām publiskā iepirkuma procedūrām katrā ikgadējā īstenošanas ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 514/2014 54. pantā.

               10. pants

               Finansiālās iemaksas

               1.Šveice 2016.–2018. gadā veic ikgadējos maksājumus IDF robežu un vīzu instrumenta budžetā saskaņā ar turpmāko tabulu.

               (Visas summas izteiktas EUR)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Šveice

                        25 106 140

                        25 106 140

                        25 106 140

               2.Šveices iemaksas par 2019. un 2020. gadu aprēķina saskaņā ar pielikumā aprakstīto formulu atbilstoši Šveices attiecīgajam iekšzemes kopproduktam (IKP) kā procentuālu daļu no visu to valstu IKP, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā.

               3.Šveice veic šajā pantā minētās finansiālās iemaksas neatkarīgi no datuma, kurā tiek pieņemta Regulas (ES) Nr. 514/2014 14. pantā minētā Šveices valsts programma.

               11. pants

               Finansiālo iemaksu izmantošana

               1.Ikgadējo, 2016. un 2017. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

               (a)75 % – starpposma pārskatīšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. pantā;

               (b)15 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2017. gada 30. jūnijam tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti;

               (c)10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

               Ja b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

               Ja šis nolīgums nestājas spēkā vai netiek provizoriski piemērots līdz 2017. gada 1. jūnijam, Šveices iemaksu pilnā apmērā izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               2.Ikgadējo, 2018., 2019. un 2020. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

               (a)40 % – konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā;

               (b)50 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2018. gada 31. decembrim tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti;

               (c)10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

               Ja b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

               3.Starpposma pārskatīšanai, Savienības darbībām, konkrētām darbībām vai IT sistēmu izstrādes programmai piešķirtās papildu summas izmanto saskaņā ar attiecīgo procedūru, kas izklāstīta vienā no šādiem noteikumiem:

               (a)Regulas (ES) Nr. 514/2014 6. panta 2. punkts;

               (b)Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. panta 7. punkts;

               (c)Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. panta 3. punkts;

               (d)Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. panta otrā daļa.

               4.
                     Komisija katru gadu var izmantot līdz EUR 181 424 no Šveices veiktajiem maksājumiem, lai finansētu administratīvos izdevumus saistībā ar darbiniekiem vai ārštata darbiniekiem, kuri ir nepieciešami, lai atbalstītu Regulas (ES) Nr. 515/2014 un šā nolīguma īstenošanu Šveicē.

               12. pants

               Konfidencialitāte

               Saskaņā ar šo nolīgumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir profesionāls noslēpums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju, ko aizsargā Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un Šveices tiesību akti. Šādu informāciju izpauž tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

               13. pants

               Atbildīgās iestādes izraudzīšana

               1.
                     Šveice, cik vien iespējams drīz pēc valsts programmas apstiprināšanas, informē Komisiju par tās atbildīgās iestādes oficiālo izraudzīšanu ministrijas līmenī, kura atbild par izdevumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētā izraudzīšana tiek attiecināta uz struktūru, kas atbilst tiem izraudzīšanas kritērijiem iekšējās vides, kontroles darbību, informācijas, saziņas un uzraudzības jomā, kuri noteikti Regulā (ES) Nr. 514/2014 vai uz tās pamata.

               3.
                     Atbildīgās iestādes izraudzīšanu pamato ar atzinumu, ko sniedz kāda revīzijas struktūra, kas var būt revīzijas iestāde, kura novērtē atbildīgās iestādes atbilstību izraudzīšanas kritērijiem. Minētā struktūra var būt neatkarīga publiskā iestāde, kas atbild par administrācijas uzraudzību, novērtēšanu un revīziju. Revīzijas struktūra darbojas neatkarīgi no atbildīgās iestādes un veic savu darbu saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Šveice savu lēmumu par izraudzīšanu var balstīt uz to, vai pārvaldības un kontroles sistēmas būtībā ir tādas pašas kā tās, kas darbojušās iepriekšējā laikposmā, un vai to darbība bijusi efektīva. Ja esošie revīzijas un kontroles rezultāti liecina, ka izraudzītā struktūra vairs neatbilst izraudzīšanas kritērijiem, Šveice veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek novērsti trūkumi minētās struktūras uzdevumu īstenošanā, tostarp atceļot izraudzīšanu.

               14. pants

               Finanšu gada definīcija

               Šajā nolīgumā finanšu gads, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā, attiecas uz nomaksātajiem izdevumiem un ieņēmumiem, kas iegūti un atbildīgās iestādes pārskatos iegrāmatoti laikposmā no “N–1” gada 16. oktobra līdz “N” gada 15. oktobrim.

               15. pants

               Izdevumu attiecināmība

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 3. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta, attiecināmas ir arī izmaksas, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta saskaņā ar šā nolīguma 13. pantu, ar noteikumu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā bija tādas pašas, kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

               16. pants

               Gada atlikuma maksājuma pieprasījums

               1.
                     Līdz tā gada 15. februārim, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, Šveice iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā prasītos dokumentus un informāciju.

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Šveice līdz tā gada 15. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta otrajā daļā minēto atzinumu.

               Iesniegtie dokumenti, kas minēti šajā punktā, ir uzskatāmi par gada atlikuma maksājuma pieprasījumu.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētos dokumentus sagatavo saskaņā ar paraugiem, kurus Komisija apstiprina, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 3. punktu.

               17. pants

               Īstenošanas ziņojums

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 54. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Šveice līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam ieskaitot iesniedz Komisijai gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iepriekšējā finanšu gadā un var šo informāciju atbilstīgā līmenī publiskot.

               Pirmo gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iesniedz 15. februārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vai tā provizoriskās piemērošanas sākuma.

               Pirmais ziņojums attiecas uz finanšu gadiem no 2014. gada līdz finanšu gadam, kas ir pirms gada, kad saskaņā ar šā panta otro daļu bija jāiesniedz pirmais gada ziņojums.

               Gala ziņojumu par valsts programmas īstenošanu Šveice iesniedz līdz 2023. gada 31. decembrim.

               18. pants

               Elektroniskā datu apmaiņas sistēma

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 24. panta 5. punktu visu oficiālo informācijas apmaiņu starp Šveici un Komisiju veic, izmantojot elektronisku datu apmaiņas sistēmu, ko šim nolūkam nodrošina Komisija.

               19. pants

               Stāšanās spēkā

               1.Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šā nolīguma depozitārijs.

               2.Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Tās viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               3.Šis nolīgums stājās spēkā tā mēneša pirmajā datumā, kas seko dienai, kurā tika veikts pēdējais paziņojums par 2. punktā minētās procedūras pabeigšanu.

               4.Puses šo nolīgumu, izņemot tā 5. pantu, provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas, neskarot konstitucionālās prasības.

               20. pants

               Spēkā esamība un izbeigšana

               1.Savienība vai Šveice var izbeigt šo nolīgumu, paziņojot par savu lēmumu otrai Pusei. Nolīgumu pārtrauc piemērot trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma. Projektus un darbības, kas norisinās šā nolīguma izbeigšanas laikā, turpina saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem. Puses, savstarpēji vienojoties, atrisina visus citus jautājumus saistībā ar šā nolīguma izbeigšanas sekām.

               2.Šo nolīgumu izbeidz, ja asociācijas nolīgums ar Šveici tiek izbeigts saskaņā ar asociācijas nolīguma ar Šveici 7. panta 4. punktu, 10. panta 3. punktu vai 17. pantu.

               21. pants

               Valodas

               Šo nolīgumu sagatavo vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               PIELIKUMS

               2019. un 2020. gada finansiālo iemaksu aprēķināšanas formula un maksājuma informācija

               (1)Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punkta otrajā un trešajā daļā minēto finansiālo iemaksu, ko Šveice veic IDF robežu un vīzu instrumentā, attiecībā uz 2019. un 2020. gadu aprēķina šādi.

               Par katru gadu no 2013. gada līdz 2017. gadam galīgos Šveices iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājus, kas pieejami 2019. gada 31. martā, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu attiecīgajā gadā, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā. Par 2013.–2017. gadu iegūto piecu procentuālo daļu vidējo vērtību piemēro summai, ko veido faktiskās ikgadējās apropriācijas IDF robežu un vīzu instrumentam 2014.–2019. gadā, un IDF robežu un vīzu instrumentam 2020. gadā paredzētajām ikgadējo saistību apropriācijām, kuras iekļautas Komisijas pieņemtajā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektā, lai tādējādi iegūtu kopējo summu, kas Šveicei jāmaksā visā IDF robežu un vīzu instrumenta īstenošanas laikposmā. Ikgadējos maksājumus, kurus Šveice faktiski veikusi saskaņā ar šā nolīguma 10. panta 1. punktu, atskaita no šīs summas, lai iegūtu Šveices iemaksu kopējo summu, kas jāmaksā par 2019. un 2020. gadu. Pusi no šīs summas maksā 2019. gadā, savukārt otru pusi – 2020. gadā.

               (2)Finansiālā iemaksa tiek veikta euro.

               (3)Šveice savu finansiālo iemaksu veic ne vēlāk kā 45 dienas pēc paziņojuma par veicamo iemaksu saņemšanas. Par jebkuru iemaksas maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, tiek maksāti procenti par nenomaksāto summu. Procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par 3,5 procentpunktiem.

                     (1)

                        OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 547/2014 (2014. gada 15. maijs) (OV L 163, 29.5.2014., 18. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (8)

                        OV L 336, 23.12.1994., 273. lpp.

                     (9)

                        OV L 114, 30.4.2002., 430. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.2.2018
            COM(2018) 69 final
            2018/0030(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 6, 13, 13-H, 30, 37, 41, 43, 46, 51, 67, 79, 90, 107, 110, 118, 121, 122, 128, 140 un 142, priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 un R.E.5, un Savstarpējā rezolūcijā M.R.1 un attiecībā uz priekšlikumu par vieniem jauniem ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO EEK) starptautiskā līmenī izstrādā saskaņotas prasības, kuru mērķis ir likvidēt tehniskos šķēršļus tirdzniecībā ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem starp Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējām pusēm un nodrošināt augstu šo transportlīdzekļu drošuma līmeni un vides aizsardzību.

               Ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu 97/836/EK Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”), un ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmumu 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”), Savienība ir pievienojusies Paralēlajam nolīgumam.

               ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma (WP.29) sanāksmes notiek trīs reizes katrā kalendārajā gadā: martā, jūnijā un novembrī. Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, katrā sanāksmes sesijā pieņem jaunus ANO noteikumus, jaunus ANO vispārējos tehniskos noteikumus (VTN) un/vai grozījumus spēkā esošajiem ANO noteikumiem vai ANO VTN. Pirms katras WP.29 sanāksmes šos grozījumus jau iepriekš apstiprina kāda no sešām WP.29 darba grupām.

               Līdz ar to, ja ir sasniegts kvorums un starp līgumslēdzējām pusēm ir kvalificēts balsu vairākums, WP.29 sanāksmē notiek galīgais balsojums par grozījumu, papildinājumu un labojumu pieņemšanu. ES ir līgumslēdzēja puse divos WP.29 nolīgumos (1958. gada un 1998. gada nolīgums). Katru reizi tiek sagatavots Padomes lēmums, t. s. “megalēmums”, kurā ietverts noteikumu, grozījumu, papildinājumu un labojumu saraksts un ar kuru Komisiju pilnvaro katrā WP.29 sanāksmē balsot Savienības vārdā.

               Ar šo Padomes lēmumu nosaka, kāda nostāja Savienībai jāieņem balsojumā par noteikumiem, grozījumiem, papildinājumiem un labojumiem, kas iesniegti balsošanai WP.29 2018. gada marta sanāksmē, kura notiks no 2018. gada 12. līdz 16. martam.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šis priekšlikums papildina un pilnībā saskan ar Savienības iekšējā tirgus politiku autobūves nozarē.

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko saskaņošanu. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir 1958. gada nolīgumam, jo ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, zinot, ka līgumslēdzējas puses atzīs ražojumus par atbilstīgiem savas valsts tiesību aktiem. Uz šīs shēmas pamata, piemēram, ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošumu ir atceltas vairāk nekā 50 ES direktīvas, kas ir aizstātas ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               Līdzīga pieeja ir izmantota saistībā ar Direktīvu 2007/46/EK, ar kuru dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas ir aizstātas ar Savienības apstiprināšanas procedūru un ir izveidota saskaņota sistēma, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu ANO noteikumus iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā alternatīvas Savienības tiesību aktiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien vairāk tiek iestrādāti ANO noteikumi.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               WP.29 sistēma ir sasaistīta ar Savienības konkurences politiku, un šai iniciatīvai uz to ir pozitīva ietekme. Šis priekšlikums saskan arī ar Savienības transporta un enerģētikas politiku, kuras tiek pienācīgi ņemtas vērā, sagatavojot un pieņemot noteikumus saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte

               Tikai Savienība ir pilnvarota balsojumā atbalstīt starptautiskos instrumentus, piemēram, priekšlikumus par ANO noteikumiem, ANO noteikumu grozījumus un Vispārējo tehnisko noteikumu projektus, un to iekļaušanu Savienības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā. Tas ne tikai nepieļauj iekšējā tirgus sadrumstalotību, bet nodrošina arī vienādus vides un drošuma standartus visā Savienībā. Tas dod arī apjomradītus ieguvumus: ražojumus var izgatavot visam Savienības tirgum un pat starptautiskajam tirgum, un nav vajadzības pielāgot tos valsts tipa apstiprināšanas prasībām katrā atsevišķajā dalībvalstī.

               Tāpēc šis priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

               •Proporcionalitāte

                  Šis Padomes lēmums pilnvaro Komisiju balsot Savienības vārdā un ir samērīgs instruments saskaņā ar Padomes Lēmuma 97/836/EK 5. panta 1. punktu nolūkā definēt vienotu ES nostāju ANO EEK attiecībā uz balsojumu par WP.29 sanāksmes darba kārtībā iekļautajiem darba dokumentiem. Tāpēc šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, kas saistīti ar iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanu, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības drošības un aizsardzības līmeni.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ir jāizmanto Padomes lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu ir izskatījusi Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               •Ietekmes novērtējums

               Šim priekšlikumam nav jāveic ietekmes novērtējums, jo tas nav leģislatīvs dokuments un alternatīvi politikas risinājumi nav pieejami vai iespējami.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Šī iniciatīva neietekmē administratīvo slogu, jo ar “megalēmumam” pievienotajām atsaucēm uz grozījumiem uzņēmumiem, tostarp MVU, netiks ieviesti jauni ziņošanas vai citi administratīvie pienākumi. Tieši pretēji, tās mērķis ir administratīvā sloga mazināšana, jo pasaules mērogā saskaņotu prasību piemērošana dod ražotājiem iespēju sistēmu un sastāvdaļu apstiprinājumu dokumentus izmantot ne tikai ES, bet arī eksporta tirgos, ko veido 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas nav ES dalībvalstis.

               Šim priekšlikumam ir ļoti pozitīva ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Ir atzīts, ka starptautiski saskaņotu transportlīdzekļu noteikumu pieņemšana, ko veic ES tirdzniecības partneri, ir vislabākais veids, kā novērst ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus un atvērt ES autobūves nozares uzņēmumiem piekļuvi tirgum vai paplašināt to.

               •Pamattiesības

               Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šī iniciatīva neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Neattiecas.

               •Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

               Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ar šo priekšlikumu nosaka Savienības nostāju balsojumā par:

               –priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 6, 13, 13-H, 30, 37, 41, 43, 46, 51, 67, 79, 90, 107, 110, 118, 121, 122, 128, 140 un 142;

               –jaunu ANO vispārējo tehnisko noteikumu priekšlikumu par elektrotransportlīdzekļu drošību (ETD);

               –priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 un R.E.5; kā arī

               –priekšlikumu par grozījumiem Savstarpējā rezolūcijā M.R.1.

               2018/0030 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 6, 13, 13-H, 30, 37, 41, 43, 46, 51, 67, 79, 90, 107, 110, 118, 121, 122, 128, 140 un 142, priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 un R.E.5, un Savstarpējā rezolūcijā M.R.1 un attiecībā uz priekšlikumu par vieniem jauniem ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  1
                Savienība pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”).

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  2
                Savienība pievienojās Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos ("Paralēlais nolīgums").

               (3)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  3
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja saskaņotu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāja ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš Direktīvas 2007/46/EK pieņemšanas ANO noteikumi aizvien plašāk tiek iestrādāti Savienības tiesību aktos.

               (4)Ņemot vērā pieredzi un tehnikas attīstību, ir jāpielāgo prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO EEK Noteikumi Nr. 6, 13, 13-H, 30, 37, 41, 43, 46, 51, 67, 79, 90, 107, 110, 118, 121, 122, 128, 140 un 142.

               (5)Lai paredzētu vienotus noteikumus saistībā ar elektrotransportlīdzekļu drošību, ir jāpieņem priekšlikums par ANO vispārējiem tehniskiem noteikumiem (VTN).

               (6)Lai saskaņotu mērvienību lietojumu Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (“R.E.3”) ar Starptautisko mērvienību sistēmu (SI) un lai panāktu vienotību attiecībā uz masas mērvienību norādīšanu L, M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem R.E.3 un starp R.E.3 un 1968. gada Konvenciju par ceļu satiksmi, ir jāpieņem priekšlikums par grozījumiem R.E.3.

               (7)Lai labotu un grozītu gaismas avotu kategoriju specifikāciju dažus elementus un ieviestu jaunu gaismas diožu (LED) priekšējo gaismu gaismas avota kategoriju Konsolidētajā rezolūcijā par gaismas avotu kategoriju kopīgo specifikāciju (“R.E.5”), ir jāpieņem priekšlikums par R.E.5 grozījumiem.

               (8)Lai atjauninātu atsauces uz ISO standartiem 1958. gada 1. savstarpējā rezolūcijā un 1998. gada nolīgumos (“M.R.1”), ir jāpieņem priekšlikums par M.R.1 grozījumu.

               (9)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pārskatītā 1958. gada nolīguma Administratīvajā komitejā un Paralēlā nolīguma Izpildu komitejā attiecībā uz minēto priekšlikumu pieņemšanu.

               (10)Minētajās komitejās Savienību jāpārstāv Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pārskatītā 1958. gada nolīguma Administratīvajā komitejā un Paralēlā nolīguma Izpildu komitejā laikposmā no 2018. gada 12. līdz 16. martam, ir balsojumā atbalstīt šā lēmuma pielikumā uzskaitītos priekšlikumus.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmums 97/836/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (2)

                        Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmums 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) ( OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,14.2.2018
            COM(2018) 69 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 6, 13, 13-H, 30, 37, 41, 43, 46, 51, 67, 79, 90, 107, 110, 118, 121, 122, 128, 140 un 142, priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 un R.E.5, un Savstarpējā rezolūcijā M.R.1 un attiecībā uz priekšlikumu par vieniem jauniem ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem

               PIELIKUMS

               Piezīme. Visi turpmāk minētie dokumenti ir publiski pieejami

                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html

                        Noteikumu Nr.

                        Nosaukums

                        Dokumenta atsauce

                        6

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 6 (Virzienrādītāji) 01. grozījumu sērijas
                        29. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/28

                        13

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 13 (Smago transportlīdzekļu bremžu sistēma) 11. grozījumu sērijas 15. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/9

                        13-H

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 13-H (M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu bremžu sistēma)
                        01. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/8

                        30

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 30 (Vieglo pasažieru automobiļu un to piekabju riepas)
                        02. grozījumu sērijas 20. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/10

                        37

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 37 (Kvēldiega gaismas avoti) 03. grozījumu sērijas
                        46. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/29

                        41

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 41 (Motociklu trokšņa emisijas) 04. grozījumu sērijas
                        6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/6

                        43

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 43 (Bezšķembu stiklojums) 01. grozījumu sērijas
                        7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/15

                        46

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 46 (Netiešās redzamības ierīces) 5. pārskatītās redakcijas
                        1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/16

                        46

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 46 (Netiešās redzamības ierīces) 6. pārskatītās redakcijas 1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/17

                        51

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 51 (M un N kategorijas transportlīdzekļu troksnis) 03. grozījumu sērijas
                        3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/7

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/7/Add.1

                        67

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 67 (Sašķidrinātas naftas gāzes transportlīdzekļi) 01. grozījumu sērijas 15. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/18

                        79

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 02. grozījumu sērijas
                        1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/11

                        79

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/35

                        90

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 90 (Bremžu sistēmas rezerves daļas) 02. grozījumu sērijas 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/12

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 06. grozījumu sērijas
                        7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/19

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 07. grozījumu sērijas
                        6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/20

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi)
                        08. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/21

                        110

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 110 (Saspiestas dabasgāzes un sašķidrinātas dabasgāzes transportlīdzekļi)
                        03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/22

                        118

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 118 (Materiālu ugunsizturība) 02. grozījumu sērijas
                        4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/23

                        118

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 118 (Materiālu ugunsizturība) 03. grozījumu sērijas
                        1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/24

                        121

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 121
                        (Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru apzīmējumi) 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/25

                        121

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 121 (Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru apzīmējumi) 01. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/26

                        122

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 122 (Apsildīšanas sistēmas)
                        4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/27

                        128

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 128 (LED gaismas avoti) sākotnējās redakcijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/30

                        140

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 140 (Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC)) 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/13

                        142

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 142 (Riepu uzstādīšana) 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/14

                        ANO R.E.3

                        Priekšlikums par grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/31

                        ANO R.E.5

                        Priekšlikums par 1. grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par gaismas avotu kategoriju kopīgo specifikāciju (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/32

                        ANO R.E.5

                        Priekšlikums par 2. grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par gaismas avotu kategoriju kopīgo specifikāciju (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/33

                        VTN Nr.

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        ANO VTN (jauni)

                        Priekšlikums par jauniem ANO VTN par elektrotransportlīdzekļu drošību (ETD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/138

                        Nosaukums

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        ANO M.R.1

                        Priekšlikums par 1958. gada Savstarpējās rezolūcijas Nr. 1 un 1998. gada nolīgumu (M.R.1) grozījumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/36