               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,14.6.2018
            COM(2018) 461 final
            2018/0244(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses(“Lēmums par aizjūras asociāciju”)
            {SWD(2018) 337 final}{SEC(2018) 310 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šis priekšlikums izstrādāts saistībā ar 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu, kas aprakstīta Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai  “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv”
                  1
               . Paziņojumos noteiktas galvenās prioritātes un vispārēja budžeta struktūra ES ārējās darbības programmām kategorijā “Kaimiņattiecības un pasaule”. Viena šāda prioritāte ir Padomes Lēmums par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses.

               Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) ir asociētas ar Eiropas Savienību (ES) kopš 1958. gada, kad spēkā stājās Romas Līgums. Šīs 25 salas, kas atrodas Atlantijas okeānā, Antarktikas jūrā, Ziemeļjūrā, Karību jūrā, Indijas okeānā un Klusajā okeānā
                  2
               , nav suverēnas valstis, bet ir atkarīgas no četrām ES dalībvalstīm: Dānijas, Francijas, Apvienotās Karalistes un Nīderlandes.

               Šajā priekšlikumā ir paredzēts, ka tas būs piemērojams no 2021. gada 1. janvāra, un tas tiek iesniegts 27 dalībvalstu Savienībai atbilstoši Eiropadomes 2017. gada 29. martā saņemtajam Apvienotās Karalistes paziņojumam par nodomu izstāties ko Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. Tāpēc tas neattiecas uz 12 AZT, kas saistītas ar Apvienoto Karalisti. Pārējo 13 AZT asociācijas ar Savienību pamats ir konstitucionālās attiecības, kas šīm zemēm un teritorijām ir šādām trim dalībvalstīm: Dāniju, Franciju un Nīderlandi.

                  Kopumā aizjūras zemēm un teritorijām ir plaša autonomija, kas aptver tādas jomas kā ekonomiku, nodarbinātības tirgu, veselības aizsardzību, iekšlietas un muitu. Aizsardzība un ārlietas parasti paliek dalībvalstu kompetencē. AZT nav daļa no Savienības muitas teritorijas un neietilpst iekšējā tirgū. Tāpēc tām nepiemēro Savienības tiesību aktus. Būdami to Eiropas Savienības dalībvalstu valstspiederīgie, ar kurām viņu zemes un teritorijas ir konstitucionāli saistītas, AZT iedzīvotāji ir ES pilsoņi.

               Padomes Lēmums 755/2013/ES
                  3
                – Lēmums par aizjūras asociāciju – attiecas uz attiecībām starp AZT (tostarp Grenlandi), dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Eiropas Savienību. Tajā aprakstītas AZT kā daļas no “ES ģimenes” īpašās attiecības ar ES un tām piemērojamais īpašais tiesiskais regulējums. Patlaban spēkā esošā Lēmuma par aizjūras asociāciju galvenais finanšu avots ir 11. Eiropas Attīstības fonds (EAF), kas aptver teritoriālo un reģionālo plānošanu un finansēšanu aizjūras zemēm un teritorijām, izņemot Grenlandi, uz kuru attiecas īpašs lēmums par finansējumu no ES budžeta.

                  Līdz 1982. gadam Grenlandi tāpat kā Dāniju kopumā uzskatīja par ES sastāvdaļu, līdz ar to ES kuģi varēja zvejot Grenlandes teritoriālajos ūdeņos. Pēc tam Grenlande izstājās no ES un ar Grenlandes līgumu
                     4
                   kļuva par asociēto teritoriju kā AZT. Līgumā ir uzsvērta nepieciešamība saglabāt ciešas saiknes starp Eiropas Savienību un Grenlandi, jo īpaši attiecībā uz Grenlandes nepieciešamību attīstīties un Eiropas Savienības zvejas tiesībām.

               Nolīgums par zveju
                  5
                tika noslēgts 1984. gada 13. martā. Pēc Ceturtā zivsaimniecības protokola vidusposma novērtēšanas Eiropas Padome (2003. gadā) secināja, ka ir nepieciešams režīms, kurā tiktu ņemta vērā zivsaimniecības nozīme un strukturālās attīstības problēmas Grenlandē. Savienības, Grenlandes un Dānijas 2006. gada Kopīgajā deklarācijā
                  6
                tika izklāstīti jaunas partnerības kopīgie mērķi. Tā bija politiskā bāze Padomes Lēmumam 2006/526/EK
                  7
               , ar kuru tika izveidota sadarbības satvars 2007.–2013. gadam. Padomes Lēmums 2014/137/ES
                  8
                tagad aptver laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam un ir saskaņā ar vēlāko ES, Grenlandes un Dānijas 2015. gada Kopīgo deklarāciju, kurā atkārtoti apstiprināta ciešā saikne starp pusēm.

                  Patlaban spēkā esošais Lēmums par Grenlandi papildina Lēmumu par aizjūras asociāciju, bet tajā ieskicēti dažas attiecībām tieši ar Grenlandi specifiski elementi.

                  Vidusposma novērtējuma ziņojumā (2017. gada decembrī)
                     9
                   par 10 ārējās finansēšanas instrumentiem, tostarp Lēmumu par Grenlandi
                     10
                   un 11. EAF, kas ietver plānošanu attiecībā uz pārējām AZT, secināts, ka ārējās finansēšanas instrumenti “atbilst paredzētajam mērķim”. Tomēr gan ziņojumā, gan veiktajās apspriešanās tika uzsvērta nepieciešamība pēc lielākas elastības, vienkāršošanas, saskaņotības un labākiem rezultātiem. Rezultātā ir ticis pieņemts priekšlikums, ņemot vērā gūto pieredzi, izveidot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas palīdzētu racionalizēt Savienības ārējās darbības struktūru.

               Lēmumu par aizjūras asociāciju un Lēmumu par Grenlandi nevar iekļaut jaunajā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā vai kādā citā tiesību aktā, uz ko attiecas parastā likumdošanas procedūra. Tas ir tāpēc, ka uz abiem šiem lēmumiem attiecas īpaša pieņemšanas procedūra: Padomes lēmums, kas pieņemts vienbalsīgi pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
                  11
               . Tomēr, lai racionalizētu vairākas programmas, ir ierosināts apvienot abus lēmumus vienā, pārgrupējot visas AZT, tostarp Grenlandi.

               Turklāt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 203. pants ir Lēmuma par aizjūras asociāciju un Lēmuma par Grenlandi juridiskais pamats. Ņemot vērā ierosinājumu iekļaut budžetā EAF, gan Grenlandei, gan aizjūras zemēm un teritorijām paredzētais finansējums būtu jāpiešķir saskaņā ar jauno izdevumu kategoriju Nr. 6 “Kaimiņattiecības un pasaule”.

                  Attiecībā uz visām AZT paredzēts jauns tiesību akts, kas aptver politisko un tiesisko regulējumu par to, kā tiks īstenota sadarbība, un kura rezultāts būs:

               ·vienota pārvaldība — tas, ka visām AZT finansējums tiks piešķirts no viena avota (ES budžeta), radīs sinerģiju plānošanā un īstenošanā;

               ·kopīgu mērķu konsolidācija;

               ·tiesiskā regulējuma vienkāršošana un saskaņošana;

               ·lielāka nozīme AZT kā grupai.

               Tā kā abi lēmumi ir uzskatāmi par “mērķim atbilstošiem”, pamatprincips ir saglabāt to, kas darbojas labi, vienlaikus uzlabojot to, kas ierobežo partneru spēju efektīvi īstenot savus politikas virzienus un prioritātes. No otras puses, attiecīgās dalībvalstis ir stingri uzstājušas uz to, lai tiktu saglabāta patlaban spēkā esošā Lēmuma par aizjūras asociāciju struktūra un acquis.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem šajā politikas jomā

                  ES un AZT asociācijas spēkā esošie noteikumi un procedūras ir izklāstīti 2013. gada 25. novembra Lēmumā 2013/755/ES
                     12
                   par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību. Attiecības ar Grenlandi reglamentējošie noteikumi un procedūras ir izklāstīti 2014. gada 14. marta Lēmumā 2014/137/ES
                     13
                   par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses

               •Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem

               “Eiropa 2030”
                  14
                ir noteikti kritēriji visu politikas jomu saskaņotībai attiecībā uz energoefektivitāti un tās ieguldījumu enerģētiskajā drošībā un klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam. Tiks nodrošināta arī saskaņotība ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām.

                  Integrētā Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku
                     15
                   atspoguļo Savienības stratēģiskās intereses uzņemties nozīmīgu lomu Arktikas reģionā. Balstoties uz agrākām ierosmēm, tajā izklāstīts pamatojums nepieciešamībai veidot tādu Savienības politiku, kas orientējas uz starptautiskās sadarbības sekmēšanu, lai reaģētu uz klimata pārmaiņu ietekmi uz Arktikas reģiona trauslo vidi, un uz ilgtspējīgas attīstības veicināšanu un līdzveidošanu, jo īpaši Arktikas reģiona Eiropas daļā. Grenlande kā Dānijas Karalistes daļa ieņem būtisku vietu šīs politikas redzējumā.

               Saskaņā ar šo priekšlikumu finansētajām darbībām vajadzētu būt saskanīgām ar tām, ko veic saskaņā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku un nesen ierosināto Eiropas Miera nodrošināšanas fondu. Šis priekšlikums neattiecas uz humānās palīdzības darbību finansēšanu, jo tās arī turpmāk tiks finansētas no ar Humānās palīdzības instrumenta
                  16
                palīdzību.

               Komisijas priekšlikumā daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ir noteikts vērienīgāks mērķis attiecībā uz klimata politikas aspektu integrēšanu visās ES programmās, klimata mērķu sasniegšanai kopumā paredzot atvēlēt 25 % no ES izdevumiem. Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo programmu sniegs ieguldījumu 20 % apmērā no programmas kopējā finansējuma klimata mērķu sasniegšanai. Šīs programmas devumam minētā vispārējā mērķa sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu atbilstīgā iedalījuma līmenī, tai skaitā izmantojot vairākas precīzas metodikas, kur tādas būs pieejamas. Komisija turpinās katru gadu sniegt informāciju saistību apropriāciju izteiksmē, izstrādājot gada budžeta projektu.

               Lai atbalstītu to, ka tiek pilnībā izmantots programmas potenciāls klimata mērķu sasniegšanā, Komisija centīsies noteikt attiecīgās darbības visā programmas sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un izvērtēšanas procesā.

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Lēmums par aizjūras asociāciju ir balstīts uz LESD ceturto daļu. Sīki izstrādātie noteikumi un procedūras ir izklāstīti Padomes lēmumos, kas pamatojas uz LESD 203. pantu, saskaņā ar kuru šādus aktus pieņem ar īpašu likumdošanas procedūru.

               LESD 198. līdz 204. pantu piemēro Grenlandei, ievērojot īpašos noteikumus, kas izklāstīti LESD pievienotajā Protokolā Nr. 34 par īpašo režīmu Grenlandei.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  LESD ceturtajā daļā iekļauto noteikumu sīkai izstrādei ir jānotiek Savienības līmenī, jo asociācijas mērķi, proti, sociālo un ekonomikas attīstību un ciešas ekonomikas saites starp AZT un visu Savienību, nevar sasniegt ar darbībām atsevišķu dalībvalstu līmenī. Turklāt dalībvalstis nevarētu rīkoties attiecībā uz AZT tirdzniecības režīmu, jo tikai ES ir atbildīga par kopējo tirdzniecības politiku (LESD piektās daļas II sadaļa).

               Uz sadarbību ar AZT virzītā pieeja, ka iekļauta Komisijas tiesību akta priekšlikumā, atspoguļo partnerības, papildināmības un subsidiaritātes principus. Komisija ierosina, ka aizjūras zemēm un teritorijām paredzētā ES finansiālā atbalsta pamatā jābūt plānošanas dokumentiem, par kuriem kopīgi atbildētu kompetentās AZT iestādes un Eiropas Komisija un kuros būtu definētas stratēģijas sadarbībai starp Savienību un AZT. Šīs sadarbības stratēģijas balstītos uz kompetento AZT iestāžu pieņemtajiem attīstības mērķiem, stratēģijām un prioritātēm. Komisija, AZT un ar tām saistītās dalībvalstis cieši sadarbotos, lai pieņemtu lēmumus par darbībām, pilnībā ievērojot katra partnera institucionālās, juridiskās un finansiālās pilnvaras.

               Neskarot Komisijas prerogatīvas, ATZ iestādēm būtu galvenā atbildība par to darbību īstenošanu, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar sadarbības stratēģiju. Komisija atbildētu par vispārējo noteikumu un nosacījumu izstrādi šīm programmām un projektiem.

                  Partnerība starp Eiropas Savienību, Grenlandi un Dāniju veicinās konsultēšanos un politikas dialogu saistībā ar šajā lēmumā paredzētajiem mērķiem un sadarbības virzieniem. Ar to tiks izveidots satvars, kas nodrošinās pamatu plašai sadarbībai un dialogam kopīgo interešu jomās.

               •Proporcionalitāte

               Asociācija saskaņā ar LESD 198. un 199. pantu turpinās nodrošināt visaptverošu partnerību, kas aptver institucionālu satvaru un tirdzniecības noteikumus un iekļauj daudzas sadarbības jomas, kā arī pamatprincipus, kas attiecas uz Savienības finansiālo atbalstu AZT.

               Ņemot vērā AZT īpatnības un īpašās attiecības ar ES, jauns leģislatīvais akts, kas attiecas uz visām AZT, aptver politisko un tiesisko regulējumu un nosaka to, kā īstenojama sadarbība, nodrošinās efektivitāti, kopīgo mērķu konsolidāciju un saskaņotību, kā arī labāku redzamību aizjūras zemēm un teritorijām kā grupai. Šajā priekšlikumā ir paredzēta elastīga un katras AZT situācijai pielāgota pieeja.

                  Efektivitātes un saskaņotības labad, un ja nav noteikts citādi, ar ierosināto lēmumu tiks piemēroti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta
                     17
                   īstenošanas, vērtēšanas un uzraudzības noteikumi.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Retrospektīvie izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Lēmuma par Grenlandi 7. pantā par īstenošanu noteikta prasība, ka vēlākais līdz 2018. gada jūnijam jāsniedz vidusposma novērtējuma ziņojums, informējot par turpmāko darbu saistībā ar lēmumu un attiecīgajām darbībām. Saskaņā ar 11. EAF programmu, kas ietver citu AZT, attiecas uz vajadzību pēc snieguma pārskata līdz 2018. gada beigām. Tāpēc Lēmums par Grenlandi (2014/137/ES) un 11. EAF tika iekļauti novērtējumā līdz ar astoņiem citiem ārējās finansēšanas instrumentiem – saskaņā ar Kopējās īstenošanas regulas
                     18
                   17. pantu par visiem šiem instrumentiem līdz 2017. gada beigām bija jāsniedz termiņa vidusposma novērtējuma ziņojums.

               Ziņojumā, ko Komisija pieņēma 2017. gada decembrī
                  19
               , tika sniegts vērtējums, vai šīs 10 instrumenti joprojām atbilst paredzētajam mērķim, lai nodrošinātu efektīvu ES palīdzības īstenošanu. To veidoja vispārēja analīze un desmit atsevišķi Komisijas dienestu darba dokumenti, kuros sniegts katra finanšu instrumenta izvērtējums, pamatojoties uz ārējo konsultantu 2016.–2017. gadā veiktajiem novērtējumiem.

                  Komisijas dienestu darba dokumentā par Lēmumu par Grenlandi
                     20
                   tika secināts, ka tā galvenais mērķis — saglabāt ciešas un noturīgas saiknes starp iesaistītajām pusēm, vienlaikus atbalstot Grenlandes ilgtspējīgu attīstību, — ir ticis un joprojām tiek sasniegts. Spēcīga partnerība un sadarbība ar Eiropas Savienību ir sniegusi Grenlandei iespēju paplašināt spēju veidošanas darbības, izveidot spēcīgākas pārvaldības un finanšu sistēmas un stiprināt savu izglītības sistēmu – un rezultātā arī savu darbaspēku.

                  Lēmums par Grenlandi tika izstrādāts tādā veidā, lai aptvertu un labāk sasniegtu plašākus politiskos mērķus partnerībai ar Eiropas Savienību. Tādējādi šis lēmums var arī turpmāk palīdzēt sasniegt 2020. gadam nospraustos mērķus.

                  Komisijas dienestu darba dokumentā par 11. EAF
                     21
                   tika secināts, ka tas ir bijis relevants. Tas bija kopumā efektīvs mehānisms ar atzītu pievienoto vērtību un apmierinošu iekšējo saskaņotību. Tika konstatēts, ka sadarbības efektivitāti ietekmē dažas nepilnības īstenošanas procedūrās attiecībā uz AZT.

               Kopumā vidusposma novērtējuma ziņojumā tika secināts, ka ārējās finansēšanas instrumenti atbilst tiem paredzētajam mērķim, ir relevanti, lielā mērā atbilstīgi ES mērķiem un partnervalstu vajadzībām un pietiekami elastīgi, lai atbalstītu un sniegtu iespēju īstenot izstrādes procesā esošu politikas satvaru. Tomēr tika konstatēts, ka daudzi instrumenti un procesi mazina ES ārējās darbības vispārējo saskaņotību un redzamību un ka netiek pilnībā izmantota savstarpējā sinerģija un papildināmība.

                  Lai reaģētu uz izvērtējumos norādītajām politikas un darbības problēmām, ES budžeta izdevumu kategorijā “Ārējā darbība” būs vairāk nozīmes jāpiešķir četriem svarīgākajiem transversālajiem jautājumiem: elastīgumam, vienkāršošanai, saskaņotībai un efektivitātei.

                  Lēmums par Grenlandi ir integrēts Lēmumā par aizjūras asociāciju, kas attiecas arī uz Grenlandi, un finanšu līdzekļi gan Grenlandei, gan citām AZT tagad tiks piešķirti no tās pašas ES budžeta pozīcijas. Tādējādi abu lēmumu apvienošana palīdzēs sekmēt vienkāršošanu, elastīgumu un saskaņotību, jo politiskās attiecības ar visām AZT un finanšu resursi tiks apvienoti viena instrumenta darbības jomā. Tā tiks uzsvērts un stiprināts AZT īpašais statuss un vēl vairāk saasināta uzmanība, kas tiek pievērsta AZT īpatnībām salīdzinājumā ar citiem attīstības partneriem, kā arī uzsvērts, ka sadarbība ar AZT ir galvenokārt orientēta uz to ilgtspējīgu attīstību.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Attiecības ar AZT, tostarp ar Grenlandi, tika apspriestas tematiskā sesijā par laikposmu pēc 2020. gada – 16. ES un AZT forumā, kas notika 2018. gada 23. februārī Briselē, – un skatītas AZT asociācijas pasūtītā informatīvā dokumentā par debatēm attiecībā uz laikposmu pēc 2020. gada un to ietekmi uz AZT
                  22
               .

               Turklāt ārējās finansēšanas instrumentu  – tostarp Lēmuma par Grenlandi un 11. EAF – neatkarīga novērtējuma veikšanas laikā notika vairāk nekā 12 nedēļas ilga atklāta sabiedriskā apspriešana, kas noslēdzās 2017. gada 3. maijā
                  23
               . Apspriešanā tika apkopotas arī sākotnējās saņemtās atsauksmes attiecībā uz jauniem ārējās finansēšanas instrumentiem. Apspriešana tika veikta, izmantojot i) tiešsaistes aptauju, kurā iekļāva dažus ievirzes jautājumus atsauksmju veicināšanai, un ii) tikšanos klātienē ar galvenajām ieinteresētajām personām.

               Šīs apspriešanas laikā tika uzsvērtas šādas problēmas:

               Kā īsumā aprakstīts AZT asociācijas pasūtītajā informatīvajā dokumentā, kopumā AZT uzskata, ka patlaban spēkā esošais Lēmums par aizjūras asociāciju ir nesis tām ievērojamu progresu un ir labs juridiskais instruments, kam būtiski grozījumi nav vajadzīgi. Turpmākajā AZT un ES sadarbībā vajadzētu koncentrēties uz ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Turpmākās attiecības varētu darboties ar atsevišķa budžetā paredzēta AZT instrumenta palīdzību, piemērojot atbilstošus noteikumus, kas ļauj vienkāršu, elastīgu un piemēroties spējīgu plānošanu. EAF integrēšana ES budžetā būtu vērtējama atzinīgi, ja varētu saglabāt dažus EAF elastīguma elementus. Dažas AZT aicināja palielināt finansiālo atbalstu, ņemot vērā to ģeogrāfiskās iezīmes un to piederību “ES ģimenei”.

               Šo viedokli atbalstīja dalībvalstis, kuras uzskata, ka Lēmums par aizjūras asociāciju ir radījis pareizo pamatu AZT un ES sadarbībai, lai arī sagaidāmas būtiskas izmaiņas attiecībā uz īstenošanu. Informatīvajā dokumentā arī konstatēts, ka dalībvalstis ir paudušas atbalstu īpašam budžetā paredzētam instrumentam, ja vien pievienotie noteikumi joprojām ir atbilstoši, konkrētāk, ja tie paredz, ka tiek saglabāts budžeta atbalsta veids un daudzgadu princips.

                  Sabiedriskajā apspriešanā par Lēmuma par Grenlandi novērtējumu valdīja vienprātība, ka lēmums ir izrādījies atbilstīgs un efektīvs, sasniedzot savus vispārīgos un specifiskos mērķus un atspoguļojot tā pamatprincipus attiecībā uz to, lai tiktu veicināts politikas dialogs par globāliem un ar Arktiku saistītiem jautājumiem. Apsverot jautājumu par finansiālo atbalstu laikposmā pēc 2020. gada, varētu būtu lietderīgi salīdzināt procedūras Grenlandei sniedzamā finansiālā atbalsta plānošanai un īstenošanai ar EAF procedūrām, kas pieejamas citām AZT. Lēmums par Grenlandi tika atzīts par vērtīgu instrumentu starp Grenlandi un Savienību pastāvošās ciešās saiknes saglabāšanai un stiprināšanai. Šo attiecību politiskie aspekti gadu gaitā bija ļoti mainījušies.

               •Neatkarīgu ekspertu atzinums

                  Lēmuma par Grenlandi  un 11. EAF neatkarīgo novērtējumu izmantoja kā pamatu vidusposma novērtējuma ziņojumam un tam pievienotajiem Komisijas dienestu darba dokumentiem. Turklāt AZT pasūtīja neatkarīgi sagatavotu informatīvu dokumentu par debatēm attiecībā uz laikposmu pēc 2020. gada.

               •Ietekmes novērtējums

                  Komisija 2018. gadā veica ietekmes novērtējumu, kas aptver visus instrumentus 2020.–2014. gada daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijā “Globālā Eiropa”. Ietekmes novērtējums bija koncentrēts uz būtiskākajām izmaiņām, kas daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam ierosinātas attiecībā uz ārējo darbību. Šīs izmaiņas citstarp bija saistītas ar vairāku instrumentu apvienošanu vienā plašā instrumentā un EAF integrēšanu ES budžetā.

                  Analīzes rezultāti ļāva secināt, ka priekšrocības, ko sniedz EAF integrēšana budžetā, pārsniegtu negatīvās puses, ja vien būs izpildīti daži priekšnoteikumi. Piemēram, ārējai darbībai piešķirtajai summai nevajadzētu būt mazākai par EAF un citu ārējo instrumentu summu kopā ņemot; EAF elastības iespējas vajadzētu pēc iespējas pārņemt; un no EAF Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda līdzekļiem finansētās militārās operācijas būtu jāturpina, izmantojot citu ārpusbudžeta mehānismu.

               Ietekmes novērtējumā arī tika secināts, ka lielāko daļu instrumentu izņemot to, kuriem ir ļoti specifisks juridiskais pamats un mērķi, varētu apvienot. Starp tiem instrumentiem, kurus varētu apvienot, minēts Attīstības sadarbības instruments, Eiropas Attīstības fonds, Eiropas kaimiņattiecību instruments, Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments, Stabilitātes un miera veicināšanas instruments un Partnerības instruments. Neapvienoti būtu jāatstāj, piemērām, šādi instrumenti: humānā palīdzība; kopējās ārpolitikas un drošības politikas budžets; daļēji – Instruments sadarbībai kodoldrošuma jomā; Aizjūras zemes un teritorijas (tostarp Grenlande); Savienības civilās aizsardzības mehānisms; Pirmspievienošanās palīdzības instruments; ES palīdzības brīvprātīgo shēma;  Atbalsts Kipras turku kopienai; rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos un Eiropas Miera nodrošināšanas fonds.

                  Kā norādījusi Komisija
                     24
                   un apstiprina arī sabiedriskās apspriešanas laikā sniegtās partneru atsauksmes, ārējās finansēšanas instrumentu pašreizējā struktūra pārāk sarežģīta. Vairākus instrumentu apvienošana plašā instrumentā, sniegtu iespēju racionalizēt to pārvaldības un pārraudzības sistēmas, tādējādi samazinot administratīvo slogu ES iestādēm un dalībvalstīm. Vienkāršota uzraudzības sistēma nodrošinātu attiecīgajām iestādēm labāku, visaptverošāku pārskatu par ES ārējiem izdevumiem.

               Regulējuma kontroles padome 2018. gada 25. aprīlī izvērtēja ietekmes novērtējumu un sniedza pozitīvu atzinumu ar piezīmēm.

               •Vienkāršošana

                  Runājot par vienkāršošanu, tiesiskās struktūras racionalizēšanas mērķis ir samazināt administratīvo slogu salīdzinājumā ar to, kāds tas ir saistībā ar pašreizējiem instrumentiem. Patlaban uz attiecībām ar AZT un to finanšu resursiem (ieskaitot plānošanas un īstenošanas noteikumus) attiecas četri instrumenti: i) Lēmums par aizjūras asociāciju, ii) 11. EAF regula, iii) Lēmums par Grenlandi un iv) Kopējā īstenošanas regula.

                  Ar ierosināto lēmumu tiek piedāvāts viens instruments, kas aptver gan politiskos aspektus, gan īpašās attiecības starp Savienību un AZT. Tas paredz īpašus noteikumus, pēc kuriem nepieciešamības gadījumā vadīties, veidojot attiecības ar Grenlandi, finanšu resursu konsolidēšanu vienā ES budžeta izdevumu kategorijā un īstenošanas noteikumus, kas lielā mērā atbildīs Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta noteikumiem, nodrošinot saskaņotību un vienkāršošanu. Attiecīgos gadījumos ierosinātais lēmums piedāvā īpaši paredzētus, vienkāršotus noteikumus attiecībā uz AZT, kā arī uz plānošanas jautājumiem.

               Turklāt, pārņemot (cik vien iespējams) EAF iezīmes, piemēram, daudzgadu principu, tiks nodrošinātas vēl vienkāršākas un elastīgākas procedūras, kas Grenlandei iepriekš nebija pieejamas. Tādējādi ierosinātais lēmums vienkāršos pašreizējā instrumentu kopuma pārvaldību un pārraudzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Finanšu līdzekļi Grenlandei tiks piešķirti no ES budžeta 6. izdevumu kategorijas  “Kaimiņattiecības un pasaule”. Ņemot vērā nodomu pārņemt ES budžetā dažas EAF iezīmes, piemēram, EAF daudzgadu principu, tas vienkāršos pašreizējās procedūras saistībā ar līdzekļu piešķiršanu Grenlandei.

                  Citām AZT paredzētie finanšu piešķīrumi tiks pārvietoti no EAF uz izdevumu kategoriju “Kaimiņattiecības un pasaule”.

               Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv”
                  25
                izdevumu kategorijā “Kaimiņattiecības un pasaule” 500 miljoni EUR ir paredzēti sadarbībai ar AZT.

               Saskaņā ar šo lēmumu asociācijai ar AZT paredzētās kopējās summas apmērs ir 500 000 000 EUR (pašreizējās cenās). No šīs summas Grenlandei paredzēts piešķirt 225 000 000 EUR un citām AZT – 225 000 000 EUR, no kuriem 159 000 000 EUR paredzēti teritoriālajām programmām un 66 000 000 EUR  reģionālajām programmām. Visām AZT, tostarp Grenlandei, ir paredzēts arī intrareģionāls finansējums 15 000 000 EUR apmērā. Turklāt saskaņā ar jauno lēmumu ir paredzēta summa 22 000 000 EUR apmērā tehniskajai palīdzībai, kā arī nepiešķirta summa 13 000 000 EUR apmērā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Īstenošanas, uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība atbildīs noteikumiem, kas izklāstīti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā, ja vien lēmumā nav noteikts citādi.

               •Konkrētu lēmuma projekta noteikumu sīks skaidrojums

               Tā kā Lēmums par aizjūras asociāciju un Lēmums par Grenlandi tiks apvienoti, apvienotas tiek visas jomas, kas ir līdzīgas vai  kurās ir sinerģijas. Patlaban spēkā esošā Lēmuma par aizjūras asociāciju struktūra un vairums tā noteikumu nepieciešamības gadījumā tiks saglabāti, uzsverot Savienības attiecību un sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes, piemēram, mērķi saglabāt ciešas un noturīgas saiknes starp Savienību, Grenlandi un Dāniju; Grenlandes ģeostratēģiskā stāvokļa atzīšanu; politikas dialogu un potenciālo sadarbību Arktikas jautājumos un pārtikas nodrošinājuma jautājumu. Rezultātā tiks saglabāti Lēmuma par Grenlandi dotie pozitīvie sasniegumi.

               Jaunajam Lēmumam par aizjūras asociāciju vajadzētu būt tādai pašai struktūrai un tādiem pašiem politiskajiem, tirdzniecības un sadarbības pīlāriem kā patlaban spēkā esošajam lēmumam. Svarīgākās izmaiņas ir šādas.

               ·Ierosinātajā lēmumā būs ņemtas vērā sekas, ko rada Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības un tas, ka 12 Lielbritānijas aizjūras zemēm un teritorijām vairs nepiemēros īpašo režīmu, kas noteikts LESD ceturtajā daļā.

               ·Raugoties no formālā viedokļa, tiek veikta teksta un tā pielikumu vispārēja atjaunināšana, jo īpaši, lai būtu ņemtas vērā jaunākās izmaiņas nodokļu un tirdzniecības jomā.

               ·Tā kā EAF tiks integrēts ES budžetā, patlaban spēkā esošā lēmuma IV un V pielikums tiks atcelts.  Turklāt lēmumā ir iekļauts I pielikums par izolētām AZT. III pielikums par EIB pašu resursu pārvaldību tiks atcelts.

               ·Jaunu noteikumu pievienošana un esošo atjaunināšana, atspoguļojot esošo stāvokli attiecībās ar Grenlandi atbilstīgi 3. pantam (“Mērķi, principi un vērtības”), 5. pantam (“Abpusējās intereses, papildināmība un prioritātes”), 13. pantam (“Dialoga pamatprincipi), 23. pantam (jauns pants par izejvielām), 31. pantam (“Sadarbība pētniecības un inovācijas jomā”) un 35. pantam (“Sabiedrības veselība un pārtikas nodrošinājums”).

               ·IV daļā par sadarbībai piešķiramo finansējumu iekļauts AZT īpaši paredzēts finansējums 6. izdevumu kategorijā “Kaimiņattiecības un pasaule”. Tajā paredzēts arī turpmāk norādītais:

               ·vispārēja klauzula par atsauci uz Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu ierosinātajā lēmumā paredzētās finansiālās sadarbības īstenošanai. Tomēr ar ierosināto lēmumu arī turpmāk tiks nodrošināta īpaši AZT paredzēta un vienkāršota plānošana;

               ·principā AZT arī nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros būs tiesības pretendēt uz dalību Savienības programmās. Tās varēs piedalīties Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta tematiskajās programmās un ātrās reaģēšanas darbībās.

               ·Īpašs noteikums/mehānisms ļauj Komisijai aktīvi veicināt intrareģionālus projektus starp AZT, ĀKK valstīm un valstīm vai teritorijām, kas nav ĀKK valstis, kā arī tālākajiem Savienības reģioniem.

               2018/0244 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses
                  (“Lēmums par aizjūras asociāciju”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 203. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  26
               ,

               saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar šo lēmumu paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz ES asociāciju ar aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), tostarp Grenlandi, un aizstāj Padomes Lēmumu 2013/755/ES
                  27
                (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) un Padomes Lēmumu 2014/137/ES
                  28
                (turpmāk — “Lēmums par Grenlandi”).

               (2)Saskaņā ar 204. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) LESD 198.–203. panta noteikumi ir piemērojami Grenlandei, ievērojot īpašos noteikumus, kas izklāstīti LESD 34. protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi. Saskaņā ar Līgumu par Grenlandi
                  29
                attiecības starp Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses, reglamentē Padomes Lēmums 2014/137/ES
                  30
               , kurā uzsvērtas ciešās vēsturiskās, politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes starp Savienību un Grenlandi un konkrēti noteikts, kāda ir to partnerība un sadarbība. Lēmums 2014/137/ES ir spēkā līdz 2020. gada 31. decembrim.

               (3)No 2021. gada 1. janvāra, Savienības atbalsts AZT, ko iepriekš finansēja no Eiropas Attīstības fonda (EAF), būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta.

               (4)Lai racionalizētu ārējās finansēšanas instrumentu skaitu un to darbību, attiecības ar visām AZT, tostarp Grenlandi, būtu jāpārgrupē, aizstājot Lēmumu par aizjūras asociāciju un Lēmumu par Grenlandi ar vienu lēmumu.

               (5)Saskaņā ar šo lēmumu īstenotajai partnerībai vajadzētu ļaut turpināt uzturēt ciešās attiecības starp Savienību, no vienas puses, un AZT, no otras puses.

               (6)Šajā jaunajā lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes, piemēram, mērķis saglabāt ciešas un noturīgas saiknes starp Savienību, Grenlandi un Dāniju, Grenlandes ģeostratēģiskā stāvokļa atzīšana, politikas dialoga starp Grenlandi un Savienību nozīmīgums, tas, ka starp Savienību un Grenlandi ir noslēgts zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums, un iespējamā sadarbība Arktikas jautājumos. Tam vajadzētu būt kā atbildei uz globālām problēmām, nodrošinot iespēju izstrādāt proaktīvu rīcības programmu un rīkoties savstarpējās interesēs, jo īpaši ņemot vērā to, ka pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, kā arī uz pētniecību un inovāciju.

               (7)LESD un tā sekundārie tiesību akti netiek automātiski piemēroti AZT, izņemot vairākus noteikumus, ar ko nepārprotami noteikts pretējais. Lai arī AZT nav trešās valstis, tās neveido daļu no vienotā tirgus un tām jānodrošina atbilstība trešām valstīm noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecību, jo īpaši izcelsmes noteikumiem, veselības un fitosanitārie standartiem un aizsargpasākumiem.

               (8)Īpašās attiecības starp Eiropas Savienību un AZT virzās no attīstības sadarbības pieejas uz abpusēju partnerību, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību. Turklāt solidaritātei starp Savienību un AZT būtu jābalstās uz to unikālajām attiecībām un to piederību tai pašai "Eiropas ģimenei".

               (9)Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (“Programma 2030. gadam”), ko Apvienoto Nāciju Organizācija pieņēma 2015. gada septembrī, ir starptautiskās sabiedrības atbildes reakcija uz pasaules mēroga problēmjautājumiem un tendencēm saistībā ar ilgtspējīgu attīstību. Programma 2030. gadam, kuras centrālā ass ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), Parīzes nolīgums un Adisabebas rīcības programma, ir pārveidojošs satvars ar mērķi izskaust nabadzību un panākt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē. Tā ir universāla pēc tvēruma un piedāvā visaptverošu kopīgu rīcības satvaru gan uz ES, gan tās partneriem. Tajā attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību ir apsvērta ekonomiskā, sociālā un vides dimensija, atzīstot svarīgās savstarpējās saiknes starp mērķiem un uzdevumiem. Programmas 2030. gadam mērķis ir “nevienu neatstāt novārtā”. Tās īstenošana tiks cieši koordinēta ar citām starptautiskajām saistībām. Saskaņā ar šo lēmumu īstenotajās darbībās īpaša uzmanība tiks pievērsta ilgtspējīgas attīstības mērķu savstarpējām saiknēm un integrētām darbībām, ar kurām var radīt papildu ieguvumus un saskaņotā veidā sasniegt vairākus mērķus.

               (10)Asociācijai starp Savienību un AZT arī turpmāk vajadzētu balstīties uz trim galvenajiem pīlāriem – konkurētspējas veicināšanu, izturētspējas stiprināšanu un neaizsargātības mazināšanu un sadarbības un integrācijas veicināšanu starp AZT un pārējiem partneriem, un kaimiņu reģioniem.

               (11)Savienības finansiālajam atbalstam, kas piešķirts saistībā ar partnerību, būtu jānodrošina Eiropas perspektīva AZT attīstībai un jāveicina cieša un noturīgu saikņu nostiprināšana ar tām, vienlaikus, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un vēsturi, kas saista partneres, stiprinot AZT kā Savienības priekšposteņu pozīcijas.

               (12)Ņemot vērā AZT ģeogrāfiskās atrašanās vietas un neraugoties uz attiecīgā ģeogrāfiskajā teritorijā esošā ikviena dalībnieka atšķirīgo statusu attiecībā pret Savienības tiesību aktiem, sadarbība starp tām un kaimiņvalstīm būtu jāīsteno visu pušu interesēs, jo īpaši koncentrējoties uz kopēju interešu jomām un veicinot Savienības vērtību un standartu ievērošanu.

               (13)Daudzas AZT atrodas kaimiņos tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. pantā, un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un citām trešām teritorijām un valstīm, un tām ir kopējas vajadzības ar saviem kaimiņiem – sākot no pielāgošanās klimata pārmaiņām, to mazināšanas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas, līdz pat ar okeāniem saistītiem jautājumiem, ekonomikas dažādošanai un dabas katastrofu riska mazināšanai.

               (14)Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”
                  31
               , AZT un ES 15. un 16. foruma secinājumos un Komisijas ieteikumos sarunām par partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm
                  32
                ir aicināts pastiprināt reģionālās sadarbības programmas, iesaistot tajās AZT un to kaimiņvalstis.

               (15)Aizjūras zemēs un teritorijās pastāv plaša sauszemes un jūras bioloģiskā daudzveidība. Klimata pārmaiņas ietekmē AZT dabisko vidi un apdraud to ilgtspējīgu attīstību. Darbības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanas jomā, katastrofu riska mazināšana, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība un ilgtspējīgas enerģētikas veicināšana sekmē pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu AZT. Asociācijas mērķim vajadzētu būt nodrošināt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu kā galveno elementu ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai.

               (16)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo programmu sniegs ieguldījumu 20 % apmērā no programmas kopējā finansējuma klimata mērķu sasniegšanai. Īstenojot programmu, tiks apzinātas vajadzīgās darbības, un tās pārvērtēs vidusposma novērtēšanas un pārskata kontekstā.

               (17)Attiecībās starp Savienību un AZT būtu jāatzīst, cik svarīga nozīme varētu būt AZT, tām veicinot Savienības saistību izpildi saskaņā ar daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā.

               (18)Savienība un AZT atzīst to, cik īpaša nozīme ir izglītībai un profesionālajai apmācībai, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību.

               (19)Asociācijai starp Savienību un AZT būtu jāņem vērā un jāveicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšana.

               (20)Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstībā, sociālajā attīstībā un vides aizsardzībā.

               (21)Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet – ievērojot konkrētus nosacījumus – arī attiecībā uz izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, kam Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu, tāpat ievērojot noteiktus nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai novērstu tirdzniecības pasākumu apiešanu un nodrošinātu kumulācijas vienošanās pareizu darbību.

               (22)Būtu jāatjaunina AZT izcelsmes apliecināšanas procedūras attiecīgo uzņēmēju un iestāžu interesēs AZT. Būtu arī attiecīgi jāatjaunina noteikumi par administratīvo sadarbību starp Savienību un AZT.

               (23)Turklāt ir jāparedz pietiekami sīki izstrādāti drošības un uzraudzības noteikumi. Tas AZT un Savienības kompetentajām iestādēm, kā arī ekonomikas dalībniekiem dotu iespēju paļauties uz skaidriem un pārredzamiem noteikumiem un procedūrām. Visbeidzot, tā ir kopēju interešu lieta – nodrošināt, ka tiek pareizi piemērotas procedūras un kārtība, kas ļauj AZT eksportēt preces uz Savienību bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām.

               (24)Ņemot vērā integrācijas mērķus un pasaules tirdzniecības attīstību pakalpojumu un darījumdarbības jomā, ir jāatbalsta pakalpojumu tirgu attīstība un ieguldījumu iespējas, uzlabojot AZT pakalpojumu un ieguldījumu piekļuvi Savienības tirgum. Šajā ziņā Eiropas Savienībai būtu jāpiedāvā AZT vislabvēlīgākais režīms, kādu piedāvā jebkuram citam tirdzniecības partnerim, izmantojot visaptverošas lielākās labvēlības režīma klauzulas, vienlaikus nodrošinot elastīgākas iespējas AZT tirdzniecības attiecībām, ierobežojot procedūras, ko AZT piedāvā Savienībai, tādā mērogā, ko piedāvā citām tirdzniecības lielvarām.

               (25)Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu jāpalīdz veidot drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga pasaules finanšu stabilitātes uzlabošanai un ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanai. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu administratīvo resursu stiprināšanai, tostarp uzraudzības jomā.

               (26)Savienības finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir jomās, kurās tai ir vislielākā ietekme, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālus uzdevumus, piemēram, nabadzības izskaušana, ilgtspējīga un integrējoša attīstība vai demokrātijas veicināšana pasaules mērogā, laba pārvaldība, cilvēktiesības un tiesiskums, Savienības ilgtermiņa un paredzama iesaistīšanās attīstības atbalsta sniegšanā un tās loma šā atbalsta koordinēšanā ar savām dalībvalstīm.

               (27)Efektivitātes, vienkāršošanas un AZT iestāžu pārvaldības spēju atzīšanas interesēs AZT piešķirtie finanšu resursi jāpārvalda, pamatojoties uz abpusēju partnerību. Turklāt AZT iestādēm būtu jāuzņemas atbildība par to politikas virzienu formulēšanu un īstenošanu, par kuriem puses vienojušās kā par sadarbības stratēģijām. Plānošanas un īstenošanas procesā būtu jāņem vērā tas, ka aizjūras zemju un teritoriju rīcībā esošie administratīvie un cilvēkresursi ir ierobežoti.

               (28)Ar šo lēmumu paredz AZT asociācijai ar Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) piešķiramo finansējumu, kas veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā Iestāžu [---] nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 16. punkta nozīmē.

               (29)Uz šo lēmumu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību tiesiskuma trūkuma gadījumos dalībvalstīs, tā kā tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam Savienības finansējumam.

               (30)Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo lēmumu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

               (31)Savienībai būtu jācenšas maksimāli efektīvi izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk ar Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību un papildināmību, kā arī, veidojot sinerģijas ar citām Savienības politikas jomām un programmām. Lai maksimāli palielinātu iejaukšanās pasākumu kopējo ietekmi kopīgu mērķu sasniegšanai, ar šo lēmumu vajadzētu paredzēt iespēju kombinēt finansējumu ar citām Savienības programmām, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.

               (32)Šajā lēmumā nepieciešamības gadījumā vajadzētu būt atsaucēm uz [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulu], lai īstenotu sadarbību un tādējādi nodrošinātu instrumentu pārvaldības saskaņotību.

               (33)Lai tiktu ņemtas vērā tendences un pārmaiņas muitas un tirdzniecības jomu tiesību aktos, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz II, III un IV pielikuma saturu, lai Komisija šīs izmaiņas varētu ņemt vērā lēmumā. Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu
                  33
                22. un 23. punktu ir nepieciešams izvērtēt šo programmu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, piemērojot īpašas pārraudzības prasības, un vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga radīšanas, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas.  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
                  34
               . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

               (34)Atsauces uz ārējās palīdzības instrumentiem, kas minēti Padomes Lēmuma 2010/427/ES
                  35
                9. pantā, jālasa kā atsauces arī uz šo lēmumu. Komisijai būtu jānodrošina, lai šo lēmumu īsteno, ņemot vērā EĀDD uzdevumus, kā noteikts minētajā lēmumā.

               (35)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma II pielikuma 10. panta 6. punkta un 16. panta 8. punkta,  III pielikuma 2. panta, IV pielikuma 5. un 6. panta īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011.

               (36)Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013
                  36
               , Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95
                  37
               , Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96
                  38
                un Padomes Regulu (ES) 2017/1939
                  39
                Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot efektīvus un samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371
                  40
               . Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, lai visām trešajām personām, kuras iesaistītas Savienības finansēšanas programmu īstenošanā, piešķirtu līdzvērtīgas tiesības. Šā iemesla dēļ nolīgumos ar trešām valstīm un teritorijām un ar starptautiskām organizācijām, un jebkurā nolīgumā vai vienošanās, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, būtu jāiekļauj noteikumi, ar kuriem Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas  atbilstīgi to attiecīgajām kompetencēm un ar kuriem nodrošina, lai visām trešajām personām, kuras iesaistītas Savienības finansēšanas programmu īstenošanā, piešķirtu līdzvērtīgas tiesības.

               (37)Ar šo lēmumu Padomei būtu jāspēj piedāvāt novatorisku risinājumu visiem iepriekš minētajiem faktoriem, kas būtu reizē konsekvents un arī pielāgots dažādām situācijām.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               I DAĻA

               VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR AIZJŪRAS ZEMJU UN TERITORIJU ASOCIĀCIJU AR EIROPAS SAVIENĪBU

               1. NODAĻA

               VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               1. pants
               Darbības joma

               1.Ar šo lēmumu izveido Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Savienību (“asociācija”), kas ir partnerība, kuras pamatā ir LESD 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē.

               2.Asociācijas partneri ir Eiropas Savienība, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas.

               3.Ar šā lēmuma 73. pantu izveido finansēšanas programmu asociācijai ar visām AZT laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (“programma”). Tajā noteikti programmas mērķi, Savienības finansējuma veidi un noteikumi finansējuma piešķiršanai, kā izklāstīts šā lēmuma I pielikumā.

               2. pants
               Teritoriālā piemērošana

               Asociācija attiecas uz AZT, kas uzskaitītas LESD II pielikumā.

               3. pants
               Mērķi, principi un vērtības

               1.Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai.

               2.Partneri savstarpēji atzīst tiesības, lai noteiktu to ilgtspējīgas attīstības politiku un prioritātes, lai noteiktu iekšzemes vides un darba aizsardzības līmeni un pieņemtu vai grozītu attiecīgos tiesību aktus un politikas virzienus saskaņā ar apņemšanos ievērot starptautiski atzītus standartus un nolīgumus. To darot, tās cenšas nodrošināt augsta līmeņa vides un darba aizsardzību.

               3.Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai attīstībai un vides aizsardzībai.

               4.Šā lēmuma vispārīgais mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību. Asociācija tiecas sasniegt šo galveno mērķi uzlabojot AZT konkurētspēju, stiprinot AZT izturētspēju, samazinot to ekonomisko un ekoloģisko neaizsargātību un veicinot sadarbību starp tām un citiem partneriem.

               5.Saskaņā ar LES 3. panta 5. punktu un 21. pantu šā lēmuma konkrētie mērķi ir šādi:

               (a)veicināt un atbalstīt sadarbību ar AZT;

               (b)sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties tās galveno problēmu risināšanā, piemēram, lai uzlabotu izglītības līmeni, un sekmēt Grenlandes administrācijas spējas formulēt un īstenot valsts politikas nostādnes.

               6.Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas.

               4. pants
               Asociācijas pārvaldība

               Asociāciju pārvalda Komisija un AZT iestādes un, ja nepieciešams, tā dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, atbilstīgi to attiecīgajām institucionālajām, tiesiskajām un finanšu jomas kompetencēm.

               5. pants
                  Abpusējās intereses, papildināmība un prioritātes

               1.Asociācija ir pamats politikas dialogam un sadarbībai savstarpējas intereses jautājumos.

               2.Prioritāti piešķir sadarbībai savstarpējo interešu jomās, piemēram:

               (a)AZT ekonomiku dažādošana, tostarp to turpmāka integrēšana pasaules un reģionālajā ekonomikā; īpašajā gadījumā, kas attiecas uz Grenlandi, – nepieciešamība paaugstināt tās darbaspēka prasmes;

               (b)“zaļās” un “zilās” ekonomikas veicināšana;

               (c)dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība, tostarp bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana un ekosistēmu pakalpojumi;

               (d)klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņu ietekmei;

               (e)katastrofu riska mazināšanas veicināšana;

               (f)pētniecības, inovācijas un zinātniskās sadarbības darbību veicināšana;

               (g)sociālās, kultūras un ekonomiskās apmaiņas veicināšana starp AZT, kaimiņvalstīm un citiem partneriem;

               (h)Arktikas jautājumi.

               3.Sadarbības savstarpējo interešu jomās mērķis ir veicināt AZT paļaušanos uz pašu spēkiem un AZT spēju formulēt, īstenot un uzraudzīt stratēģijas un politiku, kā izklāstīts 2. punktā.

               6. pants
               Asociācijas popularizēšana

               1.Lai stiprinātu savstarpējās attiecības, ES un AZT cenšas padarīt asociāciju zināmu pilsoņu vidū, jo īpaši veicinot saiknes un sadarbību starp iestādēm, akadēmiskajām aprindām, pilsonisko sabiedrību un uzņēmumiem no AZT, no vienas puses, un viņu partneriem Eiropas Savienībā, no otras puses.

               2.AZT cenšas stiprināt un veicināt savas attiecības ar Savienību kopumā. Dalībvalstis atbalsta šos centienus.

               7. pants
               Reģionālā sadarbība, reģionālā integrācija un sadarbība ar citiem partneriem

               1.Ievērojot šā lēmuma 3. pantu, asociācijas ietvaros tiek atbalstīti AZT centieni piedalīties attiecīgās starptautiskās, reģionālās un/vai subreģionālās sadarbības iniciatīvās, kā arī reģionālos vai subreģionālos integrācijas procesos saskaņā ar pašu mērķiem un kompetento AZT iestāžu noteiktajiem mērķiem un prioritātēm.

               2.Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus.

               3.Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma II un III daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem, tām kaimiņos esošajām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp attiecīgajām Savienības programmām. Savienība cenšas AZT iesaistīt arī tad, kad norit dialogs ar to kaimiņvalstīm, neatkarīgi no tā vai tās ir vai nav ĀKK valstis vai teritorijas, un attiecīgajā gadījumā ar tālākajiem reģioniem.

               4.Atbalsts AZT dalībai attiecīgajās reģionālajās integrācijas organizācijās jo īpaši ir vērsts uz:

               (a)attiecīgo reģionālo organizāciju un iestāžu, kuru locekles ir AZT, spēju veidošanu;

               (b)reģionālajām vai subreģionālajām iniciatīvām, piemēram, attiecībā uz nozaru reformu politikas īstenošanu sadarbības jomās, kas norādītas šā lēmuma II un III daļā;

               (c)AZT izpratni un zināšanām par reģionālo integrācijas procesu ietekmi dažādās jomās;

               (d)AZT līdzdalību reģionālo tirgu attīstībā saistībā ar reģionālās integrācijas organizācijām;

               (e)pārrobežu ieguldījumiem starp AZT un to kaimiņvalstīm.

               8. pants
               Dalība Eiropas teritoriālās sadarbības grupās

               Piemērojot šā lēmuma 7. panta 1., 2. un 3. punktu, ar sadarbības iniciatīvām vai citiem sadarbības veidiem saprot arī to, ka valdības iestādes, reģionālas un subreģionālas organizācijas, vietējās iestādes un attiecīgā gadījumā citas publiskas un privātas struktūras vai iestādes (tostarp sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji) no kādas AZT var piedalīties Eiropas teritoriālās sadarbības grupās (ETSG), ievērojot šajā lēmumā un Regulā (ES) Nr. 1302/2013
                  41
                izklāstītos noteikumus un sadarbības pasākumu mērķus un saskaņā ar režīmu, ko piemēro dalībvalstij, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta.

               9. pants
               Īpašs režīms

               1.Asociācija ņem vērā AZT atšķirības ekonomiskās attīstības ziņā un spēju pilnībā gūt labumu no reģionālās sadarbības un reģionālās integrācijas, kā minēts 7. pantā.

               2.Izolētām AZT piemēro īpašu režīmu.

               3.Lai panāktu, ka izolētas AZT spēj pārvarēt strukturālus un citus šķēršļus to attīstībai, šis īpašais režīms ņem vērā to īpašās grūtības, cita starpā, nosakot finansiālā atbalsta apjomu un ar to saistītos nosacījumus.

               4.AZT, kas uzskatāmas par izolētām, ir Senpjēra un Mikelona.

               2. NODAĻA

               SADARBĪBA

               10. pants
               Vispārēja pieeja

               1.Asociācija ir balstīta uz plašu dialogu un apspriedēm par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Komisiju, un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB).

               2.Vajadzības gadījumā AZT organizē dialogu un apspriešanos ar iestādēm un struktūrām, piemēram, ar:

               (a)kompetentām vietējām un citām publiskām iestādēm;

               (b)ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem;

               (c)jebkurām citām atbilstīgām struktūrām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, ar vides aizsardzības partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrām, kas veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību.

               11.  pants                                                                                Sadarbības dalībnieki

               1.Sadarbības dalībnieki aizjūras zemēs un teritorijās ir:

               (a)AZT valsts iestādes;

               (b)vietējās iestādes AZT;

               (c)sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, sociālās, uzņēmējdarbības, darba devēju un arodbiedrību asociācijas, un vietējās, valsts vai starptautiskās nevalstiskās organizācijas;

               (d)reģionālās un subreģionālās organizācijas.

               2.Dalībvalstis, ar kurām AZT ir saistītas, informē Komisiju par valdības un vietējām iestādēm, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

               12. pants
               Nevalstisko dalībnieku pienākumi

               1.Nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas.

               2.Nevalstiskos dalībniekus, kuriem ir tiesības piedalīties projektu vai programmu decentralizētajā pārvaldībā, nosaka, vienojoties AZT iestādēm, Komisijai un dalībvalstij, ar kuru AZT ir saistīta, ņemot vērā attiecīgo jautājumu, to pieredzi un darbības jomu. Noteikšanas procesu katrā AZT īsteno kā daļu no plaša dialoga un apspriedēm, kas minētas 10. pantā.

               3.Asociācijas mērķis ir veicināt AZT centienus stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši to izveidi un attīstību, un izstrādāt pasākumus, kas nepieciešami, lai ļautu tām iesaistīties attīstības stratēģiju un programmu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā.

               3. NODAĻA

               ASOCIĀCIJAS IESTĀŽU SISTĒMA

               13. pants
               Dialoga pamatprincipi

               1.Savienība, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri iesaistās visaptverošā un politiskā dialogā.

               2.Dialogs notiek, pilnībā ievērojot Savienības, AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, attiecīgās institucionālās, juridiskās un finansiālās pilnvaras. Dialogs notiek elastīgi. Tas var būt formāls vai neformāls, atbilstošā līmenī vai formātā un vadīts saskaņā ar 14. pantā minēto satvaru.

               3.Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā.

               4.Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu asociācijas mērķus.

               5.Dialogs ar Grenlandi jo īpaši rada pamatu plašai sadarbībai un dialogam jomās, kas citstarp attiecas uz enerģētiku, klimata pārmaiņām un vidi, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, jūras transportu, pētniecību un inovāciju, kā arī uz Arktikas dimensiju minētajos jautājumos.

               14. pants
               Asociācijas struktūras

               1.Asociācija izveido šādas dialoga struktūras:

               (a)AZT un ES dialoga forums (“AZT un ES forums”) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus un Komisiju. Eiropas Parlamenta deputāti, EIB pārstāvji un tālāko reģionu pārstāvji vajadzības gadījumā ir saistīti ar AZT un ES forumu;

               (b)Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes organizē vismaz trīs reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma;

               (c)savstarpēji vienojoties AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Komisijai, darba grupas, kas darbojas kā padomdevējas, izveido, lai asociācijas īstenošanu veiktu tādā veidā, kas ir piemērots apspriežamajiem jautājumiem. Šīs darba grupas var tikties pēc Komisijas, kādas dalībvalsts vai AZT pieprasījuma. Tās nodrošina tehniskas diskusijas par jautājumiem, kas īpaši attiecas uz AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, papildinot darbu, kas ir paveikts AZT un ES forumā un/vai trīspusējās apspriedēs.

               2.Komisija vada AZT un ES forumu, trīspusējās apspriedes un darba grupas un nodrošina to sekretariāta darbu.

               II DAĻA

               SADARBĪBAS JOMAS ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI ASOCIĀCIJAS IETVAROS

               1. NODAĻA

               VIDES JAUTĀJUMI, KLIMATA PĀRMAIŅAS, OKEĀNI UN KATASTROFU RISKA MAZINĀŠANA

               15. pants
               Vispārējie principi

               Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu un katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz:

               (a)atbalstu AZT centieniem noteikt un īstenot politiku, stratēģijas, darbības plānus un pasākumus;

               (b)atbalstu AZT centieniem integrēties reģionālajos tīklos un iniciatīvās;

               (c)ilgtspējīgu resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu un ekonomikas izaugsmes nošķiršanu no vides degradācijas; kā arī

               (d)uz atbalstu AZT centieniem darboties kā reģionāliem sadarbības mezgliem vai izcilības centriem.

               16. pants
               Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīga pārvaldība un saglabāšana

               Asociācijas kontekstā sadarbība bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgas pārvaldības un saglabāšanas jomā var attiekties uz:

               (a)jūras un sauszemes aizsargājamo teritoriju efektīvas pārvaldības izveides veicināšanu un pašreizējo aizsargājamo zonu uzlabotu pārvaldību;

               (b)jūras un sauszemes resursu ilgtspējīgas pārvaldības sekmēšanu, kas palīdz aizsargāt sugas, dzīvotnes un ekosistēmu funkcijas ārpus aizsargājamām teritorijām, it īpaši apdraudētas, viegli ietekmējamas un retas sugas;

               (c)jūras un sauszemes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas nostiprināšanu:

               i)risinot ekosistēmu klimata pārmaiņu problēmas plašākā mērogā, saglabājot veselīgu un piemēroties spējīgu ekosistēmu un veicinot “zaļās” un “zilās” infrastruktūras un pieejas, kuras balstītas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kas bieži vien sniedz daudzveidīgus labumus;

               ii)nostiprinot spējas vietējā, reģionālajā un/vai starptautiskā mērogā, veicinot informācijas apmaiņu, zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp visām ieinteresētajām personām, ietverot valsts iestādes, zemes īpašniekus, privāto sektoru, pētniekus un pilsonisko sabiedrību;

               iii)stiprinot esošās dabas saglabāšanas programmas un saistītus centienus aizsardzības zonās un ārpus tām;

               iv)paplašinot zināšanu bāzi un papildinot trūkstošās zināšanas, tostarp nosakot ekosistēmu funkciju un pakalpojumu vērtību;

               (d)reģionālas sadarbības veicināšanu un atvieglošanu, lai pievērstos tādiem jautājumiem kā invazīvas svešzemju sugas vai klimata pārmaiņu ietekme;

               (e)mehānismu izstrādāšanu, lai līdzsvarotu resursus, tostarp maksājumus par ekosistēmu pakalpojumiem.

               17. pants
               Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana

               Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, tostarp uz mežu nozīmi vides aizsardzībā pret eroziju un pārtuksnešošanos, un uz apmežošanu un kokmateriālu eksporta pārvaldību.

               18. pants
               Integrēta piekrastes pārvaldība

               Asociācijas kontekstā sadarbība piekrastes integrētas pārvaldības jomā var attiekties uz:

               (a)atbalstu AZT centieniem virzībā uz jūras un piekrastes zonu efektīvu ilgtspējīgu pārvaldību, nosakot stratēģiskas un integrētas pieejas jūras un piekrastes teritoriju plānošanai un pārvaldībai;

               (b)ekonomikas un sociālo darbību, piemēram, zvejniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta un lauksaimniecības saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi.

               19. pants
               Okeāni

               1.Asociācijas kontekstā sadarbība okeānu starptautiskās pārvaldības jomā var attiekties uz:

               (a)dialoga stiprināšanu par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses minētajā jomā;

               (b)zināšanu veicināšanu par jūru un biotehnoloģiju, okeāna enerģiju, jūras uzraudzību, piekrastes zonas pārvaldību un ekosistēmas pieeju pārvaldībā;

               (c)integrētas pieejas veicināšanu starptautiskā līmenī;

               (d)labas pārvaldības, labākās prakses un atbildīgas zvejniecības pārvaldības aktīvu veicināšanu zivju krājumu saglabāšanā un ilgtspējīgā apsaimniekošanā, tostarp attiecībā uz zivju krājumiem, par kuriem ir kopēja interese, un tiem, ko pārvalda reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas;

               (e)dialogu un sadarbību attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, tostarp pasākumiem, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un efektīvi sadarbotos ar reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām un to iekšienē. Dialogs un sadarbība ietver kontroles un inspekcijas shēmas, stimulus un saistības zivsaimniecības un piekrastes vides efektīvākai pārvaldībai ilgtermiņā.

               2.Asociācijas kontekstā, nodrošinot saskaņotību un papildināmību ar spēkā esošajiem partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, šā panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā minētajai sadarbībai būtu jābalstās uz šādiem principiem:

               (a)apņemšanās īstenot atbildīgu zvejniecības pārvaldību un zvejas praksi;

               (b)atturēšanos no pasākumiem vai darbībām, kas ir pretrunā zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas principiem;

               (c)ņemot vērā esošos vai iespējamos turpmākus divpusējos zvejniecības partnerības nolīgumus starp Savienību un AZT, Savienības un AZT mērķis ir regulāri savstarpēji apspriesties par dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību un apmainīties ar informāciju par resursu pašreizējo stāvokli asociācijas attiecīgajās struktūrās, kā noteikts 14. pantā.

               20. pants
               Ūdens resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

               1.Asociācijas kontekstā Savienība un AZT var sadarboties ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas jomā, izmantojot ūdens resursu politikas izstrādi un institūciju veidošanu, aizsargājot ūdens resursus, piegādājot ūdeni lauku un pilsētu apvidos mājsaimniecību, rūpniecības vai lauksaimniecības mērķiem, to uzglabājot, veicot ūdens resursu izplatīšanu un pārvaldību, kā arī notekūdeņu apsaimniekošanu.

               2.Ūdens piegādes jomā un sanitārijas nozarē tajos apgabalos, kur pakalpojums nav pietiekami nodrošināts, un tajos, kuri ir īpaši pakļauti dabas katastrofu riskam, īpašu uzmanību pievērš dzeramā ūdens piegādes un sanitārijas pakalpojumu pieejamībai, kas dod tiešu ieguldījumu cilvēkresursu attīstībā, uzlabojot veselības stāvokli un paaugstinot produktivitāti.

               3.Sadarbība šajās jomās notiek principa, ka pastāvīgā vajadzība paplašināt ūdens apgādes un sanitārijas pamata pakalpojumus lauku un pilsētu iedzīvotājiem jārisina, ņemot vērā vides ilgtpējības aspektus.

               21. pants
               Atkritumu apsaimniekošana

               Asociācijas kontekstā sadarbība atkritumu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz vislabākās vides prakses veicināšanu visās darbībās, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu, tostarp, atkritumu pārstrādes procesos vai citos reģenerācijas procesos, piemēram, enerģijas atgūšanā un atkritumu apglabāšanā.

               22. pants
               Enerģētika

               Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas enerģētikas jomā var attiekties uz:

               (a)ilgtspējīgas enerģijas ražošanu, sadali un piekļuvi tai, jo īpaši uz ilgtspējīgas, ar mazoglekļa tehnoloģiju no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas attīstību, veicināšanu, izmantošanu un glabāšanu;

               (b)enerģētikas politiku un noteikumiem, jo īpaši politikas virzienu formulēšanu un noteikumu pieņemšanu, kas garantē pieejamus un ilgtspējīgus enerģijas tarifus;

               (c)energoefektivitāti, jo īpaši energoefektivitātes standartu izstrādi un ieviešanu un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu dažādās jomās (rūpniecības, tirdzniecības, publiskajā sektorā un mājsaimniecībās), kā arī papildu izglītības un izpratnes veicināšanas darbībām;

               (d)transportu, jo īpaši videi nekaitīgu sabiedriskā un privātā transportlīdzekļu, piemēram, hibrīdu, elektrisko vai ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu, automobiļu koplietošanas un velotransporta shēmu, popularizēšanu un izmantošanu;

               (e)pilsētu plānošanu un būvniecību, jo īpaši augstu vides kvalitātes standartu un augstas energoefektivitātes veicināšanu un ieviešanu pilsētplānošanā un būvniecībā; un

               (f)tūrismu, jo īpaši pašpietiekamas energoapgādes (kas balstās uz atjaunojamo enerģiju) un/vai zaļā tūrisma infrastruktūru veicināšanu.

               23. pants
               Izejvielas

               Asociācijas kontekstā sadarbība izejvielu, tostarp retzemju elementu jomā var attiekties uz tādas izejvielu nozares attīstības veicināšanu, kas ir ilgtspējīga attiecībā uz visām ar ieguves rūpniecību saistītajām darbībām un kuras mērķis ir:

               (a)panākt resursu efektīvu izmantošanu;

               (b)veicināt reciklēšanu;

               (c)attīstīt un stiprināt vides aizsardzību;

               (d)veicināt videi nekaitīgu apstrādi un izmantošanu;

               (e)stiprināt spējas, apmācību, inovāciju, pētniecību un darījumdarbības pasākumus izejvielu izmantošana un ieguvei vietējā, reģionālā un valsts līmenī.

               24. pants
               Klimata pārmaiņas

               Asociācijas kontekstā sadarbības klimata pārmaiņu jomā mērķis ir atbalstīt AZT iniciatīvas attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņu nelabvēlīgai ietekmei, un var attiekties uz:

               (a)faktu pamatojuma izstrādi; galveno draudu apzināšanu un teritoriālām, reģionālām un/vai starptautiskām darbībām, plāniem vai pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām vai lai mazinātu to nelabvēlīgo ietekmi;

               (b)atbalstu partnervalstu centieniem ievērot savas saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām;

               (c) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas integrēšanu valsts politikā un stratēģijās;

               (d)statistikas datu un rādītāju izstrādi un noteikšanu, kas ir būtisks līdzeklis politikas izstrādē un īstenošanā; un

               (e)AZT dalības veicināšanu reģionālā un starptautiskā dialogā, lai sekmētu sadarbību, tostarp zināšanu un pieredzes apmaiņu.

               25. pants
               Katastrofu riska mazināšana

               Asociācijas kontekstā sadarbība katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz:

               (a)katastrofu novēršanas un gatavības, tostarp prognozēšanas un agrīnās brīdināšanas sistēmu (arī infrastruktūras) izveidi vai uzlabošanu, lai mazinātu katastrofu sekas;

               (b)sīku zināšanu izveidošanu par pakļautību dabas katastrofām un pašreizējām reaģēšanas spējām AZT un reģionos, kuros tās atrodas;

               (c)katastrofu novēršanai paredzēto esošo pasākumu stiprināšanu un sagatavošanos vietējā, valsts un reģionālā līmenī;

               (d)attiecīgo dalībnieku reaģēšanas spēju uzlabošanu, lai tās padarītu koordinētākas, efektīvākas un rezultatīvākas;

               (e)iedzīvotāju izpratnes veicināšanu un informācijas uzlabošanu par pakļautību riskiem, katastrofu novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu to gadījumā, pienācīgu uzmanību veltot personu ar invaliditāti vajadzībām;

               (f)sadarbības stiprināšanu starp galvenajiem dalībniekiem, kas iesaistīti civilajā aizsardzībā; un

               (g)AZT dalības veicināšanu reģionālajās, Eiropas un/vai starptautiskajās struktūrās, lai dažādajiem partneriem būtu iespējams regulārāk apmainīties ar informāciju un ciešāk sadarboties katastrofas gadījumā.

               2. NODAĻA

               PIEEJAMĪBA

               26. pants
               Vispārējie mērķi

               1.Asociācijas kontekstā pieejamības jomā veicamās sadarbības mērķi ir:

               (a)nodrošināt AZT lielāku piekļuvi pasaules transporta tīkliem un

               (b)nodrošināt AZT lielāku piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un pakalpojumiem.

               2.Sadarbība saistībā ar 1. punktā minēto var attiekties uz:

               (a)politikas izstrādi un institūciju veidošanu;

               (b)pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļu, gaisu, jūras vai iekšzemes ūdensceļiem un

               (c)uzglabāšanas iespējām jūras ostās un lidostās.

               27. pants
               Jūras transports

               1.Asociācijas kontekstā sadarbības jūras transporta jomā mērķis ir attīstīt un veicināt rentablus un efektīvus jūras transporta pakalpojumus AZT, un tā var attiekties uz:

               (a)efektīvu jūras kravu pārvadājumu sekmēšanu par ekonomiski un komerciāli dzīvotspējīgām cenām;

               (b)AZT lielākas līdzdalības sekmēšanu starptautisko pārvadājumu pakalpojumos;

               (c)reģionālo programmu veicināšanu;

               (d)atbalstu vietējā privātā sektora iesaistei kuģniecības darbībās; un

               (e)infrastruktūras attīstību.

               2.Savienība un AZT veicina kuģošanas drošību, apkalpju drošību un piesārņojuma novēršanu.

               3.Savienība un AZT veicina drošumu un drošību jūrā, jūras vides aizsardzību un to, lai dzīves un darba apstākļi uz kuģa atbilstu attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un ES tiesiskajam regulējumam.

               28. pants
               Gaisa transports

               Asociācijas kontekstā sadarbība gaisa transporta jomā var attiekties uz:

               (a)AZT gaisa transporta nozaru reformu un modernizāciju;

               (b)AZT gaisa transporta nozaru komerciālās dzīvotspējas un konkurētspējas veicināšanu;

               (c)privātā sektora ieguldījumu un līdzdalības veicināšanu; un

               (d)zināšanu un labas uzņēmējdarbības prakses apmaiņas veicināšanu.

               29. pants
               Gaisa transporta drošums un drošība

               Asociācijas kontekstā sadarbības gaisa transporta drošuma un drošības jomā mērķis ir atbalstīt AZT centienus izpildīt attiecīgos ES un starptautiskos standartus un šī sadarbība citstarp var attiekties uz:

               (a)ES aviācijas drošuma sistēmas un – attiecīgos gadījumos – starptautisko standartu ieviešanu;

               (b)lidostu drošības pasākumu īstenošanu un civilās aviācijas iestāžu spēju stiprināšanu, lai tās spētu pārvaldīt visus to kontrolē esošos operatīvās drošības aspektus; un

               (c)infrastruktūru attīstību un cilvēkresursiem.

               30. pants
               Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pakalpojumi

               Asociācijas kontekstā sadarbības informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pakalpojumu jomā mērķis ir stimulēt inovāciju aizjūras zemēs un teritorijās, ekonomikas izaugsmi un uzlabojumus gan privātpersonu, gan uzņēmumu ikdienas dzīvē, tostarp uzlabojot šo pakalpojumu pieejamību personām ar invaliditāti. Sadarbība jo īpaši ir vērsta uz to, lai uzlabotu AZT regulatīvās spējas, un tās ietvaros var atbalstīt IKT tīklu un pakalpojumu paplašināšanu, izmantojot šādus pasākumus:

               (a)paredzamas normatīvās vides izveide, kas atbilst tehnoloģiju attīstībai, veicina izaugsmi un inovāciju un sekmē konkurenci un patērētāju aizsardzību;

               (b)dialogs par informācijas sabiedrības politikas dažādajiem aspektiem attiecībā uz informācijas sabiedrības izveides veicināšanu un pārraudzību;

               (c)informācijas apmaiņa par standartiem un sadarbspējas jautājumiem;

               (d)sadarbības veicināšana IKT pētījumu jomā un uz IKT balstītas pētniecības infrastruktūru jomā;

               (e)pakalpojumu un lietojumu attīstība sfērās ar spēcīgu ietekmi uz sabiedrību.

               3. NODAĻA

                PĒTNIECĪBA UN INOVĀCIJA

               31. pants
               Sadarbība pētniecības un inovācijas jomā

               Asociācijas kontekstā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā var attiekties uz zinātni, enerģētiku, klimata pārmaiņām, noturību pret katastrofām, uz dabas resursiem, tostarp izejvielām, un dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu.

               Tā var aptvert arī tehnoloģijas, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, ar mērķi veicināt AZT ilgtspējīgu attīstību un sekmēt AZT kā reģionālu sadarbības mezglu un  izcilības centru nozīmi, kā arī to rūpniecības konkurētspēju. Sadarbība jo īpaši var attiekties uz:

               (a)dialogu, koordinēšanu un sinerģijas veidošanu starp AZT un Savienības politiku un iniciatīvām attiecībā uz zinātni, tehnoloģiju un inovāciju;

               (b)politikas izstrādi un institūciju veidošanu aizjūras zemēs un teritorijās un uz saskaņotām darbībām vietējā, valsts vai reģionālā līmenī, lai attīstītu zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas darbības un to piemērošanu;

               (c)sadarbību starp juridiskām personām no AZT, Savienības, dalībvalstīm un trešām valstīm;

               (d)atsevišķu AZT pētnieku, pētniecības iestāžu un AZT juridisko personu līdzdalību Eiropas pētniecības un inovācijas pamatprogrammās un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmā (COSME), arī iesaistot tos jau atbalstītās šo programmu darbībās ar mērķi nodrošināt pasākumu savstarpēju papildināmību; un

               (e)AZT pētnieku apmācību, starptautisko mobilitāti un pieredzes apmaiņu.

               4. NODAĻA

               JAUNATNE, IZGLĪTĪBA, APMĀCĪBA, VESELĪBA, NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLAIS NODROŠINĀJUMS, PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS UN PĀRTIKAS NODROŠINĀJUMS

               32. pants
               Jaunatne

               1.Savienība nodrošina, ka fiziskas personas no AZT, kā definēts 50. pantā, var piedalīties Savienības jaunatnei veltītajās iniciatīvās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstu valstspiederīgie.

               2.Asociācijas mērķis ir nostiprināt saites starp AZT un Savienībā dzīvojošiem jauniešiem, cita starpā, veicinot AZT jauniešu mācību mobilitāti un veicinot savstarpējo sapratni jauniešu vidū.

               33. pants
               Izglītība un apmācība

               1.Asociācijas kontekstā sadarbība izglītības un apmācības jomā var attiekties uz:

               (a)augstas kvalitātes, iekļaujošas izglītības nodrošināšanu pamatskolās, vidējās un augstākās izglītības līmenī un profesionālās izglītības un apmācības jomā; un

               (b)atbalstu AZT, nosakot un īstenojot izglītības un profesionālās apmācības politiku.

               2.Savienība nodrošina, ka fiziskas personas no AZT, kā noteikts 50. pantā, var piedalīties Savienības iniciatīvās par izglītību un profesionālo izglītību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstu pilsoņi.

               3.Savienība nodrošina, ka izglītības iestādes un institūti no AZT var piedalīties ar izglītību saistītās Savienības sadarbības iniciatīvās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstu izglītības un profesionālās mācību iestādes un institūti.

               34. pants
               Nodarbinātība un sociālā politika

               1.Savienība un AZT uztur dialogu nodarbinātības un sociālās politikas jomā, lai veicinātu ekonomikas un sociālo attīstību AZT un veicinātu pienācīgu darbu AZT un reģionos, kuros tās atrodas. Šāda dialoga mērķis ir arī atbalstīt AZT iestāžu centienus izstrādāt politiku un tiesību aktus šajā jomā.

               2.Dialogu galvenokārt veido informācijas un labas prakses apmaiņa attiecībā uz politiku un tiesību aktiem nodarbinātības un sociālās politikas jomā, kas ir savstarpējas intereses joma Savienībai un AZT. Šajā ziņā tādās jomās kā, piemēram, prasmju attīstība, sociālā aizsardzība, sociālais dialogs, vienlīdzīgas iespējas, nediskriminācija un pieejamība personām ar invaliditāti, tiek ņemti vērā darba drošības un veselības aizsardzības un citi darba standarti.

               35. pants
               Sabiedrības veselība, pārtikas nekaitīgums un pārtikas nodrošinājums

               Asociācijas kontekstā sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma jomā veiktās sadarbības mērķis ir citstarp mazināt infekcijas un neinfekciozo slimību radītās problēmas un jo īpaši izveidot, stiprināt un uzturēt AZT spēju īstenot
                  epidemioloģisko uzraudzību,  pārraudzību, agrīno brīdināšanu, riska novērtēšanu un reaģēt uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, veicot pasākumus, kuros ietilpst:

               (a)pasākumi, lai uzlabotu sagatavotību un reaģēšanas plānošanu ārkārtas situācijām veselības jomā, piemēram, infekcijas slimību uzliesmojumu gadījumā, tostarp īstenojot Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus, nodrošināt sadarbspēju starp veselības nozari un citām nozarēm, un nepārtraukti nodrošinot kritiski svarīgos pakalpojumus un produktus;

               (b)spēju palielināšana, stiprinot sabiedrības veselības tīklus reģionālā līmenī, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp ekspertiem un veicina atbilstošu apmācību, tostarp pārtikas nekaitīguma jomā;

               (c)instrumentu un komunikācijas platformu, tostarp agrīnās brīdināšanas sistēmu izstrāde, kā arī e-mācību programmas, kas pielāgotas AZT konkrētajām vajadzībām;

               (d)pasākumi, lai novērstu un mazinātu ar pārtiku saistītus slimību uzliesmojumus un risinātu pārtikas nekaitīguma un pārtikas nodrošinājuma jautājumus;

               (e)pasākumi, lai ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanas ietvaros mazinātu neinfekciozo slimību slogu.

               5. NODAĻA

               KULTŪRA UN TŪRISMS

               36. pants
               Apmaiņa un dialogs kultūras jomā

               1.Asociācijas kontekstā sadarbība kultūras apmaiņas un dialoga jomā var attiekties uz:

               (a)AZT pašpaļāvīgu attīstību, kas ir process, kurš vērsts uz cilvēkiem un sakņojas katras tautas kultūrā;

               (b)atbalstu politikai un pasākumiem, ko pieņēmušas kompetentās AZT iestādes, lai vairotu cilvēkresursus, paaugstinātu cilvēku pašu spējas un veicinātu viņu kultūras identitāti;

               (c)iedzīvotāju līdzdalību attīstības procesā;

               (d)kopējas izpratnes veidošanu un labāku informācijas apmaiņu kultūras un audiovizuālajos jautājumos, izmantojot dialogu.

               2.Savienības un AZT sadarbības mērķis ir veicināt savstarpēju apmaiņu kultūras jomā, izmantojot:

               (a)sadarbību starp visu partneru kultūras un radošajām nozarēm;

               (b)kultūras un radošu darbu un darbinieku aprites veicināšanu starp tām;

               (c)politikas sadarbību, lai veicinātu politikas izstrādi, inovāciju, auditorijas piesaisti un jaunu darījumdarbības modeļu izveidi.

               37. pants
               Sadarbība audiovizuālajā nozarē

               1.Asociācijas kontekstā sadarbības audiovizuālajā jomā mērķis ir savstarpēji popularizēt sadarbības pušu audiovizuālos darbus, un tā var ietvert šādas darbības:

               (a)sadarbību un apmaiņu starp attiecīgajām apraides nozarēm;

               (b)audiovizuālo darbu apmaiņas veicināšanu;

               (c)informācijas un viedokļu apmaiņu par audiovizuālo un apraides politiku un tiesisko regulējumu starp kompetentajām iestādēm;

               (d)pasākumus, lai veicinātu apmeklējumus un piedalīšanos starptautiskos pasākumos otras puses teritorijā, kā arī trešās valstīs.

               2.Audiovizuālajiem kopražojumiem ir tiesības gūt labumu no jebkuras shēmas, kuras mērķis ir veicinātu vietēja vai reģionāla rakstura kultūras saturu, kas izveidots Eiropas Savienībā, AZT un dalībvalstīs, ar kurām tās saistītas.

               38. pants
               Skatuves māksla

               Asociācijas kontekstā sadarbība skatuves mākslas jomā var attiekties uz:

               (a)skatuves mākslinieku savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un apmācība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos, kultūras tīklu izveide un veicināšana;

               (b)kopdarbu izveides veicināšanu starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un vienu vai vairākām AZT; un

               (c)starptautiskā teātra tehnoloģiju standartu izstrādes veicināšanu un teātra skatuves zīmju izmantošanu, tostarp iesaistot attiecīgās standartizācijas iestādes.

               39. pants
               Kultūras mantojuma un vēstures pieminekļu aizsardzība

               Saistībā ar asociāciju materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma un vēstures pieminekļu jomā izvērstās sadarbības mērķis ir dot iespēju veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu, šim nolūkam:

               (a)atvieglojot ekspertu apmaiņu;

               (b)sadarbojoties profesionālās izglītības jomā;

               (c)informējot vietējo sabiedrību; un

               (d)konsultējoties par vēstures pieminekļu un aizsargātu telpu aizsardzību un par tiesību aktiem un to pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar kultūras mantojumu, jo īpaši tā integrēšanu sabiedrības dzīvē.

               40. pants
               Tūrisms

               Asociācijas kontekstā sadarbība tūrisma jomā var aptvert:

               (a)ilgtspējīgas tūrisma politikas noteikšanai, pieņemšanai un izvēršanai paredzētus pasākumus;

               (b)ilgtspējīga tūrisma attīstībai un atbalstam paredzētus pasākumus un darbības;

               (c)pasākumus, kuru mērķis ir ilgtspējīgu tūrismu integrēt AZT iedzīvotāju sociālajā, kultūras un saimnieciskajā dzīvē.

               6. NODAĻA

               CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU

               41. pants
               Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju

               1.Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības jomā var ietvert:

               (a)jauninājumu attīstību un efektīvu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, tostarp sadarbību ar citām ieinteresētajām aprindām, piemēram, pilsonisko sabiedrību, cīnoties pret un novēršot organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju; un

               (b)atbalstu, lai palielinātu AZT politikas efektivitāti, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju, kā arī visu veidu narkotisko un psihotropo vielu ražošanu, izplatīšanu un tirdzniecību, novērstu un samazinātu narkotiku lietošanu un ar narkotikām saistītos kaitējumus, ņemot vērā starptautisko organizāciju paveikto darbu šajās jomās, cita starpā izmantojot:

               i)apmācību un spēju veidošanu, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju;

               ii)preventīvus pasākumus, tostarp atkarīgu narkotiku lietotāju mācības, izglītību un veselības veicināšanu, ārstēšanu un rehabilitāciju, kā arī projektus atkarīgu narkotiku lietotāju reintegrācijai darbā un sociālajā vidē;

               iii)
                     efektīvu izpildes pasākumu izstrādi;

               iv)
                     tehnisku, finansiālu un administratīvu palīdzību attiecībā uz efektīvas politikas un tiesību aktu par cilvēku tirdzniecību izstrādi, jo īpaši informētības veicināšanas kampaņas, nodošanas mehānismus un cietušo aizsardzības sistēmas, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību;

               v)
                     tehnisku, finansiālu un administratīvu palīdzību saistībā ar profilaksi, ārstēšanu un kaitējuma samazināšanu attiecībā uz narkotiku lietošanu;

               vi)tehnisko palīdzību, lai atbalstītu tiesību aktu izstrādi un politiku attiecībā uz seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu; un

               vii)tehnisko atbalstu un mācības, lai atbalstītu spēju pilnveidošanu un veicinātu atbilstību starptautiskajiem pretkorupcijas standartiem, jo īpaši tiem, kas izklāstīti ANO Pretkorupcijas konvencijā.

               2.Asociācijas kontekstā AZT sadarbojas ar Savienību attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu saskaņā ar 70. pantu.

               III DAĻA

               TIRDZNIECĪBA UN AR TO SAISTĪTA SADARBĪBA

               I SADAĻA
                  VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               42. pants
               Konkrētie mērķi

               Tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītās sadarbības starp ES un AZT vispārīgie mērķi ir:

               (a)veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību, izveidojot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Eiropas Savienību;

               (b)stimulēt AZT efektīvu integrāciju reģionālajās un pasaules ekonomikās un preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstību;

               (c)atbalstīt AZT, lai radītu labvēlīgu investīciju klimatu, lai atbalstītu AZT sociālo un ekonomisko attīstību;

               (d)veicināt globālās finanšu sistēmas stabilitāti, integritāti un pārredzamību, kā arī labu pārvaldību nodokļu jomā;

               (e)atbalstīt AZT ekonomiku diversifikācijas procesu;

               (f)atbalstīt AZT spējas izstrādāt un īstenot politiku, kas ir vajadzīga preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstībai šajās teritorijās;

               (g)atbalstīt AZT eksporta un tirdzniecības spējas;

               (h)atbalstīt AZT centienus, lai vajadzības gadījumā panāktu AZT vietējo tiesību aktu pieskaņošanu vai atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem;

               (i)sniegt iespējas mērķtiecīgai sadarbībai un dialogam ar Eiropas Savienību par tirdzniecību un ar to saistītajām jomām.

               II SADAĻA
                  PREČU UN PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAI UN DARĪJUMDARBĪBAS VEIKŠANAI PIEMĒROJAMAIS REŽĪMS

               1. NODAĻA

               PREČU TIRDZNIECĪBAS REŽĪMS

               43. pants
               Noteiktas izcelsmes preču brīva piekļuve tirgum

               1.AZT izcelsmes izstrādājumus Savienībā ieved bez importa nodevas.

               2.Noteiktas izcelsmes izstrādājumu jēdziens un ar to saistītās administratīvās sadarbības metodes izklāstītas II pielikumā.

               44. pants
               Kvantitatīvie ierobežojumi un pasākumi ar līdzvērtīgu ietekmi

               1.AZT izcelsmes izstrādājumu importam Savienība nepiemēro nekādus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi.

               2.Šā panta 1. punkts neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz sabiedrības morāles vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, uz cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas bagātību aizsardzības, vai rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem.

               3.Pirmajā daļā minētos aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot tirdzniecībā kā patvaļīgas vai neattaisnojamas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus.

               45. pants
               AZT pieņemtie pasākumi

               1.Attiecībā uz Savienības izcelsmes izstrādājumu importu AZT iestādes var saglabāt vai ieviest tādus muitas nodokļus vai kvantitatīvus ierobežojumus, kādus tās uzskata par vajadzīgiem, ņemot vērā savas attiecīgās attīstības vajadzības.

               2.Jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, AZT piešķir Savienībai režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro jebkurai tirdzniecības lielvarai, kā definēts 4. punktā.

               3.Šā panta 2. punkts neliedz AZT piešķirt konkrētām AZT vai citām jaunattīstības valstīm labvēlīgāku režīmu nekā Savienībai.

               4.Šajā sadaļā “tirdzniecības lielvara” ir jebkura attīstīta valsts vai jebkura valsts, kuras procentuālā daļa no pasaules preču eksporta pārsniedz 1 %, vai, neskarot 3. punktā noteikto, jebkuru valstu grupa, kuras pasaules preču eksporta daļa, darbojoties individuāli, kolektīvi vai ekonomiskās integrācijas nolīguma ietvaros, kopā pārsniedz 1,5 %. Šiem aprēķiniem izmanto jaunākos pieejamos PTO oficiālos datus par vadošajiem eksportētājiem pasaules preču tirdzniecībā (neiekļaujot Savienības iekšējo tirdzniecību).

               5.AZT iestādes iesniedz Komisijai muitas tarifus un kvantitatīvo ierobežojumu sarakstus, ko tās piemēro saskaņā ar šo lēmumu. AZT iestādes arī paziņo Komisijai par visiem šo pasākumu turpmākiem grozījumiem, tiklīdz tos pieņem.

               46. pants
               Diskriminācijas aizliegums

               1.Savienība nediskriminē atsevišķas AZT, un AZT nediskriminē atsevišķas dalībvalstis.

               2.Saskaņā ar 64. pantu šajā lēmumā ietverto īpašo noteikumu un jo īpaši tā 44. panta 2. punkta, 45. un 48., 49. un 51. panta un 58. panta 3. punkta īstenošana nav uzskatāma par diskrimināciju.

               47. pants
               Atkritumu pārvietošanas nosacījumi

               1.Atkritumu pārvadāšanu starp dalībvalstīm un AZT kontrolē saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Bāzeles konvenciju
                  42
               . Savienība atbalsta uz dabas un sabiedrības veselības aizsardzību orientētas efektīvas starptautiskas sadarbības izveidošanu un attīstību šajā jomā.

               2.Attiecībā uz AZT, kas to konstitucionālā statusa dēļ nav Bāzeles konvencijas Līgumslēdzējas puses, to attiecīgās iestādes paātrina vajadzīgo starptautisko tiesību aktu un administratīvo noteikumu pieņemšanu, lai konkrētajās AZT īstenotu Bāzeles konvencijas noteikumus.

               3.Dalībvalstis, ar kurām AZT saistītas, veicina to, lai AZT pieņemtu vajadzīgos iekšējos tiesību aktus un administratīvos noteikumus svarīgo atkritumu un to sūtījumu jomā pieņemto Savienības tiesību aktu īstenošanai.

               4.AZT un dalībvalsts, ar kuru tā saistīta, atkritumu eksportam no AZT uz šo dalībvalsti var piemērot savas valsts procedūras.   Šādos gadījumos dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, paziņo Komisijai par piemērojamajiem tiesību aktiem, kā arī par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas skar šādus tiesību aktus.

               48. pants
               Preferenču pagaidu atcelšana

               Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pamatoti šaubīties par to, ka šis lēmums tiek pareizi īstenots, Komisija sāk apspriesties ar attiecīgo AZT un dalībvalsti, ar kuru minētajai AZT ir īpašas attiecības, lai nodrošinātu šā lēmuma pareizu īstenošanu. Ja apspriešanās nedod savstarpēju pieņemamu risinājumu šā lēmuma īstenošanai, Savienība var uz laiku atsaukt attiecīgās AZT preferenču režīmu saskaņā ar III pielikumu.

               49. pants
               Aizsargpasākumi un uzraudzības pasākumi

               Lai nodrošinātu pareizu šā lēmuma īstenošanu, Savienība var uzņemties uzraudzības pasākumus vai aizsargpasākumus, kas izklāstīti IV pielikumā.

               2. NODAĻA

               PAKALPOJUMU TIRDZNIECĪBAI UN DARĪJUMDARBĪBAS VEIKŠANAI PIEMĒROJAMAIS REŽĪMS

               50. pants
               Definīcijas

               Šajā nodaļā:

               (a),,fiziska personas no AZT” ir personas, kas dzīvo AZT un ir kādas dalībvalsts pilsoņi vai kam piešķirts īpašs AZT juridisks statuss. Šī definīcija neskar tiesības, ko piešķir Savienības pilsonība LESD izpratnē;

               (b)“AZT juridiska persona” ir juridiska persona, kas AZT izveidota saskaņā ar attiecīgajā AZT piemērojamajiem tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas šīs AZT teritorijā; ja juridiskajai personai AZT ir tikai juridiskā adrese vai centrālā administrācija, tā nav uzskatāma par AZT juridisko personu, ja vien tā neveic darbības, kas ir faktiski un pastāvīgi saistītas ar šīs zemes vai teritorijas tautsaimniecību;

               (c)attiecīgās definīcijas, kas noteiktas 51. panta 1. punktā minētajos ekonomiskās integrācijas nolīgumos, attiecas uz režīmu starp Savienību un AZT.

               51. pants
               Vislabvēlīgākais režīms

               1.Attiecībā uz pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmumu saimnieciskās darbības:

               (a)Savienība fiziskām un juridiskām personām no AZT piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro līdzīgām fiziskām un juridiskām personām no jebkuras trešās valsts, ar kuru Eiropas Savienība noslēdz vai ir noslēgusi ekonomiskās integrācijas nolīgumu;

               (b)AZT piešķir Savienības fiziskajām un juridiskajām personām režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro līdzīgām fiziskajām un juridiskajām personām, kas pārstāv jebkuru tirdzniecības lielvaru, ar kuru tā ir noslēgusi ekonomiskās integrācijas nolīgumu pēc 2014. gada 1. janvāra.

               2.Šā panta 1. punktā paredzētie noteikumi neattiecas uz režīmu, ko piešķir:

               (a)kāda iekšējā tirgus ietvaros vai saskaņā ar ekonomiskās integrācijas nolīgumu, kas prasa pusēm būtiski saskaņot to tiesību aktus, lai novērstu nediskriminējošus šķēršļus darījumdarbības veikšanai un pakalpojumu tirdzniecībai;

               (b)tādu pasākumu ietvaros, kas nodrošina kvalifikāciju vai licenču atzīšanu. Tas neskar īpaši uz AZT attiecošos pasākumus saskaņā ar šo pantu;

               (c)atbilstīgi starptautiskiem nolīgumiem vai kārtībai, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem;

               (d)tādu pasākumu ietvaros, kuros tiek izmantoti vislielākās labvēlības režīma atbrīvojumi, kas uzskaitīti saskaņā ar GATS II panta 2. punktu.

               3.Nekas šajā lēmumā neliedz ne Savienībai, ne AZT pieņemt vai atstāt spēkā pasākumus, kas pieņemti piesardzības apsvērumu dēļ, tostarp šādu apsvērumu dēļ:

               (a)ieguldītāju, noguldītāju, apdrošinājuma ņēmēju vai tādu personu aizsardzība, pret kurām finanšu pakalpojuma sniedzējam ir fiduciāri pienākumi; vai

               (b)Puses finanšu sistēmas integritātes un stabilitātes nodrošināšana.

               4.AZT iestādes nolūkā veicināt vai atbalstīt vietējo nodarbinātību var pieņemt noteikumus, lai atbalstītu fiziskas personas un vietējos pasākumus. Šādā gadījumā AZT iestādes paziņo Komisijai par noteikumiem, ko tās pieņem, lai Komisija var informēt par to dalībvalstis.

               III SADAĻA
                  AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTAS JOMAS

               1. NODAĻA

               TIRDZNIECĪBA UN ILGTSPĒJĪGA ATTĪSTĪBA

               52. pants
               Vispārīgā pieeja

               Tirdzniecības un ar to saistītās sadarbības mērķis asociācijas ietvaros ir veicināt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Šajā kontekstā AZT iekšzemes vides vai darba tiesības un noteikumi nav jāpazemina, lai veicinātu tirdzniecību vai ieguldījumus.

               53. pants
               Vides un ar klimata pārmaiņām saistīti standarti tirdzniecībā

               1.Tirdzniecības un ar to saistītās sadarbības mērķis asociācijas ietvaros ir uzlabot abpusēju atbalstu starp tirdzniecības un vides politiku un saistībām. Lai sasniegtu šos mērķus, ar tirdzniecību saistītā sadarbība asociācijas ietvaros ņem vērā starptautiskās vides pārvaldības principus un daudzpusējos vides nolīgumus.

               2.Ar tirdzniecību saistītās sadarbības mērķis ir atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galīgajiem mērķiem un Parīzes nolīguma īstenošana. Tas var attiekties arī uz sadarbību citos ar tirdzniecību saistītos daudzpusējos nolīgumos vides jomā, piemēram, Konvencijā par  tirdzniecību ar apdraudētajām sugām.

               54. pants
               Darba standarti tirdzniecībā

               1.Asociācijas mērķis ir veicināt tirdzniecību tā, lai tā radītu pilnīgu, ražīgu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem.

               2.Tiek ievēroti un tiesību aktos un praksē īstenoti starptautiski atzīti svarīgākie nodarbinātības standarti, kas definēti attiecīgajās Starptautiskās darba organizācijas konvencijās. Šādi darba standarti ietver jo īpaši biedrošanās brīvības ievērošanu, tiesības uz koplīguma slēgšanu, visa veida piespiedu vai obligāta darba atcelšanu, bērnu darba smagāko formu izskaušanu, minimālo vecumu un nediskriminēšanu attiecībā uz nodarbinātību. AZT nodrošina efektīvu darba inspekciju, efektīvus pasākumus darba drošības un veselības aizsardzības jomā, kuri ir saskaņā ar attiecīgajām SDO konvencijām, un pienācīgus darba apstākļus visiem, citstarp attiecībā uz algām un ienākumiem, darba laiku un citiem darba nosacījumiem.

               55. pants
               Ilgtspējīga tirdzniecība zivsaimniecības produktu jomā

               Asociācija var ietvert sadarbību ar mērķi veicināt zivju krājumu ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un ar to saistīto tirdzniecību. Sadarbības mērķis šajā jomā ir:

               (a)veicināt sadarbību starp AZT un reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijām, jo īpaši attiecībā uz kontroles un inspekcijas shēmu attīstību un efektīvu īstenošanu, stimuliem un efektīvu zivsaimniecības un jūras ekosistēmu ilgtermiņa pārvaldības pasākumiem;

               (b)veicināt pasākumu īstenošanu, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un ar to saistīto tirdzniecību AZT.

               56. pants
               Ilgtspējīga kokmateriālu tirdzniecība

               Asociācijas kontekstā sadarbības kokmateriālu tirdzniecības jomā mērķis ir veicināt tirdzniecību ar likumīgi iegūtu koksni. Šāda sadarbība var ietvert dialogu par reglamentējošiem pasākumiem, kā arī informācijas apmaiņu par tirgus vai brīvprātīgiem pasākumiem, piemēram, meža sertifikāciju vai zaļā iepirkuma politiku.

               57. pants
               Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība

               1.Asociācijas kontekstā sadarbību tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā var sasniegt:

               (a)atvieglojot un veicinot tirdzniecību un ieguldījumu vides preču un pakalpojumu jomā, tostarp ar vietējo tiesību aktu izstrādes un īstenošanas starpniecību, kā arī tādu preču jomā, kas palīdz uzlabot sociālos apstākļus AZT;

               (b)veicinot tirdzniecības šķēršļu atcelšanu vai ieguldījumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, jo īpaši klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, piemēram, ilgtspējīga atjaunojamā enerģija un energoefektīvi ražojumi un pakalpojumi, tostarp, pieņemot politikas pamatnostādnes, kas veicina labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošanu, un veicinot standartus, kas atbilst vides un ekonomikas vajadzībām un samazina tehniskos šķēršļus tirdzniecībai;

               (c)veicinot tādu preču tirdzniecību, kas veicina sociālo apstākļu uzlabošanu un videi draudzīgas prakses, tostarp runājot par precēm, uz kurām attiecas brīvprātīgas ilgtspējas nodrošināšanas shēmas, piemēram, godīgas un ētiskas tirdzniecības shēmas, ekomarķējums un sertifikācijas shēmas dabas resursu bāzes produktiem;

               (d)popularizējot starptautiski atzītus principus un pamatnostādnes atbildīgas uzņēmējdarbības un uzņēmumu sociālās atbildības jomā, rosinot AZT teritorijā darbojošos uzņēmumus tos īstenot un veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu.

               2.Plānojot un īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi vai darba apstākļus, kas var ietekmēt tirdzniecību vai ieguldījumu, Savienība un AZT ņem vērā pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju un attiecīgos starptautiskos standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus, ieskaitot piesardzības principu.

               3.Savienība un AZT caurskatāmā veidā izstrādā, ievieš un īsteno pasākumus, kuru mērķis ir tirdzniecības vai ieguldījumu veicināšanas labā aizsargāt vidi un darba apstākļus.

               2. NODAĻA

                CITAS AR TIRDZNIECĪBU SAISTĪTAS JOMAS

               58. pants
               Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite

               1.Maksājumiem brīvi konvertējamā valūtā maksājumu bilances norēķinu kontā starp Kopienas un AZT rezidentiem nepiemēro nekādus ierobežojumus.

               2.Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā dalībvalstis un AZT iestādes nodrošina brīvu kapitāla apriti saistībā ar tiešiem ieguldījumiem sabiedrībās, kas izveidotas saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts, zemes vai teritorijas tiesību aktiem, un nodrošina, ka līdzekļus, ko veido šie ieguldījumi, un visu peļņu, kas no tiem rodas, var saņemt un repatriēt.

               3.Savienībai un AZT ir tiesības veikt pasākumus, kas minēti LESD 64., 65., 66., 75. 143., 144. un 215. pantā saskaņā ar tajos paredzētajiem nosacījumiem mutatis mutandis.

               4.AZT iestādes, attiecīgā dalībvalsts vai Savienība nekavējoties informē viena otru par šiem pasākumiem un iesniedz grafiku to atcelšanai, tiklīdz iespējams.

               59. pants
               Konkurences politika

               AZT pieņem vai uztur spēkā tiesību aktus konkurences jomā, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem visās ekonomikas nozarēs un efektīvi risina problēmas, ko rada šādas prakses:

               1.horizontāli un vertikāli nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir novērst, ierobežot vai izkropļot konkurenci;

               2.viena vai vairāku uzņēmumu dominējošā stāvokļa izmantošana;

               3.uzņēmumu koncentrācija, kas būtiski kavētu efektīvu konkurenci, jo īpaši, radot vai nostiprinot dominējošu stāvokli; un

               4.atbalsts, ko AZT piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tam ir ievērojama negatīva ietekme uz tirdzniecību vai ieguldījumiem.

               60. pants
               Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

               1.Jānodrošina piemērots un efektīvs intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības līmenis, tostarp šo tiesību piemērošanas pasākumi, vajadzības gadījumā saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, lai mazinātu traucējumus un šķēršļus divpusējai tirdzniecībai.

               2.Asociācijas kontekstā sadarbība šajā jomā var attiekties uz tiesību aktu un noteikumu sagatavošanu attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un izpildi, šādu tiesību ļaunprātīgas izmantošanas no tiesību subjektu puses un šo tiesību pārkāpšanas no konkurentu puses novēršanu un atbalstu reģionālajām intelektuālā īpašuma organizācijām, kas iesaistītas izpildē un aizsardzībā, tostarp personāla apmācību.

               61. pants
               Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai

               Asociācija var ietvert sadarbību tehnisko noteikumu jomā attiecībā uz precēm, standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, tirgus uzraudzību un kvalitātes nodrošināšanu, lai novērstu nevajadzīgus tehniskos šķēršļus tirdzniecībai starp Savienību un AZT un samazinātu atšķirības šajās jomās.

               62. pants
               Patērētāju aizsardzības politika, patērētāju veselības aizsardzība un tirdzniecība

               Asociācijas kontekstā sadarbība patērētāju aizsardzības politikas patērētāju veselības aizsardzības un tirdzniecības jomā var ietvert tiesību aktu un noteikumu sagatavošanu patērētāju aizsardzības politikas un patērētāju veselības aizsardzības jomā, lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības šķēršļiem.

               63. pants
               Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

               Asociācijas kontekstā sadarbības sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā mērķis ir:

               (a)atvieglot tirdzniecību starp ES un AZT kopumā un starp AZT un trešām valstīm, vienlaikus aizsargājot cilvēku, dzīvnieku un augu veselību vai dzīvību saskaņā ar PTO Līgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (“PTO SFS līgums”);

               (b)risināt ar tirdzniecību saistītās problēmas, ko rada sanitārie un fitosanitārie pasākumi;

               (c)nodrošināt pārredzamību attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībai starp Savienību un AZT;

               (d)veicināt pasākumu saskaņošanu ar starptautiskajiem standartiem saskaņā ar PTO SFS nolīgumu;

               (e)atbalstīt AZT efektīvu dalību organizācijās, kas nosaka sanitāros un fitosanitāros standartus;

               (f)veicināt apspriešanās ar un apmaiņu starp AZT un Eiropas iestādēm un laboratorijām;

               (g)izveidot un uzlabot AZT tehniskās spējas, lai īstenotu un uzraudzītu sanitāros un fitosanitāros pasākumus;

               (h)veicināt tehnoloģiju nodošanu un ātru informācijas apmaiņu sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā.

               64. pants
               Protekcionisma pasākumu aizliegums

               1. nodaļas un šīs nodaļas noteikumus neizmanto kā patvaļīgas diskriminācijas vai tirdzniecības slēptas ierobežošanas līdzekļus.

               3. NODAĻA

                MONETĀRIE UN NODOKĻU JAUTĀJUMI

               65. pants
               Nodokļa atbrīvojuma klauzula

               1.Neskarot 66. panta noteikumus, vislielākās labvēlības režīmu, kas piešķirts saskaņā ar šo lēmumu, nepiemēro nodokļu priekšrocībām, kuras dalībvalstis vai AZT iestādes piešķir vai nākotnē piešķirs, pamatojoties uz līgumiem par nodokļu dubultuzlikšanas novēršanu vai citiem nodokļu noteikumiem, vai vietējiem spēkā esošiem nodokļu likumiem.

               2.Šā lēmuma noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz pieņemt vai īstenot jebkādus pasākumus, kuru mērķis ir izvairīties no nodokļu nemaksāšanas vai krāpšanas, ņemot vērā noteikumus līgumos par nodokļu dubultuzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos spēkā esošos nodokļu likumos.

               3.Šā lēmuma noteikumi neliedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērot atšķirīgus nodokļu tiesību aktus nodokļu maksātājiem, kas atšķiras pastāvīgās dzīvesvietas vai kapitāla ieguldījuma vietas ziņā.

               66. pants
               Nodokļu un muitas režīms Savienības finansētiem līgumiem

               1.AZT piemēro līgumiem, ko finansē ar Savienības nodokļu un muitas režīmiem, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, ko tās piemēro dalībvalstij, ar kuru AZT ir saistīta, vai dalībvalstīm, kurām ir piešķirts vislielākās labvēlības režīms, vai starptautiskām attīstības organizācijām, ar kurām tām ir attiecības, atkarībā no tā, kurš režīms ir vislabvēlīgākais.

               2.Neskarot 1. punktu, Savienības finansētiem līgumiem piemēro šādus režīmus:

               (a)saņēmējā AZT līgumiem nepiemēro zīmognodevas vai reģistrācijas nodevas vai nodevas ar līdzvērtīgu ietekmi, ja šādas maksas jau pastāv vai nākotnē tiks ieviestas; tomēr šādus līgumus reģistrē saskaņā ar AZT spēkā esošajiem tiesību aktiem, un par to var iekasēt sniegtajam pakalpojumam atbilstošu maksu;

               (b)peļņu un/vai ienākumus no līgumu izpildes apliek ar nodokļiem saskaņā ar saņēmējas AZT iekšējiem nodokļu noteikumiem, ja to fizisko personu vai juridisko personu, kas gūst peļņu un/vai ienākumus, pastāvīgā uzņēmējdarbības vieta ir šajā AZT, vai ja līguma izpildei vajadzīgi vairāk nekā seši mēneši;

               (c)uzņēmumi, kuriem būvdarbu līgumu izpildes vajadzībām jāieved iekārtas, pēc pašu vēlēšanās izmanto pagaidu ievešanas sistēmu, kā attiecībā uz šādām iekārtām noteikts saņēmējas AZT tiesību aktos;

               (d)profesionālas iekārtas, kas nepieciešamas pakalpojumu līgumā noteikto uzdevumu izpildei, uz laiku ieved saņēmējā AZT bez fiskāliem, ievedmuitas un muitas nodokļiem un citiem maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi, ja šie nodokļi un maksājumi neveido atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem;

               (e)ievedumus saskaņā ar piegādes līgumiem ieved saņēmējā AZT bez muitas nodokļiem, ievedmuitas, nodevām vai citiem maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi. Līgumu par izejvielu un materiālu piegādi, kuru izcelsme ir attiecīgajā AZT, slēdz, pamatojoties uz ražotāja cenu, kam var pieskaitīt tādus iekšējos nodokļus, kas var būt piemērojami šiem materiāliem AZT;

               (f)degviela, eļļošanas līdzekļi un ogļūdeņraža saistvielas un visi materiāli, ko izmanto, pildot līgumus par darbu izpildi, uzskatāmi par tādiem, kas pirkti vietējā tirgū, un tiem piemēro nodokļu režīmu saskaņā ar saņēmējā AZT spēkā esošiem tiesību aktiem;

               (g)no muitas nodokļiem vai ievedmuitas, nodevām un citiem maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi saskaņā ar saņēmējas AZT spēkā esošiem tiesību aktiem atbrīvo personiskās lietošanas un mājsaimniecības priekšmetus, kas importēti ar nolūku, lai tos izmantotu fiziskas personas, kuras veic darba līgumā definētus uzdevumus, un viņu ģimenes locekļi, izņemot personas, kas pieņemtas darbā uz vietas.

               3.Visiem līgumiskajiem jautājumiem, kas nav ietverti 1. un 2. punktā, piemēro attiecīgās AZT tiesību aktus.

               4. NODAĻA

                TIRDZNIECĪBAS SPĒJU ATTĪSTĪBA

               67. pants
               Vispārīgā pieeja

               Lai nodrošinātu, ka AZT gūst maksimālo labumu no šā lēmuma noteikumiem un ka tās var piedalīties ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem Savienības iekšējā tirgū, kā arī reģionālajā, apakšbreģionu un starptautiskajā tirgū, asociācijas mērķis ir sekmēt AZT tirdzniecības spējas:

               (a)palielinot AZT ekonomikas noturību, paļaušanos uz pašu spēkiem un konkurētspēju, dažādojot piedāvājumu un paaugstinot AZT preču un pakalpojumu vērtību un apjomu, kā arī stiprinot AZT spēju piesaistīt privātos ieguldījumus saimnieciskās darbības dažādās nozarēs;

               (b)uzlabojot sadarbību preču un pakalpojumu tirdzniecības un nodibinājumu jomā starp AZT un kaimiņos esošajām valstīm.

               68. pants
               Tirdzniecības dialogs, sadarbība un spēju attīstība

               Asociācijas kontekstā tirdzniecības dialoga, sadarbības un spēju attīstības iniciatīvas var ietvert:

               (a)AZT spēju stiprināšanu, lai definētu un īstenotu politiku, kas vajadzīga preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstībai;

               (b)AZT centienu veicināšanu attiecībā uz piemērotu tiesisko, regulatīvo un institucionālo sistēmu, kā arī vajadzīgo administratīvo procedūru, ieviešanu;

               (c)privātā sektora attīstības, jo īpaši MVU, veicināšanu;

               (d)tādu tirgus un ražojumu attīstības, tostarp produktu kvalitātes uzlabošanas veicināšanu;

               (e)cilvēkresursu un profesionālo prasmju attīstības sekmēšanu, kas attiecas uz tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem;

               (f)uzņēmējdarbības starpnieku spēju pilnveidošanu sniegt AZT uzņēmumiem pakalpojumus, kas attiecas uz to eksporta darbību, piemēram, tirgus izpēti;

               (g)tādas uzņēmējdarbības vides, kas veicina ieguldījumu, veicināšanu.

               5. NODAĻA

                SADARBĪBA FINANŠU PAKALPOJUMU UN NODOKĻU JAUTĀJUMOS

               69. pants
               Sadarbība starptautisko finanšu pakalpojumu jomā

               Lai veicinātu pasaules finanšu sistēmas stabilitāti, integritāti un pārredzamību, asociācija var ietvert sadarbību starptautisko finanšu pakalpojumu jomā. Šāda sadarbība var attiekties uz:

               (a)ieguldītāju un citu finanšu pakalpojumu patērētāju efektīvu un atbilstīgu aizsardzību;

               (b)nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu;

               (c)sadarbības veicināšanu starp dažādiem finanšu sistēmas dalībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudzības iestādēm;

               (d)neatkarīgu un efektīvu mehānismu izveidi, lai veiktu finanšu pakalpojumu uzraudzību.

               70. pants
               Starptautiskie standarti finanšu pakalpojumu jomā

               Savienība un AZT pieliek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski saskaņotus standartus attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, un attiecībā uz izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanu. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir Bāzeles Komitejas "Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību", Starptautiskās apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas "Apdrošināšanas galvenie principi", Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas "Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi", ESAO "Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos", G20 ,,Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā", Finanšu stabilitātes padomes “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti”.

               AZT pieņem vai uztur tiesisko regulējumu, lai novērstu savu finanšu sistēmu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai, jo īpaši ņemot vērā šīs jomas instrumentus un tajā darbojošās starptautiskas struktūras, piemēram, Finanšu darbību darba grupas “Starptautiskos standartus cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu” (“FATF ieteikumi”).

               Ja Eiropas Komisija pieņem lēmumus, ar ko pilnvaro dalībvalsti noslēgt nolīgumu ar kādu AZT par līdzekļu pārvedumiem starp AZT un dalībvalsti, ar kuru tā ir saistīta, šie pārvedumi ir uzskatāmi par līdzekļu pārvedumiem Savienības teritorijā saskaņā ar Līdzekļu pārskaitījumu regulu (ES) 2015/847 un attiecīgā AZT nodrošina atbilstību minētās regulas noteikumiem.

               Šis pants neskar Finanšu regulas 155. pantu.

               71. pants
               Sadarbība nodokļu jautājumos

               Savienība un AZT atzīst un apņemas efektīvi īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, tostarp globālos standartus attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu, taisnīgu nodokļu politiku un minimālos standartus cīņai ar nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Tās veicinās labu pārvaldību nodokļu jomā, uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā un atvieglos nodokļu ieņēmumu iekasēšanu.

               IV DAĻA

               SADARBĪBA FINANŠU JOMĀ

               1. NODAĻA

                PRINCIPI

               72. pants
               Finanšu resursi

               Savienība palīdz sasniegt asociācijas vispārīgos mērķus, nodrošinot:

               (a)adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību, lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus;

               (b)ilgtermiņa finansējumu, lai veicinātu privātā sektora izaugsmi;

               (c)attiecīgā gadījumā saskaņā ar šo lēmumu noteiktās darbības var veicināt arī ar citām Savienības programmām, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami.

               73. pants
               Budžets

               1.Programmas finansējums tās īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 500 000 000 pašreizējās cenās;

               2.Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir izklāstīts I pielikumā.

               3.Summa, kas minēta 1. punktā, neietekmē to, kā tiek piemēroti noteikumi, kas paredz elastību Regulā [jaunā Daudzgadu finanšu shēmas regula], [Regulā (ES) Nr. [...] un Finanšu regulā.

               74. pants
               Definīcijas

               Šajā daļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)"plānojamais atbalsts" ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts, lai finansētu teritoriālas, reģionālas un intrareģionālas stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos;

               (b)"plānošana" ir organizēšanas, lēmumu pieņemšanas un indikatīvu finanšu resursu piešķiršanas process, kas paredzēts, lai daudzgadu laikposmā šā lēmuma II daļā minētā jomā īstenotu darbību asociācijas mērķu sasniegšanai un tādējādi veicinātu AZT ilgtspējīgu attīstību.

               (c)"plānošanas dokuments" ir dokuments, kurā izklāstītas atsevišķu AZT stratēģijas, prioritātes un pasākumi un tas, kā AZT mērķi un uzdevumi to ilgtspējīgai attīstībai izmantojami kā efektīvs un rezultatīvs līdzeklis asociācijas mērķu sasniegšanai;

               (d)"attīstības plāni" ir tādu saskaņotu pasākumu kopums, kurus nosaka un finansē tikai aizjūras zemes un teritorijas saskaņā ar pašu noteiktiem politikas virzieniem un attīstības stratēģijām, un par kuriem panākta vienošanās starp AZT un dalībvalsti, ar kuru tā ir saistīta;

               (e)“teritoriāls piešķīrums” ir summa, kas piešķirta atsevišķām AZT plānojamajam atbalstam, lai finansētu  plānošanas dokumentos noteiktās teritoriālās stratēģijas un prioritātes;

               (f)“reģionāls piešķīrums” ir summa, kas piešķirta plānojamajam atbalstam, lai finansētu reģionālās sadarbības stratēģijas vai prioritātes, kas ir kopīgas vairākām AZT un izklāstītas plānošanas dokumentos;

               (g)“intrareģionāls piešķīrums” ir summa reģionāla piešķīruma ietvaros, kura piešķirta plānojamajam atbalstam, lai finansētu intrareģionālās sadarbības stratēģijas un prioritātes, iesaistot vismaz vienu AZT un vienu vai vairākus tālākos reģionus, kas minēti LESD 349. pantā, un/vai vienu vai vairākas ĀKK valstis un/vai vienu vai vairākas kaimiņvalstis vai teritorijas, kas nav ĀKK valstis.

               75. pants
               Finansiālās sadarbības principi

               1.Savienības finansiālā atbalsta pamatā ir partnerības, līdzatbildības, teritoriālo sistēmu saskaņošanas, papildināmības un subsidiaritātes princips.

               2.Darbības, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, var būt plānojamais vai neplānojamais atbalsts.

               3.Savienības finansiālais atbalsts:

               (a)jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās ģeogrāfiskās, sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu;

               (b)jānodrošina tā, ka resursu plūsmas īsteno regulāri un paredzami;

               (c)elastīgs un pielāgots katras AZT situācijai; un

               (d)jāveic, pilnībā ņemot vērā katra partnera attiecīgās institucionālās, juridiskās un finansiālās pilnvaras.

               4.Attiecīgās AZT iestādes ir atbildīgas par īstenošanas darbībām, neskarot Komisijas pilnvaras, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību Savienības līdzekļu izmantošanā.

               2. NODAĻA

                ĪPAŠI NOTEIKUMI FINANSIĀLAJAI SADARBĪBAI

               76. pants
               Priekšmets un darbības joma

               Saskaņā ar stratēģiju un prioritātēm, ko vietējā vai reģionālā līmenī noteikusi attiecīgā AZT, finanšu atbalstu var piešķirt:

               (a)nozaru politikai un reformām, kā arī ar tām saskanīgiem projektiem;

               (b)institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides aspektu integrācijai;

               (c)tehniskā palīdzība.

               77. pants
               Spēju attīstība

               1.Finansiālais atbalsts cita starpā var dot ieguldījumu, lai atbalstītu AZT, attīstot nepieciešamās spējas, lai noteiktu, īstenotu un pārraudzītu teritoriālās un/vai reģionālās stratēģijas un darbības, nolūkā sasniegt vispārējos mērķus sadarbības jomās, kas minētas II un III daļā.

               2.Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus statistikas datus par šīm jomām.

               3.Savienība var atbalstīt aizjūras zemes un teritorijas to centienos uzlabot savu makroekonomisko rādītāju salīdzināmību.

               78. pants
               Tehniskā palīdzība

               1.Pēc Komisijas iniciatīvas Savienības finansējums var segt izdevumus, kas saistīti ar lēmuma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu, tostarp ar administratīvo atbalstu šādai īstenošanai nepieciešamajām sagatavošanas, turpmākajām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kā arī izdevumus galvenajā mītnē un Savienības delegācijās saistībā ar programmai nepieciešamo administratīvo atbalstu un saskaņā ar šo lēmumu finansēto darbību pārvaldībai, tostarp informācijas un komunikācijas pasākumiem, kā arī korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

               2.Pēc AZT iniciatīvas pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus var finansēt saistībā ar plānošanas dokumentos ietverto darbību īstenošanu. Komisija var pieņemt lēmumu finansēt šādu darbību vai nu no plānojamā atbalsta vai no tehniskās sadarbības pasākumiem paredzētā finansējuma.

               3. NODAĻA

                FINANSIĀLĀS SADARBĪBAS ĪSTENOŠANA

               79. pants
               Vispārējie principi

               Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Savienības finansiālo atbalstu īsteno saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti šajā lēmumā, Finanšu regulā un [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulā], jo īpaši II sadaļas I nodaļā, izņemot 13. pantu, 14. panta 1. un 4. punktu un 15. pantu, III nodaļā, izņemot 21. panta 1. punktu, 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 3. punktu, un V nodaļā, izņemot 31. panta 1., 4., 6. un 9. punktu un 32. panta 3. punktu. Šā lēmuma 80. pantā noteikto procedūru nepiemēro [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 21. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos.

               80. pants
               Daudzgadu indikatīvo programmu, darbības plānu un pasākumu pieņemšana

               Komisija saskaņā ar šo lēmumu “vienoto programmdokumentu” veidā pieņem daudzgadu indikatīvās programmas, kā minēts [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 12. pantā, kopā ar attiecīgajiem [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētajiem rīcības plāniem un pasākumiem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minēto procedūru piemēro arī  [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 14. panta 3. punktā minētajām pārskatīšanām, ar kurām var ievērojami mainīt daudzgadu indikatīvo programmu saturu.

               Attiecībā uz Grenlandi [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētos rīcības plānus un pasākumus var pieņemt atsevišķi no daudzgadu indikatīvajām programmām.

               81. pants
               Tiesības uz teritoriālo finansējumu

               1.AZT valsts iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, kas paredzēts šajā lēmumā.

               2.Vienojoties attiecīgajām AZT iestādēm, šādām personām vai iestādēm ir arī tiesības uz finansiālo atbalstu, kas paredzēts šajā lēmumā:

               (a)vietējām, valstu un/vai reģionālām valsts vai daļēji valsts aģentūrām, departamentiem vai AZT vietējām iestādēm un īpaši to finanšu iestādēm un attīstības bankām;

               (b)AZT un reģionālo grupu sabiedrībām un uzņēmumiem;

               (c)dalībvalsts sabiedrībām un uzņēmumiem, lai tie papildus pašu ieguldījumam varētu uzņemties produktīvus projektus AZT teritorijā;

               (d)AZT vai Savienības finanšu starpniekiem, kas veicina un finansē privātos ieguldījumus AZT; un

               (e)decentralizētas sadarbības dalībniekiem un citiem nevalstiskiem dalībniekiem no AZT un Savienības, lai viņiem dotu iespēju īstenot ekonomikas, kultūras, sociālus un izglītības projektus un programmas AZT decentralizētas sadarbības ietvaros, ko paredz šā lēmuma 12. pants.

               82. pants
               Tiesības uz reģionālo finansējumu

               1.Reģionālu piešķīrumu var izmantot darbībām, kas sniedz labumu un attiecas uz:

               (a)divām vai vairākām AZT neatkarīgi no to atrašanās vietas;

               (b)AZT un Eiropas Savienībai kopumā;

               (c)divām vai vairākām AZT neatkarīgi no to atrašanās vietas un vismaz vienai no turpmāk minētajām pusēm:

               i)LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem;

               ii)vienu vai vairākām ĀKK valstīm un/vai vienu vai vairākām kaimiņvalstīm vai teritorijām, kas nav ĀKK valstis;

               iii)vienu vai vairākām reģionālajām organizācijām, kuru locekles ir AZT;

               v)vienu vai vairākām vienībām, iestādēm vai citām struktūrām no vismaz vienas AZT, kuras ir ETSG locekles saskaņā ar šā lēmuma 8. pantu, vienu vai vairākiem tālākajiem reģioniem un vienu vai vairākām kaimiņvalstīm, kas ir ĀKK valstis un/vai valstīm vai teritorijām, kas nav ĀKK valstis.

               2.74. pantā minētā reģionālā piešķīruma ietvaros intrareģionālu piešķīrumu var izmantot darbībām, kas sniedz labumu un attiecas uz:

               (a)vienu vai vairākām AZT un vienu vai vairākiem tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. pantā;

               (b)vienu vai vairākām AZT un vienu vai vairākām ĀKK kaimiņvalstīm un/vai vienu vai vairākām kaimiņvalstīm vai teritorijām, kas nav ĀKK valstis;

               (c)vienu vai vairākām AZT, vienu vai vairākiem tālākajiem reģioniem un vienu vai vairākām ĀKK valstīm un/vai valstīm vai teritorijām, kas nav ĀKK valstis;

               (d)divām vai vairākām reģionālajām organizācijām, kuru locekles ir AZT;

               (e)vienu vai vairākām vienībām, iestādēm vai citām struktūrām no vismaz vienas AZT, kuras ir ETSG locekles saskaņā ar šā lēmuma 8. pantu, vienu vai vairākiem tālākajiem reģioniem un vienu vai vairākām kaimiņvalstīm, kas ir ĀKK valstis un/vai valstīm vai teritorijām, kas nav ĀKK valstis.

               3.Finansējums, lai nodrošinātu ĀKK valstu, tālāko reģionu un citu valstu un teritoriju līdzdalību AZT reģionālajās sadarbības programmās, papildina tos līdzekļus, kas piešķirti AZT saskaņā ar šo lēmumu.

               4.ĀKK valstu, tālāko reģionu un citu valstu līdzdalību programmās, kas izveidotas saskaņā ar šo lēmumu, paredz tikai ar nosacījumu, ka:

               (a)pastāv līdzvērtīgi noteikumi attiecīgo Savienības programmu ietvaros vai attiecīgajās finansēšanas programmās trešām valstīm un teritorijām, uz kurām neattiecas Savienības programmas; un

               (b)tiek ievērots proporcionalitātes princips.

               83. pants
               Tiesības piedalīties citās Savienības programmās

               1.Fiziskās personas no AZT, kā noteikts 50. pantā un, attiecīgā gadījumā, attiecīgās valsts un/vai privātās iestādes un institūcijas AZT, ir tiesīgas piedalīties Savienības programmās un saņemt no tām finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru AZT ir saistīta.

               2.AZT ir arī tiesības uz atbalstu saskaņā ar Savienības programmām un instrumentiem sadarbībai ar citām valstīm, piemēram, [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulu], saskaņā ar attiecīgo programmu noteikumiem, mērķiem un pasākumiem.

               3.AZT katru gadu, sākot no 2022. gada, paziņo Komisijai par šādu dalību Savienības programmās.

               84. pants
               Ziņojumu sniegšana

               Komisija izvērtē virzību, kas panākta, īstenojot finansiālā atbalsta sniegšanu AZT saskaņā ar šo lēmumu, un katru gadu, sākot no 2022. gada, iesniedz Padomei ziņojumu par attiecīgās finansiālās sadarbības īstenošanu un rezultātiem. Šo ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

               85. pants
               Finanšu kontroles

               1.
                     AZT uzņemas galveno atbildību par Savienības līdzekļu finanšu uzraudzību. Ja vajadzīgs, finanšu uzraudzību īsteno, saskaņojot to ar dalībvalsti, ar kuru AZT ir saistīta, atbilstoši valsts likumdošanai.

               2.
                     Komisijas pienākumi ir:

               a)
                     nodrošināt, ka attiecīgajā AZT vadības un kontroles sistēmas darbojas pareizi, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzekļi tiek izmantoti pareizi un efektīvi; un

               b)
                     pārkāpumu gadījumā nosūtīt ieteikumus vai pieprasīt korektīvus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un labotu visas atklātās pārvaldības nepilnības.

               3.
                     Pamatojoties uz administratīvu vienošanos, Komisija, AZT un vajadzības gadījumā dalībvalsts, ar kuru tās ir saistītas, sadarbojas, tiekoties reizi gadā vai reizi divos gados, lai koordinētu programmas, metodoloģijas un kontroļu īstenošanu.

               4.
                     Attiecībā uz finanšu korekcijām:

               a)
                     attiecīgā AZT ir atbildīga pirmām kārtām par finansiālu pārkāpumu atklāšanu un novēršanu;

               b)
                     tomēr, ja attiecīgajā AZT ir nepilnības un ja tā nespēj labot situāciju, un samierināšanas mēģinājumi ir neveiksmīgi, Komisija rīkojas, lai samazinātu vai anulētu atlikumu no kopējiem piešķīrumiem, kas atbilst plānošanas dokumenta finansēšanas lēmumam.

               V DAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               86. pants
               Pilnvaru deleģēšana Komisijai

               Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 87. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza II, III un IV pielikumu, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību un izmaiņas tiesību aktos muitas un tirdzniecības jomā.

               Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta ar šo lēmumu panāktā virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 87. pantu, lai grozītu I pielikuma 3. pantu nolūkā vajadzības gadījumā pārskatīt vai papildināt rādītājus un papildināt šo lēmumu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas satvara izveidi.

               87. pants
               Deleģēšanas īstenošana

               1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

               2.Pilnvaras pieņemt šīs regulas 86. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

               3.Padome jebkurā laikā var atsaukt 86. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

               4.Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei.

               5.Saskaņā ar 86. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

               88. pants
               Komiteju procedūra

               1.Komisijai palīdz komiteja (AZT komiteja). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
                  43
                nozīmē.

               2.Piemērojot II pielikuma 10. panta 6. punktu un 16. panta 8. punktu, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013
                  44
                285. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               3.Piemērojot III pielikuma 2. pantu un IV pielikuma 5. un 6. pantu, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 260/2009
                  45
                4. panta 1. punktu.  Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               4.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

               5.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

               6.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.

               7.Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa vienkāršs komitejas locekļu vairākums.

               89. pants
               Informācija, komunikācija un publicitāte

               1.Saskaņā ar šo lēmumu piešķirtā Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību,  jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

               2.Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

               90. pants
               Eiropas Ārējās darbības dienesta klauzula

               Šo regulu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES
                  46
               .

               91. pants
               Atcelšana un pārejas noteikumi

               1.Padomes Lēmumu 2013/755/ES ar šo atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

               2.Šis lēmums neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu — līdz to slēgšanai — saskaņā ar padomes Lēmumu 2013/755/ES, ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

               3.No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo programmu – Padomes Lēmumu 2013/755/ES.

               4.Vajadzības gadījumā apropriācijas 78. pantā paredzēto izdevumu segšanai varētu iekļaut budžetā pēc 2027. gada, lai nodrošinātu līdz 2027. gada 31. decembrim nepabeigto darbību pārvaldību.

               92. pants
               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     Priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgā(-s) rīcībpolitikas joma(-s) (programmu kopums)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.6.Plānotie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               Lēmums par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Lēmums par aizjūras asociāciju”)

               1.2.Attiecīgā(-ās) rīcībpolitikas joma(-as) (programmu kopums)

               Lēmumā ir apvienots esošais Lēmums par aizjūras asociāciju (2013/755/ES) un esošais Lēmums par Grenlandi (2014/137/ES).

               Attiecīgā politikas joma:

               15. Ārējā darbība

               15.05. Aizjūras zemes un teritorijas (tostarp Grenlande)

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               ◻ jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  47

               ◻ spēkā esošas darbības turpināšanu

               ☒ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu /jaunu darbību

               1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

               Šā instrumenta ilgtermiņa mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību. Asociācija tiecas sasniegt šo mērķi īstermiņā, uzlabojot AZT konkurētspēju, stiprinot AZT izturētspēju, samazinot to ekonomisko un ekoloģisko neaizsargātību un veicinot sadarbību starp tām un citiem partneriem.

               1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai papildināmība. Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

               Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante)

               Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) ir asociētas ar Eiropas Savienību kopš 1958. gada, kad spēkā stājās Romas Līgums. AZT asociācijas ar Savienību pamats ir konstitucionālās attiecības, kas šīm zemēm un teritorijām ir ar minētajām trim dalībvalstīm. AZT nav daļa no Savienības muitas teritorijas un neietilpst iekšējā tirgū. Turklāt lielākā daļa AZT saskaras ar īpašām problēmām, kas saistītas ar to lielumu, atrašanās vietu, ģeogrāfisko nošķirtību un ierobežoto ekonomisko bāzi. Ņemot vērā minēto, ES pēdējās desmitgadēs ir finansējusi EAF teritoriālās un reģionālās programmas AZT – visnesenākais finansiālais atbalsts tika virzīts ar 11. EAF starpniecību, un to būtu  jāturpina sniegt arī turpmāk.

               Grenlande 1985. gadā pēc referenduma izstājās no ES un kļuva par AZT. Izstāšanās līguma ietvaros ar Dāniju un Grenlandi (Līgums par Grenlandi) Grenlande saņēma kompensāciju par ES finansējuma zaudēšanu saistībā ar Nolīgumu par zveju. Padome 2006. gadā nolēma izveidot īpašu instrumentu, lai atbalstītu Grenlandes attīstību papildus Nolīgumam par zveju pēc tam, kad bija samazināta finansiālā kompensācija Grenlandei.

               ES pieeja attiecībā uz turpmākiem pasākumiem savstarpējo attiecību jomā bija vērsta uz savstarpēji izdevīgu sadarbību ar AZT un Grenlandi un uzsvēra tām būtiskās prioritātes, piemēram, to konkurētspējas uzlabošanu, izturētspējas stiprināšanu, to neaizsargātības mazināšanu un sadarbības veicināšanu starp AZT un to reģionālajiem, Eiropas un starptautiskajiem partneriem.

               ES var nodrošināt pievienoto vērtību, kuras pamatā ir ar ES instrumentu palīdzību virzīto līdzekļu summa, salīdzinoši elastīgi pārvaldības veidi un līdzekļu pieejamības paredzamība visā DFS periodā.

               ES ir liela pieredze AZT nepieciešamās un interesējošās svarīgās jomās (piemēram, reģionālā kohēzija, ekonomiskā integrācija, klimata pārmaiņas), tostarp tajās jomās, kurās tās politika izrādījusies veiksmīga (piemēram, īpašās zināšanas pārtikas nodrošinājuma jomā, kas gūtas, piemērojot kopējo lauksaimniecības politiku). Dažās jomās, kurās dalībvalstis ir nolēmušas nerīkoties vai kurās to rīcībai ir kavēkļi, ES joprojām ir galvenais vai reizēm pat vienīgais dalībnieks, kas var iejaukties.

               ES pasaules mērogā pārstāv tās delegācijas, kas nodrošina plašu informācijas tīklu par norisēm, ar ko saskaras valstis un reģioni visā pasaulē. Tādējādi ES tiek pastāvīgi informēta par jaunām vajadzībām un problēmām un var attiecīgi pārdalīt resursus. Papildināmība starp ES darbību un dalībvalstu veiktajām darbībām pastāv un pieaug. Tas pastiprina politisko dialogu un sadarbību, kas ir arvien notiek, veicot kopīgu plānošanu ar dalībvalstīm.

               ES spēj arī papildināt dalībvalstu veiktās darbības saistībā ar potenciāli bīstamām situācijām vai tad, ja iejaukšanās izmaksā īpaši dārgi, piemēram, klimata pārmaiņu radītās krīzes situācijās, ar kurām AZT sastopas bieži.

               Sagaidāmā Savienības radītā pievienotā vērtība (ex post):

               Paredzamajai pievienotajai vērtībai, ko radīs jaunais Lēmums par aizjūras asociāciju, vajadzētu izrietēt no ārējās finansēšanas instrumentu vidusposma novērtējuma secinājumiem. Attiecībā uz AZT un Grenlandi tika secināts, ka abi instrumenti atbilst mērķim un ka asociācija ar AZT un partnerība ar Grenlandi ir devusi rezultātus dažādos izvērtētajos parametros (efektivitātes ziņā utt.). Paredzams, ka līdz ar ierosināto instrumentu šī pozitīvā tendence tiks turpināta.

               Konkrētāk, ņemot vērā AZT īpatnības un to īpašās attiecības ar ES, jauns, visas AZT aptverošs finanšu instruments nodrošinās:

               vienotu pārvaldību — visām AZT finansējums tiks piešķirts no viena avota (budžeta), tādējādi tiks radīta sinerģija plānošanā un īstenošanā;

               kopīgu mērķu konsolidāciju;

               tiesiskā regulējuma vienkāršošanu un saskaņošanu;

               lielāku redzamību AZT kā grupai.

               Ierosinātajā juridiskais instrumentā tiek ņemta vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 29. martā, kas faktiski būs notikusi, 2021. gada 1. janvārī beidzoties pārejas periodam, un tādējādi tas neattiecas uz Lielbritānijas AZT.

               1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               11. EAF un Lēmuma par Grenlandi vidusposma novērtējums:

               11. EAF un AZT – laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam un atbilstoši Lēmumam par aizjūras asociāciju AZT ir pieejami trīs finansējuma avoti: 11. EAF, ES budžets (princips par tiesībām pretendēt uz visām ES programmām un instrumentiem, tostarp, piemēram, Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) tematiskajām sadaļām) un EIB. Saskaņā ar 11. EAF AZT piešķirtā atbalsta summa ir 364,5 miljoni EUR.

               Finansiālais atbalsts AZT neaprobežojas tikai ar EAF plašo mērķi izskaust nabadzību, jo asociācijas starp AZT un ES mērķis ir “veicināt valstu un teritoriju ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un Savienību kopumā”.  No 11. EAF Aizjūras zemēs un teritorijās atbalstītās jomas aptver plašu politikas spektru, īpaši koncentrējoties uz vidi, bioloģisko daudzveidību, pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, atjaunojamiem energoresursiem, izglītību, telesakariem/digitālo savienojamību un tūrismu. Tika konstatēts, ka 11. EAF ir svarīgs un efektīvs instruments, lai atbalstītu ES un AZT asociācijas mērķus. Tomēr dažas AZT regulāri iestājas par vienkāršākām plānošanas un īstenošanas procedūrām, argumentējot ar to, ka to administratīvās spējas ir ierobežotas. Turklāt līdz šim nav pietiekami izmantoti esošie noteikumi par reģionālās sadarbības veicināšanu starp dažādu kategoriju reģionālajiem dalībniekiem (AZT, ĀKK valstīm un tām kaimiņos esošajiem tālākajiem reģioniem un/vai valstīm, kas nav ĀKK jaunattīstības valstis).

               Lēmums par Grenlandi: Lēmums, ar ko laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam 217,8 miljoni EUR tiek piešķirti pamatā esošajai budžeta atbalsta programmai, kas atbilst 31 miljonam EUR gadā, ir galvenais ES finanšu instruments un sniedz tiesisko regulējumu ES budžetā, veidojot pamatu attiecībām starp ES un Grenlandi. Tas papildina Lēmumu par aizjūras asociāciju. Vēl Lēmums par Grenlandi papildina Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un 2014. gada Kopīgo deklarāciju par attiecībām starp ES un Grenlandi. Lēmuma par Grenlandi mērķis ir saglabāt ciešās un noturīgas saiknes starp partneriem, vienlaikus veicinot Grenlandes ilgtspējīgu attīstību. Divi galvenie mērķi ir sniegt atbalstu Grenlandei tās galveno problēmu risināšanā (jo īpaši tās ekonomikas dažādošanai) un palielināt Grenlandes administrācijas spējas formulēt un īstenot valsts politikas nostādnes. Pamatā esošajā Grenlandes ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā 2020.–2014. gadam ir atbalstīti Lēmuma par Grenlandi mērķi panākt gudru izaugsmi, veicot ieguldījumus izglītībā un pētniecībā, un iekļaujošu izaugsmi, nodrošinot pienācīgu izglītību lielākai iedzīvotāju daļai, lai tādējādi garantētu darbvietas, samazinātu nabadzību un izveidotu stabilu pamatu ekonomikas izaugsmei.

               Budžeta atbalsta programmas izglītībai rezultāti liecina par pozitīvu virzību, jo 2016. gadā lielākā daļa mērķu (74,12 %) bija sasniegti vai pārsniegti. Tomēr izvērtēt Lēmuma par Grenlandi ietekmi uz ekonomikas mērķiem ir izrādījies sarežģītāk, jo tā ir ilgtermiņa ietekme un tādēļ nav uzreiz pamanāma. Tomēr ir vērojamas pozitīvas tendences saistībā ar jaunu nozaru attīstību (piemēram, ieguves rūpniecība), uzlabojas izglītības pabeigšanas rādītāji un palielinās valdības spēja formulēt ilgtermiņa politiku. Turklāt nepārtrauktais formālais un neformālais politikas dialogs ir sekmējis savstarpēju sapratni starp partneriem un spēcīgu sadarbību tādās svarīgās jomās kā, piemēram, Arktikas jautājumos – Grenlande ir iekļauta ES 2016. gada Arktikas politikas tvērumā un atbalsta ES pieteikumu par novērotāja statusu Arktikas Padomē. Sagaidāms, ka šādas tendences turpināsies arī pēc 2020. gada un pat attīstīsies tālāk.

               Lēmums par Grenlandi nodrošina “mērķim atbilstošu” instrumentu, kas Eiropas Savienībai un Grenlandei ļaus turpināt padziļināt attiecības un sadarbību arī pēc 2020. gada.

               LESD 198. un 199. pantā minētie asociēšanas ar AZT, tostarp Grenlandi, mērķi paredz visaptverošu partnerību, kas aptver institucionālu satvaru un tirdzniecības noteikumus un iekļauj daudzas sadarbības jomas, kā arī pamatprincipus, kas attiecas uz Savienības finansiālo atbalstu AZT. Lai to panāktu, ir vajadzīgs plašs un tālejošs juridisks instruments.

               Ņemot vērā AZT īpatnības un to īpašās attiecības ar ES, jauns finanšu instruments, kas attiecas uz visām AZT, aptverot gan politisko, gan tiesisko regulējumu un nosakot to, kā īstenojama sadarbība, nodrošinās efektivitāti, kopīgo mērķu konsolidāciju un saskaņotību, kā arī labāku redzamību aizjūras zemēm un teritorijām kā grupai. Priekšlikumā ir paredzēta elastīga un katras AZT situācijai pielāgota pieeja.

               1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               Atjauninātā Lēmuma par aizjūras asociāciju mērķis ir nodrošināt pilnīgu papildināmību ar svarīgākajiem tiesību aktiem laikposmam pēc 2020. gada, jo īpaši ar šādiem:

               Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments – lai nodrošinātu saskaņotību un efektivitāti, šajā lēmumā (izņemot gadījumus, kad norādīts citādi) tiks piemēroti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta īstenošanas, novērtēšanas un uzraudzības noteikumi. Regulas projektā paredzēts, ka AZT būs tiesības pretendēt uz dalību tematiskajās programmās atbilstoši šai regulai un ātras reaģēšanas pasākumu 3. pīlāram. Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulā un atjauninātajā Lēmumā par aizjūras asociāciju iekļauts arī noteikums, kas dod iespēju izveidot intrareģionālās iniciatīvas starp AZT, partnervalstīm un ES tālākajiem reģioniem;

               reģionālās politikas regulējums – atjauninātais Lēmums par aizjūras asociāciju un ierosinātās reģionālās politikas regulas projekts tika izstrādāti ar mērķi stiprināt noteikumus par labu tādu intrareģionālu iniciatīvu izveidei, kurās būtu iesaistītas AZT, partnervalstis un ES tālākie reģioni;

               citas ES politikas jomas un programmas – AZT joprojām varēs pretendēt uz dalību visos ES politikas pasākumos un programmās, izņemot, ja attiecīgajā regulējumā norādīts citādi. Tāpēc tās var pretendēt uz dalību “Erasmus +”, “Apvārsnis 2020”, COSME utt.

               1.5.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               ◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               ◻
                     finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – no GGGG. līdz GGGG. gadam, uz maksājumu apropriācijām – no GGGG. līdz GGGG. gadam.

                 ☒ beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2021. gada.

               1.6.Plānotie pārvaldības veidi
                  48

               ☒ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               ☒ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               ◻
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☒  Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               ☒ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               ☒  starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               ☒EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ☒ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               ☒ publisko tiesību subjektiem;

               ☒ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

                ☒ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā, kāda tā paredzēta Līguma par Eiropas Savienību V sadaļā, un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, iedaļā “Piezīmes” sniedziet papildu informāciju.

               Piezīmes

                  Ārējiem izdevumiem ir nepieciešama iespēja pēc vajadzības un kā nolemts īstenošanas laikā, izmantot visus paredzētos pārvaldības veidus

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

               Komisijas uzraudzības un novērtēšanas sistēmās arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta rezultātiem. Tajās tiek iesaistīti iekšējie darbinieki, kā arī īstenošanas partneri un neatkarīgi eksperti.

               Projektu vadītāji delegācijās un galvenajā mītnē nepārtraukti pārrauga projektu un programmu īstenošanu, izmantojot īstenošanas partneru sniegto informāciju regulārās ziņošanas ietvaros un pēc iespējas veicot arī apmeklējumus uz vietas. Iekšējā uzraudzība sniedz vērtīgu informāciju par darba gaitu; tā palīdz vadītājiem konstatēt radušās un potenciālās problēmas un novērst tās.

               Turklāt tiek slēgti līgumi ar neatkarīgiem ārējiem ekspertiem, lai novērtētu Eiropas Savienības ārējo darbību rezultātus, izmantojot trīs dažādas sistēmas. Šie novērtējumi veicina pārskatatbildību un uzlabo joprojām notiekošos pasākumus; pamatojoties uz iepriekšēju pieredzi, tajos arī tiek sniegti ieteikumi turpmākajai politikai un pasākumiem.

               Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulā ierosinātos uzraudzības un ziņošanas noteikumus izmantos saistībā ar AZT instrumentu (jaunā Lēmuma par aizjūras asociāciju 84. pants).

               Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot Savienības ārējās finansēšanas pasākumus, un reizi gadā, sākot no 2021. gada, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par finansēto darbību īstenošanu; šo ziņojumu iesniedz arī  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

               Turklāt visi Komisijas iekšējās uzraudzības (piem., ROM), vērtēšanas un ziņošanas rīki būs piemērojami atjauninātajam Lēmumam par aizjūras asociāciju pēc 2020. gada.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma(-s)

               2.2.1.Ierosinātā(-o) pārvaldības veida(-u), finansējuma apgūšanas mehānisma, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

               Īstenošanas metodes

               Attiecībā uz pārvaldības veidiem nav paredzētas būtiskas izmaiņas, un Komisijas dienestu un īstenošanas dalībnieku iepriekšējās programmās gūtā pieredze palīdzēs nodrošināt labākus rezultātus nākotnē.

               Saskaņā ar šo lēmumu finansējamo darbību īstenošanu tieši pārvaldīs Komisija no galvenās mītnes un/vai to uzticēs Savienības delegācijām un izmantos netiešas pārvaldības metodi, ko veiks kāda no jaunās Finanšu regulas 62. panta 1. punktā uzskaitītajām vienībām, lai labāk īstenotu lēmuma mērķus.

               Attiecībā uz netiešo pārvaldību, kā noteikts jaunās Finanšu regulas 154. pantā, šādām vienībām ir jānodrošina augsts ES finanšu interešu aizsardzības līmenis, kas līdzvērtīgs tam, ko īsteno saskaņā ar tiešo pārvaldību. Ex ante pīlāra novērtējumu par vienību sistēmām un procedūrām veiks saskaņā ar proporcionalitātes principu un pienācīgi ņemot vērā pasākuma būtību un saistītos finanšu riskus. Ja tas vajadzīgs īstenošanai vai ja darbības pārskatos tikušas paustas atrunas, tiks noteikti un īstenoti rīcības plāni, paredzot īpašus riska mazināšanas pasākumus. Turklāt īstenošanu var papildināt atbilstīgi Komisijas noteikti uzraudzības pasākumi.

               Iekšējās kontroles struktūra

               Šis iekšējais kontroles/pārvaldības process ir izstrādāts tā, lai būtu iespējams pienācīgi pārliecināties, ka ir sasniegti tās darbību efektivitātes un lietderības mērķi, kā arī par tās finanšu pārskatu ticamību un atbilstību attiecīgajiem tiesību aktu un procesuālajiem noteikumiem.

               Efektivitāte un lietderīgums

               Lai nodrošinātu savu darbību efektivitāti un lietderību (un mazinātu augsto riska līmeni ārējā atbalsta vidē), papildus visiem Komisijas mēroga Stratēģiskās politikas un plānošanas procesa elementiem, iekšējās revīzijas vides un citām Komisijas iekšējās kontroles sistēmas prasībām Komisija arī turpmāk visos savos instrumentos izmantos individuāli izstrādātu atbalsta pārvaldības sistēmu, kuras sastāvā ietilpst šādi elementi:

               ·lielākās ārējās palīdzības daļas pārvaldības nodošana uz vietas esošajām Savienības delegācijām;

               ·nepārprotami un oficiāli pārskatatbildības noteikumi (no Komisijas kredītrīkotāja ar tieši deleģētām pilnvarām (ģenerāldirektora)), izmantojot pastarpināto deleģēšanu no galvenā biroja kredītrīkotāja ar pastarpināti deleģētām pilnvarām (direktora) līdz delegācijas vadītājam;

               ·regulāra informācijas sniegšana no Savienības delegācijām galvenajai mītnei (ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumi), tostarp delegācijas vadītāja apstiprinātas ikgadējās ticamības deklarācijas sniegšana;

               ·apmācības programma galvenās mītnes un delegāciju darbiniekiem;

               ·ievērojams galvenās mītnes/delegācijas atbalsts un norādījumi (tostarp ar interneta starpniecību);

               ·regulāri pārraudzības apmeklējumi delegācijās reizi 3–6 gados;

               ·projekta un programmas cikla pārvaldības metodoloģija, tostarp: kvalitātes veicināšanas līdzekļi intervences izveidei, tās izpildes metode, finansēšanas mehānisms, pārvaldības sistēma, īstenošanas partneru izvērtēšana un atlase u. tml.; programmas un projekta pārvaldības, pārraudzības un ziņošanas instrumenti efektīvas īstenošanas vajadzībām, tostarp regulāra projektu ārējā uzraudzība, ko veic projekta īstenošanas vietā; un būtiski novērtēšanas un revīzijas komponenti.

               ·Vienkāršošanu centīsies panākt, paplašinot vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu un savstarpēju paļaušanos uz partnerorganizāciju veikto revīzijas darbu. Arī turpmāk tiks piemērota riska ziņā diferencētas kontroles pieeja atbilstīgi pamatā esošajiem riskiem.

               Finanšu pārskati un grāmatvedība

               Dienesti, kas veic īstenošanu, arī turpmāk ievēros visaugstākos grāmatvedības uzskaites un finanšu pārskatu standartus, izmantojot Komisijas uzkrājumu grāmatvedības uzskaites sistēmu (ABAC), kā arī konkrētos ārējā atbalsta instrumentus, piemēram, ārējo attiecību Kopējo informācijas sistēmu (CRIS) un tai sekojošo OPSYS sistēmu.

               Atbilstības kontroles paņēmieni, ko piemēro, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgajiem tiesību aktu un procesuālajiem noteikumiem, ir izklāstīti 2.3. punktā (krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi).

               2.2.2.Informācija par konstatētajiem riskiem un iekšējo kontroles sistēmu(-ām), kas izveidotas, lai tos mazinātu

               Riska vide

               Šajā instrumentā paredzētās palīdzības operatīvo vidi raksturo šādi riski — instrumenta mērķi netiek īstenoti, nepietiekami optimāla finanšu pārvaldība un/vai neatbilstība piemērojamiem noteikumiem (likumības un pareizības kļūdas):

               ·ekonomiska/politiska nestabilitāte un/vai dabas katastrofa var apgrūtināt un aizkavēt intervences pasākumu plānošanu un īstenošanu, jo īpaši nestabilās valstīs;

               ·institucionālās un administratīvās kapacitātes trūkums partnervalstīs var apgrūtināt un aizkavēt intervences pasākumu plānošanu un īstenošanu;

               ·ģeogrāfiski izkliedēti projekti un programmas (kas tiek īstenotas daudzās valstīs/teritorijās/reģionos) var radīt ar loģistiku/resursiem saistītas uzraudzības problēmas, jo īpaši apgrūtināt pasākumu pārbaudi uz vietas;

               ·iespējamo partneru/saņēmēju daudzveidība ar atšķirīgām iekšējās kontroles struktūrām un spējām var sadrumstalot tos resursus, kas Komisijai pieejami pasākumu īstenošanas atbalstīšanai un uzraudzībai, un tādējādi samazināt to efektivitāti un lietderību;

               ·pieejamo datu par ārējā atbalsta rezultātiem un ietekmi/valsts attīstības plāna īstenošanu partnervalstīs nepietiekama kvalitāte un daudzums var ierobežot Komisijas spēju ziņot un atskaitīties par rezultātiem;

               2.2.3.Kontroles izmaksu lietderības aplēse (attiecība “kontroles izmaksas ÷ attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtība”) un paredzamais kļūdas riska līmenis (maksājuma un darbības beigu datumā).

               Iekšējās kontroles / pārvaldības izmaksas ir aptuveni 4 % no paredzētās gada vidējās summas, proti, no 12,78 miljardiem EUR, ko plānots piešķirt kopējām (darbības un administratīvajām) saistībām izdevumu portfelī, kurš tiek finansēts no ES vispārējā budžeta 2021.-2027. gadam. Kontroles izmaksu aprēķins attiecas tikai uz Komisijas izdevumiem, izņemot dalībvalstis vai pilnvarotās vienības. Pilnvarotās vienības par līdzekļu pārvaldīšanu var ieturēt līdz pat 7 %, ko varētu daļēji izmanto kontroles mērķiem.

               Šajās pārvaldības izmaksās iekļautas visas izmaksas, kas rodas saistībā ar galvenās mītnes un delegāciju darbiniekiem, infrastruktūru, ceļošanu, apmācību, uzraudzību, novērtēšanas un revīzijas līgumiem (tostarp izmaksas, kas saistītas ar saņēmēja pasūtīto novērtēšanu un revīziju).

               Pārvaldības / operatīvo darbību izmaksu daļu ar laiku varētu samazināt saskaņā ar uzlabotiem un vienkāršotiem jaunā instrumenta noteikumiem, balstoties uz izmaiņām, kas ieviestas ar jauno Finanšu regulu. Galvenie ieguvumi saistībā ar šīm pārvaldības izmaksām rodas politikas mērķu izpildes, efektīvas un lietderīgas resursu izmantošanas un stingru preventīvo rentabilitātes pasākumu īstenošanas un citu pārbaužu veidā, kas paredzētas, lai nodrošinātu tiesisku un regulāru līdzekļu izmantošanu.

               Lai gan ar portfeli saistīto pārvaldības pasākumu un atbilstības pārbaužu būtību un mērķus uzlabos arī turpmāk, šīs izmaksas vispārēji ir vajadzīgas, lai efektīvi un produktīvi sasniegtu attiecīgo instrumentu mērķus ar minimālu neatbilstības risku (nepārsniedzot 2 % atlikušo kļūdu). Šie riski ir ievērojami mazāki nekā riski, kas saistīti ar iekšējās kontroles mehānismu atcelšanu vai apjoma samazināšanu šajā augstas riska pakāpes jomā.

               Riska, ka netiks nodrošināta atbilstība piemērojamajiem noteikumiem, paredzamais līmenis.

               Instrumenta atbilstības mērķis ir saglabāt neatbilstības riska vēsturisko līmeni (kļūdas līmeni), proti, vispārējo paliekošo kļūdas “neto” līmeni (nosaka par vairākiem gadiem pēc visu plānoto kontroles pasākumu un labojumu pabeigšanas attiecībā uz izpildītiem līgumiem), zemāku par 2 %. Līdz šim tas ir nozīmējis, ka paredzamais kļūdas līmenis tādā darījumu izlasē, ko Eiropas Revīzijas palāta katru gadu izveido pēc nejaušības principa ikgadējās ticamības deklarācijas vajadzībām, ietilpst 2–5 % diapazonā. Komisija to uzskata par zemāko neatbilstības risku, ko var sasniegt augstas riska pakāpes vidē, kādā tas darbojas, ņemot vērā administratīvo slogu un nepieciešamo atbilstības kontroles pasākumu rentabilitāti. Konstatējot trūkumus, tiks īstenoti mērķtiecīgi korektīvi pasākumi, lai nodrošinātu minimālu kļūdu īpatsvaru.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos pasākumiem krāpšanas novēršanai un aizsardzībai pret to, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā.

               Ņemot vērā augsta riska vidi, sistēmās ir jābūt paredzētai varbūtībai, ka tiks konstatētas atbilstības kļūdas (pārkāpumi) darījumos, un izveidotam augsta līmeņa apkarošanas, atklāšanas un labošanas mehānismam jau agrīnā maksājuma procesa stadijā. Praksē tas nozīmē, ka atbilstības pārbaudes mehānismos visvairāk tiks ņemtas vērā būtiskas ex ante pārbaudes, kuras ik pēc noteikta gadu skaita veic gan ārējie auditori, gan Komisijas darbinieki attiecīgajā jomā pirms projekta noslēguma maksājumiem (kamēr vēl tiek veiktas atsevišķas ex post revīzijas), veicot ne tikai Finanšu regulā noteiktos finanšu drošības pasākumus. Atbilstības nodrošināšanas sistēma ir veidota inter alia no šādiem komponentiem:

               Novēršanas pasākumi:

               ·atbalsta pārvaldības un revīzijas darbinieku obligātā pamata apmācība, kurā ietverti jautājumi par krāpšanu;

               ·palīgmateriālu nodrošināšana (arī ar interneta palīdzību), tostarp “Praktiskais ceļvedis līgumiem”, DEVCO ģenerāldirektorāta atbilstošās vadlīnijas un finanšu vadības instrumentu kopums (īstenošanas partneriem);

               ·ex ante izvērtēšana, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti atbilstoši krāpšanas apkarošanas pasākumi, lai novērstu un atklātu krāpšanu Eiropas Savienības līdzekļu pārvaldībā atbildīgajās struktūrās, kas pārvalda attiecīgos līdzekļus kopīgas un decentralizētas pārvaldības ietvaros;

               ·partnervalstī pieejamo krāpšanas apkarošanas mehānismu ex ante pārbaude, ko īsteno budžeta finansējuma saņemšanai paredzēto valsts finanšu pārvaldības atbilstīguma kritēriju izvērtēšanas procesā (t. i., aktīva apņemšanās apkarot krāpšanu un korupciju, atbilstošas inspekcijas iestādes, pietiekama tiesu kapacitāte un produktīvi reaģēšanas un sankciju mehānismi);

               ·atklāšanas un korektīvi pasākumi;

               ·ārējās revīzijas un pārbaudes (gan obligātās, gan pamatojoties uz risku), tostarp tās, ko veic Eiropas Revīzijas palāta;

               ·retrospektīvās pārbaudes (pamatojoties uz risku) un līdzekļu atgūšana;

               ·ES finansējuma apturēšana nopietnā krāpšanas (tostarp liela mēroga korupcijas) gadījumā līdz brīdim, kad iestādes veic atbilstošus pasākumus, kuru mērķis ir izlabot un novērst šādus krāpšanas gadījumus turpmāk;

               ·agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma;

               ·līguma darbības apturēšana/izbeigšana;

               ·izslēgšanas procedūra.

               Kad būs publicēta Komisijas krāpšanas apkarošanas stratēģijas (Commission's anti-fraud strategy – CAFS) jaunā redakcija, regulāri pārskatītās attiecīgo dienestu stratēģijas krāpšanas apkarošanai vajadzības gadījumā tiks nekavējoties pielāgotas, cita starpā nodrošinot, ka:

               iekšējās ar krāpšanas apkarošanu saistītās kontroles ir pilnīgā saskaņā ar CAFS;

               krāpšanas riska pārvaldības pieeja ir izstrādāta tā, lai palīdzētu apzināt krāpšanas riska jomas un noteikt atbilstīgu atbildes reakciju;

               sistēmas, ko izmanto ES finansējuma izlietošanai trešās valstīs, nodrošina iespēju iegūt būtiskos datus, lai tos varētu izmantot krāpšanas riska pārvaldībā (piemēram, dubultās finansēšanas novēršanā);

               vajadzības gadījumā varētu izveidot sadarbības tīkla grupas un piemērotus IT instrumentus, kas paredzēti krāpšanas gadījumu analizēšanai ārējā atbalsta jomā.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jauna(-as) ierosinātā(-ās) budžeta izdevumu pozīcija(-as)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr. 15 – Ārējā darbība

                        [VI][VI izdevumu kategorija]

                        Dif./nedif.
                           49

                        no EBTA valstīm
                           50

                        no kandidātvalstīm
                           51

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē

                        VI

                        15 01 05 Aizjūras zemēm un teritorijām (tostarp Grenlandei) sniedzamā atbalsta izdevumi

                        Nedif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        VI

                        15 05 01 Aizjūras zemes un teritorijas.

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        VI

                        15 05 02 Grenlande

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                           kategorija

                        <6>

                        [VI izdevumu kategorija “Kaimiņattiecības un pasaule”]

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        Darbības apropriācijas (sadalījumā pa budžeta pozīcijām atbilstoši 3.1. punktam)

                        Saistības

                        (1)

                        65,927

                        67,252

                        68,604

                        69,984

                        71,391

                        72,827

                        74,292

                        490,275

                        Maksājumi

                        (2)

                        14,811

                        28,930

                        38,801

                        48,039

                        55,861

                        60,659

                        63,888

                        179,286

                        490,275

                        Administratīvās apropriācijas, ko finansē no programmas piešķīruma
                           52

                        Saistības = Maksājumi

                        (3)

                        1,329

                        1,349

                        1,369

                        1,389

                        1,409

                        1,429

                        1,449

                        9,725

                        KOPĀ apropriācijas – programmas piešķīrums

                        Saistības

                        =1+3

                        67,256

                        68,601

                        69,973

                        71,373

                        72,800

                        74,256

                        75,741

                        500,000

                        Maksājumi

                        =2+3

                        16,140

                        30,279

                        40,170

                        49,429

                        57,270

                        62,089

                        65,338

                        179,286

                        500,000

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        7

                        “Administratīvie izdevumi”

               Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  Tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

               , kas starpdienestu konsultāciju vajadzībām ir augšupielādēts DECIDE sistēmā.

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        Cilvēkresursi

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        11,986

                        Citi administratīvie izdevumi

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,811

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        12,797

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        visu IZDEVUMU KATEGORIJU apropriācijas
                        apropriācijas

                        Saistības

                        69,084

                        70,429

                        71,801

                        73,201

                        74,628

                        76,084

                        77,569

                        512,797

                        Maksājumi

                        17,968

                        32,107

                        41,998

                        51,257

                        59,098

                        63,917

                        67,166

                        179,286

                        512,797

               3.2.2.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               ☒
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gadi

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

                        Cilvēkresursi

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        11,986

                        Citi administratīvie izdevumi

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,811

                        Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        12,797

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                           53

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        Cilvēkresursi

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        5,805

                        Citi administratīvie
                        izdevumi

                        0,500

                        0,520

                        0,540

                        0,560

                        0,580

                        0,600

                        0,620

                        3,920

                        Starpsumma –
                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        1,329

                        1,349

                        1,369

                        1,389

                        1,409

                        1,429

                        1,449

                        9,725

                        KOPĀ

                        3,158

                        3,178

                        3,198

                        3,218

                        3,238

                        3,258

                        3,278

                        22,523

               3.2.2.1.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               ☒
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        Gadi

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības

                        11

                        11

                        11

                        11

                        11

                        11

                        11

                        Delegācijas

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Pētniecība

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE) — AC, AL, END, INT un JED
                           54

                        7. izdevumu kategorija

                        Finansē no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        - galvenajā mītnē

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        - delegācijās

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        Finansē no programmas piešķīruma
                           55

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        Pētniecība

                        Cits (precizēt)

                        KOPĀ

                        24

                        24

                        24

                        24

                        24

                        24

                        24

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Uzdevumi būs tādi paši kā līdz šim (politika, plānošana, finanses un līgumi, citi horizontālie uzdevumi)

                        Ārštata darbinieki

                        Uzdevumi būs tādi paši kā līdz šim (politika, plānošana, finanses un līgumi, citi horizontālie uzdevumi)

               3.2.3.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               ☒
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               ◻
                     paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu šādā veidā:

               Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gadi

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Norādīt līdzfinansētāju struktūru

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

                        Neattiecas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               ☒
                     Priekšlikums/iniciatīva ieņēmumus finansiāli neietekmē.

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               - ◻
                     pašu resursus

               - ◻
                      citus ieņēmumus

                     Norādiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām ◻

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           56

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        …………. pants

                     (1)

                        COM(2018) 98 final, 14.2.2018.; COM(2018) 321 final, 2.5.2018.

                     (2)

                        Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikums.

                     (3)

                        Padomes Lēmums 755/2013/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību ( “Lēmums par aizjūras asociāciju” ), OV L 344, 1. lpp., 19.12.2013.

                     (4)

                        Līgums, ar kuru attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus, OV L 29, 1.2.1985., 1. lpp.

                     (5)

                        Nolīgums par zveju starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību no otras puses, OV L 29, 1.1.1985., 9. lpp.

                     (6)

                        Eiropas Kopienas, no vienas puses, un Grenlandes pašpārvaldes un Dānijas valdības, no otras puses, kopīga deklarācija par Eiropas Kopienas un Grenlandes partnerību, OV L 208, 29.7.2006., 32. lpp.

                     (7)

                        Padomes Lēmums 526/2006/EK (2006. gada 17. jūlijs) par attiecībām starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (OV L 208, 29.7.2006., 28. lpp.).

                     (8)

                        Lēmums 2014/137/ES (2014. gada 14. marts) par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Lēmums par Grenlandi”), OV L 76, 15.3.2014., 1.  lpp.

                     (9)

                        Vidusposma novērtējuma ziņojums bija balstīts uz Komisijas dienestu 10 darba dokumentiem — katrs no tiem attiecās uz vienu instrumentu (sarakstu sk. tālāk norādītajā saitē) un to pamatā savukārt bija 10 neatkarīgi novērtējumi. Visi minētie dokumenti atrodami šeit:
                  https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en
                  .

                     (10)

                        OV L 76, 15.3.2014., 1. lpp.

                     (11)

                        Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pants (C 326, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (12)

                        OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.

                     (13)

                        OV L 76, 15.3.2014., 1. lpp.

                     (14)

                        Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Energoefektivitāte un tās ieguldījums enerģētiskajā drošībā un klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam”, COM (2014) 520 final.

                     (15)

                        JOIN (2016) 21.

                     (16)

                        Informācija tiks atjaunināta.

                     (17)

                        [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regula]

                     (18)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), OV L 77, 14.3.2014., 95. lpp.

                     (19)

                        Vidusposma novērtējuma ziņojums bija balstīts uz Komisijas dienestu 10 darba dokumentiem — katrs no tiem attiecās uz vienu instrumentu (sarakstu sk. tālāk norādītajā saitē) un to pamatā savukārt bija 10 neatkarīgi novērtējumi. Visi minētie dokumenti atrodami šeit:
                  https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en
                  .

                     (20)

                  https://ec.europa.eu/europeaid/mid-term-review-report-external-financing-instruments_en

                     (21)

                  https://ec.europa.eu/europeaid/mid-term-review-report-external-financing-instruments_en

                     (22)

                        Ziņojums vēl nav publiski pieejams, bet to ir apstiprinājusi Komisija.

                     (23)

                  https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en

                     (24)

                        Pārdomu dokuments par ES finanšu nākotni (2017. gada jūnijs) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei; COM(2018) 98 final, 14.2.2018.

                     (25)

                        COM(2018) 98 final, 14.2.2018.; COM(2018) 321 final, 2.5.2018.

                     (26)

                        xx.xx.xxxx. atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

                     (27)

                        Lēmums Nr. 2013/755/EK (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību ("Lēmums par aizjūras asociāciju"), OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.

                     (28)

                        Lēmums Nr. 2014/137/ES (2014. gada 14. marts) par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Lēmums par Grenlandi”), OV L 76, 15.3.2014., 1. lpp.

                     (29)

                        Līgums, ar kuru attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus, OV L 29, 1.2.1985., 1. lpp.

                     (30)

                        OV L 76, 15.3.2014., 1. lpp.

                     (31)

                        COM(2017) 623 final, 24.10.2017.

                     (32)

                        COM (2017) 763 final, 12.12.2017.

                     (33)

                        Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu; OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

                     (34)

                        Turpat.

                     (35)

                        Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

                     (36)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999, OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

                     (37)

                        Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

                     (38)

                        Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

                     (39)

                        Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei, OV L 283, 31.10.2017. 1. lpp.

                     (40)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības, OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

                     (41)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1302/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu, OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

                     (42)

                        Bāzeles konvencija par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, parakstīta 1989. gada 22. martā.

                     (43)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu, OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

                     (44)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

                     (45)

                        Padomes Regulu (EK) Nr. 260/2009 (2009. gada 26. februāris) par kopējiem importa noteikumiem,
                  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

                     (46)

                        Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību, OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.

                     (47)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā.

                     (48)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļvietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (49)

                        Dif. – diferenciētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (50)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (51)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (52)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (53)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (54)

                        AC = līgumdarbinieki, AL = vietējie darbinieki, END = valstu norīkotie eksperti, INT = aģentūras darbinieki, JED = jaunākie eksperti delegācijās.

                     (55)

                        Ārštata darbiniekiem paredzētā maksimālā summa, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (56)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,14.6.2018
            COM(2018) 461 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, tostarp attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses(Lēmums par aizjūras asociāciju)
            {SWD(2018) 337 final}{SEC(2018) 310 final}

               INDEKSS

               SATURA RĀDĪTĀJS

               I PIELIKUMS  SAVIENĪBAS FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA
                     2

               II PIELIKUMS Par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm
                     4

               I sadaļa.   Vispārēji noteikumi
                     4

               II sadaļa.   Jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājumi definīcija
                     5

               III sadaļa. Teritoriālās prasības
                     15

               IV sadaļa. Izcelsmes apliecinājums
                     16

               V sadaļa:  Administratīvās sadarbības noteikumi
                     25

               VI sadaļa. Seūta un Melilja
                     30

               I–VI papildinājums
                     32

               III PIELIKUMS  PREFERENČU PAGAIDU ATCELŠANA
                     75

               IV PIELIKUMS  AIZSARDZĪBAS UN UZRAUDZĪBAS PROCEDŪRAS
                     77

               I PIELIKUMS

               SAVIENĪBAS FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA

               1. pants
                                                                                Sadalījums pa AZT

               1.Šā lēmuma nolūkiem kopējo Savienības finansiālo palīdzību 500 000 000 EUR apjomā pašreizējās cenās septiņu gadu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim sadala šādi:

               (a)159 000 000 EUR dotāciju veidā divpusējām atbalsta programmām AZT, kuras nav Grenlande, ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvas, kas minētas plānošanas dokumentā. Šo summu piešķir, pamatojoties uz AZT vajadzībām un sniegumu saskaņā ar šādiem kritērijiem. Vajadzības gadījumā plānošanas dokumentā īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kuru mērķis ir pārvaldības un iestāžu spējas stiprināšana saņēmējās AZT, un – vajadzības gadījumā – paredzēto pasākumu varbūtējam grafikam. Piešķirot šo summu, ņem vērā iedzīvotāju skaitu, iekšzemes kopprodukta (IKP) līmeni, līdzšinējo piešķīrumu līmeni un ierobežojumus ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ tajās AZT, kas minētas šā lēmuma 9. pantā.

               (b)EUR 225 000 000  dotācijas veidā divpusējām atbalsta programmām AZT, kuras nav Grenlande, ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvu, kas minēta plānošanas dokumentā.

               (c)81 000 000 EUR piešķir, lai atbalstītu AZT reģionālās programmas, no kurām 15 000 000 EUR varētu atbalstīt starpreģionālās darbības, un Grenlande ir atbilstīga tikai šādām starpreģionālām darbībām. Šo sadarbību īstenos saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu, jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 5. pantā minētajām abpusējo interešu jomām un apspriežoties šā lēmuma 14. pantā minētajās ES un AZT partnerības struktūrās. Tas notiek, īstenojot koordināciju ar citām attiecīgajām Savienības finanšu programmām un instrumentiem un jo īpaši LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem.

               (d)22 000 000 EUR pētījumiem vai tehniskās palīdzības pasākumiem visām AZT, to vidū Grenlandei, saskaņā ar šā lēmuma 78. pantu
                  1
               .

               (e)13 000 000 EUR visiem nepiešķirtajiem līdzekļiem visām AZT, tostarp, inter alia, Grenlandei, lai:

               i) nodrošinātu piemērotu Savienības reakciju neparedzētu apstākļu gadījumos;

               ii)pievērstos jaunām vajadzībām vai jaunām problēmām, piemēram, migrācijas spiediena novēršanai uz ES vai tās kaimiņvalstu robežām;

               iii)veicinātu jauna starptautiska mēroga iniciatīvas vai prioritātes.

               2.Pēc pārskatīšanas Komisija var lemt par nepiešķirto šajā pantā minēto līdzekļu sadalījumu.

               3.Pēc 2027. gada 31. decembra līdzekļus vairs nepiešķir, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu nenolemj citādi.

               2. pants
                                                                                Līdzekļu pārvaldība

               Visus finanšu līdzekļus, kurus piešķir saskaņā ar šo lēmumu, pārvalda Komisija.

               3. pants
                                                                                Rādītāji

               Šā lēmuma 3.5 pantā izklāstīto mērķus sasniegšanu mēra šādi.

               1.Attiecībā uz AZT, izņemot Grenlandi, preču un pakalpojumu eksports, izteikts kā % no IKP, un kopējie vispārējās valdības ieņēmumi, izteikti kā % no IKP.

               2.Attiecībā uz Grenlandi preču un pakalpojumu eksports, izteikts kā % no IKP, un zivsaimniecības nozares procentuālā vērtība no kopējā eksporta.

               II PIELIKUMS

               Par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               I sadaļa

                  Vispārēji noteikumi

               1. pants

                  Definīcijas

               Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas.

               (a)"EPN valstis" ir reģioni vai valstis, kas ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā un ir noslēgušas nolīgumus, ar kuriem izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus  (EPN) vai kuru rezultātā notiek to izveide, tiklīdz šādu EPN piemēro provizoriski vai tas stājas spēkā, atkarībā no tā, kas notiek ātrāk;

               (b)“ražošana” ir jebkāda veida apstrāde vai pārstrāde, tostarp montāža;

               (c)“materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, daļa vai detaļa, u. tml., ko izmanto izstrādājuma ražošanai;

               (d)"izstrādājums” ir gatavais izstrādājums, pat ja to vēlāk paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā;

               (e)“preces” ir gan materiāli, gan ražojumi;

               (f)“atvietojamie materiāli” ir viena un tā paša veida un vienas un tās pašas komerciālās kvalitātes materiāli, kuriem ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un kurus nevar atšķirt vienu no otra, ja tie ir iekļauti galaražojumā;

               (g)“preču muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta izpildi (Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgums par muitas vērtējumu);

               (h),,materiālu vērtība” I pielikuma sarakstā ir izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā noskaidrojamā cena, kas samaksāta par materiāliem AZT. Ja ir jānosaka izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība, šo punktu piemēro mutatis mutandis;

               (i)“EXW cena” ir cena, ko par gatavo ražojumu maksā ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas ar ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, no kuras atskaitīti visi iekšējie nodokļi, kurus atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto ražojumu eksportē.

               ja faktiskā samaksātā cena neatspoguļo visas ar izstrādājuma ražošanu saistītās izmaksas, kas faktiski ir radušās AZT, ražotāja cena ir visu to izmaksu summa, atskaitot visus iekšējos nodokļus, kurus atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē.

               ja pēdējās apstrādes vai pārstrādes veikšana ar apakšlīgumu nodota ražotājam, tas šīs definīcijas nolūkos šā punkta pirmajā daļā minētais termins "ražotājs" var attiekties uz uzņēmumu, kas ir nodarbinājis apakšuzņēmēju;

               (j)"nenoteiktas izcelsmes materiālu atļautais maksimums" ir tāds nenoteiktas izcelsmes materiālu satura maksimums, kas atļauts, lai ražošanu varētu uzskatīt par tādu apstrādi vai pārstrādi, kas ir pietiekama, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes statusu. To var izteikt procentos no produkta ražotāja cenas vai minēto izmantoto materiālu, kuri ietverti noteiktā nodaļu grupā, nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā, neto svara procentos;

               (k)"neto svars" ir pašu preču svars bez jebkuriem iepakojuma materiāliem un iepakojuma taras;

               (l)"nodaļas", "pozīcijas" un "apakšpozīcijas" ir nodaļas, pozīcijas un apakšpozīcijas (četrciparu vai sešciparu kodi), kurus lieto harmonizētās sistēmas nomenklatūrā, ņemot vērā izmaiņas saskaņā ar Muitas sadarbības padomes 2004. gada 26. jūnija ieteikumu;

               (m)"klasificēts" norāda uz izstrādājuma vai materiāla iekļaušanu harmonizētās sistēmas konkrētā pozīcijā vai apakšpozīcijā;

               (n)"sūtījums" ir izstrādājumi, kurus vai nu

               –viens eksportētājs vienlaikus nosūta vienam saņēmējam vai

               –uz kuriem attiecas tāds vienots pārvadājuma dokuments par to pārvadājumu no eksportētāja līdz saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, – viens rēķins;

               (o)"eksportētājs" ir persona, kas eksportē preces uz Savienību vai AZT un var apliecināt preču izcelsmi neatkarīgi no tā, vai viņš ir vai nav ražotājs un vai viņš pats kārto eksporta formalitātes;

               (p),,reģistrēts eksportētājs” ir eksportētājs, kuru ir reģistrējušas attiecīgās AZT kompetentās iestādes, lai sniegtu paziņojumus par izcelsmi eksportam saskaņā ar šo lēmumu;

               (q)"paziņojums par izcelsmi" ir paziņojums, ko sniedz eksportētājs, norādot, ka tajā iekļautie izstrādājumi atbilst šajā pielikumā noteiktajiem izcelsmes noteikumiem, lai persona, kas deklarē preces brīvai apgrozībai Savienībā, varētu pretendēt uz preferenciāla tarifa režīma priekšrocībām, vai arī lai AZT uzņēmējs, kas importē materiālus turpmākai pārstrādei, kumulācijas noteikumu sakarā varētu pierādīt šādu preču noteiktas izcelsmes statusu;

               (r)"VPS valsts" ir valsts vai teritorija, kā tas definēts 2. panta d. punktā Regulā (ES) Nr. 978/2012
                  2
               .

               (s)“REX sistēma” ir sistēma, lai reģistrētu eksportētājus, kuri ir pilnvaroti apstiprināt preču izcelsmi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 2015/2447 80. panta 1. punktā
                  3
               .

               II sadaļa

                  Jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājumi definīcija

               2. pants

                  Vispārīgas prasības

               1.Par izstrādājumiem, kuru izcelsme ir AZT, uzskata šādus izstrādājumus:

               (a)izstrādājumi, kuri pilnībā iegūti kādā AZT 3. panta izpratnē;

               (b)attiecīgajā AZT iegūtus izstrādājumus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav tur iegūti pilnībā, ar nosacījumu, ja šie materiāli ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 4. panta izpratnē.

               2.Noteiktas izcelsmes izstrādājumus, ko veido materiāli, kuri pilnībā iegūti vai pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti divās vai vairākās AZT, uzskata par tās AZT izcelsmes izstrādājumiem, kurā notikusi pēdējā apstrāde vai pārstrāde.

               3. pants

                  Pilnībā iegūti produkti

               1.Šādus izstrādājumus uzskata par pilnībā iegūtiem AZT:

               (a)minerālproduktus, kas iegūti no to zemes vai jūras gultnes;

               (b)tajā audzētus vai novāktus augus un augu valsts produktus;

               (c)attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē dzimuši un audzēti dzīvnieki;

               (d)produktus, kas iegūti no tajā audzētiem dzīviem dzīvniekiem;

               (e)ražojumus, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tajā dzimuši un audzēti;

               (f)produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot;

               (g)akvakultūras izstrādājumus, ja zivis, vēžveidīgie un mīkstmieši tajā dzimuši un audzēti;

               (h)produktus, kas iegūti jūras zvejā, un citus produktus, kas iegūti jūrā ar tās kuģiem ārpus teritoriālajiem ūdeņiem;

               (i)produktus, kas ir pagatavoti uz tās apstrādes kuģiem tikai no h) apakšpunktā minētajiem produktiem;

               (j)lietotus priekšmetus, kas ir tur savākti un derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai;

               (k)atkritumus un lūžņus, kas tur radušies ražošanas darbībās;

               (l)produktus, kas iegūti no jūras gultnes vai jūras grunts ārpus teritoriālās jūras, bet kur tai ir ekskluzīvas izmantošanas tiesības;

               (m)preces, kuras tajā ražo tikai no produktiem, kas minēti a) līdz l) apakšpunktā.

               2.Apzīmējums “tās kuģi” un “tās apstrādes kuģi” 1. punkta h) un i) apakšpunktā attiecas tikai uz kuģiem un apstrādes kuģiem, kas atbilst visām šādām prasībām:

               (a)tie ir reģistrēti AZT vai kādā dalībvalstī;

               (b)tie kuģo ar AZT vai kādas dalībvalsts karogu;

               (c)
                     tie atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

               –tie vismaz 50 % apmērā pieder AZT vai dalībvalstu valstspiederīgajiem vai

               –tie pieder uzņēmumiem:

               i) kuru galvenais birojs un galvenā uzņēmējdarbības veikšanas vieta ir AZT vai dalībvalstīs; kā arī

               ii) kuri vismaz 50 % apmērā pieder AZT, šīs AZT publiskā sektora struktūrām, šīs AZT valstspiederīgajiem vai dalībvalstu valstspiederīgajiem.

               3.Nosacījumi, kas minēti 2. punktā, var būt izpildīti dalībvalstīs vai dažādās AZT. Šajā gadījumā uzskata, ka izstrādājumiem ir tās AZT izcelsme, kurā kuģis vai zivju apstrādes kuģis ir reģistrēts saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu.

               4. pants

                  Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti produkti

               1.Neskarot 5. un 6. pantu, izstrādājumus, kuri nav pilnībā iegūti AZT 3. panta nozīmē, uzskata par izstrādājumiem ar izcelsmi šajā AZT, ja attiecībā uz šīm precēm ir izpildīti I papildinājuma sarakstā minētie nosacījumi.

               2.Ja izstrādājumu, kas kādā AZT ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu saskaņā ar 1. punktu, pēc tam minētajā AZT pārstrādā un izmanto par materiālu cita izstrādājuma ražošanai, nenoteiktas izcelsmes materiāli, kas varētu būt izmantoti tā ražošanā, netiek ņemti vērā.

               3.Attiecībā uz katru izstrādājumu nosaka, vai ir izpildītas 1. punkta prasības.

               Tomēr, ja attiecīgais noteikums pamatojas uz atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam, tad, lai ņemtu vērā izmaksu un valūtas kursa svārstības, nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību var aprēķināt, pamatojoties uz vidējo lielumu, kā noteikts 4. punktā.

               4.Gadījumā, kas minēts 3. punkta otrajā daļā, izstrādājuma vidējo ražotāja cenu un izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vidējo vērtību attiecīgi aprēķina, pamatojoties uz visu iepriekšējā finanšu gadā pārdoto izstrādājumu ražotāja cenu summu un visu iepriekšējā finanšu gadā izstrādājumu ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības summu, kā noteikts eksportētājā valstī, vai, ja nav pieejami skaitļi par pilnu finanšu gadu, īsākā laikposmā, kas nevar būt īsāks par trim mēnešiem.

               5.Eksportētāji, kas izvēlējušies aprēķinus, kuru pamatā ir vidējais lielums, konsekventi piemēro šo metodi gadā, kas seko atsauces finanšu gadam, vai – vajadzības gadījumā – gadā, kas seko īsākam laikposmam, kurš izmantots par atsauci. Viņi var pārtraukt piemērot šo metodi, ja noteiktā finanšu gadā vai īsākā reprezentatīvā laikposmā, kas nav īsāks par trijiem mēnešiem, viņi konstatē, ka vairs nepastāv izmaksu un valūtas kursa svārstības, kas pamatoja šādas metodes izmantojumu.

               6.Vidējos lielumus, kas minēti 4. punktā, izmanto par ražotāja cenām un attiecīgi nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, lai pārbaudītu atbilstību noteiktajam maksimālajam nenoteiktas izcelsmes materiālu saturam.

               5. pants

                  Nepietiekamas apstrādes vai pārstrādes darbības

               1.Neskarot 3. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 4. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, izstrādājumam piešķirot noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, uzskata šādas darbības:

               (a)darbības, ko veic, lai nodrošinātu izstrādājumu saglabāšanu labā stāvoklī, tos pārvadājot vai uzglabājot;

               (b)iepakojumu sadalīšana un salikšana;

               (c)mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana;

               (d)tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana;

               (e)vienkārša krāsošana un pulēšana;

               (f)rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; graudaugu un rīsu pulēšana un glazēšana;

               (g)cukura iekrāsošana vai aromatizēšana vai cukurgraudiņu veidošana; daļēja vai pilnīga kristāla cukura samalšana;

               (h)augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana;

               (i)asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sagriešana;

               (j)sijāšana, šķirošana, klasificēšana, šķirošana pēc kvalitātes, saskaņošana; (ieskaitot priekšmetu komplektu veidošanu);

               (k)vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības;

               (l)marķējuma, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz produktiem vai to iepakojuma;

               (m)vienkārša izstrādājumu sajaukšana, neskarot to, vai tie ir vai nav atšķirīgi; cukura sajaukšana ar jebkādām citām vielām;

               (n)vienkārša ūdens pievienošana vai produktu atšķaidīšana, dehidratācija vai denaturācija;

               (o)vienkārša priekšmetu daļu salikšana, lai izgatavotu veselu priekšmetu vai priekšmetu sadalīšana daļās;

               (p)divu vai vairāku a) līdz o) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums;

               (q)dzīvnieku kaušana.

               2.Lai piemērotu 1. punktu, darbības uzskata par vienkāršām, ja to veikšanai nav vajadzīgas ne īpašas prasmes, ne šādu darbību veikšanai īpaši ražotas vai uzstādītas mašīnas, aparāti vai darbarīki.

               3.Nosakot, vai ar izstrādājumu veiktās apstrādes vai pārstrādes darbības ir uzskatāmas par nepietiekamām 1. punkta nozīmē, ņem vērā visas darbības, kas veiktas AZT ar attiecīgo izstrādājumu.

               6. pants

                  Pielaides

               1.Atkāpjoties no 4. panta un ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas saskaņā ar I papildinājuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nav jāizmanto attiecīgā izstrādājuma ražošanai, tomēr var izmantot tad, ja to kopējā vērtība vai konstatētais neto svars izstrādājumā nepārsniedz:

               (a)15 % no izstrādājuma svara to izstrādājumu gadījumā, uz kuriem attiecas 2. nodaļa un 4.–24. nodaļa, izņemot 16. nodaļā iekļautos apstrādātus zvejas izstrādājumus;

               (b)15 % no izstrādājuma ražotāja cenas citu izstrādājumu gadījumā, izņemot harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā iekļautos izstrādājumus, kuriem piemēro I papildinājuma 6. un 7. piezīmē minētās pielaides.

               2.Saskaņā ar 1. punktu nav pieļaujams, ka tiek pārsniegts maksimālais nenoteiktas izcelsmes materiālu saturs procentos, kā norādīts I papildinājuma sarakstā izklāstītajos noteikumos.

               3.Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro izstrādājumiem, kas pilnībā iegūti AZT 3. panta nozīmē. Tomēr, neskarot 5. pantu un 11. panta 2. punktu, minētajos punktos paredzēto pielaidi tomēr piemēro visu to materiālu summai, kuri izmantoti izstrādājuma ražošanā un par kuriem I papildinājuma sarakstā minētais noteikums attiecībā uz šādu izstrādājumu paredz, ka šiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem.

               7. pants

                  Divpusēja kumulācija

               1.Neskarot 2. pantu, Savienības izcelsmes materiālus uzskata par AZT izcelsmes materiāliem, ja tie iekļauti tur iegūtā izstrādājumā, ar nosacījumu, ka tiem ir veikta apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz 5. panta 1. punktā minētās darbības.

               2.Neskarot 2. pantu, Savienībā veiktu apstrādi vai pārstrādi uzskata par veiktu AZT, ja materiāli pēc tam tiek tur apstrādāti vai pārstrādāti.

               3.Šajā pantā paredzētās kumulācijas nolūkos materiālu izcelsmi nosaka saskaņā ar šo pielikumu.

               8. pants

                  Kumulācija ar EPN valstīm

               1.Neskarot 2. pantu, EPN valstu izcelsmes materiālus uzskata par AZT izcelsmes materiāliem, ja tie iekļauti tur iegūtā izstrādājumā, ar nosacījumu, ka tiem ir veikta apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz 5. panta 1. punktā minētās darbības.

               2.Neskarot 2. pantu, EPN valstīs veiktu apstrādi vai pārstrādi uzskata par veiktu AZT, ja materiāli pēc tam tiek tur apstrādāti vai pārstrādāti.

               3.Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkos EPN valsts izcelsmes materiālu izcelsmi nosaka atbilstoši izcelsmes noteikumiem, kas piemērojami attiecīgajam EPN, un saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par izcelsmes apliecinājumiem un administratīvo sadarbību.

               Šajā pantā paredzētā kumulācija neattiecas uz Dienvidāfrikas Republikas izcelsmes materiāliem, kurus uz beznodokļu un bezkvotu režīma pamata nevar tieši importēt Savienībā saskaņā ar EPN starp Savienību un Dienvidāfrikas reģionālo attīstības kopienu (SADC).

               4.Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot vienīgi, ja:

               (a)EPN valsts, kas piegādā materiālus, un AZT, kas ražo gatavo izstrādājumu, ir apņēmušās

               –ievērot vai nodrošināt atbilstību šim pielikumam un

               –īstenot vajadzīgo administratīvo sadarbību, lai nodrošinātu pareizu šā pielikuma īstenošanu gan attiecībā uz Savienību, gan savā starpā;

               (b)attiecīgā AZT ir paziņojusi Komisijai par a) apakšpunktā minēto apņemšanos.

               5.Ja valstis pirms šā lēmuma stāšanās spēkā ir  jau izpildījušas 4. punkta prasības, jauna apņemšanās nav vajadzīga.

               9. pants

                  Kumulācija ar citām valstīm, kurām VPS ietvaros ir piešķirta beznodokļu un bezkvotu piekļuve Savienības tirgum

               1.Neskarot 2. pantu, šā panta 2. punktā noteikto zemju un teritoriju izcelsmes materiālus uzskata par AZT izcelsmes materiāliem, ja tie iekļauti tur iegūtā izstrādājumā, ar nosacījumu, ka tiem ir veikta apstrāde vai pārstrāde, kas pārsniedz 5. panta 1. punktā minētās darbības.

               2.Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā materiālu izcelsme ir zemē vai teritorijā,

               (a)kas gūst labumu no īpašā režīma, kurš paredzēts vispārējo preferenču sistēmas vismazāk attīstītajām valstīm, kā minēts Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā; vai

               (b)kurām saskaņā ar vispārējo tarifa preferenču sistēmas vispārējo režīmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir piešķirta beznodokļu un bezkvotu piekļuve Savienības tirgum HS sešciparu koda līmenī;

               3.Attiecīgo zemju vai teritoriju materiālu izcelsmi nosaka atbilstoši izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 978/2012 33. pantu, Regulā (ES) 2015/2446
                  4
               .

               4.Šajā punktā paredzēto kumulāciju nepiemēro:

               (a)materiāliem, kuriem to importēšanas brīdī uz Savienību piemēro antidempinga vai kompensācijas maksājumus, ja šo materiālu izcelsme ir valstī, uz kuru attiecas šie antidempinga vai kompensācijas maksājumi;

               (b)tunzivju izstrādājumiem, kuri klasificēti harmonizētās sistēmas 3. un 16. nodaļā un uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 978/2012 7. pants, kā arī vēlāk grozītie un atbilstošie tiesību akti;

               (c)materiāliem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 978/2012 8. un 22. līdz 30. pants, kā arī vēlāk grozītie un atbilstošie tiesību akti.

               AZT kompetentās iestādes katru gadu paziņo Komisijai par materiāliem (ja tādi ir), kuriem ir piemērota kumulācija saskaņā ar 1. punktu.

               5.Šā panta 1. punktā paredzēto kumulāciju var piemērot vienīgi tad, ja:

               (a)kumulācijā iesaistītās zemes vai teritorijas ir apņēmušās ievērot vai nodrošināt atbilstību šim pielikumam un īstenot vajadzīgo administratīvo sadarbību, lai nodrošinātu pareizu šā pielikuma īstenošanu gan attiecībā uz Savienību, gan savā starpā;

               (b)attiecīgā AZT ir paziņojusi Komisijai par a) apakšpunktā minēto apņemšanos.

               6.Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) publicē datumu, no kura var piemērot šajā pantā paredzēto kumulāciju ar šajā pantā minētajām valstīm vai teritorijām, kas ir izpildījušas vajadzīgos nosacījumus.

               10. pants

                  Paplašināta kumulācija

               1.Pēc AZT pieprasījuma  Komisija var atļaut izcelsmes kumulāciju starp AZT un valsti, ar kuru Savienībai ir spēkā esošs brīvās tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               (a)kumulācijā iesaistītās zemes vai teritorijas ir apņēmušās ievērot vai nodrošināt atbilstību šim pielikumam un īstenot vajadzīgo administratīvo sadarbību, lai nodrošinātu pareizu šā pielikuma īstenošanu gan attiecībā uz Savienību, gan savā starpā; izpildot šo apņemšanos, minētās valstis un teritorijas vienojas sniegt AZT atbalstu administratīvās sadarbības jomā tādā pašā veidā, kā tā sniegtu šādu atbalstu dalībvalstu muitas iestādēm saskaņā ar attiecīgā brīvās tirdzniecības nolīguma atbilstošajiem noteikumiem;

               (b)attiecīgā AZT ir paziņojusi Komisijai par a) apakšpunktā minēto apņemšanos;

               (c)ņemot vērā risku, ka varētu tikt apieti tirdzniecības pasākumi, un kumulācijā izmantojamo materiālu konkrētās īpatnības, Komisija var paredzēt papildu nosacījumus kumulācijas lūgumu izpildei.

               2.Pirmajā apakšpunktā minēto pieprasījumu adresē Komisijai rakstveidā. Tajā norāda attiecīgo trešo valsti vai valstis, iekļauj to materiālu sarakstu, uz kuriem attiecas kumulācija, un tam pievieno pierādījumu, ka izpildīti šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.

               3.Izmantoto materiālu izcelsmi un dokumentāro izcelsmes pierādījumu nosaka saskaņā ar attiecīgajā brīvās tirdzniecības nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem. Uz Savienību eksportējamo izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem.

               4.Lai iegūtais izstrādājums saņemtu noteiktas izcelsmes statusu, materiāliem, kuru izcelsme ir trešā valstī un kuri AZT ir izmantoti uz Savienību eksportējamā izstrādājuma ražošanā, nav jāveic pietiekama apstrāde vai pārstrāde ar nosacījumu, ka attiecīgajā AZT veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 5. panta 1. punktā aprakstītās darbības.

               5.Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) publicē datumu, kurā stājas spēkā paplašinātā kumulācija, minētajā kumulācijā iesaistīto partnervalsti, ar kuru Savienība ir noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumu, piemērojamos nosacījumus un sarakstu ar materiāliem, uz kuriem attiecas kumulācija.

               6.Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem pasākumus, ar kuriem piešķir 1. punktā minēto kumulāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               11. pants

                  Kvalifikācijas vienība

               1.Kvalifikācijas vienība šā pielikuma noteikumu piemērošanai ir konkrētais izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, klasificējot pēc Harmonizētās sistēmas.

               2.Ja sūtījumā ir vairāki vienādi izstrādājumi, kas harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šā pielikuma noteikumus, katru izstrādājumu ņem vērā atsevišķi.

               3.Ja saskaņā ar Harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iepakojums klasifikācijas nolūkos ir iekļauts izstrādājumā, to ņem vērā, nosakot izcelsmi.

               12. pants

                  Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki

               Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli un kas ir daļa no to parastā aprīkojuma un ietilpst to ražotāja cenā, uzskata par vienotu veselumu kopā ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli.

               13. pants

                  Komplekti

               Uzskata, ka komplektiem, kas definēti harmonizētās sistēmas 3. vispārējā interpretējošajā noteikumā, ir noteikta izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme.

               Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad komplektu kopumā uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumu ar nosacījumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas.

               14. pants

                  Neitrāli elementi

               Lai noteiktu to, vai produkts ir noteiktas izcelsmes produkts, neņem vērā šādu produktu izcelsmi, kuri varētu būt izmantoti tā ražošanā:

               (a)energoresursu un degvielas;

               (a)iekārtu un aprīkojuma;

               (b)mašīnu un darbarīku;

               (c)visu pārējo preču, kuras neietilpst un kuras nav paredzēts iekļaut produkta galīgajā sastāvā.

               15. pants

                  Uzskaites nošķiršana

               1.Ja izstrādājuma apstrādē vai pārstrādē ir izmantoti gan noteiktas, gan nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli, dalībvalstu muitas iestādes pēc uzņēmēju rakstiska pieprasījuma var atļaut materiālu pārvaldību Savienībā, izmantojot uzskaites nošķiršanas metodi turpmākam eksportam uz AZT divpusējas kumulācijas ietvaros, un šie materiāli nav jāglabā dažādos krājumos.

               2.Dalībvalstu muitas iestādes var piešķirt 1. punktā minēto atļauju saskaņā ar jebkuriem nosacījumiem, kurus tās uzskata par piemērotiem.

               Atļauju piešķir tikai tad, ja, izmantojot 3. punktā minēto metodi, jebkurā laikā var nodrošināt, ka to izstrādājumu skaits, kurus var uzskatīt par "Savienības izcelsmes izstrādājumiem", ir tāds pats, kādu būtu varēts iegūt, izmantojot krājumu fizisku nošķiršanu.

               Ja atļauja piešķirta, metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz Savienībā piemērojamajiem vispārējiem grāmatvedības uzskaites principiem.

               3.Šā panta 2. punktā minētās metodes izmantotājs sagatavo izcelsmes pierādījumu vai – kamēr nepiemēro reģistrēto eksportētāju sistēmu – tā pieprasījumu tam izstrādājumu daudzumam, kurus var uzskatīt par Savienības izcelsmes izstrādājumiem. Pēc dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma saņēmējs sniedz paskaidrojumu par to, kā šis daudzums tiek pārvaldīts.

               4.Dalībvalstu muitas iestādes uzrauga 1. punktā minētās atļaujas izmantošanu.

               Tie var atcelt atļauju šādos gadījumos:

               (a)saņēmējs jebkādā veidā nepareizi izmanto atļauju; vai

               (b)saņēmējs nepilda pārējos šajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

               16. pants

                  Atkāpes

               1.Komisija pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts vai AZT pieprasījuma var piešķirt AZT pagaidu atkāpi no šā pielikuma noteikumiem jebkurā no šādiem gadījumiem:

               (a)iekšēju vai ārēju faktoru dēļ tā īslaicīgi nespēj izpildīt 2. pantā paredzētos noteikumus par izcelsmes iegūšanu, ja tā iepriekš spēja tos izpildīt,

               (b)tai vajadzīgs sagatavošanās laiks, lai nodrošinātu atbilstību 2. pantā paredzētajiem noteikumiem par izcelsmes iegūšanu,

               (c)atkāpi attaisno esošo nozaru attīstība vai jaunu nozaru veidošana.

               2.Šā panta 1. punktā minēto pieprasījumu adresē Komisijai rakstveidā, izmantojot II papildinājumā iekļauto veidlapu. Tajā norāda pieprasījuma iemeslus un pievieno attiecīgus pamatojošos dokumentus.

               3.Pārbaudot pieprasījumus, īpaši ņem vērā:

               (a)konkrētās AZT attīstības līmeni vai ģeogrāfisko stāvokli, galvenokārt attiecībā uz pieņemamā lēmuma saimniecisko un sociālo ietekmi jo īpaši uz nodarbinātību;

               (b)gadījumus, kad spēkā esošo izcelsmes noteikumu piemērošana būtiski ietekmētu AZT esošās nozares spēju turpināt eksportu uz Savienību, īpaši norādot gadījumus, kad tas varētu izraisīt darbības pārtraukšanu;

               (c)īpašus gadījumus, kad var skaidri pierādīt, ka izcelsmes noteikumi varētu kavēt būtiskus ieguldījumus nozarē, un gadījumus, kad atkāpe, kas palīdzētu īstenot ieguldījumu programmu, ļautu pakāpeniski panākt noteikumu izpildi.

               4.Komisija sniedz pozitīvu atbildi uz visiem pieprasījumiem, kas ir pienācīgi pamatoti saskaņā ar šo pantu un nevar radīt būtisku kaitējumu izveidotai Savienības nozarei.

               5.Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka lēmumu pieņem cik ātri vien iespējams, un cenšas pieņemt savu nostāju 75 darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas Komisijā.

               6.Pagaidu atkāpi piemēro ne ilgāk par laiku, kamēr pastāv to iekšējo vai ārējo faktoru ietekme, kuru dēļ atkāpe ir noteikta, vai tik ilgu laiku, kas AZT vajadzīgs, lai panāktu atbilstību noteikumiem vai izpildītu saistībā ar atkāpi noteiktos mērķus, ņemot vērā attiecīgās AZT konkrēto situāciju un tās grūtības.

               7.Ja atkāpe ir piešķirta, ir jāizpilda visas prasības, kas noteiktas attiecībā uz informācijas iesniegšanu Komisijai par atkāpes izmantošanu un to daudzumu pārvaldību, par kuriem atkāpe tika piešķirta.

               8.Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem pasākumus, ar kuriem piešķir 1. punktā minēto pagaidu atkāpi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               III sadaļa

                  Teritoriālās prasības

               17. pants

                  Teritoriālais princips

               1.Izņemot 7.–10. pantā paredzētos gadījumus, AZT nepārtraukti izpilda šajā pielikumā izklāstītos nosacījumus noteiktas izcelsmes statusa iegūšanai.

               2.Ja no AZT uz citu valsti eksportētus noteiktas izcelsmes izstrādājumus ieved atpakaļ, tos uzskata par nenoteiktas izcelsmes produktiem, ja vien kompetentajām iestādēm pieņemamā veidā nevar pierādīt, ka:

               (a)atpakaļ ievestie izstrādājumi ir tie paši, kas tika eksportēti, kā arī

               (b)ar tiem nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī, kamēr tie atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tos eksportē.

               18. pants

                  Manipulācijas neesamības klauzula

               1.Izstrādājumi, kas deklarēti brīvai apgrozībai Savienībā, ir tie paši izstrādājumi, kas eksportēti no tās AZT, kuru uzskata par to izcelsmes valsti. Tie nedrīkst būt nekādā veidā pārveidoti, pārstrādāti, ar tiem nedrīkst veikt nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai saglabātu tos labā stāvoklī, kamēr tie nav deklarēti brīvā apgrozībai. Izstrādājumus vai sūtījumus var ievietot noliktavā un sūtījumus var sadalīt, ja par to atbild eksportētājs vai turpmākais preču turētājs un izstrādājumi paliek tranzītvalstī vai tranzītvalstīs muitas uzraudzībā.

               2.Uzskata, ka 1. punkta nosacījumi ir izpildīti, ja vien muitas iestādēm nav pamata uzskatīt pretējo. šādos gadījumos muitas dienesti var pieprasīt, lai deklarants iesniedz pierādījumus par atbilstību, ko var izdarīt ar dažādiem līdzekļiem, ieskaitot līguma pārvadājumu dokumentus, piemēram, konosamentus vai faktisku vai konkrētu pierādījumu, kura pamatā ir iepakojumu marķējums vai numerācija, vai jebkādu ar pašām precēm saistītu pierādījumu.

               3.Kad piemēro kumulāciju saskaņā ar 7.–10. pantu, 1. un 2. punktu piemēro mutatis mutandis.

               19. pants

                  Izstādes

               1.Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kurus no AZT nosūta izstādīšanai valstī, kas nav AZT, EPN valsts vai dalībvalsts, un kurus pēc izstādes pārdod ievešanai Savienībā, ievešanas brīdī attiecina lēmuma noteikumus ar nosacījumu, ja muitas iestādēm var pierādīt, ka:

               (a)eksportētājs šos izstrādājumus ir nosūtījis no AZT uz valsti, kurā notiek izstāde, un tos tur izstādījis;

               (b)minētais eksportētājs produktus ir pārdevis vai citādi nodevis kādai personai Savienībā;

               (c)izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tie nosūtīti uz izstādi;

               (d)produkti pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē.

               2.Saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem ir jāizdod vai jāsastāda izcelsmes apliecinājums un parastajā kārtībā jāiesniedz importētājvalsts muitas iestādēm. Tajā jānorāda izstādes nosaukums un adrese. Vajadzības gadījumā papildus var pieprasīt dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem.

               3.1. punktu piemēro jebkādai tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādei, gadatirgum vai līdzīgai publiskai skatei, kura netiek organizēta privātiem mērķiem veikalu vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārzemju izstrādājumus un kuras laikā izstrādājumi paliek muitas kontrolē.

               IV sadaļa

                  Izcelsmes apliecinājums

               1. sadaļa
                  Vispārīgas prasības

               20. pants

                  Euro izteiktas summas

               1.Lai piemērotu 29. un 30. panta noteikumus gadījumos, kad faktūrrēķini par izstrādājumiem nav sastādīti euro, ik gadu katra attiecīgā valsts nosaka summas Savienības dalībvalstu valūtā, kas ir līdzvērtīgas euro izteiktajām summām.

               2.Uz sūtījumu 29. un 30. panta noteikumi attiecas, atsaucoties uz valūtu, kurā faktūrrēķins ir izrakstīts.

               3.Summas, kas izmantojamas katrā attiecīgajā valsts valūtā, ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darbdienā. Summas līdz 15. oktobrim paziņo Komisijai, un tās stājas spēkā no nākamā gada 1. janvāra. Komisija paziņo attiecīgās summas visām attiecīgajām valstīm.

               4.Savienības dalībvalsts var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta, euro izteiktu summu konvertējot tās valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties no konvertējot iegūtās summas par vairāk nekā 5 procentiem. Savienības dalībvalsts drīkst saglabāt nemainīgu tās euro izteiktās summas ekvivalentu valsts valūtā, ja, veicot 3. punktā paredzēto ikgadējo korekciju, konvertācijas rezultātā iegūtās summas valsts valūtā pieaugums attiecībā pret iepriekšējo summas ekvivalentu valsts valūtā pirms noapaļošanas ir mazāks par 15 procentiem. Līdzvērtīgo summu valsts valūtā var saglabāt nemainīgu, ja pārvēršot šī līdzvērtīgā summa samazinātos.

               5.Komisija pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts vai AZT lūguma pārskata summas, kas izteiktas euro, un šo summu atbilstošās vērtības konkrētu dalībvalstu valūtās. Veicot šo pārskatīšanu, Komisija ievēro vēlamību saglabāt attiecīgo ierobežojumu ietekmi reālā izteiksmē. Šajā nolūkā tā var nolemt mainīt euro izteiktās summas.

               2. sadaļa
               Eksporta procedūras AZT

               21. pants

                  Vispārīgas prasības

               Šajā lēmumā paredzētos atvieglojumus piemēro šādos gadījumos:

               (a)ja preces, kas atbilst šā pielikuma prasībām, ir eksportējis reģistrēts eksportētājs 22. panta nozīmē;

               (b)ja vienu vai vairāku iepakojumu sūtījumu, kurā ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi, ir eksportējis jebkurš eksportētājs un ja sūtījumā iekļauto noteiktas izcelsmes izstrādājumu kopējā vērtība nepārsniedz EUR 10 000.

               22. pants

                  Reģistrācijas pieprasījums

               1.Lai tiktu reģistrēti, eksportētāji iesniedz pieteikumu 39. panta 1. punktā minēto AZT kompetentajās iestādēs, izmantojot V papildinājumā iekļauto paraugveidlapu.

               2.Kompetentās iestādes pieņem tikai pilnībā aizpildītu pieteikumu.

               3.Reģistrācija ir spēkā no datuma, kurā AZT kompetentās iestādes saņem pilnīgu reģistrācijas pieteikumu saskaņā ar 1. un 2. apakšpunktu.

               23. pants

                  Reģistrācija

               1.AZT kompetentās iestādes, saņemot aizpildītu III papildinājumā iekļauto veidlapu, eksportētājam nekavējoties piešķir reģistrētā eksportētāja numuru un ievada REX sistēmā reģistrētā eksportētāja numuru, reģistrācijas datus un dienu, no kuras reģistrācija ir spēkā saskaņā ar 22. panta 3. punktu.

               AZT kompetentās iestādes informē eksportētāju par tam piešķirto reģistrētā eksportētāja numuru un par dienu, no kuras reģistrācija ir spēkā.

               AZT kompetentās iestādes regulāri atjaunina datus, ko tās ir reģistrējušas. Tie groza minētos datus nekavējoties pēc informācijas saņemšanas no reģistrētā eksportētāja saskaņā ar 24. panta 1. punktu.

               2.Reģistrācijā ietver šādu informāciju:

               (a)reģistrētā eksportētāja nosaukumu, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 1. ailē;

               (b)tās vietas adresi, kur reģistrētais eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kā norādīts attiecīgi III papildinājumā iekļautās veidlapas 1. ailē, tostarp valsts vai teritorijas identifikators (ISO divburtu valsts kods);

               (c)kontaktinformācija, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 2. ailē;

               (d)indikatīvs to preču apraksts, kas atbilst preferenciāla režīma piemērošanai, tostarp indikatīvs Harmonizētās sistēmas pozīciju vai nodaļu saraksts, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 4. ailē;

               (e)reģistrētā eksportētāja tirgotāja identifikācijas numurs (TIN), kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 1. ailē;

               (f)tas, vai eksportētājs ir tirgotājs vai ražotājs, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 3. ailē;

               (g)reģistrētā eksportētāja reģistrācijas datums;

               (h)datums, no kura reģistrācija ir spēkā;

               (i)vajadzības gadījumā reģistrācijas anulēšanas datums.

               24. pants

                  Reģistrācijas anulēšana

               1.Reģistrētie eksportētāji, kuri vairs neizpilda nosacījumus preču eksportam saskaņā ar šo lēmumu vai kuri vairs neplāno eksportēt šādas preces, informē AZT kompetentās iestādes, kuras nekavējoties svītro tos no minētajā AZT uzturētā reģistrēto eksportētāju saraksta.

               2.Neskarot sodu un sankciju sistēmu, kas ir piemērojama AZT, kurās reģistrētie eksportētāji tīši vai nolaidības dēļ sagatavo vai liek sagatavot paziņojumu par izcelsmi vai jebkuru citu apliecinošu dokumentu, kurā ietverta nepareiza informācija, kuras rezultātā preferenciāla tarifa režīma ieguvumus saņem nepelnīti vai negodīgā veidā, AZT kompetentās iestādes svītro eksportētāju no attiecīgajā AZT uzturētā reģistrēto eksportētāju saraksta.

               3.Neskarot iespējamo ietekmi, kāda konstatētajiem pārkāpumiem varētu būt uz veicamajām pārbaudēm, svītrošanai no reģistrēto eksportētāju saraksta nav atpakaļejoša spēka, t. i., tā attiecas tikai uz paziņojumiem, kas sagatavoti pēc svītrošanas datuma.

               4.Eksportētājus, kurus kompetentās iestādes svītrojušas no reģistrēto eksportētāju saraksta saskaņā ar 2. punktu, tikai tad var atkal iekļaut reģistrēto eksportētāju sarakstā, ja tie AZT kompetentajām iestādēm ir pierādījuši, ka viņi ir novērsuši stāvokli, kas izraisīja viņu svītrošanu no saraksta.

               25. pants

                  Apstiprinošie dokumenti

               1.Eksportētāji, kas ir vai nav reģistrēti, pilda šādas saistības:

               (a)veic pienācīgu ražošanas un to preču piegādes komerciālu uzskaiti, kurām piemēro preferenciālo režīmu;

               (b)glabā pieejamus visus pierādījumus par ražošanā izmantotajiem materiāliem;

               (c)glabā pieejamu visu muitas dokumentāciju par ražošanā izmantotajiem materiāliem;

               (d)vismaz trīs gadus pēc tā gada beigām, kad sagatavots paziņojums par izcelsmi (vai ilgāk, ja tas paredzēts valsts tiesību aktos), glabā sarakstus ar:

               –paziņojumiem par izcelsmi, kurus tie sagatavojuši, un kā arī

               –ražošanā izmantoto noteiktas vai nenoteiktas izcelsmes materiālu, ražošanas un krājumu uzskaiti.

               2.Saraksti, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, var būt elektroniski, bet tie nodrošina eksportēto izstrādājumu ražošanā izmantoto materiālu izsekojamību un noteiktas izcelsmes statusa apstiprinājumu.

               3.Pienākumi, kas izklāstīti 1. un 2. punktā, attiecas arī uz piegādātājiem, kas nodrošina eksportētājus ar piegādātāju deklarācijām, kā minēts 27. pantā..

               26. pants

                  Paziņojums par izcelsmi un informācija kumulācijas nolūkā

               1.Paziņojumu par izcelsmi eksportētājs sagatavo tad, kad eksportē izstrādājumus, uz kuriem tas attiecas, ja attiecīgās preces  var uzskatīt par AZT izcelsmes precēm.

               2.Atkāpjoties no 1. punkta, izņēmuma kārtā paziņojumu par izcelsmi var sagatavot pēc eksporta veikšanas ("retrospektīvs paziņojums") ar nosacījumu, ka ne vēlāk kā divus gadus pēc eksporta tas uzrādīts dalībvalstī, kurā preces deklarētas laišanai brīvā apgrozībā.

               3.Eksportētājs iesniedz savam klientam Savienībā paziņojumu par izcelsmi, kurā iekļauta IV papildinājumā norādītā informācija. Paziņojumu par izcelsmi sagatavo vai nu angļu, vai franču valodā.

               To var sagatavot jebkurā komercdokumentā, kas ļauj apzināt attiecīgo eksportētāju un iesaistītās preces.

               4.2. panta 2. punkta minētajā nolūkā vai 7. pantā minētās divpusējās kumulācijas nolūkā:

               (a)pierādījumus noteiktas izcelsmes statusam šā pielikuma nozīmē par materiāliem no citām AZT vai Savienības sniedz, iesniedzot paziņojumu par izcelsmi, kas sagatavots saskaņā ar šo pielikumu un ko eksportētājam tajās AZT vai Savienībā, kur ir materiālu izcelsme, nodrošinājis piegādātājs;

               (b)pierādījumus par veikto apstrādi un pārstrādi no citām AZT vai Savienības sniedz, iesniedzot piegādātāja deklarāciju, kas sagatavota saskaņā ar 27. pantu un ko eksportētājam tajās AZT vai Savienībā, kur ir materiālu izcelsme, nodrošinājis piegādātājs;

               Šādos gadījumos eksportētāja sagatavotajā paziņojumā par izcelsmi ir attiecīgi norāde "EU cumulation", "OCT cumulation" vai "Cumul UE", "cumul PTOM".

               5.8. pantā minētās kumulācijas ar EPN valsti nolūkos:

               (a)pierādījumus noteiktas izcelsmes statusam par materiāliem no EPN valsts sniedz, iesniedzot paziņojumu par izcelsmi, kas izdots vai sagatavots saskaņā ar EPN noteikumiem starp Savienību un attiecīgo EPN valsti, un ko eksportētājam EPN valstī, kur ir materiālu izcelsme, nodrošinājis piegādātājs;

               (b)pierādījumus par veikto apstrādi un pārstrādi, kas veikta EPN valstī, sniedz, iesniedzot piegādātāja deklarāciju, kas sagatavota saskaņā ar 27. pantu un ko eksportētājam tajā EPN valstī, kur ir materiālu izcelsme, nodrošinājis piegādātājs.

               Šajā gadījumā eksportētāja sagatavotajā paziņojumā par izcelsmi ir norāde "cumulation with EPA country" [valsts nosaukums]' vai 'cumul avec le pays APE [valsts nosaukums]'.

               6.Kumulācijas nolūkā ar citām valstīm, kurām VPS ietvaros ir piešķirta beznodokļu un bezkvotu piekļuve Savienības tirgum saskaņā ar 9. pantu, pierādījumus par izcelsmes statusu sniedz, iesniedzot izcelsmes pierādījumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 2015/2447, ko eksportētājam tajā VPS valstī, kur ir materiālu izcelsme, sniedzis piegādātājs.

               Šajā gadījumā eksportētāja sagatavotajā paziņojumā par izcelsmi ir norāde "cumulation with GSP country" [valsts nosaukums] vai "cumul avec pays SPG"[valsts nosaukums].

               7.10. pantā minētās paplašinātās kumulācijas nolūkā pierādījumus noteiktas izcelsmes statusam par materiāliem no valsts, ar kuru Savienība ir noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumu, sniedz, iesniedzot izcelsmes apliecinājumu, kurš izdots vai sagatavots saskaņā ar attiecīgā brīvās tirdzniecības nolīguma noteikumiem, ko eksportētājam nodrošinājis piegādātājs valstī, kas ir materiālu izcelsme.

               Šajā gadījumā eksportētāja sagatavotajā paziņojumā par izcelsmi ir norāde ‘extended cumulation with country [valsts nosaukums]’ vai ‘cumul étendu avec le pays [valsts nosaukums]’.

               27. pants

                  Piegādātāja deklarācija

               1.26. panta 4. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā piegādātājs atsevišķu piegādātāja deklarāciju katram materiālu sūtījumam ieraksta rēķinā, kas attiecas uz sūtījumu, vai šā rēķina pielikumā vai pavadzīmē, vai citā ar šo sūtījumu saistītā tirdzniecības dokumentā, kas attiecīgos materiālus apraksta pietiekami precīzi, lai būtu iespējams tos identificēt. Piegādātāja deklarācijas paraugs ir iekļauts V papildinājumā.

               2.Ja kāds piegādātājs noteiktam pircējam regulāri piegādā preces, par kurām sagaidāms, ka to statuss saistībā ar noteikumiem par preferenciālu izcelsmi paliek nemainīgs ievērojamu laika posmu, viņš var iesniegt vienu deklarāciju – “ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju” –, ja fakti un apstākļi, kādos tā piešķirta, paliek nemainīgi, attiecoties arī uz turpmākiem šo preču sūtījumiem.

               Pastāvīgā piegādātāja deklarācija derīga uz laiku līdz vienam gadam no deklarēšanas dienas. Pastāvīgā piegādātāja deklarācija var būt ar atpakaļejošu spēku. Šādos gadījumos tās derīgums nedrīkst pārsniegt vienu gadu kopš tās spēkā stāšanās dienas. Derīguma termiņu norāda piegādātāja ilgtermiņa deklarācijā.

               Muitas iestādes var atsaukt piegādātāja ilgtermiņa deklarāciju, ja mainās apstākļi, vai ja ir norādīta neprecīza vai viltus informācija.

               Piegādātājs tūlīt informē pircēju, ja ilgtermiņa piegādātāja deklarācija attiecībā uz piegādātajām precēm vairs nav derīga.

               3.Piegādātāja deklarācija var būt uz iepriekš nodrukātas veidlapas.

               4.Piegādātāju deklarācijas paraksta ar roku. Tomēr, ja faktūrrēķinu un piegādātāja deklarāciju sagatavo, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes, piegādātāja deklarācijas nav obligāti jāparaksta ar roku, ja piegādes sabiedrības atbildīgo darbinieku identificē atbilstoši tās valsts vai teritorijas muitas iestādes prasībām, kurā piegādātāja deklarācijas tika sagatavotas. Minētie muitas dienesti var izstrādāt šā punkta īstenošanas nosacījumus.

               28. pants

                  Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana

               1.Paziņojumu par izcelsmi sagatavo katram sūtījumam.

               2.Paziņojums par izcelsmi ir derīgs divpadsmit mēnešus no datuma, kad to sagatavojis eksportētājs.

               3.Viens paziņojums par izcelsmi var attiekties uz vairākiem sūtījumiem, ja preces atbilst šādiem nosacījumiem:

               (a)tās ir izjaukti vai nesalikti izstrādājumi Harmonizētās sistēmas vispārīgo noteikumu 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

               (b)uz tām attiecas Harmonizētās sistēmas XVI vai XVII iedaļa vai pozīcija 7308 vai 9406 kā arī

               (c)tās paredzēts importēt pa daļām.

               3. sadaļa

                  Procedūras, kas jāievēro, laižot preces brīvā apgrozībā Savienībā

               29. pants

                  Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana

               1.Muitas deklarācijā par preču laišanu brīvā apgrozībā iekļauj atsauci uz paziņojumu par izcelsmi. Paziņojumu par izcelsmi glabā muitas iestāžu rīcībā, kuras var pieprasīt tā iesniegšanu, lai pārbaudītu deklarāciju. Minētās iestādes var arī pieprasīt tulkojumu attiecīgās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām.

               2.Ja deklarants pieprasa piemērot šajā lēmumā paredzētos atvieglojumus, bet, ja muitas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī viņam nav paziņojuma par izcelsmi, tad minēto deklarāciju uzskata par vienkāršotu Regulas (ES) Nr. 952/2013 166. panta nozīmē un to atbilstoši apstrādā.

               3.Pirms preču deklarēšanas laišanai brīvā apgrozībā deklarants pienācīgi nodrošina, ka preces atbilst šā pielikuma noteikumiem, jo īpaši pārbaudot:

               (a)40. panta 3. punktā un 40. panta 4. punktā minētajā tīmekļa vietnē pārbaudot to, ka eksportētājs ir reģistrēts, lai sagatavotu paziņojumus par izcelsmi, izņemot gadījumus, kad nosūtīto noteiktas izcelsmes izstrādājumu kopējā vērtība nepārsniedz 10 000 EUR, kā arī

               (b)to, ka paziņojums par izcelsmi ir sagatavots saskaņā ar IV papildinājumu.

               30. pants

                  Atbrīvojums no izcelsmes apliecinājuma

               1.Uz turpmāk minētajiem produktiem attiecas atbrīvojums no pienākuma sagatavot un uzrādīt paziņojumu par izcelsmi:

               (a)izstrādājumus sīkpaku veidā, kurus viena privātpersona nosūta otrai un kuru kopējā vērtība nepārsniedz EUR 500;

               (b)izstrādājumus, kuri ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas un kuru kopējā vērtība nepārsniedz EUR 1200.

               2.Izstrādājumi, kas minēti 1. punktā, atbilst šādiem nosacījumiem:

               (a)tie nav importēti komerciālā veidā;

               (b)tie ir deklarēti kā atbilstīgi nosacījumiem, lai varētu izmantot šajā lēmumā paredzētos atvieglojumus;

               (c)nav šaubu par b) apakšpunktā minētās deklarācijas patiesumu.

               3.Lai piemērotu 2. punkta a) apakšpunktu, importu neuzskata par komerciāla rakstura importu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

               (a)imports ir neregulārs;

               (b)importu veido tikai produkti, kas paredzēti saņēmēju vai ceļotāju, vai viņu ģimeņu personīgai lietošanai;

               (c)produktu īpašības un daudzums liecina, ka tie nav paredzēti komerciālam nolūkam.

               31. pants

               Neatbilstība un formālas kļūdas

               1.Ja atklāj nelielu neatbilstību starp paziņojumā par izcelsmi iekļauto informāciju un informāciju dokumentos, kas iesniegti muitas iestādēm, lai nokārtotu formalitātes izstrādājumu importam, tad paziņojums par izcelsmi ipso facto nezaudē spēku, ja noteiktajā kārtībā ir konstatēts, ka minētais dokuments atbilst attiecīgajiem izstrādājumiem.

               2.Acīmredzamas formālas kļūdas paziņojumā par izcelsmi, piemēram, drukas kļūdas, nav iemesls šā dokumenta noraidīšanai, ja šīs kļūdas nav tādas, kas rada šaubas par minētajā dokumentā sniegtās informācijas pareizību.

               32. pants
                  Paziņojumu par izcelsmi derīgums

               Paziņojumus par izcelsmi, ko importētājvalsts muitas iestādēm iesniedz pēc 28. pantā 2. punktā norādītā iesniegšanas termiņa, var pieņemt, lai piemērotu tarifa preferenciālo režīmu, ja dokumentus līdz noteiktajam termiņam iesniegt nav bijis iespējams kādu ārkārtas apstākļu dēļ. Citos novēlotas uzrādīšanas gadījumos importētājvalsts muitas dienesti var pieņemt paziņojumus par izcelsmi, ja produkti muitai uzrādīti pirms minētā termiņa beigām.

               33. pants

                  Procedūra importēšanai pa daļām

               1.Procedūru, kas minēta 28. panta 3. punktā, piemēro dalībvalstu muitas iestāžu noteiktajam laikposmam.

               2.Importa dalībvalstu muitas iestādes, kas uzrauga preču secīgu laišanu brīvā apgrozībā, pārbauda, vai secīgie sūtījumi ir daļa no izjauktiem vai nesaliktiem izstrādājumiem, par kuriem sagatavots paziņojums par izcelsmi.

               34. pants

                  Paziņojumu par izcelsmi pārbaude

               1.Ja muitas iestādēm ir šaubas par izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, paziņojumā iekļautās izcelsmes norādes pareizības vai 18. pantā minēto nosacījumu izpildes pārbaudei tās var pieprasīt, lai saprātīgā laikposmā, kuru tās nosaka, deklarants uzrāda jebkuru pieejamu pierādījumu.

               2.Muitas iestādes var pārtraukt preferenciālā tarifa pasākuma piemērošanu uz laiku, kamēr notiek 43. pantā izklāstītā pārbaudes procedūra, ja

               (a)deklaranta sniegtā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu vai to, ka ir izpildīti 17. panta 2. punktā vai 18. pantā izklāstītie nosacījumi;

               (b)deklarants neatbild laikposmā, kas atvēlēts 1. punktā minētās informācijas sniegšanai.

               3.Kamēr tiek gaidīta vai nu 1. punktā minētā informācija, kas pieprasīta deklarētājam, vai arī 2. punktā minētās pārbaudes procedūras rezultāti, importētājam piedāvā produktu izlaišanu pēc tam, kad ir veikti visi piesardzības pasākumi, ko uzskata par nepieciešamiem.

               35. pants

                  Preferenciālā režīma noraidīšana

               1.Importa dalībvalsts muitas iestādes noraida iespēju izmantot šajā lēmumā paredzētos atvieglojumus un to pienākums nav pieprasīt papildu pierādījumus vai nosūtīt AZT pārbaudes pieprasījumu, ja:

               (a)preces nav tās pašas, kas minētas paziņojumā par izcelsmi;

               (b)deklarētājs neiesniedz paziņojumu par izcelsmi attiecībā uz konkrētajiem produktiem, ja šāds paziņojums tiek pieprasīts;

               (c)neskarot 21. panta b) punktu un 30. panta 1. punktu, deklaranta rīcībā esošo paziņojumu par izcelsmi nav sagatavojis AZT reģistrēts eksportētājs;

               (d)paziņojums par izcelsmi nav sagatavots saskaņā ar IV papildinājumu;

               (e)nav izpildīti 18. panta nosacījumi.

               2.Importa dalībvalsts muitas iestādes noraida iespēju izmantot šajā lēmumā paredzētos atvieglojumus, pēc tam, kad tās ir adresējušas AZT kompetentajām iestādēm pārbaudes pieprasījumu 43. panta nozīmē, ja importa dalībvalsts muitas iestādes(-ēm):

               (a)ir saņēmuši atbildi, saskaņā ar kuru eksportētājs nav bijis tiesīgs sagatavot paziņojumu par izcelsmi;

               (b)ir saņēmušas atbildi, saskaņā ar kuru konkrēto izstrādājumu izcelsme nav attiecīgajā AZT vai nav izpildīti 17. panta 2. punkta nosacījumi;

               (c)bija pamatotas šaubas par paziņojuma par izcelsmi derīgumu vai deklaranta sniegtās informācijas pareizību attiecībā uz konkrēto izstrādājumu patieso izcelsmi, kad muitas iestādes pieprasīja pārbaudi, kā arī

               –nav saņēmušas atbildi 43. pantā atvēlētajā laikposmā

               vai

               –ir saņēmušas atbildi, kas nesniedz pienācīgas atbildes uz pieprasījumā iekļautajiem jautājumiem.

               V sadaļa

                  Administratīvās sadarbības noteikumi

               1. IEDAĻA
               VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

               36. pants

                  Vispārējie principi

               1.Lai nodrošinātu pareizu preferenciālā režīma piemērošanu, AZT apņemas:

               (a)izveidot un uzturēt nepieciešamās administratīvās struktūras un sistēmas, kas vajadzīgas, lai minētajā valstī īstenotu un pārvaldītu šajā pielikumā paredzētos noteikumus un procedūras, tostarp – vajadzības gadījumā – kumulācijas piemērošanai vajadzīgos pasākumus;

               (b)ar savu kompetento iestāžu starpniecību sadarboties ar Komisiju un dalībvalstu muitas iestādēm.

               2.Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā sadarbība aptver:

               (a)visa vajadzīgā atbalsta sniegšanu, ja to pieprasa Komisija, lai tā varētu uzraudzīt šā pielikuma pareizu pārvaldību attiecīgajā valstī, tostarp Komisijas vai dalībvalstu muitas iestāžu veiktus pārbaudes apmeklējumus uz vietas;

               (b)neskarot 34. un 35. pantu, izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa pārbaudi un atbilstību citiem šajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, tostarp pārbaudes apmeklējumus uz vietas, ja tādus pieprasa Komisija vai dalībvalstu muitas iestādes saistībā ar izcelsmes pārbaudēm;

               (c)ja pārbaudes procedūra vai cita pieejamā informācija šķietami norāda, ka ir pārkāpti šā pielikuma noteikumi, tad AZT pēc savas ierosmes vai pēc Komisijas vai dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma veic atbilstīgu izmeklēšanu vai pietiekami steidzami organizē šādu izmeklēšanu, lai atklātu un novērstu šādus pārkāpumus. Komisija un dalībvalstu muitas iestādes var piedalīties izmeklēšanā.

               3.AZT līdz 2015. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai oficiālu apņemšanos, lai izpildītu 1. punkta prasības.

               37. pants

                  Publicēšanas prasības un atbilstība

               1.Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) AZT sarakstu un datumu, no kura tiek uzskatīts, ka tās izpilda 39. pantā minētos nosacījumus. Komisija atjauno šo sarakstu, ja kāda jauna AZT izpilda šos nosacījumus.

               2.Izstrādājumiem, kuru izcelsme ir AZT šā pielikuma izpratnē, laižot tos brīvā apgrozībā Savienībā, piemēro tarifa preferenciālo režīmu tikai ar nosacījumu, ja tie ir eksportēti 1. punktā minētajā sarakstā norādītajā datumā vai pēc tā.

               3.Uzskata, ka AZT atbilst 36. un 39. panta nosacījumiem datumā, kurā tā

               (a)ir iesniegusi paziņojumu, kā minēts 39. panta 1. punktā, un

               (b)ir iesniegusi 36. panta 3. punktā minēto apņemšanos.

               38. pants

                  Sodi

               Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepareiza informācija, lai panāktu preferenciāla režīma piešķiršanu attiecībā uz izstrādājumiem, piemēro sankcijas.

               2. IEDAĻA
               ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS METODES, KURAS PIEMĒRO REĢISTRĒTO EKSPORTĒTĀJU SISTĒMAI

               39. pants

                  Kompetento iestāžu nosaukumu un adrešu paziņošana

               1.AZT paziņo Komisijai to iestāžu nosaukumus un adreses, kuras atrodas to teritorijā un kuras:

               (a)ir attiecīgās valsts valdības iestādes, kas pilnvarotas sniegt atbalstu Komisijai un dalībvalstu muitas iestādēm šajā sadaļā paredzētās administratīvās sadarbības ietvaros;

               (b)ir attiecīgās valsts valdības iestādes vai kuras darbojas valdības pilnvarojumā un ir tiesīgas reģistrēt eksportētājus un svītrot tos no reģistrēto eksportētāju saraksta.

               2.AZT nekavējoties informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas paziņota saskaņā ar 1. un 2. punktu.

               3.Komisija šo informāciju nosūta dalībvalstu muitas iestādēm.

               40. pants

                  Reģistrēto eksportētāju datubāze: piekļuves tiesības un datu publicēšana

               1.Komisijai ir pieejami visi dati.

               2.AZT kompetentajām iestādēm ir pieejami dati attiecībā uz eksportētājiem, ko tās ir reģistrējušas.

               Komisija AZT kompetentajām iestādēm nodrošina drošu piekļuvi REX sistēmai.

               3.Ar eksportētāja piekrišanu, ko viņš pauž, parakstoties III papildinājumā ietvertās veidlapas 6. ailē, Komisija dara publiski pieejamu šādu informāciju:

               (a)reģistrētā eksportētāja nosaukumu, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 1. ailē;

               (b)tās vietas adresi, kur reģistrētais eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 1. ailē;

               (c)kontaktinformācija, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 1. un 2. ailē;

               (d)indikatīvs to preču apraksts, kas atbilst preferenciāla režīma piemērošanai, tostarp indikatīvs Harmonizētās sistēmas pozīciju vai nodaļu saraksts, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 4. ailē;

               (e)reģistrētā eksportētāja tirgotāja identifikācijas numurs (TIN), kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 1. ailē;

               (f)tas, vai eksportētājs ir tirgotājs vai ražotājs, kā norādīts III papildinājumā ietvertās veidlapas 3. ailē.

               Atteikums parakstīties 6. ailē nav pamats atteikumam reģistrēt eksportētāju.

               4.Komisija vienmēr nodrošina, ka publiski ir pieejami šādi dati:

               (a)reģistrētā eksportētāja numurs;

               (b)reģistrētā eksportētāja reģistrācijas datums;

               (c)datums, no kura reģistrācija ir spēkā;

               (d)vajadzības gadījumā reģistrācijas anulēšanas datums.

               41. pants

               Reģistrēto eksportētāju datubāze: datu aizsardzība

               1. AZT kompetento iestāžu reģistrētos datus REX sistēmā apstrādā vienīgi šā lēmuma piemērošanas nolūkā.

               2. Reģistrētiem eksportētājiem sniedz informāciju, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 45/2001
                  5
                11. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā vai Regulas (ES) 2016/679
                  6
                12. līdz 14. pantā. Turklāt tiem sniedz arī šādu informāciju:

               a) informāciju par tādu pārstrādes darbību juridisko pamatu, kurām dati ir paredzēti;

               b) datu uzglabāšanas termiņu.

               Reģistrētiem eksportētājiem minēto informāciju sniedz dokumentā, kas pievienots pieteikumam reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai, kurš ietverts III papildinājumā.

               3.
                     Katru kompetento iestādi AZT, kas ir ievadījusi datus REX sistēmā, uzskata par datu pārzini attiecībā uz attiecīgo datu apstrādi.

               Komisiju uzskata par kopīgo pārzini attiecībā uz visu datu apstrādi, lai garantētu, ka visi reģistrētie eksportētāji varēs īstenot savas tiesības.

               4.
                     Reģistrēto eksportētāju tiesības attiecībā uz tādu datu apstrādi, kas tiek uzglabāti REX sistēmā, uzskaitīti III papildinājumā un apstrādāti valstu sistēmās, īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

               5.
                     Dalībvalstis, kas savās valsts sistēmās replicē tām pieejamos REX sistēmas datus, šos replicētos datus regulāri atjaunina.

               6.
                     Reģistrēto eksportētāju tiesības attiecībā uz to reģistrācijas datu apstrādi, ko veic Komisija, īsteno saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

               7.
                     Ikvienu reģistrētā eksportētāja lūgumu izmantot tiesības piekļūt datiem, tos labot, dzēst vai bloķēt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 iesniedz pārzinim, kas to izskata.

               Ja reģistrētais eksportētājs ir iesniedzis šādu lūgumu Komisijai, iepriekš nevēršoties pie datu pārziņa, Komisija nosūta minēto lūgumu reģistrētā eksportētāja datu pārzinim.

               Ja datu pārzinis reģistrētajam eksportētājam liedz minētās tiesības, reģistrētais eksportētājs šādu pieprasījumu iesniedz Komisijai, kas darbojas kā datu pārzinis. Komisijai ir tiesības labot, dzēst vai bloķēt datus.

               8.
                     Valstu datu aizsardzības uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, rīkojoties saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām, sadarbojas un nodrošina reģistrācijas datu saskaņotu uzraudzību.

               Darbojoties katrs savu pilnvaru ietvaros, tie apmainās ar būtisku informāciju, palīdz cits citam veikt auditu un apskates, izskata šīs regulas interpretācijas vai piemērošanas grūtības, analizē problēmas saistībā ar neatkarīgas uzraudzības īstenošanu vai datu subjektu tiesību īstenošanu, izstrādā saskaņotus priekšlikumus problēmu kopīgiem risinājumiem un, ja vajadzīgs, veicina informētību par tiesībām datu aizsardzības jomā.

               42. pants

                  Izcelsmes pārbaude

               1.Lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, AZT kompetentās iestādes veic

               (a)izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa pārbaudi pēc dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma;

               (b)regulāras eksportētāju kontroles pēc savas ierosmes.

               2.Kontroles, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, nodrošina to, ka eksportētāji nepārtraukti pilda savus pienākumus. Tās veic, ievērojot starplaikus, kuri noteikti, pamatojoties uz piemērotiem riska analīzes kritērijiem. Šajā nolūkā AZT kompetentās iestādes pieprasa eksportētājiem iesniegt to paziņojumu par izcelsmi kopijas vai sarakstus, kurus tie ir sagatavojuši.

               3.AZT kompetentās iestādes ir tiesīgas pieprasīt pierādījumus un veikt eksportētāju uzskaites pārbaudi, un – vajadzības gadījumā – veikt (tostarp ražotāju telpās) to ražotāju pārbaudi, kuri eksportētāju apgādā, vai veikt jebkādu citu pārbaudi, kuru uzskata par atbilstīgu.

               43. pants

                  Paziņojumu par izcelsmi pārbaudes pieprasījums

               1.Turpmākas paziņojumu par izcelsmi pārbaudes veic izlases veidā vai vienmēr, kad dalībvalstu muitas iestādēm ir pamatotas bažas par to autentiskumu, attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu vai citu šajā pielikumā minēto prasību izpildi.

               Ja dalībvalsts muitas iestādes pieprasa AZT kompetento iestāžu sadarbību, lai pārbaudītu paziņojuma par izcelsmi, izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa vai abu minēto derīgumu, tās vajadzības gadījumā savā pieprasījumā norāda iemeslus, kāpēc tām ir pamatotas šaubas par paziņojuma par izcelsmi vai izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa derīgumu.

               Pārbaudes pieprasījuma pamatojumam var nosūtīt paziņojuma par izcelsmi kopiju un jebkuru papildu informāciju vai dokumentus, kas norāda, ka minētajā paziņojumā iekļautā informācija ir nepareiza.

               Dalībvalsts, kas nosūtījusi pieprasījumu, pārbaudes rezultātu paziņošanai nosaka 6 mēnešu sākotnējo termiņu, sākot no pārbaudes pieprasījuma datuma.

               2.Ja pamatotu šaubu gadījumā atbilde nav saņemta 1. punktā noteiktajā laikposmā vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu izstrādājumu īsto izcelsmi, kompetentajām iestādēm nosūta otru paziņojumu. Šajā paziņojumā tiek noteikts nākamais termiņš, kas nav ilgāks par 6 mēnešiem.

               44. pants

                  Piegādātāju deklarāciju pārbaude

               1.27. pantā minētās piegādātāja deklarācijas pārbaudi var veikt izlases veidā vai gadījumos, kad importētājvalsts muitas iestādēm ir pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai par informācijas precizitāti vai pilnīgumu attiecībā uz attiecīgo materiālu patieso izcelsmi.

               2.Muitas iestādes, kurām ir iesniegta piegādātāja deklarācija, var pieprasīt tās valsts muitas iestādēm, kurā deklarācija tika sagatavota, izdot informācijas sertifikātu, kura paraugs ir iekļauts VI papildinājumā. Alternatīvi, muitas dienesti, kam iesniegta piegādātāja deklarācija, var pieprasīt eksportētājam uzrādīt informācijas sertifikātu, ko izdevuši tās valsts muitas dienesti, kurā sagatavota deklarācija.

               Informācijas sertifikāta kopiju iestāde, kas to izdevusi, glabā vismaz trīs gadus.

               3.Muitas iestādes, kas pieprasa pārbaudi, cik iespējams drīz tiek informētas par šīs pārbaudes rezultātiem. Pārbaudes rezultātiem skaidri jānorāda, vai deklarācija par materiālu statusu ir pareiza.

               4.Pārbaudes nolūkā piegādātāji vismaz trīs gadus saglabā deklarācijas dokumenta kopiju un visus vajadzīgos pierādījumus, kas apliecina materiālu patieso statusu.

               5.Muitas dienestiem valstī, kurā sagatavota piegādātāja deklarācija, ir tiesības pieprasīt jebkādu pierādījumu vai veikt jebkādu pārbaudi, ko tās uzskata par piemērotu, lai pārbaudītu katras piegādātāja deklarācijas pareizību.

               6.Visus paziņojumus par izcelsmi, kas sagatavoti uz nepareizas piegādātāja deklarācijas pamata, uzskata par spēkā neesošiem.

               45. pants

                  Citi noteikumi

               1.IV sadaļas 2. iedaļu un V sadaļas 2. iedaļu piemēro mutatis mutandis attiecībā uz:

               (a)eksportu no Savienības uz AZT, lai piemērotu 7. pantā paredzēto divpusējo kumulāciju. Šajā gadījumā eksportētājus reģistrē Savienībā saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2447 68. pantu;

               (b)eksportu no vienas AZT uz citu AZT, lai piemērotu 2. panta 2. punktā paredzēto AZT kumulāciju.

               VI sadaļa
               Seūta un Melilja

               46. pants

               1.Šā pielikuma noteikumus par izcelsmes pierādījumu izdošanu, izmantošanu un turpmāku pārbaudi piemēro mutatis mutandis izstrādājumiem, kurus eksportē no AZT uz Seūtu un Melilju, un izstrādājumiem, kurus divpusējai kumulācijai eksportē no Seūtas un Meliljas uz AZT.

               2.Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju.

               3.Spānijas muitas iestādes ir atbildīgas par šā pielikuma piemērošanu Seūtā un Meliljā.

               I papildinājums

               Ievadpiezīmes un to apstrādes un pārstrādes darbību saraksts, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu

               IEVADA PIEZĪMES

               1. piezīme — Vispārīgs ievads

               Šajā papildinājumā ir izklāstīti nosacījumi atbilstoši 4. pantam, saskaņā ar kuriem izstrādājumus uzskata par izstrādājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā AZT. Ir četri dažādi noteikumu veidi, kas mainās atkarībā no izstrādājuma:

               (a)apstrādes vai pārstrādes rezultātā nav pārsniegts maksimālais nenoteiktas izcelsmes materiālu saturs;

               (b)apstrādē vai pārstrādē saražoto produktu harmonizētās sistēmas četrciparu pozīcija vai harmonizētās sistēmas sešciparu apakšpozīcija kļūst atšķirīga no attiecīgās izmantoto materiālu četrciparu pozīcijas vai sešciparu apakšpozīcijas harmonizētajā sistēmā;

               (c)veikta specifiska apstrādes un pārstrādes darbība;

               (d)apstrādi vai pārstrādi veic konkrētiem pilnībā iegūtiem materiāliem.

               2. piezīme — Saraksta struktūra

               2.1.Saraksta 1. un 2. slejā ir aprakstīts iegūtais izstrādājums. 1. slejā attiecīgi norādīts harmonizētajā sistēmā lietotais nodaļas numurs, četrciparu pozīcija vai sešciparu apakšpozīcija. 2. slejā ir norādīts preču apraksts, kas minētajā sistēmā lietots minētajai pozīcijai vai nodaļai. Ievērojot 2.4. piezīmi, attiecībā uz katru 1. un 2. slejas ierakstu 3. slejā ir izklāstīts viens vai vairāki noteikumi (“kvalifikācijas darbības”). Šīs kvalifikācijas darbības attiecas tikai uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem. Ja dažos gadījumos pirms ieraksta 1. slejā ir “ex” zīme, tas nozīmē, ka 3. slejā minēto noteikumu piemēro tikai minētās pozīcijas daļai, kā aprakstīts 2. slejā.

               2.2.Ja 1. slejā vienkopus ir sagrupētas vairākas harmonizētās sistēmas pozīcijas vai apakšpozīcijas vai ir sniegts nodaļas numurs un tāpēc izstrādājumu apraksts 2. slejā ir vispārināts, tad blakus 3. slejā esošais noteikums attiecas uz visiem izstrādājumiem, kurus saskaņā ar harmonizēto sistēmu klasificē nodaļu pozīcijās vai jebkurās 1. slejā vienkopus sagrupētajās pozīcijās vai apakšpozīcijās.

               2.3.Ja sarakstā dažādi noteikumi attiecas uz dažādiem pozīcijas izstrādājumiem, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko attiecas blakus 3. slejā esošais noteikums.

               2.4Ja 3. slejā ir izklāstīti divi alternatīvi noteikumi, kas nošķirti ar vārdu “vai”, tad eksportētājs var izvēlēties izmantojamo noteikumu.

               3. piezīme — Noteikumu piemērošanas piemēri

               3.1.Attiecībā uz izstrādājumiem, kuri ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un kurus izmanto citu izstrādājumu ražošanā, 4. panta 2. punkta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss iegūts rūpnīcā, kurā izstrādājumus izmanto, vai arī citā rūpnīcā, kas atrodas AZT vai Savienībā.

               3.2.Saskaņā ar 5. pantu veiktajai apstrādei un pārstrādei jāpārsniedz darbības, kas uzskaitītas minētajā pantā. Ja tas tā nav, tad preces neatbilst tam, lai tām piešķirtu preferenciāla tarifa režīmu, pat ja izpildīti tālāk sarakstā minētie nosacījumi.

               Ievērojot pirmās daļas nosacījumus, noteikumi sarakstā paredz vajadzīgās apstrādes vai pārstrādes minimumu, un arī lielāka apstrāde vai pārstrāde piešķir noteiktas izcelsmes statusu; un otrādi, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde nav pietiekama, noteiktas izcelsmes statusu nepiešķir. Tātad, ja noteikumā paredzēts, ka noteiktā apstrādes stadijā var izmantot materiālus bez noteiktas izcelsmes, tad šādus materiālus atļauts izmantot arī iepriekšējās stadijās, bet nav atļauts izmantot vēlākās stadijās.

               3.3.Neskarot 3.2. piezīmi, ja noteikumā paredzēta “ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām”, tad var izmantot jebkuras pozīcijas izejvielas (arī izejvielas, kas ir paša izstrādājuma pozīcijā un ir ar tādu pašu aprakstu), tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas noteikumā varētu būt ietverti.

               Tomēr izteiciens “ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, ietverot pārējās izejvielas, kas minētas pozīcijā …” vai “ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, ietverot pārējās izejvielas, kas minētas tajā pašā pozīcijā” nozīmē, ka var izmantot tikai visas izejvielas, kuras klasificētas jebkurā pozīcijā, izņemot tās, kuru apraksts ir tāds pats kā saraksta 2. ailē norādītajam izstrādājumam.

               3.4.Ja kāds noteikums sarakstā norāda, ka izstrādājumu var ražot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot jebkuru materiālu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto visi šie materiāli.

               3.5.Ja kādā saraksta noteikumā norādīts, ka produkts jāražo no konkrēta materiāla, minētais noteikums neliedz izmantot arī citus materiālus, kas savu īpatnību dēļ nevar atbilst minētajam nosacījumam.

               4. piezīme — Vispārīgi noteikumi par konkrētām lauksaimniecības precēm

               4.1.Lauksaimniecības preces, uz kurām attiecas 6., 7., 8., 9., 10. un 12. nodaļa un pozīcija 2401 un kuras audzētas vai novāktas AZT teritorijā, uzskata par precēm, kuru izcelsme ir minētajā AZT, pat ja tās audzētas no sēklām, sīpoliem, sakneņiem, spraudeņiem, potcelmiem, atvasēm, pumpuriem vai citām augu dzīvajām daļām, kas importētas no citas valsts.

               4.2.Ja konkrētajā izstrādājumā ir noteikti nenoteiktas izcelsmes cukura satura ierobežojumi, tad šādu ierobežojumu aprēķināšanā ņem vērā pozīcijas 1701 (saharoze) un 1702 (piemēram, fruktoze, glikoze, laktoze, maltoze, izoglikoze vai invertcukurs) to cukuru svaru, kuri ir izmantoti gatavā izstrādājuma ražošanā un ir izmantoti gatavā izstrādājumā iekļauto nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu ražošanā.

               5. piezīme — Attiecībā uz konkrētiem tekstilizstrādājumiem izmantotā terminoloģija

               5.1.Sarakstā izmantotais termins “dabiskās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz pirmsvērpšanas posmiem, tas ietver atlikas, un, ja vien nav norādīts citādi, arī šķiedras, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas.

               5.2.Termins “dabiskās šķiedras” apzīmē pozīcijas 0503 zirgu astrus, pozīciju 5002 un 5003 zīdu, kā arī pozīciju 5101 līdz 5105 vilnas šķiedru un smalkos vai rupjos dzīvnieku matus, pozīciju 5201 līdz 5203 kokvilnas šķiedras un pozīciju 5301 līdz 5305 citas augu šķiedras.

               5.3.Terminus ,,tekstilmasa”, ,,ķīmiski materiāli” un ,,izejvielas papīra ražošanai” sarakstā izmanto, lai aprakstītu materiālus, kuri nav klasificēti 50.–63. nodaļā un kurus var izmantot mākslīgu, sintētisku vai papīra šķiedru vai pavedienu ražošanai.

               5.4.Terminu “ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakstā izmanto, atsaucoties uz sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīsti, štāpeļšķiedrām vai atlikām, kas minētas pozīcijās 5501 līdz 5507.

               6. piezīme — Pielaides, kas piemērojamas izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem

               6.1.Ja pie kāda izstrādājuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. ailes noteikumi neattiecas ne uz vienu tekstila pamatizejvielu, ko izmanto konkrētā izstrādājuma ražošanā, ja kopā tie veido 10 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatizejvielu kopējā svara. (Skatīt arī 6.3. un 6.4. piezīmi.)

               6.2.Tomēr piezīmes 6.1. punktā minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem izstrādājumiem, kas izgatavoti no divām vai vairākām tekstila pamatizejvielām.

               Tekstila pamatmateriāli ir šādi:

               –zīds;

               –vilna;

               –rupji dzīvnieku mati;

               –smalki dzīvnieku mati;

               –zirgu astri;

               –kokvilna;

               –materiāli papīra izgatavošanai un papīrs;

               –lini;

               –kaņepāji;

               –džuta un citas tekstila lūksnas šķiedras;

               –sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras;

               –kokosšķiedra, abaka, rāmija un citas augu tekstilšķiedras;

               –sintētiskie ķīmiskie pavedieni;

               –mākslīgie ķīmiskie pavedieni;

               –strāvu vadoši pavedieni;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna;

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(fenilēnsulfīda);

               –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(vinilhlorīda);

               –citas sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras;

               –mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes;

               –citas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras;

               –pavedieni, kas izgatavoti no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar pozamentu vai bez tā;

               –pavedieni, kas izgatavoti no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, ar pozamentu vai bez tā;

               –izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijā 5605 (metalizēti pavedieni), kuros iestrādāta lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera segumu vai bez tā un kas nepārsniedz 5 mm, kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu līmi starp divām plastmasas kārtām;

               –citi izstrādājumi, kas ietilpst pozīcijā 5605;

               –stikla šķiedras;

               –metāla šķiedras.

               Piemērs.

               Pozīcijā 5205 klasificēta dzija, kas izgatavota no pozīcijā 5203 klasificētām kokvilnas šķiedrām un pozīcijā 5506 klasificētām sintētiskām štāpeļšķiedrām, ir jaukta dzija. Tāpēc nenoteiktas izcelsmes sintētiskās štāpeļšķiedras, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem, var izmantot, ja to kopsvars nepārsniedz 10 % no dzijas svara.

               Piemērs.

               Pozīcijā 5112 klasificēts vilnas audums, kas izgatavots no pozīcijā 5107 klasificētas vilnas dzijas un pozīcijā 5509 klasificētas sintētisko štāpeļšķiedru dzijas, ir jaukts audums. Tāpēc var izmantot sintētisko dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem, vai vilnas dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem, vai to abu apvienojumu, ja to kopējā masa nepārsniedz 10 % no auduma masas.

               Piemērs.

               Audums ar šūtām plūksnām, kas iekļauts pozīcijā 5802 un kuru izgatavo no kokvilnas dzijas, kas iekļauta pozīcijā 5205, un no pozīcijā 5210 iekļauta kokvilnas auduma, ir jaukts izstrādājums tikai tad, ja kokvilnas audums pats par sevi ir jaukts audums, kas izgatavots no divās atsevišķās pozīcijās klasificētas dzijas, vai arī ja izmantotā kokvilnas dzija ir jaukta.

               Piemērs.

               Ja attiecīgais audums ar šūtām plūksnām ir izgatavots no pozīcijā 5205 klasificētas kokvilnas dzijas un pozīcijā 5407 klasificēta sintētiska auduma, tad izmantotā dzija acīmredzot ir divi atsevišķi tekstila pamatmateriāli un tādējādi audums ar šūtām plūksnām ir jaukts izstrādājums.

               6.3.To izstrādājumu gadījumā, kuru sastāvā ir “dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar vai bez pozamentiem”, pielaide attiecībā uz šo dziju ir 20 %.

               6.4.To izstrādājumu gadījumā, kuros iestrādāta “lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā, kas platumā nepārsniedz 5 mm, kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu līmi starp divām plastmasas plēves kārtām”, pielaide šai lentei ir 30 %.

               7. piezīme — Citas pielaides, kas piemērojamas konkrētiem tekstilizstrādājumiem

               7.1.Ja sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad tekstilmateriālus, kas neatbilst saraksta 3. slejas noteikumam par attiecīgiem apdarinātiem izstrādājumiem, var izmantot, ja tie ir iekļauti citā pozīcijā nekā attiecīgais izstrādājums un ja to vērtība nepārsniedz 8 % no izstrādājuma ražotāja cenas.

               7.2.Neskarot 7.3. piezīmi, izejvielas, kas nav klasificētas 50. līdz 63. nodaļā, var brīvi izmantot tekstilizstrādājumu ražošanā neatkarīgi no tā, vai tās satur vai nesatur tekstila izejvielas.

               Piemērs.

               ja saraksta noteikums paredz, ka konkrētā tekstilizstrādājumā (piemēram, biksēs) jāizmanto pavedieni, tad tas neliedz izmantot metāla izstrādājumus, piemēram, pogas, jo pogas nav klasificētas 50.– 63. nodaļā. Šā paša iemesla dēļ nav liegts izmantot rāvējslēdzējus, kaut arī rāvējslēdzējos parasti ietilpst tekstilmateriāli.

               7.3.Ja piemēro noteikumu par procentuālo daudzumu, aprēķinot iekļauto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, jāņem vērā 50. līdz 63. nodaļā neklasificēto materiālu vērtība.

               8. piezīme — To specifisko procesu un vienkāršo darbību definīcija, kas veikti attiecībā uz konkrētiem 27. nodaļas izstrādājumiem

               8.1.Pozīciju ex 2707 un 2713 piemērošanas nolūkos "specifiskie procesi" ir šādi:

               (a)vakuumdestilācija;

               (b)sekundārā destilācija ar ļoti rūpīgu frakcionēšanas procesu
                  7
               ;

               (c)krekings;

               (d)riformings;

               (e)ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem;

               (f)process, kas ietver visas šīs darbības: apstrādi ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu; neitralizāciju ar sārmu; atkrāsošana un attīrīšana ar dabīgi aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivētu kokogli vai boksītu;

               (g)polimerizācija;

               (h)alkilēšana;

               (i)izomerizācija.

               8.2.Pozīciju 2710, 2711 un 2712 piemērošanas nolūkos ,,specifiskie procesi” ir šādi:

               (a)vakuumdestilācija;

               (b)sekundārā destilācija ar ļoti rūpīgu frakcionēšanas procesu
                  8
               ;

               (c)krekings;

               (d)riformings;

               (e)ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem;

               (f)process, kas ietver visas šīs darbības: apstrādi ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu; neitralizāciju ar sārmu; atkrāsošana un attīrīšana ar dabīgi aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivētu kokogli vai boksītu;

               (g)polimerizācija;

               (h)alkilēšana;

               (i)
                     izomerizācija;

               (j)tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 minēto smago dīzeļdegvielu: atsērošana ar ūdeņradi, samazinot sēra saturu apstrādājamos izstrādājumos vismaz par 85 % (ASTM D 1266-59 T metode);

               (k)tikai attiecībā uz pozīcijas 2710 izstrādājumiem deparafinēšana ar jebkuru paņēmienu, izņemot filtrāciju;

               (l)tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 smagajām eļļām –apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bāru spiedienā un temperatūrā, kas ir augstāka par 250°C, izmantojot katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Pozīcijā ex 2710 minēto smēreļļu turpmāka apstrāde ar ūdeņradi (piemēram, hidroattīrīšana vai atkrāsošana), konkrēti, krāsas vai stabilitātes uzlabošanai, tomēr nepieder pie īpašiem procesiem;

               (m)tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 iekļauto šķidro kurināmo – destilācija atmosfēras spiedienā ar nosacījumu, ka 300°C temperatūrā, izmantojot metodi ASTM D 86, destilējas mazāk par 30 % šo produktu tilpuma (ieskaitot zudumus);

               (n)tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 ietverto smago dīzeļdegvielu, izņemot gāzeļļas un šķidro kurināmo, apstrāde ar augstfrekvences elektrisko izlādi;

               (o)tikai attiecībā uz neapstrādātiem izstrādājumiem (izņemot vazelīnu, ozokerītu, lignītvasku vai kūdras vasku, parafīnu, kas pēc svara satur mazāk nekā 0,75 % eļļas) pozīcijā ex 2712, attīrīšana no eļļas ar frakcionētu kristalizāciju.

               8.3.Pozīciju ex 2707 un 2713 nolūkos vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra satura iegūšana, sajaucot ražojumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai tamlīdzīgas darbības noteiktu izcelsmi nepiešķir.

               PRODUKTU UN TO APSTRĀDES UN PĀRSTRĀDES DARBĪBU SARAKSTS, KURAS PIEŠĶIR NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU

                        Harmonizētās sistēmas pozīcija

                        Izstrādājuma apraksts

                        Kvalifikācijas darbība (nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu)

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        1. nodaļa

                        Dzīvi dzīvnieki

                        Visi 1. nodaļas dzīvnieki ir pilnīgi iegūti

                        2. nodaļa

                        Gaļa un ēdami gaļas subprodukti

                        Ražošana, kurā visa gaļa un ēdamie gaļas subprodukti šīs nodaļas produktos ir pilnībā iegūti

                        ex 3. nodaļa

                        Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot:

                        Visas zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki ir pilnībā iegūti.

                        0304

                        Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts)

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        0305

                        Žāvētas vai sālītas zivis vai zivis sālījumā; kūpinātas zivis, arī termiski apstrādātas pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        ex 0306

                        Žāvēti vai sālīti vēžveidīgie vai vēžveidīgie sālījumā, čaulā vai bez tās; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        ex 0307

                        Žāvēti vai sālīti mīkstmieši vai mīkstmieši sālījumā, čaulā vai bez tās; žāvēti vai sālīti ūdens bezmugurkaulnieki vai ūdens bezmugurkaulnieki sālījumā, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        4. nodaļa

                        Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti

                        Ražošana, kurā:

                        –visas izmantotās 4. nodaļas izejvielas ir pilnībā iegūtas, kā arī

                        –izmantotā cukura svars
                           9
                         nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

                        ex 5. nodaļa

                        Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas nav citur īpaši norādīti vai iekļauti, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        ex 0511 91

                        pārtikā nelietojami zivju ikri un pieņi

                        Visi ikri un pieņi ir pilnīgi iegūti

                        6. nodaļa

                        Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes u. tml. augu daļas; nogriezti ziedi un dekoratīvi zaļumi

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 6. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti.

                        7. nodaļa

                        Ēdami dārzeņi un atsevišķas ēdamas saknes un bumbuļi

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        8. nodaļa

                        Ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas

                        Ražošana, kurā:

                        –visi izmantotie 8. nodaļā klasificētie augļi, rieksti un citrusaugļu vai meloņu mizas ir pilnībā iegūtas un

                        –izmantotā cukura svars
                           10
                         nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

                        9. nodaļa

                        Kafija, tēja, mate un garšvielas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        10. nodaļa

                        Graudaugi

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 10. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        ex 11. nodaļa

                        Miltu produkti; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis; izņemot:

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 10. un 11. nodaļā, pozīcijā 0701 un 2303 un apakšpozīcijā 0710 10 klasificētie materiāli ir pilnīgi iegūti

                        ex 1106

                        Milti, rupja maluma milti un pulveris no kaltētiem, izlobītiem pākšu dārzeņiem, kas minēti 0713. pozīcijā

                        0708. pozīcijā minēto pākšu dārzeņu žāvēšana un malšana

                        12. nodaļa

                        Eļļas augu sēklas un augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        13. nodaļa

                        Šellaka; mastika, sveķi un citas augu sulas un ekstrakti

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, kurā izmantotā cukura svars
                           11
                         nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

                        14. nodaļa

                        Augu materiāli pīšanai; Augu valsts produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        ex 15. nodaļa

                        Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; sagatavoti pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski; izņemot:

                        Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju.

                        1501 līdz 1504

                        Cūku, mājputnu, liellopu, aitu vai kazu, zivju u. tml. tauki

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        1505., 1506. un 1520.

                        Vilnas tauki un no tiem iegūtas taukvielas (tostarp lanolīns): Citi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām. Neattīrīts glicerīns; Neattīrīts glicerīns; glicerīna ūdens un sārmi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        1509 un 1510

                        Olīveļļa un tās frakcijas

                        Ražošana, kurā visi izmantotie augu izcelsmes materiāli ir pilnīgi iegūti

                        1516 un 1517

                        Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet tālāk neapstrādātas:

                        Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki vai eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        16. nodaļa

                        Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku izstrādājumi

                        Ražošana, kurā:

                        –no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot gaļu un pārtikā izmantojamos gaļas subproduktus, kas klasificēti 2. nodaļā, un 16. nodaļā klasificētos materiālus, kas iegūti no 2. nodaļā klasificētās gaļas un pārtikā izmantojamiem gaļas subproduktiem, un

                        –ražošana, kurā ir pilnībā iegūti visi izmantotie materiāli, kas klasificēti 3. nodaļā, un 16. nodaļā klasificētie materiāli, kas iegūti no zivīm un vēžveidīgiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem, kas klasificēti 3. nodaļā

                        ex 17. nodaļa

                        Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        1702

                        Citādi cukuri (tostarp ķīmiski tīra laktoze un glikoze) cietā veidā; cukura sīrupi; mākslīgais medus, arī sajaukts ar dabīgo medu; grauzdēts cukurs

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju, kurā visu izmantoto pozīcijas 1101 līdz 1108, 1701 un 1703 materiālu masa nepārsniedz 30 % no gatavā ražojuma masas

                        1704

                        Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā:

                        –izmantotā cukura
                           12
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –izmantotā cukura
                           13
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu kopējais apvienotais svars nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara

                        18. nodaļa

                        Kakao un kakao izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā:

                        –izmantotā cukura
                           14
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –izmantotā cukura
                           15
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu kopējais apvienotais svars nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara

                        19. nodaļa

                        Labības, miltu, cietes vai piena izstrādājumi; miltu konditorejas izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā:

                        –izmantoto 2., 3. un 16. nodaļā klasificēto materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara un

                        –izmantoto pozīcijās 1006 un 1101 līdz 1108 klasificēto materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā produkta svara, un

                        –izmantotā cukura
                           16
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –izmantotā cukura
                           17
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu kopējais apvienotais svars nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara

                        ex 20. nodaļa

                        Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā izmantotā cukura svars
                           18
                         nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara

                        2002 un 2003

                        Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti, sēnes un trifeles

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        21. nodaļa

                        Dažādi pārtikas produkti izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā:

                        –- izmantotā cukura
                           19
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –- izmantotā cukura
                           20
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu kopējais apvienotais svars nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara

                        22. nodaļa

                        Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju un pozīciju 2207 un 2208, klasificētiem materiāliem, kurā:

                        –visi izmantotie apakšpozīcijā 0806 10, 2009 61 un 2009 69 klasificētie materiāli ir pilnīgi iegūti un

                        –izmantotā cukura
                           21
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –izmantotā cukura
                           22
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu kopējais apvienotais svars nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara

                        ex 23. nodaļa

                        Pārtikas rūpniecības atlikumi un atkritumi; gatava lopbarība, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        ex 2302

                        ex 2303

                        Cietes ražošanas atlikumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā izmantoto 10. nodaļā klasificēto materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara

                        2309

                        Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, kurā:

                        –visi izmantotie 2. un 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        –izmantoto 10. un 11. nodaļas un 2302. un 2303. pozīcijas materiālu svars nepārsniedz 20 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –izmantotā cukura
                           23
                         un 4. nodaļā klasificēto materiālu atsevišķais svars nepārsniedz 40 % no gatavā izstrādājuma svara, un

                        –izmantotā cukura un 4. nodaļā klasificēto materiālu kopējais apvienotais svars nepārsniedz 60 % no gatavā izstrādājuma svara

                        ex 24. nodaļa

                        Tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji, izņemot:

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, kurā izmantoto 24. nodaļas materiālu svars nepārsniedz 30 % no kopējā izmantoto 24. nodaļas materiālu svara

                        2401

                        2402

                        Neapstrādāta tabaka; tabakas atkritumi

                        Cigāri, Manilas cigāri, cigarilli un cigaretes no tabakas vai tabakas aizstājējiem

                        Visa 24. nodaļas neapstrādātā tabaka un tabakas atkritumi ir pilnīgi iegūti

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju un pozīciju 2403, klasificētiem materiāliem, kurā izmantoto 2401. pozīcijā klasificēto materiālu svars nepārsniedz 50 % no kopējā izmantoto 2401. pozīcijas materiālu svara

                        ex 25. nodaļa

                        sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 2519

                        Drupināts dabiskais magnija karbonāts (magnezīts) hermētiski noslēgtos konteineros un magnija oksīds, tīrs vai ar piemaisījumiem, kas nav kausētais magnēzijs vai pārdedzinātais (aglomerētais) magnēzijs

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot dabisko magnija karbonātu (magnezītu)

                        26. nodaļa

                        Rūdas, sārņi un pelni

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        ex 27. nodaļa

                        Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 2707

                        Eļļas, kurās aromātisko komponentu svars pārsniedz nearomātisko komponentu svaru un kuras ir līdzīgas minerāleļļām, ko iegūst akmeņogļu darvas augsttemperatūras pārtvaicē un kurām vairāk kā 65 % tilpuma pārtvaicējas temperatūrā līdz 250 °C (tostarp lakbenzīna un benzola maisījumus), un ko izmanto kā kurināmo enerģētikā vai apkurei

                        Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpaši procesi
                           24

                        vai

                        Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificējami citā pozīcijā nekā izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        2710

                        Naftas eļļas un no bitumenmateriāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; citur neminēti vai neiekļauti pārstrādes produkti, kas satur 70 % no svara vai vairāk naftas eļļas vai no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes produktu pamatsastāvdaļas eļļas atkritumi

                        Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpaši procesi
                           25

                        vai

                        Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificējami citā pozīcijā nekā izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        2711

                        Naftas gāzes un pārējie gāzveida ogļūdeņraži

                        Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpaši procesi
                           26

                        vai

                        Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificējami citā pozīcijā nekā izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        2712

                        Vazelīns; parafīna vasks, mikrokristāliskais naftas vasks, ogļu putekļu vasks, ozokerīts, lignītvasks, kūdras vasks, citādi minerālvaski un tamlīdzīgi produkti, kas iegūti sintēzē vai citos procesos, iekrāsoti vai nekrāsoti

                        Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpaši procesi
                           27

                        vai

                        Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificējami citā pozīcijā nekā izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        2713

                        Naftas kokss, naftas bitumens un citādas naftas eļļu vai no bitumenminerāliem iegūtu eļļu pārstrādes atliekas

                        Rafinēšana un/vai viens vai vairāki īpaši procesi
                           28

                        vai

                        Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificējami citā pozīcijā nekā izstrādājums. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 28. nodaļa

                        Neorganiskas vielas; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 29. nodaļa

                        Organiskie ķīmiskie savienojumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 2905

                        Šīs pozīcijas spirtu un etilspirta metālu alkoholāti, izņemot:

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, tostarp pārējiem 2905. pozīcijas materiāliem. Tomēr šīs pozīcijas metālu alkoholātus var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        2905 43;

                        2905 44;

                        2905 45

                        Mannīts; D-glucitols (sorbitols); Glicerīns

                        Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju. Tomēr var izmantot paša ražojuma apakšpozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        30. nodaļa

                        Farmācijas izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        31. nodaļa

                        Mēslošanas līdzekļi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        32. nodaļa

                        Miecvielu vai krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un pārējās krāsvielas; krāsas un lakas; tepes un pārējās mastikas; tintes

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        33. nodaļa

                        Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļi izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        3302

                        ex 34. nodaļa

                        Ziepes, organiskās virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi, eļļošanas līdzekļi, mākslīgie vaski, gatavi vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un tamlīdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, zobtehnikas vaski un izstrādājumi zobārstniecībai uz ģipša bāzes; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 3404

                        Mākslīgie un gatavie vaski:

                        - uz parafīna, naftas vasku, no bitumenminerāliem iegūto vasku bāzes, pulējamais vasks vai zīmoglakas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        35. nodaļa

                        Albumīni; modificētas cietes; līmes; fermenti

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        36. nodaļa

                        Sprāgstvielas; pirotehnikas izstrādājumi; sērkociņi; pirofori sakausējumi; daži degmaisījumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        37. nodaļa

                        Foto un kino preces

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 38. nodaļa

                        Jaukti ķīmiskie produkti, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot arī paša ražojuma pozīcijā klasificētus materiālus ar noteikumu, ka to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        3824 60

                        Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto

                        Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju un izņemot apakšpozīcijas 2905 44 materiālus. Tomēr var izmantot paša ražojuma apakšpozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 39. nodaļa

                        Plastmasas un to izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 3907

                        - Kopolimērs, kas iegūts no polikarbonāta un akrilonitrila-butadiēna- stirola kopolimēra (ABS)

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša izstrādājuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas
                           29
                        .

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        –poliesteris

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana no tetrabrom-(bisfenola A) polikarbonāta

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 40. nodaļa

                        Kaučuks un tā izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        4012

                        Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatiskās riepas; gumijas cietās vai pildītās riepas, protektori un loka lentes:

                        - Atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, cietās vai pildītās riepas

                        Lietotu riepu atjaunošana

                        - Citi

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot 4011. un 4012. pozīcijas materiālus

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 41. nodaļa

                        Jēlādas (izņemot kažokādas) un āda; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        4101 līdz 4103

                        Liellopu vai zirgu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas; aitu vai jēru jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), ar vilnu vai bez tās, šķeltas vai nešķeltas, kuras neizslēdz 41. nodaļas 1. piezīmes c) punkts; citādas jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), ar apmatojumu vai bez tā, šķeltas vai nešķeltas, kuras neizslēdz 41. nodaļas 1. piezīmes b) vai c) punkts.

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        4104 līdz 4106

                        Miecētas vai miecētas un žāvētas ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas

                        Apakšpozīcijā 4104 11, 4104 19, 4105 10, 4106 21, 4106 31 vai 4106 91 iekļauto miecēto vai pirmmiecēto ādu atkārtota miecēšana

                        vai

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        4107, 4112, 4113

                        Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta āda

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr apakšpozīcijā 4104 41, 4104 49, 4105 30, 4106 22, 4106 32 un 4106 92 iekļautos materiālus var izmantot tikai tad, ja miecētu vai miecētu un žāvētu ādu atkārtotu miecēšanu veic sausā stāvoklī

                        42. nodaļa

                        Ādas izstrādājumi; zirglietas un iejūgs; ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 43. nodaļa

                        Kažokādas un mākslīgās kažokādas; to izstrādājumi, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        4301

                        Neapstrādātas kažokādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas un citus gabalus vai atgriezumus, kas noder kažokādu izstrādājumu izgatavošanai), izņemot jēlādas, kas iekļautas pozīcijā 4101, 4102 vai 4103

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        ex 4302

                        Miecētas vai apdarinātas zvērādas, sašūtas:

                        - Plāksnes, krusti un tamlīdzīgas formas

                        Nesašūtu miecētu vai apdarinātu ādu balināšana vai krāsošana papildus to piegriešanai un sašūšanai

                        - Citi

                        Ražošana no nesašūtām miecētām vai apdarinātām zvērādām

                        4303

                        Apģērba gabali, apģērba piederumi un citi izstrādājumi no kažokādām

                        Ražošana no nesašūtām miecētām vai apdarinātām zvērādām, kas iekļautas 4302. pozīcijā

                        ex 44. nodaļa

                        Koks un koka izstrādājumi; kokogles; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 4407

                        Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, kas ir drāzti vai lobīti, biezāki par 6 mm un ir ēvelēti, slīpēti vai saaudzēti

                        Ēvelēšana, slīpēšana vai saaudzēšana

                        ex 4408

                        Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un tamlīdzīgiem laminētas koksnes materiāliem, kas nav biezākas par 6 mm, savienotas, un citi garumā sazāģēti, lobīti vai mizoti kokmateriāli, kas nav biezāki par 6 mm un ir ēvelēti, slīpēti vai saaudzēti

                        Savienošana, ēvelēšana, slīpēšana vai saaudzēšna

                        ex 4410 līdz ex 4413

                        Noapaļoti un fasonēti izstrādājumi, tajā skaitā grīdlīstes un citi fasonēti dēļi

                        Noapaļošana un fasonēšana

                        ex 4415

                        Koka lādes, kastes, redeļkastes, spoles un tamlīdzīga tara;

                        Ražošana no dēļiem, kas sazāģēti pēc izmēra

                        ex 4418

                        - Namdaru un būvgaldnieku darinājumi no koka

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot šūnainos koka paneļus, jumstiņus (šķindeļus) un jumta dēlīšus

                        - Noapaļoti un fasonēti izstrādājumi

                        Noapaļošana un fasonēšana

                        ex 4421

                        Sērkociņu skaliņi; koka naglas vai tapas apaviem

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas kokmateriāliem, izņemot 4409. pozīcijā minētos apstrādātos kokmateriālus

                        45. nodaļa

                        Korķis un korķa izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        46. nodaļa

                        izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pīšanas materiāliem; pīti trauki un pinumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        47. nodaļa

                        Papīra masa no koksnes vai cita celulozes šķiedrmateriāla; pārstrādāts (atkritumu un makulatūras) papīrs vai kartons

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        48. nodaļa

                        Papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        49. nodaļa

                        Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 50. nodaļa

                        Zīds; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        ex 5003

                        Zīda atgājas (ieskaitot tīšanai nederīgus kokonus, pavedienu atlikas un irdinātas šķiedras), kārstas vai ķemmētas

                        Zīda atgāju kāršana vai ķemmēšana.

                        5004 līdz ex 5006

                        zīda dzija un dzija no zīda atlikām:

                        Dabīgo šķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai šķeterēšana(
                           30
                        )

                        5007

                        Audumi no zīda vai zīda atlikām

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija vai šķeterēšana, ko vienmēr papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana;

                        vai

                        dzijas krāsošana, ko papildina aušana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           31
                        )

                        ex 51. nodaļa

                        Vilna, smalkie vai rupjie dzīvnieku mati; zirgu astru dzija un austs audums; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        5106 līdz 5110

                        Dzija no vilnas, no smalkas vai rupjas dzīvnieku spalvas vai zirgu astriem

                        Dabīgo šķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana(
                           32
                        )

                        5111 līdz 5113

                        Audumi no vilnas, no smalkas vai rupjas dzīvnieku spalvas, vai zirgu astriem:

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana;

                        vai

                        dzijas krāsošana, ko papildina aušana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           33
                        )

                        ex 52. nodaļa

                        kokvilna; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        5204 līdz 5207

                        Kokvilnas dzija un diegi

                        Dabīgo šķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana(
                           34
                        )

                        5208 līdz 5212

                        Kokvilnas audumi:

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        dzijas krāsošana, ko papildina aušana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           35
                        )

                        ex 53. nodaļa

                        Citādas augu tekstilšķiedras; papīra pavedieni un audumi no papīra pavedieniem; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        5306 līdz 5308

                        Dzija no pārējām augu tekstilšķiedrām; papīra pavedieni

                        Dabīgo šķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana(
                           36
                        )

                        5309 līdz 5311

                        Audumi no citām augu tekstilšķiedrām; audumi no papīra dzijas:

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        dzijas krāsošana, ko papildina aušana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           37
                        )

                        5401 līdz 5406

                        No sintētiskā pavediena iegūta dzija, monopavediens un diegi

                        Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana VAI dabīgo šķiedru vērpšana(
                           38
                        )

                        5407 un 5408

                        Audumi no sintētiskās šķiedras pavedieniem:

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        Šķeterēšana vai teksturēšana, ko papildina aušana, ar noteikumu, ka izmantoto nešķeterēto/neteksturēto dziju vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           39
                        )

                        5501 līdz 5507

                        Ķīmiskās štāpeļšķiedras

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija.

                        5508 līdz 5511

                        Ķīmiskās štāpeļšķiedras dzija un diegi šūšanai

                        Dabīgo šķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana(
                           40
                        )

                        5512 līdz 5516

                        Audumi no sintētiskām štāpeļšķiedrām:

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        dzijas krāsošana, ko papildina aušana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           41
                        )

                        ex 56. nodaļa

                        Vate, filcs, tūba un neausta drāna; speciāla dzija; auklas, tauvas, virves un troses un izstrādājumi no tiem; izņemot:

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru vērpšana;

                        vai

                        Flokdrukas izmantošana, ko papildina krāsošana vai apdrukāšana(
                           42
                        )

                        5602

                        Tūba un filcs, impregnēts vai neimpregnēts, ar pārklājumu vai bez tā, laminēts vai nelaminēts:

                        -
                              adatota tūba un filcs

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina auduma veidošana;

                        Tomēr var izmantot:

                        –5402. pozīcijā klasificēto polipropilēna pavedienu,

                        –pozīcijas 5503 vai 5506 polipropilēna šķiedras vai

                        –5501. pozīcijā klasificētās polipropilēna pavedienu grīstes,

                        kurām viena pavediena vai šķiedras lineārais blīvums ir mazāks par 9 deciteksiem,

                        var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas,

                        vai

                        Tikai auduma veidošana no filca, kas gatavots no dabīgajām šķiedrām(
                           43
                        )

                        -
                              Citi

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina auduma veidošana;

                        vai

                        Tikai auduma veidošana no cita filca, kas gatavots no dabīgajām šķiedrām(
                           44
                        )

                        5603

                        Neaustie materiāli, arī impregnēti, arī ar pārklājumu, arī laminēti

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija vai dabisko šķiedru izmantošana, ko papildina process bez aušanas, ieskaitot adatošanu.

                        5604

                        Gumijas pavediens un aukla ar tekstila segumu; tekstilpavedieni, lentes un tamlīdzīgi pozīcijas 5404 vai 5405 izstrādājumi, impregnēti, apvalkoti, ar pārklājumu vai caurslāņoti ar gumiju vai plastmasām:

                        -
                              Gumijas pavediens un aukla ar tekstila segumu;

                        Ražošana no gumijas pavedieniem vai korda bez tekstilmateriālu pārklājuma

                        -
                              Citi

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru vērpšana(
                           45
                        )

                        5605

                        Metalizēti pavedieni, dekoratīvi vai nedekoratīvi, derīgi kā tekstilpavedieni, lentes vai tamlīdzīgi izstrādājumi, kas iekļauti 5404. vai 5405. pozīcijā, kombinēti ar metāla pavedienu, lentes vai pūdera veidā vai pārklāti ar metālu

                        Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru un/vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana(
                           46
                        )

                        5606

                        Pozamenta pavedieni, lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijā 5404 vai 5405, dekoratīvie pavedieni (izņemot pozīcijā 5605 minētos un dekoratīvos pavedienus no astriem); šenilpavedieni (arī šenilpavedieni no pūkām); cilpainie pavedieni

                        Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru un/vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana

                        vai

                        Vērpšana, ko papildina flokdruka,

                        vai

                        Flokdrukas izmantošana, ko papildina krāsošana(
                           47
                        )

                        57. nodaļa

                        Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        Ražošana no kokosšķiedru, sizala vai džutas šķiedru dzijas

                        vai

                        Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka

                        vai

                        Stepēšana, ko papildina krāsošana vai apdruka

                        Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina ar aušanu nesaistīti paņēmieni, tostarp adatošana
                           48

                        Tomēr var izmantot:

                        –5402. pozīcijā klasificēto polipropilēna pavedienu,

                        –pozīcijas 5503 vai 5506 polipropilēna šķiedras vai

                        –5501. pozīcijā klasificētās polipropilēna pavedienu grīstes,

                        kurām viena pavediena vai šķiedras lineārais blīvums ir mazāks par 9 deciteksiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        Džutas audumu var izmantot par pamatni

                        ex 58. nodaļa

                        Speciāli audumi; audumi ar šūtām plūksnām; mežģīnes; gobelēni; apdares materiāli; izšuvumi; izņemot:

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        Aušana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana.

                        vai

                        Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka

                        vai

                        dzijas krāsošana, ko papildina aušana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           49
                        )

                        5805

                        Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un izšūti gobelēni (piemēram, petit point, krustdūrienu tehnikā), apdarināti vai neapdarināti

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        5810

                        Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu izšuvumu veidā

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        5901

                        Tekstilaudumi, sveķoti vai cietināti, lietojami grāmatu vāku izgatavošanai vai tamlīdzīgiem mērķiem; pausaudums; sagatavots audekls gleznošanai; stīvdrēbe un tamlīdzīgi stīvināti tekstilaudumi, ko parasti lieto cepuru pamatnēm

                        Aušana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana

                        vai

                        Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdrukāšana

                        5902

                        Riepu korda audumi no augstas stiprības neilona vai citu poliamīdu, poliesteru vai viskozes mākslīgā zīda dzijas

                        -
                              ar tekstilmateriālu saturu pēc svara ne vairāk kā 90 %

                        Aušana.

                        -
                              Citi

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina aušana

                        5903

                        Tekstilmateriāli, izņemot 5902. pozīcijā iekļautos, impregnēti, piesūcināti, pārklāti vai laminēti ar plastmasām

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pagaidu apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        5904

                        Linolejs, pēc formas piegriezts vai nepiegriezts; grīdas seguma materiāli ar auduma pamatni, kas pēc formas ir piegriezti vai nepiegriezti

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana(
                           50
                        );

                        5905

                        Tapetes no tekstilmateriāliem

                        -
                              impregnētas, ar gumiju, plastmasu vai citiem materiāliem pārklātas vai laminētas:

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        -
                              Citi

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

                        vai

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrādāšana pret saraušanos, gala apdare, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un mezglošana), kur izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma EXW cenas(
                           51
                        ):

                        5906

                        Gumijoti tekstilmateriāli, izņemot 5902. pozīcijā iekļautos:

                        -
                              Trikotāžas audumi

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko vienmēr papildina adīšana

                        vai

                        Adīšana, ko papildina krāsošana vai pārklāšana

                        vai

                        dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana(
                           52
                        ) -

                        -
                              citas drānas no sintētisko pavedienu dzijas, kuru tekstilmateriālu saturs pārsniedz 90 % no svara

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina aušana

                        -
                              Citi

                        aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana;

                        vai

                        Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina aušana

                        5907

                        Tekstildrānas, kas citādi impregnētas, pārklātas vai uzklātas apgleznoti audekli teātru dekorācijām, darbnīcu fona dekorācijām un tamlīdzīgi

                        Aušana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana

                        vai

                        Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka

                        vai

                        Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pagaidu apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        5908

                        Tekstildaktis, austas, pītas vai adītas lampām, petrolejas lampām, šķiltavām, svecēm vai tamlīdzīgiem izstrādājumiem; gāzes lukturu kvēltīkliņi un cauruļveida trikotāža gāzes degļiem, impregnēti vai neimpregnēti:

                        -
                              gāzes lukturu kvēltīkliņi, impregnēti:

                        Ražošana no cauruļveida trikotāžas gāzes degļiem

                        -
                              Citi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        5909 līdz 5911

                        rūpniecībā izmantojami tekstilizstrādājumi

                        -
                              pulēšanas diski vai gredzeni, izņemot 5911. pozīcijā minēto filcu

                        Aušana.

                        -
                              audumi, ko parasti izmanto papīra ražošanā vai citiem tehniskiem nolūkiem, savelti vai nesavelti, impregnēti vai neimpregnēti, pārklāti vai nepārklāti, cauruļveida vai vienā gabalā ar vienkārtas vai daudzkārtu šķēru un/vai audu pavedieniem, vai arī gludi austie audumi ar daudzkārtu šķēru un/vai audu pavedieniem, kas minēti 5911. pozīcijā

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija vai dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana, ko vienmēr papildina aušana

                        vai

                        Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

                        Drīkst izmantot tikai šādas šķiedras:

                        - - kokosšķiedras dziju,

                        - - politetrafluoretilēna dziju
                           53
                        ,

                        - - kārtotu poliamīda dziju, kas ir pārklāta impregnējot vai pārklāta ar poliamīda sveķiem,

                        - - aromātisko poliamīdu sintētiskās tekstila šķiedras dziju, kas iegūta no m-fenilīndiamīna un izoftāliskās skābes polikondensācijas,

                        - - politertrafluoretilēna monošķiedras
                           54
                        ,

                        - - poli-p-fenilāna tereftalamīda sintētisko tekstilšķiedru dzija,

                        - - stikla šķiedru pavedienus, kas pārklāti ar fenola sveķiem un cauršūti ar akrila

                        diegiem
                           55
                        ,

                        - - kopoliestera monopavedienus, kas iegūti no poliestera un tereftalskābes sveķiem un no 1,4-cikloheksāndietanola un izoftalskābes

                        -
                              Citi

                        Sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija VAI dabisko vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana, ko papildina aušana(
                           56
                        )

                        vai

                        Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

                        60. nodaļa

                        Trikotāžas audumi

                        Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko vienmēr papildina adīšana

                        vai

                        Adīšana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana

                        vai

                        Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka

                        vai

                        dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana.

                        vai

                        Šķeterēšana vai teksturēšana, ko papildina adīšana, ja izmantoto nešķeterēto/neteksturēto pavedienu vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

                        61. nodaļa

                        Adīti vai tamborēti apģērbi un apģērba piederumi:

                        -
                              šūti vai citādi savienoti no diviem vai vairākiem adītiem vai tamborētiem auduma gabaliem, kas ir piegriezti vai uzreiz izgatavoti pēc formas:

                        Adīšana un sašūšana (tostarp piegriešana)(
                           57
                        ) (
                           58
                        )

                        -
                              Citi

                        Dabisko un/vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina adīšana (pēc formas adīti produkti)

                        vai

                        Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana (izadīti noteiktā formā)(
                           59
                        )

                        ex 62. nodaļa

                        Apģērba gabali un apģērba piederumi, kas nav adīti vai tamborēti, izņemot:

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Apdarināšana pirms apdrukāšanas kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apstrādes darbībām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termoapstrādi, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret raušanos, gala apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, labošanu un atmezglošanu) ar noteikumu, ka izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           60
                        ) (
                           61
                        )

                        ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 un ex 6211

                        Sieviešu, meiteņu un mazu bērnu apģērba gabali un zīdaiņu apģērba piederumi ar izšuvumiem

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           62
                        )

                        ex 6210 un ex 6216

                        ugunsizturīgs aprīkojums no auduma ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu:

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Apvalkošana, ja izmantotās neapvalkotās drānas vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)(
                           63
                        )

                        ex 6212

                        Krūšturi, zeķturi, grācijas, bikšturi, zeķu prievītes un līdzīgi izstrādājumi un to daļas no auduma vai trikotāžas:

                        - šūti vai citādi savienoti no diviem vai vairākiem adītiem vai tamborētiem auduma gabaliem, kas ir piegriezti vai uzreiz izgatavoti pēc formas:

                        Adīšana un sašūšana (tostarp piegriešana)(
                           64
                        ) (
                           65
                        )

                        - citi

                        Dabisko un/vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina adīšana (pēc formas adīti produkti)

                        vai

                        Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana (izadīti noteiktā formā)(
                           66
                        )

                        6213 un 6214

                        Kabatas lakatiņi, šalles, lakati, kašnē, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi:

                        -
                              ar izšuvumiem

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           67
                        )

                        vai

                        Apdarināšana pirms apdrukāšanas kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apstrādes darbībām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termoapstrādi, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret raušanos, gala apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, labošanu un atmezglošanu) ar noteikumu, ka izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           68
                        ) (
                           69
                        )

                        -
                              Citi

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Apdarināšana pēc apdrukāšanas kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apstrādes darbībām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termoapstrādi, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret raušanos, gala apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, labošanu un atmezglošanu) ar noteikumu, ka izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           70
                        ) (
                           71
                        )

                        6217

                        Citādi gatavie apģērba piederumi; apģērba gabalu vai apģērba piederumu daļas, izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 6212

                        -
                              ar izšuvumiem

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           72
                        )

                        -
                              ugunsizturīgs aprīkojums no auduma ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu:

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana);

                        vai

                        Apvalkošana, ja izmantotās neapvalkotās drānas vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)(
                           73
                        )

                        -
                              piegrieztas starpoderes apkaklēm un aprocēm:

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju, ja visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

                        -
                              Citi

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana)(
                           74
                        );

                        ex 63. nodaļa

                        Citādi gatavie tekstilizstrādājumi; komplekti; valkātas drēbes un lietoti tekstilizstrādājumi; lupatas; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        6301 līdz 6304

                        Segas, ceļotāju pledi, gultasveļa u.c.; aizkari u.c.; citādi izstrādājumi mājas aprīkojumam:

                        -
                              no filca un tūbas, neaustām drānām

                        Sintētisko šķiedru ekstrūzija vai dabīgo šķiedru izmantošana, ko visos gadījumos papildina ar aušanu nesaistīts process, ieskaitot adatošanu un izstrādājuma izgatavošanu (ieskaitot piegriešanu)(
                           75
                        )

                        -
                              cita atbilde:

                        --
                              ar izšuvumiem

                        Aušana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu) (jāpievieno atsauce uz pielaidi)
                           76

                        vai

                        Ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas(
                           77
                        )

                        --
                              Citi

                        Aušana vai adīšana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana).

                        6305

                        Maisi un kules, ko izmanto preču iepakošanai

                        Sintētisko šķiedru ekstrūzija vai dabīgo un/vai sintētisko šķiedru vērpšana, ko papildina aušana vai adīšana un gatavā izstrādājuma izgatavošana (ieskaitot piegriešanu)(
                           78
                        )

                        6306

                        Nojumes, markīzes un sauljumi; teltis; buras laivām, jahtām vai sauszemes burāšanas līdzekļiem; tūrisma piederumi:

                        -
                              no neaustiem materiāliem

                        Ķīmisko šķiedru vai dabisko šķiedru ekstrūzija, ko vienmēr papildina process bez aušanas, ieskaitot adatošanu

                        -
                              Citi

                        Aušana kopā ar apstrādi (tostarp piegriešana)(
                           79
                        ) (
                           80
                        );

                        vai

                        Apvalkošana, ja izmantotās neapvalkotās drānas vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

                        6307

                        Pārējie gatavie izstrādājumi, ieskaitot apģērba piegrieztnes:

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        6308

                        Komplekti, kas sastāv no auduma vai dzijas gabaliem, ar piederumiem vai bez tiem, pārklāju, gobelēnu, izšūtu galdautu vai salvešu vai tamlīdzīgu tekstilizstrādājumu izgatavošanai, iepakoti mazumtirdzniecībai

                        Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā, Tomēr drīkst iekļaut arī nenoteiktas izcelsmes ražojumus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas

                        ex 64. nodaļa

                        Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi; šādu izstrādājumu daļas; izņemot:

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas izejvielām, izņemot 6406. pozīcijā minētās virsas daļas, kas piestiprinātas saistzolēm vai citām zoļu sastāvdaļām

                        6406

                        Apavu daļas (tostarp virsas, piestiprinātas vai nepiestiprinātas zolēm, kas nav ārējās zoles); izņemamas starpzoles, papēžu spilventiņi un tamlīdzīgi izstrādājumi; getras, stulpiņi un tamlīdzīgi izstrādājumi, kā arī to daļas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        65. nodaļa

                        Galvassegas un to daļas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        66. nodaļa

                        Lietussargi, saulessargi, spieķi, spieķsēdekļi, pātagas, pletnes un to daļas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        67. nodaļa

                        Apstrādātas spalvas un dūnas un izstrādājumi no spalvām un dūnām, mākslīgas puķes; mākslīgie ziedi; izstrādājumi no cilvēku matiem

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        ex 68. nodaļa

                        Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 6803

                        Izstrādājumi no dabiskā slānekļa vai aglomerātā slānekļa

                        Ražošana no apstrādāta dabiskā slānekļa

                        ex 6812

                        Izstrādājumi no azbesta; izstrādājumi no maisījumiem uz azbesta vai azbesta un magnija karbonāta bāzes

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        ex 6814

                        Izstrādājumi no vizlas, ieskaitot aglomerētu vai reģenerētu vizlu uz papīra, kartona vai cita materiāla pamata

                        Ražošana no apstrādātas vizlas (ieskaitot aglomerētu vai reģenerētu vizlu)

                        69. nodaļa

                        Keramikas izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 70. nodaļa

                        Stikls un stikla izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        7006

                        Stikls, kas klasificēts pozīcijās 7003, 7004 vai 7005, izliekts, slīpētām malām, gravēts, urbts:

                        - stikla plāksne, pārklāta ar plānu dielektrisku pārklājumu, pusvadītāju kategorijā saskaņā ar SEMII standartiem
                           81

                        Ražošana no nepārklāta stikla plāksnes, kas iekļauta pozīcijā 7006

                        - Citi

                        Ražošana no pozīcijas 7001 materiāliem

                        7010

                        Baloni, pudeles, flakoni, krūkas, krūzes, stikla pudelītes zālēm, ampulas un citi stikla trauki preču transportēšanai vai iepakošanai; stikla burkas konservēšanai; stikla aizbāžņi, vāki un citi aizvākošanas izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        stikla izstrādājumu griešana, ar nosacījumu, ka izmantoto negriezto stikla izstrādājumu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas

                        7013

                        Stikla galda un virtuves trauki, tualetes un kancelejas piederumi, izstrādājumi mājas iekārtojumam un tamlīdzīgi izstrādājumi (izņemot izstrādājumus, kas iekļauti pozīcijā 7010 vai 7018):

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        stikla izstrādājumu griešana, ar nosacījumu, ka izmantoto negriezto stikla izstrādājumu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas

                        vai

                        ar rokām veidotu stikla trauku apgleznošana (izņemot apgleznošanu ar zīdspiedes paņēmienu), ja ar rokām veidotu stikla trauku kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas

                        ex 71. nodaļa

                        Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        7106, 7108 un 7110

                        Dārgmetāli:

                        - neapstrādāti

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot 7106., 7108. un 7110. pozīcijā minētos materiālus

                        vai

                        Elektrolītiska, termiska vai ķīmiska 7106., 7108. vai 7110. pozīcijā minēto dārgmetālu atdalīšana

                        vai

                        Pozīcijā 7106, 7108 vai 7110 minēto dārgmetālu savienošana un/vai sakausēšana savā starpā vai ar bāzes metāliem

                        - daļēji apstrādāti vai pulverveidā

                        Ražošana no neapstrādātiem dārgmetāliem

                        ex 7107, ex 7109 un ex 7111

                        metāli, plaķēti ar dārgmetāliem, daļēji apstrādāti:

                        Ražošana no neapstrādātiem metāliem, kas plaķēti ar dārgmetālu

                        7115

                        Pārējie izstrādājumi no dārgmetāla vai metāla, kas plakēts ar dārgmetālu

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        7117

                        Bižutērija

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        Ražošana no parasto metālu detaļām, kas nav plaķētas vai pārklātas ar dārgmetāliem, ja visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

                        ex 72. nodaļa

                        Dzelzs un tērauds; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        7207

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

                        Ražošana no materiāliem, kas klasificēti 7201., 7202., 7203., 7204., 7205. vai 7206. pozīcijā

                        7208 līdz 7216

                        Plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, stieņi un loksnes, leņķdzelži, profili un sekcijas

                        Ražošana no pozīcijā 7206 vai 7207 klasificētiem lietņiem, citām pirmformām vai pusfabrikātiem

                        7217

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda stieples

                        Ražošana no pozīcijā 7207 klasificētiem pusfabrikātiem

                        721891 un 721899

                        Pusfabrikāti

                        Ražošana no materiāliem, kas klasificēti pozīcijā 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 vai apakšpozīcijā 7218 10

                        7219 līdz 7222

                        Plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, stieņi un loksnes, leņķdzelži, profili un sekcijas

                        Ražošana no pozīcijā 7218 klasificētiem lietņiem, citām pirmformām vai pusfabrikātiem

                        7223

                        Nerūsējošā tērauda stieples

                        Ražošana no pozīcijā 7218 klasificētiem pusfabrikātu materiāliem

                        7224 90

                        Pusfabrikāti

                        Ražošana no materiāliem, kas minēti pozīcijā 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 vai apakšpozīcijā 7224 10

                        7225 līdz 7228

                        Plakanie velmējumi, stieņi un loksnes, neregulāri satīti ruļļos; Cita veida leģētā tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili leģētā un neleģētā tērauda dobi stieņi urbšanai

                        Ražošana no pozīcijā 7206, 7207, 7218 vai 7224 klasificētiem lietņiem, citām pirmformām vai pusfabrikātiem

                        7229

                        Citu leģēto tēraudu stieples

                        Ražošana no pozīcijā 7224 klasificētiem pusfabrikātu materiāliem

                        ex 73. nodaļa

                        Dzelzs vai tērauda izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        ex 7301

                        rievkonstrukcijas

                        Ražošana no pozīcijas 7207 materiāliem

                        7302

                        Dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem vai tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpalikņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai

                        Ražošana no pozīcijā 7206 klasificētiem materiāliem

                        7304, 7305 un 7306

                        Dzelzs vai tērauda (bet ne čuguna) lielu un mazu izmēru caurules un dobie profili

                        Ražošana no materiāliem, kas klasificēti pozīcijā 7206, 7207, 7208, 7209, 7210, 7211, 7212, 7218, 7219, 7220 vai 7224

                        ex 7307

                        savienotājelementi caurulēm no nerūsējošā tērauda:

                        Sagatavju apvirpošana, urbšana, izrīvēšana, griešana, un atgratēšana, ar noteikumu, ka izmantoto sagatavju vērtība nepārsniedz 35 % no izstrādājuma ražotāja vērtības

                        7308

                        Metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tilti un to sekcijas, slūžu vārti, torņi, režģu konstrukcijas, jumti, jumta konstrukcijas, durvis un logi un to rāmji, durvju sliekšņi slēģi, balustrādes, balsti un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr nedrīkst izmantot 7301. pozīcijā minētos metinātos leņķus, fasonprofilus un speciālos profilus

                        ex 7315

                        pretslīdes ķēdes

                        Ražošana, kurā visu to izmantoto materiālu vērtība, kas klasificēti pozīcijā 7315, nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas.

                        ex 74. nodaļa

                        Varš un tā izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        7403

                        Rafinēts varš un vara sakausējumi, neapstrādāti

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        75. nodaļa

                        Niķelis un tā izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        ex 76. nodaļa

                        Alumīnijs un tā izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        7601

                        Neapstrādāts alumīnijs

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        7607

                        Alumīnija folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,2 mm:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju un pozīciju 7606, klasificētiem materiāliem

                        77. nodaļa

                        (Rezervēta iespējamiem harmonizētās sistēmas papildinājumiem)

                        ex 78. nodaļa

                        Svins un tā izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        7801

                        Neapstrādāts svins:

                        - rafinēts svins

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        - citi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr nav pieļaujama pozīcijas 7802 atgriezumu un lūžņu izmantošana

                        79. nodaļa

                        Cinks un tā izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        80. nodaļa

                        Alva un tās izstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        81. nodaļa

                        Pārējie parastie metāli; metālkeramika; toizstrādājumi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        ex 82. nodaļa

                        Parasto metālu instrumenti, darbarīki, naži, karotes un dakšiņas; to daļas no parastajiem metāliem; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8206

                        Divās vai vairākās pozīcijās no 8202 līdz 8205 iekļautu darbarīku komplekti, iepakoti pārdošanai mazumtirdzniecībā

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot materiālus pozīcijās 8202 līdz 8205. Tomēr ir pieļaujama pozīcijā 8202 līdz 8205 minēto darbarīku pievienošana komplektam, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas

                        8211

                        Naži ar zāģveida vai citādiem griezējasmeņiem (arī koku potējamie naži), izņemot nažus, kas minēti pozīcijā 8208, un to asmeņi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot asmeņus un rokturus no parastajiem metāliem

                        8214

                        Citādi griezējizstrādājumi (piemēram, matu griešanas mašīnas, lieli miesnieku naži vai virtuves naži gaļas griešanai, kapājamie naži, papīrnaži); manikīra un pedikīra komplekti un instrumenti (tai skaitā, nagu vīles)

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot parasto metālu rokturus

                        8215

                        Karotes, dakšiņas, pavārnīcas, putu karotes, toršu lāpstiņas, zivju naži, sviesta naži, cukura standziņas un tamlīdzīgi virtuves un galda piederumi:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot parasto metālu rokturus

                        ex 83. nodaļa

                        Dažādi parasto metālu izstrādājumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 8302

                        Citādas pierīces, stiprinājumi un tamlīdzīgas detaļas izmantošanai ēkās un automātiskie durvju aizvērēji

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot citus 8302. pozīcijā minētos materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no izstrādājuma ražotājas cenas

                        ex 8306

                        parastā metāla statuetes un citi dekoratīvi izstrādājumi;

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot citus pozīcijā 8306 klasificētos materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas

                        ex 84. nodaļa

                        Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8401

                        Kodolreaktori; neapstaroti degvielas elementi (kasetes) kodolreaktoriem; iekārtas un aparāti izotopu separācijai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8407

                        Dzirksteļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpusējiem vai rotējošiem virzuļiem

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8408

                        Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzuļdzinēji (dīzeļi vai pusdīzeļi)

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8427

                        Autokrāvēji ar dakšu; citi kravas transportētāji ar celšanas vai takelāžas ierīcēm

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8482

                        Lodīšu vai rullīšu gultņi

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 85. nodaļa

                        Elektriskās mašīnas un iekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi; izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8501, 8502

                        Elektromotori un elektroģeneratori; Elektriskās ģeneratoriekārtas un rotācijas pārveidotāji

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8503

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8513

                        Pārnēsājamas elektriskās lampas, kas darbojas ar autonomu enerģijas avotu (sausajām baterijām, akumulatoriem, magneto), izņemot pozīcijā 8512 minētās apgaismes ierīces

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8519

                        Skaņu ierakstīšanas vai atskaņošanas aparāti

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8522, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8521

                        Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra, ar video atskaņošanas ierīci vai bez tās

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8522, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8523

                        Gatavi neierakstīti datu nesēji skaņas vai tamlīdzīgu parādību ierakstīšanai, kas nav 37. nodaļā minētie izstrādājumi

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8525

                        Radiofonijas vai televīzijas raidaparatūra, kas ietver vai neietver uztveršanas, skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru; televīzijas kameras, digitālās fotokameras un videokameras

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8526

                        Radiolokācijas, radionavigācijas aparatūra un tālvadības radioaparatūra

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8527

                        Radiofonijas, radiotelefona vai radiotelegrāfa sakaru uztvērējaparatūra, kas atrodas vai neatrodas vienā korpusā ar skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru vai pulksteni

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8528

                        monitori un projektori, izņemot televizorus; televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas, vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8535 līdz 8537

                        Elektroaparāti elektrisko ķēžu atslēgšanai vai aizsardzībai, vai pieslēgšanai pie elektriskajām ķēdēm vai ieslēgšanai tajās optisko šķiedru, optisko šķiedru kūļu vai kabeļu savienotāji elektriskai kontrolei vai elektrības sadalei paredzētas pultis, paneļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8538, klasificētiem materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8540 11 un 8540 12

                        elektronstaru lampas televīzijas pārraidei, ieskaitot videomonitoru katodstaru lampas

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8542 31 līdz 8542 33 un 8542 39

                        monolītas integrālās shēmas

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        vai

                        Difūzija, kurā integrālās shēmas tiek veidotas uz pusvadītaju substrāta, selektīvi ievadot piemērotu dopantu, samontētas vai nesamontētas un/vai testētas vai netestētas valstī, kas nav Puse

                        8544

                        Izolēti vadi (ieskaitot emaljētus vai anodētus), kabeļi (ieskaitot koaksiālos kabeļus) un citi izolēti elektrības vadītāji ar vai bez savienotājiem; Optisko šķiedru kabeļi, kas izgatavoti no atsevišķi apvilktām šķiedrām, neatkarīgi no tā, vai tie samontēti ar elektrības vadītājiem vai aprīkoti ar savienojumiem

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8545

                        Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, ogle baterijām un citādi elektrotehnikā lietojamie izstrādājumi no grafīta vai citiem oglekļa veidiem, ar metālu vai bez tā, kas paredzēti izmantošanai elektrotehnikā

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8546

                        Elektroizolatori no jebkura materiāla

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8547

                        Vienīgi no izolācijas materiāla izgatavoti elektrisko mašīnu, ierīču un iekārtu izolācijas piederumi, neskaitot montāžai paredzētās metāla daļas (piemēram, vītņotas ligzdas), izņemot izolatorus, kas iekļauti pozīcijā 8546; ar izolācijas materiālu apvilkta parastā metāla elektroizolācijas caurules un to savienotājelementi

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8548

                        Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko akumulatoru atkritumi un lūžņi nolietoti pirmelementi, nolietotas pirmbaterijas un nolietoti elektriskie akumulatori; elektroiekārtu daļas un piederumi, kas citur šajā nodaļā nav minēti

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        86. nodaļa

                        Dzelzceļa vai tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs un to daļas; Dzelzceļa vai tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas visu veidu mehāniskās (tostarp elektromehāniskās) signalizācijas iekārtas

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 87. nodaļa

                        Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, un to daļas un piederumi; izņemot:

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        8711

                        Motocikli (ieskaitot mopēdus) un velosipēdi, kas aprīkoti ar papildmotoru ar blakusvāģi vai bez tā; blakusvāģi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 88. nodaļa

                        Gaisa kuģi, kosmiskie aparāti un to daļas, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 8804

                        Rotējošie izpletņi

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, tostarp citiem 8804. pozīcijas materiāliem

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        89. nodaļa

                        Kuģi, laivas un citi peldlīdzekļi

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 90. nodaļa

                        Optiskās ierīces un aparāti, fotoaparāti un kinoaparāti un ierīces, mēraparāti un kontroles aparāti un ierīces, precīzijas ierīces, medicīniskie un ķirurģiskie aparāti un ierīces; to daļas un piederumi, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        9002

                        Lēcas, prizmas, spoguļi un citi optiskie elementi no jebkura materiāla, samontēti, kuri ir instrumentu vai ierīču daļas vai piederumi, izņemot līdzīgus elementus no optiski neapstrādāta stikla:

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        9033

                        90. nodaļā minēto mašīnu, ierīču, instrumentu vai aparatūras detaļas un piederumi, kas citur šajā nodaļā nav minēti vai ietverti

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        91. nodaļa

                        pulksteņi un rokaspulksteņi un to daļas

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        92. nodaļa

                        Mūzikas instrumenti; to daļas un piederumi

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        93. nodaļa

                        Ieroči un munīcija; to detaļas un piederumi

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        94. nodaļa

                        Mēbeles; gultas piederumi, matrači, matraču pamati, dīvānu spilveni un līdzīgi polsterēti mēbeļu piederumi; lampas un apgaismošanas ierīces, kas citur nav minētas un iekļautas; izgaismotas izkārtnes, tablo un līdzīgi izstrādājumi saliekamās būvkonstrukcijas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 95. nodaļa

                        Rotaļlietas, spēles un sporta piederumi; to daļas un piederumi, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        ex 9506

                        golfa nūjas un to daļas:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr golfa nūju galvu izgatavošanai var izmantot pēc aptuvenas formas izveidotus klučus

                        ex 96. nodaļa

                        Dažādi izstrādājumi, izņemot:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

                        vai

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        9601 un 9602

                        Apstrādāts ziloņkauls, kauls, bruņurupuča bruņas, ragi, briežu ragi, koraļļi, perlamutrs un citādi dzīvnieku izcelsmes materiāli griešanai un izstrādājumi no šiem materiāliem (ieskaitot veidnēs darinātus izstrādājumus).

                        Apstrādāti augu vai minerālu izcelsmes materiāli griešanai un izstrādājumi no tādiem materiāliem veidnētie vai grieztie izstrādājumi no vaska, stearīna, dabiskajiem sveķiem vai dabiskā kaučuka, veidošanas pastām un citādi veidnētie vai grieztie izstrādājumi, kas citur nav minēti un iekļauti; apstrādāts nesacietējis želatīns (izņemot želatīnu, kas minēts pozīcijā 3503) un izstrādājumi no nesacietējuša želatīna

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        9603

                        Slotas, sukas (tostarp sukas, kas ir mehānismu, ierīču vai transportlīdzekļu daļas), ar roku darbināmi mehāniskie bezmotora grīdas tīrītāji, beržamās sukas, spalvu slotas un putekļu slotiņas; Zari un saišķi, kas sagatavoti slotu vai suku izgatavošanai krāsotāju spilventiņi un veltnīši; gumijas skrāpji (izņemot rullīšu veida skrāpjus)

                        ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        9605

                        Ceļojuma komplekti, ko izmanto personiskajai higiēnai, šūšanai, drēbju vai apavu tīrīšanai

                        Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā, Tomēr drīkst iekļaut arī nenoteiktas izcelsmes ražojumus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas

                        9606

                        Pogas, spiedpogas, aizdares līdzekļi un spraudpogas, pogu veidnes un pārējās šo izstrādājumu daļas; pogu sagataves

                        Ražošana, kurā:

                        - no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem,

                        - kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

                        9608

                        Lodīšu pildspalvas; rakstāmie un marķieri ar filca vai cita poraina materiāla smaili; pildspalvas un tamlīdzīgi rakstāmpiederumi; kopēšanas spalvas; pildzīmuļi ar spiežot vai skrūvējot izbīdāmu serdi; spalvaskāti, zīmuļturi un tamlīdzīgas preces; to detaļas (arī uzgaļi un piespraudes), izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 9609:

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijā klasificētas rakstāmspalvas vai to smailos galus

                        9612

                        Rakstāmmašīnu lentes vai tamlīdzīgas lentes, piesūcinātas ar tinti vai citādi apstrādātas nospiedumu iegūšanai, spolēs, kasetēs vai bez tām; zīmogspilveni, ar tinti piesūcināti vai nepiesūcināti, kārbiņās vai bez tām

                        Ražošana, kurā:

                        - no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem,

                        - kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

                        9613 20

                        Ar gāzi darbināmas, atkārtoti uzpildāmas kabatas šķiltavas

                        Ražošana, kurā izmantoto pozīcijas 9613 materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        9614

                        Pīpes (ieskaitot pīpes galviņas), cigāru vai cigarešu iemuši, to daļas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem.

                        97. nodaļa

                        Mākslas darbi, kolekciju priekšmeti un senlietas

                        Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

               II PAPILDINĀJUMS.

               Atkāpes pieteikuma veidlapa

               1.Gatavā izstrādājuma komercapraksts

               1.1. Muitas klasifikācija (HS kods)

               2.Nenoteiktas izcelsmes materiālu komercapraksts

               2.1. Muitas klasifikācija (HS kods)

               3.Paredzamais ikgadējais eksporta daudzums uz Savienību (izteikts svarā, izstrādājumu skaitā, metros vai citā mērvienībā)

               4.Gatavo izstrādājumu vērtība

               5.Nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība

               6.Nenoteiktas izcelsmes materiālu izcelsme

               7.Pamatojums, kāpēc nav iespējams panākt izcelsmes noteikumu izpildi gatavajam izstrādājumam

               8.Laikposms, uz kādu tiek pieprasīta atkāpe

                        No dd/mm/gggg līdz dd/mm/gggg

               9.Iespējamie pasākumi, lai atkāpe nebūtu vajadzīga

               10.Ziņas par uzņēmumu

                        Attiecīgā uzņēmuma kapitāla struktūra / Veikto vai paredzēto ieguldījumu apmērs / Nodarbināto vai paredzēto darbinieku skaits

               III PAPILDINĀJUMS

               PIETEIKUMS REĢISTRĒTA EKSPORTĒTĀJA STATUSA IEGŪŠANAI
               eksportētāju reģistrācijai AZT saistībā ar Aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību

                        1. Eksportētāja vārds/nosaukums, pilna adrese un valsts, kontaktinformācija, TIN.

                        2. Papildu kontaktinformācija, ja pieejama, ieskaitot tālruņa un faksa numuru, kā arī e-pasta adresi (fakultatīvi).

                        3. Norādīt, vai jūsu galvenā darbības joma ir ražošana vai tirdzniecība.

                        4. Indikatīvs to preču apraksts, kas atbilst preferenciāla režīma piemērošanai, tostarp indikatīvs Harmonizētās sistēmas pozīciju saraksts (vai nodaļu saraksts, ja uz tirgotajām precēm attiecas vairāk nekā divdesmit Harmonizētās sistēmas pozīciju).

                        5. Eksportētāja apņemšanās

                        Apakšā parakstījusies persona ar šo:

                        –deklarē, ka sniegtie dati ir pareizi,

                        –apliecina, ka iepriekšējā reģistrācija nav anulēta; pretējā gadījumā apliecina, ka situācija, kas izraisījusi anulēšanu, ir novērsta;

                        –apņemas sagatavot paziņojumus par izcelsmi tikai par precēm, kas atbilst preferenciāla režīma piemērošanai, un ievērot izcelsmes noteikumus, kas šādām precēm noteikti šajā pielikumā,

                        –apņemas veikt pienācīgu tādas ražošanas un tādu preču piegādes komerciālo grāmatvedības uzskaiti, kuras atbilst preferenciāla režīma nosacījumiem, un glabāt to vismaz trīs gadus no tā kalendārā gada beigām, kurā paziņojums par izcelsmi sagatavots;

                        –apņemas nekavējoties informēt kompetento iestādi par izmaiņām, kas radušās eksportētāja reģistrācijas datos, kopš iegūts reģistrētā eksportētāja numurs,

                        –- apņemas sadarboties ar kompetento iestādi,

                        –apņemas pieņemt visas pārbaudes, kas skar eksportētāja paziņojumu par izcelsmi pareizību, tostarp Eiropas Komisijas vai dalībvalstu iestāžu veiktu uzskaites pārbaudi un telpu apmeklējumu;

                        –apņemas lūgt anulēt savu reģistrāciju sistēmā, ja vairs neatbilst nosacījumiem, kas jāievēro, lai eksportētu preces saskaņā ar šo lēmumu,

                        – apņemas lūgt anulēt savu reģistrāciju sistēmā, ja vairs neplāno eksportēt šādas preces saskaņā ar šo lēmumu.

                        ____________________________________________________

                        Vieta, datums, pilnvarotā parakstītāja paraksts, vārds un amats (1)

                        6. Eksportētāja iepriekšēja un informēta piekrišana, ka tā datus publicē publiski pieejamā tīmekļa vietnē

                        Apakšā parakstījusies persona ar šo ir informēta, ka šajā deklarācijā sniegto informāciju var darīt zināmu sabiedrībai, publicējot to publiski pieejamā tīmekļa vietnē. Apakšā parakstījusies persona piekrīt šīs informācijas publicēšanai publiski pieejamā tīmekļa vietnē. Apakšā parakstījusies persona, nosūtot pieprasījumu par reģistrāciju atbildīgajām kompetentajām iestādēm, var atsaukt piekrišanu šīs informācijas publicēšanai publiski pieejamā tīmekļa vietnē.

                        ____________________________________________________

                        Vieta, datums, pilnvarotā parakstītāja paraksts, vārds un amats (1)

                        7. Aile paredzēta kompetentās iestādes oficiālai lietošanai

                        Pieteikuma iesniedzējs reģistrēts ar šādu numuru:

                        Reģistrācijas numurs: ______________________________

                        Reģistrācijas datums _______________________________

                        Datums, no kura reģistrācija ir derīga _____________________________

                        Paraksts un zīmogs (1)_______________________________

                        Informatīva piezīme

                        par sistēmā iekļauto personas datu aizsardzību un apstrādi

                        1.Ja Eiropas Komisija apstrādā personas datus, kas iekļauti šajā pieteikumā reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai, tad piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. Ja AZT kompetentās iestādes īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), piemēro minētās regulas noteikumus attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, kas iekļauti šajā pieteikumā reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai.

                        2.Personas datus saistībā ar pieteikumu reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai apstrādā Lēmuma par aizjūras asociāciju nolūkā. Minētie tiesību akti ir juridiskais pamats personas datu apstrādei attiecībā uz pieteikumu reģistrēta eksportētāja statusa iegūšanai.

                        3.Kompetentā iestāde AZT, kurā iesniegts pieteikums, ir par REX sistēmas datu apstrādi atbildīgais datu pārzinis.

                        Kompetento iestāžu saraksts ir publicēts Komisijas tīmekļa vietnē.

                        4.Piekļuvi visiem šā pieteikuma datiem piešķir, izmantojot lietotāja identifikāciju/paroli lietotājiem Komisijā, AZT kompetentajās iestādēs un muitas dienestos dalībvalstīs.

                        5.AZT kompetentās iestādes datus par anulēto reģistrāciju glabā REX sistēmā desmit kalendāros gadus. Šis laikposms sākas tā gada beigās, kurā notikusi reģistrācijas anulēšana.

                        6.Datu subjektam ir tiesības piekļūt datiem par sevi, kas tiks apstrādāti REX sistēmā, un vajadzības gadījumā tam ir tiesības labot, dzēst vai bloķēt minētos datus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 vai Regulu (ES) 2016/679. Visus pieprasījumus piešķirt tiesības piekļūt datiem, tos labot, dzēst vai bloķēt iesniedz attiecīgi par reģistrāciju atbildīgajām AZT kompetentajām iestādēm, kas šos pieprasījumus izskata. Ja reģistrēts eksportētājs ir iesniedzis Komisijai pieprasījumu izmantot minētās tiesības, Komisija pārsūta šādu pieprasījumu attiecīgo AZT kompetentajām iestādēm. Ja datu pārzinis reģistrētajam eksportētājam liedz minētās tiesības, reģistrētais eksportētājs šādu pieprasījumu iesniedz Komisijai, kas darbojas kā datu pārzinis. Komisijai ir tiesības labot, dzēst vai bloķēt datus.

                        7.Sūdzības var adresēt attiecīgajai valsts datu aizsardzības iestādei.
                        Ja sūdzība attiecas uz datu apstrādi, ko veic Eiropas Komisija, tā jāiesniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (EDAU) (

                           http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/

                        ).

               (1)Ja pieteikumus, lai kļūtu par reģistrētu eksportētāju, iesniedz vai citu informācijas apmaiņu starp reģistrētajiem eksportētājiem un kompetentajām iestādēm priekšrocību saņēmējās valstīs vai muitas dienestiem dalībvalstīs veic, izmantojot elektroniskās datu apstrādes metodes, tad 5., 6. un 7. ailē minēto parakstu un zīmogu aizstāj ar elektronisku autentifikāciju.

               IV PAPILDINĀJUMS

               PAZIŅOJUMS PAR IZCELSMI

               Paziņojums par izcelsmi ir jāsagatavo katrā komercdokumentā, norādot eksportētāja un saņēmēja nosaukumu/vārdu un pilnu adresi, kā arī preču aprakstu un izdošanas datumu (1)

               Franču valodā

               L'exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 10.000 (2)) des produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle . . . (3) au sens des règles d'origine de la Décision d'association des pays et territoires d'outre-mer et que le critère d’origine satisfait est … …(4)

               Angļu valodā

               The exporter (Number of Registered Exporter – unless the value of the consigned originating products does not exceed EUR 10,000 (2)) of the products covered by this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of . . . preferential origin (3) according to rules of origin of the Decision on the association of the overseas countries and territories and that the origin criterion met is … …(4)

               __________________________________

               (1)Ja paziņojums par izcelsmi aizstāj citu paziņojumu saskaņā ar 51. pantu, tas tiek norādīts un vienmēr tiek minēts arī oriģinālā paziņojuma izdošanas datums.

               (2)Ja paziņojums par izcelsmi aizstāj citu paziņojumu, turpmākais preču turētājs, kas sagatavojis šādu paziņojumu, norāda savu vārdu un pilnu adresi, aiz kuras seko piebilde "acting on the basis of the statement on origin made out by [name and full address of the exporter in the OCT], registered under the following number [Number of Registered Exporter of the exporter in the OCT]" ("pamatojoties uz paziņojumu par izcelsmi, ko sagatavojis [eksportētāja, kas atrodas AZT, nosaukums/vārds un pilna adrese], reģistrēts ar šādu numuru [eksportētāja, kas atrodas AZT, numurs reģistrēto eksportētāju sarakstā").

               (3)Jānorāda produktu izcelsmes valsts. Ja paziņojums par izcelsmi pilnībā vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes izstrādājumiem 46. panta nozīmē, eksportētājam tas skaidri jānorāda dokumentā, par kuru tiek sastādīts paziņojums, ierakstot simbolu ,,CM”.

               (4)Pilnībā iegūtiem produktiem: ievadīt burtu “P”; Pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem produktiem: attiecībā uz pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem izstrādājumiem ieraksta burtu "W" un aiz tā – preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (Harmonizētā sistēma) četru ciparu pozīciju, kas attiecas uz eksportēto izstrādājumu (piemēram, "W" 9618); Attiecīgā gadījumā iepriekš minēto aizstāj ar vienu no šādām norādēm:

               a)2. panta 2. punkta minētās kumulācijas vai 7. pantā minētās divpusējās kumulācijas nolūkā: ‘EU cumulation’ vai ‘cumul UE’; ‘OCT cumulation’ vai ‘cumul PTOM’;

               b)8. pantā minētās kumulācijas ar EPN valsti gadījumā: 'cumulation with EPA country [valsts nosaukums]' or 'cumul avec le pays APE [valsts nosaukums]';

               c)9. pantā minētās kumulācijas ar VPS valsti gadījumā: 'cumulation with GSP country [valsts nosaukums]' or 'cumul avec le pays SPG [valsts nosaukums]';

               d)kumulācijas ar valsti, ar kuru Savienība ir noslēgusi brīvās tirdzniecības nolīgumu saskaņā ar 10. pantu, gadījumā: ‘extended cumulation with country [valsts nosaukums]’ or ‘cumul étendu avec le pays [valsts nosaukums]’.

               V PAPILDINĀJUMS

               PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA PAR IZSTRĀDĀJUMIEM, KAM NAV PREFERENCIĀLAS IZCELSMES STATUSA

               Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrā minētās preces…. (1)

               ir ražotas … (2)

               un tajās ir šādas sastāvdaļas vai materiāli, kam nav EPN, AZT vai Eiropas Savienības izcelsmes statusa preferenciālai tirdzniecībai:

               …………………………….. (3)   ……………………..….….. (4)   ……………………..……….. (5)

               ……………………………………….……                 ……………………………………………

               ………………………………….…………                 ……………………………………………

               ………………………………………………..…………………………………………………… (6)

               Vajadzības gadījumā es apņemos muitas dienestiem sniegt pierādījumus, kas apliecina šīs deklarācijas patiesumu.

               ……………………………………….… (7)                  …………………………………..……… (8)

                                                                                …………………………………….……. (9)

               Piezīme.

               Piegādātāja deklarācija ir iepriekšminētais teksts, kas ir sagatavots saskaņā ar turpmāk minētajām zemsvītras piezīmēm. Zemsvītras piezīmes nav jāatveido.

               (1)
                     - Ja deklarācija attiecas tikai uz dažām faktūrā minētajām precēm, tās skaidri jānorāda vai jāapzīmē un šis apzīmējums jānorāda deklarācijā šādā veidā: ,,… šajā faktūrrēķinā minētās preces ar apzīmējumu … ir ražotas …”.

                  -Ja izmanto dokumentu, kas nav faktūrrēķins vai faktūrrēķina pielikums (skatīt 27. panta 1. punktu), vārda “faktūrrēķins” vietā tiek minēts attiecīgā dokumenta nosaukums.

               (2)
                     Eiropas Savienībā, dalībvalstī, EPN valstī vai AZT.

               (3)
                     Visos gadījumos jāsniedz apraksts. Aprakstam jābūt izsmeļošam un pietiekami detalizētam, lai ļautu noteikt attiecīgo preču tarifa klasifikācijas numuru.

               (4)
                     Muitas vērtības jānorāda tikai tad, ja tās prasītas.

               (5)
                     Izcelsmes valsts jānorāda tikai tad, ja tā prasīta. Jānorāda tikai preferenciālas izcelsmes valsts. Ja izcelsme nav preferenciāla, jānorāda "trešā valsts".

               (6)
                     "un tām [Eiropas Savienībā] [dalībvalstī] [EPN valstī] [AZT] [] ir veikta šāda apstrāde …", kam pievieno veiktās apstrādes aprakstu, ja šī informācija ir prasīta.

               (7)
                     Vieta un datums. Attiecībā uz piegādātāja ilgtermiņa deklarāciju, kā minēts 27. panta 2. punktā, pievieno šādu teikumu: “Šī deklarācija ir derīga visiem minēto preču sūtījumiem no: … uz … ”

               (8)
                     Vārds un ieņemamais amats uzņēmumā.

               (9)
                     Paraksts.

               VI papildinājums

               Informācijas sertifikāts

               1.
                     Šajā pielikumā iekļauto informācijas sertifikāta veidlapu izmanto un iespiež vienā vai vairākās oficiālajās valodās, kurās sastādīts šis lēmums, un saskaņā ar eksportētājvalsts vai eksportētājteritorija tiesību aktiem. Informācijas sertifikātus aizpilda vienā no šīm valodām. Ja tos aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta drukātiem burtiem. Tiem ir iespiests vai ierakstīts kārtas numurs, pēc kura tos var identificēt.

               2.
                     Informācijas sertifikāta izmērs ir 210 × 297 mm, garumā ir pieļaujama pielaide līdz plus 8 mm vai mīnus 5 mm. Papīram jābūt baltam, izmēriem atbilstīgam rakstāmpapīram, kas nesatur mehānisko celulozi un kā svars nav mazāks par 25g/m2.

               3.
                     Valsts pārvaldes iestādes var paturēt tiesības pašas iespiest veidlapas vai ļaut tās iespiest apstiprinātās tipogrāfijās. Pēdējā minētajā gadījumā uz katras veidlapas jābūt norādei par šādu apstiprinājumu. Uz veidlapām jābūt tipogrāfijas nosaukumam un adresei vai zīmei, pēc kuras tipogrāfiju var identificēt.

                        1.

                        Piegādātājs (1)

                        INFORMĀCIJAS SERTIFIKĀTS,
                        ko izmanto preferenciālai tirdzniecībai starp

                        2.

                        Saņēmējs (1)

                        EIROPAS SAVIENĪBA

                        un

                        AZT

                        3.

                        Pārstrādātājs (1)

                        4. Valsts, kurā veikta apstrāde vai pārstrāde

                        6.

                        Importēšanas muitas iestāde (1)

                        5. Dienesta vajadzībām

                        7.

                        Importēšanas dokuments (2)

                        Veidlapa …..

                        Nr. ........

                        Sērija ….

                        Datums

                        PRECES

                        8.

                        Apzīmējumi, numuri, daudzums un iepakojumu veids

                        9. Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas attiecīgais pozīcijas/apakšpozīcijas numurs (HS kods)

                        10. Daudzums (1)

                        11. Vērtība (4)

                        IZMANTOTIE IMPORTĒTIE MATERIĀLI

                        12.

                        Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas attiecīgais pozīcijas/apakšpozīcijas numurs (HS kods)

                        13. Izcelsmes valsts

                        14. Daudzums (3)

                        15. Vērtība (2)(5)

                        16.

                        Apstrādes vai pārstrādes veids

                        17.

                        Piezīmes

                        18. MUITAS VĪZA

                        19. PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA

                        Deklarācija apstiprināta:

                        Es, zemāk parakstījies apliecinu, ka šajā sertifikāta iekļautā

                        informācija ir pareiza.

                        Dokuments:…

                        Veidlapa …..

                        Nr. ........

                        Muitas iestāde: ….

                        Datums

                        …………………………..

                        (vieta)

                        (datums)

                        Zīmogs:

                        ……………………………

                        (paraksts)

                        ………………………………………………………….

                        (paraksts)

               (1) (2) (3) (4) (5) Skatīt zemsvītras piezīmes otrā pusē.

                        VERIFIKĀCIJAS PIEPRASĪJUMS

                        VERIFIKĀCIJAS REZULTĀTS

                        Es, parakstījies muitas ierēdnis, pieprasu šā informācijas sertifikāta autentiskuma un pareizības verifikāciju.

                        Veiktā pārbaude liecina, ka:

                        a) šo informācijas sertifikātu izdevusi norādītā muitas iestāde un tajā ietvertā informācija ir pareiza (*).

                        b) šis informācijas sertifikāts neatbilst autentiskuma un pareizības prasībām (skatīt pievienotās piezīmes) (*).

                        …………………………………………………………..

                        ……………………………………………………………

                        (Vieta un datums)

                        (Vieta un datums)

                               Oficiāls zīmogs

                               Oficiāls zīmogs

                        …………………………………………………………..

                        …………………………………………………………..

                        (ierēdņa paraksts)

                        (ierēdņa paraksts)

                        (*) Nevajadzīgo svītrot

               SAVSTARPĒJA NORĀDE

               (1)
                     Persona vai uzņēmums un pilna adrese.

               (2)
                     Informācija nav obligāta.

               (3)
                     Kg, hl, m³ vai cita mērvienība.

               (4)
                     Iesaiņojumu kopā ar tajā ietvertajām precēm uzskata par vienotu veselumu. Tomēr šis noteikums neattiecas uz iepakojumu, kas atšķiras no šāda izstrādājuma parastā iepakojuma un kam bez tā pielietojuma par iepakojumu ir atsevišķa pastāvīga vērtība.

               (5)
                     Vērtība ir jānorāda saskaņā ar izcelsmes noteikumiem.

               III PIELIKUMS

               PREFERENČU PAGAIDU ATCELŠANA

               1. pants

                  Preferenču atcelšanas principi

               1.Šā lēmuma 43. pantā paredzēto preferenciālo režīmu var uz laiku atcelt attiecībā uz visiem vai konkrētiem AZT izcelsmes izstrādājumiem, ja notiek:

               (a)krāpšana;

               (b)pārkāpumi vai sistemātiska neatbilstība vai nespēja nodrošināt atbilstību produktu izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistītajām procedūrām; vai

               (c)nespēja nodrošināt šā panta 2. punktā un II pielikuma V sadaļā minēto administratīvo sadarbību, kas nepieciešama šā lēmuma 43.–49. pantā minēto noteikumu īstenošanai un pārraudzībai.

               2.Administratīvā sadarbība, kas minēta 1. punktā, cita starpā paredz, ka AZT veic šādas darbības:

               (a)paziņo Komisijai un atjaunina informāciju, kas vajadzīga izcelsmes noteikumu īstenošanai un to pārraudzībai;

               (b)palīdz Savienībai, pēc dalībvalstu muitas iestāžu pieprasījuma veicot preču izcelsmes apliecinājuma turpmāku pārbaudi un savlaicīgi paziņojot tās rezultātus;

               (c)veic vai organizē atbilstošus izmeklēšanas pasākumus, lai noteiktu un novērstu izcelsmes noteikumu pārkāpšanu;

               (d)palīdz Savienībai, ciešā sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm atļaujot Komisijai veikt Savienības izmeklēšanas savā teritorijā, lai pārbaudītu dokumentu autentiskumu vai informācijas pareizību saistībā ar šā lēmuma 43. pantā minēto režīmu piešķirtajām priekšrocībām;

               (e)ievēro izcelsmes noteikumus vai nodrošina atbilstību izcelsmes noteikumiem attiecībā uz kumulāciju II pielikuma 7.–10. panta nozīmē;

               (f)palīdz Savienībai pārbaudīt rīcību, ja pastāv pieņēmums par krāpšanu, kas saistīta ar izcelsmi. Pieņēmumu par krāpšanu var izdarīt, ja izstrādājumu imports saskaņā ar šajā lēmumā paredzēto preferenciālo režīmu ievērojami pārsniedz saņēmējas AZT parasto eksporta līmeni.

               2. pants

                  Preferenciālā režīma atcelšana

               1.Komisija var uz laiku atcelt šajā lēmumā paredzēto preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai konkrētiem saņēmējvalsts izcelsmes izstrādājumiem, ja tā uzskata, ka pastāv pietiekami pierādījumi, ka pagaidu atcelšana būtu pamatota šā pielikuma 1. panta 1. un 2. punktā minēto iemeslu dēļ, ar noteikumu, ka iepriekš tā:

               (a)ir apspriedusies ar šā lēmuma 88. pantā minēto komiteju saskaņā ar 4. punktā minēto procedūru;

               (b)ir aicinājusi dalībvalstis veikt vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un/vai nodrošinātu, ka saņēmējvalsts ievēro savas saistības; kā arī

               (c)ir publicējusi paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ka pastāv pamats šaubām par preferenciālā režīma piemērošanu un/vai par to, ka saņēmējvalsts izpilda savas saistības, kas var likt apšaubīt tās tiesības turpināt gūt labumu no šā lēmuma sniegtajām priekšrocībām.

               Komisija informē attiecīgo AZT par jebkuru saskaņā ar šo punktu pieņemto lēmumu, pirms tas stājas spēkā. Komisija par to paziņo arī šā lēmuma 88. pantā minētajai komitejai.

               2.Pagaidu atcelšanas ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Minētā termiņa beigās Komisija pieņem lēmumu par to, vai pagaidu atcelšanu izbeigt, iepriekš informējot šā lēmuma 88. pantā minēto komiteju, vai pagarināt pagaidu atcelšanas ilgumu saskaņā ar šā panta 1. punktā minēto procedūru.

               3.Dalībvalstis paziņo Komisijai visu attiecīgo informāciju, kas var pamatot preferenču atcelšanu, atcelšanas pagarināšanu vai pārtraukšanu.

               IV PIELIKUMS

               AIZSARDZĪBAS UN UZRAUDZĪBAS PROCEDŪRAS

               1. pants

                  Definīcijas saistībā ar uzraudzības un aizsardzības pasākumiem

               Lai piemērotu šā pielikuma 2.–10. pantu saistībā ar uzraudzības un aizsardzības pasākumiem,

               (a)“līdzīgs izstrādājums” ir izstrādājums, kas ir identisks, proti, no visiem aspektiem vienāds ar attiecīgo izstrādājumu, vai arī, ja šāda izstrādājuma nav, ar to saprot citu izstrādājumu, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgā izstrādājuma īpašībām, kaut arī tas nav identisks no visiem aspektiem;

               (b)“ieinteresētās personas” ir personas, kas iesaistītas šā pielikuma 2. panta 1. punktā minēto izstrādājumu un līdzīgu vai tieši konkurējošu izstrādājumu importa ražošanā, izplatīšanā un/vai pārdošanā;

               (c)"nopietnas grūtības" pastāv tad, ja Savienības ražotāju ekonomiskais un/vai finanšu stāvoklis pasliktinās.

               2. pants

                  Aizsardzības pasākumu principi

               1.Ja AZT izcelsmes izstrādājumu, kas minēts šā lēmuma 43. pantā, importē tādā daudzumā un/vai par tādām cenām, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu izstrādājumu ražotājiem Savienībā rada vai draud radīt nopietnas grūtības, tad var veikt vajadzīgos aizsardzības pasākumus saskaņā ar turpmāk tekstā izklāstītajiem noteikumiem.

               2.Šā panta 1. punkta īstenošanas nolūkā priekšroka ir tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucētu asociācijas darbību. Šie pasākumi nedrīkst pārsniegt to, kas ir noteikti nepieciešams, lai novērstu radušās grūtības. Tie nedrīkst pārsniegt ar šo lēmumu piešķirtā preferenciālā režīma atcelšanu.

               3.Veicot vai grozot aizsardzības pasākumus, īpašu uzmanību pievērš iesaistīto AZT interesēm.

               3. pants

                  Procedūras uzsākšana

               1.Komisija izvērtē, vai jāveic aizsardzības pasākumi, ja ir pietiekami daudz prima facie pierādījumu, ka ir izpildīti šā pielikuma 2. panta nosacījumi.

               2.Izmeklēšanu sāk pēc dalībvalsts, jebkuras juridiskas personas vai apvienības, kas nav juridiska persona un kas darbojas Savienības ražotāju vārdā, pieprasījuma vai pēc Komisijas iniciatīvas, ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz prima facie pierādījumu, kuri konstatēti, balstoties uz šā pielikuma 2. pantā minētajiem faktoriem, un kuri pamato šādu izmeklēšanas sākšanu. Pieprasījumā sākt izmeklēšanu iekļauj pierādījumus, ka ir izpildīti šā pielikuma 2. pantā noteiktie nosacījumi aizsardzības pasākuma piemērošanai. Pieprasījumu iesniedz Komisijai. Ciktāl iespējams, Komisija pārbauda pieprasījumā ietverto pierādījumu precizitāti un atbilstību, lai noteiktu, vai ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

               3.Ja izrādās, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Procedūru sāk mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 2. punktu. Ja sāk izmeklēšanu, paziņojumā norāda visu vajadzīgo informāciju par procedūru un termiņiem, tostarp iespēju vērsties pie Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas.

               4.Noteikumi un procedūras par izmeklēšanas veikšanu ir izklāstīti šā pielikuma 4. pantā.

               5.Ja to pieprasa AZT iestādes, tad, neskarot šajā pantā minētos termiņus, tiek organizētas trīspusējas apspriedes, kas minētas šā lēmuma 14. pantā. Trīspusējo apspriežu darba rezultātus nosūta konsultatīvajai komitejai.

               4. pants

                  Izmeklēšana

               1.Pēc procedūras sākšanas Komisija sāk izmeklēšanu. Panta 3. punktā minētais laikposms sākas dienā, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē lēmumu par izmeklēšanas sākšanu.

               2.Komisija var pieprasīt, lai dalībvalstis tai sniedz informāciju, un dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai apmierinātu jebkuru šādu pieprasījumu. Ja minētā informācija izraisa vispārēju interesi un nav konfidenciāla šā pielikuma 9. panta nozīmē, to iekļauj datnēs, kas nav konfidenciālas, kā noteikts 8. punktā.

               3.Izmeklēšanu pabeidz divpadsmit mēnešos pēc tās sākšanas.

               4.Komisija iegūst visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izdarītu konstatējumu par šā pielikuma 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, un, ja uzskata par vajadzīgu, cenšas pārbaudīt minēto informāciju.

               5.Izmeklēšanā Komisija novērtē visus objektīvi un kvantitatīvi nosakāmos atbilstošos faktorus, kuri ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, jo īpaši tirgus daļu un pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma, ražīguma, jaudu izmantošanas, peļņas un zaudējumu, kā arī nodarbinātības izmaiņas. Šis uzskaitījums nav visaptverošs, un Komisija var ņemt vērā arī citus atbilstīgus faktorus.

               6.Ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kas noteikts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā, un attiecīgās AZT pārstāvji pēc rakstiska lūguma var pārbaudīt visu informāciju, kas Komisijai iesniegta saistībā ar izmeklēšanu, izņemot iekšējo dokumentāciju, ko sagatavojušas Savienības vai tās dalībvalstu iestādes, ar nosacījumu, ka minētā informācija ir būtiska viņu lietas izklāstā un nav konfidenciāla šā pielikuma 9. panta nozīmē, un ka Komisija to izmanto izmeklēšanā. Ieinteresētās personas, kas pieteikušās, var Komisijai darīt zināmu savu viedokli par attiecīgo informāciju. Minēto viedokli ņem vērā, ja ir pietiekami prima facie pierādījumi.

               7.Komisija nodrošina, lai visi izmeklēšanā izmantotie dati un statistika būtu pieejami, saprotami, pārredzami un pārbaudāmi.

               8.Komisija uzklausa ieinteresētās personas, jo īpaši, ja tās termiņā, kas noteikts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā, iesniegušas rakstisku pieteikumu ar norādi, ka izmeklēšanas iznākums faktiski var ietekmēt šīs personas un ka pastāv īpaši iemesli tās uzklausīt. Komisija šīs personas uzklausa arī turpmāk, ja ir īpašs pamatojums to darīt.

               9.Ja informāciju neiesniedz Komisijas noteiktajā termiņā vai tiek būtiski kavēta izmeklēšana, atzinumus var sniegt uz pieejamo faktu pamata. Ja Komisija konstatē, ka kāda ieinteresētā persona vai trešā persona tai sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, tā neņem vērā minēto informāciju un var izmantot pieejamos faktus.

               10.Komisija rakstiski informē attiecīgo AZT par izmeklēšanas sākšanu.

               5. pants

                  Iepriekšējas uzraudzības pasākumi

               1.Uz šā lēmuma 43. pantā minētajiem AZT izcelsmes izstrādājumiem var attiecināt īpašu uzraudzību.

               2.Iepriekšējas uzraudzības pasākumus Komisija pieņem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

               3.Iepriekšējas pārraudzības pasākumi ir spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie zaudē spēku otrā sešu mēnešu laikposma beigās pēc pirmajiem sešiem mēnešiem, kurā šie pasākumi ieviesti.

               4.Komisija un AZT kompetentās iestādes nodrošina uzraudzības pasākumu efektivitāti, ieviešot administratīvās sadarbības metodes, kas izklāstītas II un III pielikumā.

               6. pants

                  Pagaidu aizsardzības pasākumu piemērošana

               1.Pienācīgi pamatotos steidzamos gadījumos, kas saistīti ar Savienības ražotāju ekonomiskā un/vai finanšu stāvokļa pasliktināšanos, ko būtu sarežģīti labot, var noteikt pagaidu pasākumus. Pagaidu pasākumus nepiemēro ilgāk par 200 dienām. Pagaidu pasākumus Komisija pieņem saskaņā ar šā pielikuma 88. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Nenovēršamu, steidzamu iemeslu gadījumos Komisija pieņem tūlītēji piemērojamus pagaidu aizsardzības pasākumus saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 6. punktā minēto procedūru. .

               2.Ja pagaidu aizsardzības pasākumus atceļ, jo izmeklēšana liecina, ka nav izpildīti 2. pantā izklāstītie nosacījumi, visus minēto pagaidu pasākumu rezultātā iekasētos muitas nodokļus atmaksā automātiski.

               7. pants

                  Galīgo pasākumu noteikšana

               1.Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka nav izpildīti 2. pantā izklāstītie nosacījumi, Komisija pieņem lēmumu par izmeklēšanas un procedūras izbeigšanu saskaņā ar 4. pantā minēto pārbaudes procedūru. Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību 9. panta nozīmē, publicē ziņojumu, kurā sniedz konstatējumus un pamatotus secinājumus, kas izdarīti par visiem attiecīgajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem.

               2.Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka ir izpildīti 2. pantā izklāstītie nosacījumi, Komisija saskaņā ar šā pielikuma 4. pantā minēto pārbaudes procedūru pieņem lēmumu, ar kuru nosaka galīgos aizsardzības pasākumus. Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību 9. panta nozīmē, publicē ziņojumu ziņojumu ar to būtisko faktu un apsvērumu kopsavilkumu, kuri attiecas uz aizsardzības pasākumu noteikšanu, un nekavējoties informē AZT iestādes par lēmumu veikt vajadzīgos aizsardzības pasākumus.

               8. pants

                  Aizsardzības pasākumu ilgums un pārskatīšana

               1.Aizsardzības pasākums paliek spēkā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu vai labotu nopietnu kaitējumu un atvieglinātu pielāgošanos. Minētais laikposms nepārsniedz trīs gadus, ja vien netiek pagarināts saskaņā ar 2. punktu.

               2.Sākotnējo aizsardzības pasākuma termiņu izņēmuma kārtā var pagarināt līdz diviem gadiem, ja ir noteikts, ka aizsardzības pasākums ir joprojām vajadzīgs, lai novērstu vai labotu nopietnas grūtības.

               3.Pirms ikviena pagarinājuma atbilstīgi 2. punktam jāveic izmeklēšana, ko veic pēc dalībvalsts, jebkuras juridiskas personas vai asociācijas, kas nav juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares vārdā, pieprasījuma vai pēc Komisijas iniciatīvas, ja ir pietiekami daudz prima facie pierādījumu, ka aizsardzības pasākums vēl joprojām ir vajadzīgs.

               4.Paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu publicē saskaņā ar 4. pantu, un aizsardzības pasākums paliek spēkā līdz izmeklēšanas rezultāta paziņošanas. Izmeklēšanu veic un visus lēmumus par pagarinājumu atbilstīgi šā panta 2. punktam pieņem saskaņā ar 6. un 7. pantu.

               9. pants

                  Konfidencialitāte

               1.Saskaņā ar šo lēmumu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta. Bez informācijas sniedzēja īpašas atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo lēmumu.

               2.Katrā pieprasījumā ievērot konfidencialitāti norāda iemeslus, kāpēc informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas sniedzējs nevēlas to darīt publiski pieejamu, kā arī neatļauj to izpaust ne kopumā, ne arī konspektīvi un ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, tad attiecīgo informāciju var neņemt vērā.

               3.Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai šādas informācijas avotu.

               4.Šā panta 1.–4. punkts neliedz Savienības iestādēm atsaukties uz vispārpieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem pieņemti lēmumi saskaņā ar šo lēmumu. Minētās iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt noslēpumus, kas saistīti ar to darījumdarbību.

                     (1)

                        No minētās summas 9 725 000 EUR ir rezervēti Komisijai nolūkā segt tehnisko un/vai administratīvo palīdzību un izdevumus, atbalstot ES programmu un/vai darbību īstenošanu, netiešo pētniecību, tiešo pētniecību.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

                     (3)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

                     (4)

                        Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

                     (7)

                        Skatīt Kombinētās nomenklatūras 27. nodaļas 4. paskaidrojuma b) punktu.

                     (8)

                        Skatīt Kombinētās nomenklatūras 27. nodaļas 4. paskaidrojuma b) punktu.

                     (9)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (10)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (11)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (12)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (13)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (14)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (15)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (16)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (17)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (18)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (19)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (20)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (21)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (22)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (23)

                        Skatīt 4.2. ievada piezīmi.

                     (24)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar “specifiskiem procesiem” skatīt 8.1. un 8.3. ievada piezīmē.

                     (25)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar “specifiskiem procesiem” skatīt 8.2. ievada piezīmē.

                     (26)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar “specifiskiem procesiem” skatīt 8.2. ievada piezīmē.

                     (27)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar “specifiskiem procesiem” skatīt 8.2. ievada piezīmē.

                     (28)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar “specifiskiem procesiem” skatīt 8.1. un 8.3. ievada piezīmē.

                     (29)

                        Attiecībā uz izstrādājumiem, kuros ietilpst materiāli, kas klasificēti pozīcijās 3901 līdz 3906, no vienas puses, un pozīcijā 3907 līdz 3911, no otras puses, šo ierobežojumu piemēro tikai tai materiālu grupai, kura svara ziņā izstrādājumā ir pārsvarā.

                     (30)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (31)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (32)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (33)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (34)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (35)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (36)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (37)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (38)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (39)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (40)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (41)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (42)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (43)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (44)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (45)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (46)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (47)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (48)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (49)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (50)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (51)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (52)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (53)

                        Šo materiālu var izmantot tikai tāda auduma izgatavošanai, ko izmanto papīra ražošanas iekārtās.

                     (54)

                        Šo materiālu var izmantot tikai tāda auduma izgatavošanai, ko izmanto papīra ražošanas iekārtās.

                     (55)

                        Šo materiālu var izmantot tikai tāda auduma izgatavošanai, ko izmanto papīra ražošanas iekārtās.

                     (56)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (57)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (58)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (59)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (60)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (61)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (62)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (63)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (64)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (65)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (66)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (67)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (68)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (69)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (70)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (71)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (72)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (73)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (74)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (75)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (76)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (77)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (78)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (79)

                        Īpašos nosacījumus saistībā ar izstrādājumiem, kas gatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 6. ievada piezīmē.

                     (80)

                        Skatīt 7. ievada piezīmi.

                     (81)

                        SEMII — Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.