               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.2.2022
            COM(2022) 37 final
            2022/0026(COD)

            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par makrofinansiālo palīdzību Ukrainai
            {SWD(2022) 25 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ukraina kopš 2014. gada ir veidojusi spēcīgu partnerību ar Eiropas Savienību, kas neaprobežojas tikai ar divpusēju sadarbību, lai virzītos uz pakāpenisku politisku asociāciju un ekonomisko integrāciju. ES un Ukrainas Asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī un ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, ir galvenais instruments Ukrainas un ES tuvināšanai. Papildus tam, ka tiek veicinātas ciešākas politiskās saites, stiprāka ekonomiskā saikne un kopīgo vērtību ievērošana, nolīgums nodrošina stabilu pamatu vērienīgai reformu programmai, kas vērsta uz korupcijas apkarošanu, neatkarīgu tiesu sistēmu, tiesiskumu un labāku uzņēmējdarbības vidi. ES ir apliecinājusi pastāvīgu atbalstu šīm reformām, kurām ir izšķiroša nozīme ieguldījumu piesaistīšanai, ražīguma palielināšanai un dzīves līmeņa celšanai vidējā termiņā. Citu atbalsta instrumentu starpā ES ir sniegusi atbalstu Ukrainai ar piecām secīgām makrofinansiālās palīdzības (MFP) darbībām, kuru kopējais aizdevumu apjoms laikposmā no 2014. līdz 2021. gadam bija 5 miljardi EUR.

               Tomēr, neraugoties uz stratēģisko ilgtermiņa politisko orientāciju un apņemšanos īstenot reformas, Ukraina joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām. Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma vairāk nekā 3,8 miljoni inficēšanās gadījumu ir izraisījuši gandrīz 100 000 nāves gadījumu. Atgriešanās pie ekonomikas izaugsmes 2021. gadā bija lēna, un to galvenokārt noteica mazumtirdzniecības un būvniecības nozares, un prognozes liecina par ievērojamiem riskiem. Inflācijas temps kļuva straujāks, un 2021. gada beigās tā sasniedza 10 %. Pieaugošajai ģeopolitiskajai spriedzei pie robežas ar Krieviju ir bijis ievērojams domino efekts uz uzticēšanos, jo īpaši ārvalstu investoru uzticēšanos. Valsts valūta kopš 2021. gada novembra vidus ir zaudējusi 9 % no tās vērtības attiecībā pret ASV dolāru, neraugoties uz Ukrainas Valsts bankas intervencēm aptuveni 1,6 miljardu ASV dolāru apmērā tajā pašā laikposmā, tādējādi samazinot oficiālās rezerves par 5,5 %.

               Šajā sakarā Ukrainas valdības euroobligāciju ienesīgums 2022. gada janvāra vidū pieauga pārmērīgi augstā līmenī. Tādējādi pamatā esošajam Ukrainas maksājumu bilances deficītam vairs nav pieejams privātais finansējums ar ilgtspējīgiem nosacījumiem. Pamatojoties uz Starptautiskā Valūtas fonda jaunākajām prognozēm to pirmajā programmas pārskatīšanā, kas tika pabeigta 2021. gada 8. novembrī un apstiprināta 22. novembrī, piekļuves trūkums kapitāla tirgiem nozīmētu valsts finansējuma deficīta palielināšanos par vismaz 2,5 miljardiem ASV dolāru 2022. gadā. Turklāt pieaugošā ģeopolitiskā spriedze negatīvi ietekmē jau tā nestabilo Ukrainas ekonomisko un finanšu stāvokli. Pastāvīgie drošības apdraudējumi jau ir izraisījuši ievērojamu kapitāla aizplūšanu. Negatīvā ietekme uz turpmākiem ieguldījumiem, kas ir joma, kurā Ukraina jau atpaliek no reģionālajiem partneriem, vēl vairāk samazina valsts noturību pret ekonomiskiem un politiskiem satricinājumiem. Turklāt daudzie draudi, ar kuriem Ukraina pašlaik saskaras, rada lielu spiedienu uz valsts iestādēm aizsargāt savus iedzīvotājus, un tas rada ievērojamus papildu riskus valsts vispārējai stabilitātei un plašākai sabiedrībai.

               Ņemot vērā zaudēto piekļuvi starptautiskajiem kapitāla tirgiem sakarā ar pieaugošo ģeopolitisko nenoteiktību un tās ietekmi uz Ukrainas ekonomikas situāciju, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu piešķirt jaunu MFP 1,2 miljardu EUR apmērā aizdevumu veidā, lai veicinātu stabilitāti Ukrainā.

               Plānotā ārkārtas MFP, kas ierosināta, lai sniegtu tūlītēju atbalstu akūtas krīzes situācijā un stiprinātu valsts noturību, ilgs 12 mēnešus un ietvers divas izmaksas. Kad būs stājies spēkā saprašanās memorands par konkrētiem struktūrpolitikas pasākumiem, par ko tika panākta vienošanās starp Eiropas Komisiju ES vārdā un Ukrainu, pirmo daļu izmaksās tūlīt pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas, ar noteikumu, ka ir izpildīts politiskais priekšnosacījums un ir apmierinoši īstenota SVF programma. Otrās daļas izmaksa būtu saistīta to, ka tiek pastāvīgi un sekmīgi īstenota gan SVF programma, gan politikas pasākumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. Saprašanās memorands, kas ir šīs ārkārtas makrofinansiālās palīdzības darbības pamatā, visticamāk, būs vērsts uz ierobežotu skaitu īstenojamu īstermiņa politikas pasākumu visneatliekamākajās prioritārajās jomās, piemēram, ekonomikas noturības un stabilitātes, pārvaldības un tiesiskuma, kā arī enerģētikas jomā. Turpmāka, ilgāka termiņa MFP varētu attiekties ne tikai uz pašreizējo krīzi, bet arī uz plašāku reformu prioritāšu kopumu. Sagaidāms, ka ierosinātās darbības īstenošana būs cieši saistīta ar atbalstu no budžeta operācijām, ko finansē no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI). Paziņotais papildu piešķīrums 120 miljonu EUR apmērā NDICI dotāciju veidā būs nozīmīgs, lai vēl vairāk stiprinātu Ukrainas valsts veidošanas un noturības centienus. Turklāt ES cieši sadarbosies ar Ukrainu, lai veiktu nākamos pasākumus saistībā ar tās lūgumu pēc turpmākas, regulāras MFP darbības, kad situācija būs stabilizējusies.

               Kā sīkāk izklāstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, Komisija, pamatojoties arī uz Eiropas Ārējās darbības dienesta veikto politiskās situācijas novērtējumu, uzskata, ka ir izpildīti politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi ierosinātajai MFP darbībai.

               •Vispārīgais konteksts

               Riski, ko rada pašreizējā ģeopolitiskā spriedze un bažas par drošību pie robežas ar Krieviju, kopš novembra vidus pastāvīgi pieaug. Tie ir būtiski ietekmējuši ieguldītāju uzticēšanos, par ko liecina kapitāla stabila aizplūšana un oficiālo ārējo rezervju izsīkšana. Grivnas vājināšanās, neraugoties uz Ukrainas Valsts bankas nemitīgajām intervencēm valsts valūtas atbalstam, un valdības faktiski zaudētā piekļuve kapitāla tirgiem ievērojami palielina Ukrainas makroekonomiskās perspektīvas riskus. Pēc recesijas, kas nebija tik smaga, kā tika prognozēts, un kas 2020. gadā bija tikai 4 %, iekšzemes kopprodukts 2021. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu samazinājās par 2,2 %. Ņemot vērā iepriekšējā samazinājuma apmēru, atgūšanās otrajā ceturksnī par 5,7 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu ir neapmierinoša, un tai sekoja izaugsmes palēnināšanās līdz 2,7 % trešajā ceturksnī. Vājo izaugsmi nosaka gan pašreizējā sarežģītā pandēmijas situācija (Covid-19 gadījumu skaits pieaug, bet līdz 2022. gada janvāra beigās vakcinācijas līmenis ir salīdzinoši zems – 33 %), gan augošās spriedzes ietekme uz uzticēšanos, kā arī ierobežoti strukturālie faktori, tostarp hroniski zemais ieguldījumu līmenis. Būtiski strukturāli šķēršļi ieguldījumu jomā joprojām ir plaši izplatītā korupcija un nepabeigtā valsts uzņēmumu blīvā tīkla pārvaldības reforma, kas joprojām ir prioritātes turpmākiem politikas centieniem.

               Ņemot vērā augošo naudas piedāvājumu un arvien straujāk pieaugošo inflāciju, Ukrainas Valsts banka no 2021. gada jūnija līdz 2022. gada janvārim palielināja savu galveno politikas procentu likmi par 400 bāzes punktiem (līdz 10 %). Pēc ievērojamas dezinflācijas 2020. gada pirmajā pusē inflācija 2020. gada novembrī atkal sāka pieaugt. Vidējais patēriņa preču cenu pieaugums 2021. gada septembrī sasniedza 11 %, bet decembrī samazinājās līdz 10 %. Joprojām turpinās ražotāju preču cenu inflācijas pieaugums, un 2021. gada decembrī šis rādītājs sasniedza iespaidīgus 62,2 %. Lai gan Ukrainas Valsts banka uzskata, ka inflācijas augstākais punkts ir sasniegts, 2022. gada gaitā ir gaidāmi turpmāki stingrāki monetārie pasākumi, lai ierobežotu inflāciju līdz mērķim 4 % līdz 6 % apmērā. Pašreizējā situācijā, kad finansēšanas nosacījumi pasaulē pakāpeniski kļūst stingrāki, Ukraina kā jaunietekmes tirgus ir pakļauta arī papildu nestabilitātei, ko rada globālo risku atkārtota izvērtēšana.

               Pateicoties atjaunotai izaugsmei un lielākiem nodokļu ieņēmumiem, 2021. gada valsts budžeta deficīts tiek lēsts 3,1 % apmērā no iekšzemes kopprodukta, kas ir par 200 bāzes punktiem mazāk nekā sākotnēji plānotais deficīts. Publiskie ieņēmumi 2021. gadā palielinājās par 24 %, kas ir par 2,8 procentpunktiem vairāk nekā plānots, savukārt izdevumi palielinājās par 11 %, kas ir par 1,5 procentpunktiem mazāk nekā plānots. Ņemot vērā šos rezultātus, publisko finanšu sniegums pagājušajā gadā bija labs. Pašlaik tiek plānots, ka 2022. gada budžeta deficīts būs 3,5 % no iekšzemes kopprodukta, bet faktiskais iznākums ir ļoti nenoteikts; tas var izrādīties dramatiski sliktāks, un tas būs īpaši atkarīgs no tā, kā attīstīsies starptautiskais ģeopolitiskais konteksts.

               Pēc ekonomikas izaugsmes atsākšanās ievērojamais tekošā konta pārpalikums 2020. gadā, kas atspoguļoja pieprasījuma samazināšanos, 2021. gadā kļuva par deficītu. Pēc 5,3 miljardu ASV dolāru pārpalikuma 2020. gadā tekošā konta deficīts laikposmā no 2021. gada janvāra līdz augustam bija 830 miljoni ASV dolāru jeb 0,5 % no iekšzemes kopprodukta. Tajā pašā periodā preču eksports un imports salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu pieauga attiecīgi par 36 % un 30 %, kā rezultātā preču tirdzniecības deficīts bija 3 miljardi ASV dolāru. Pakalpojumu bilance, kur eksports un imports palielinājās attiecīgi par 12 % un 21 %, uzrādīja pārpalikumu 2,3 miljardu ASV dolāru apmērā. Primārais ienākums izvērsās par ievērojamu deficītu 3 miljardu ASV dolāru apmērā salīdzinājumā ar 3,2 miljardu ASV dolāru pārpalikumu laikā no 2020. gada janvāra līdz augustam, neraugoties uz to, ka naudas pārvedumi pieauga par 18 % līdz 8,9 miljardiem ASV dolāru. 2021. gada pirmajā pusē ievērojami atjaunojās arī ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoms, jo īpaši pateicoties peļņas atkārtotai ieguldīšanai.

               Oficiālo ārvalstu valūtas rezervju krājumi visā pandēmijas laikā 2020. gadā bija stabili un 2021. gada augustā pat sasniedza visu laiku augstāko līmeni 31,6 miljardu ASV dolāru apmērā, ieskaitot SVF papildu piešķirtās speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas atbilda 2,73 miljardiem ASV dolāru. Neraugoties uz nelielu samazinājumu 2021. gada septembrī, rezerves turpināja pieaugt un pagājušā gada decembrī joprojām bija tuvu 31 miljardam ASV dolāru, kas joprojām ir par 6 % vairāk nekā pirms gada. Tomēr, ņemot vērā nesenās izmaiņas ieguldītāju uzticēšanās jomā un to, ka 2022. gada sākumā tika nodrošinātas centrālās bankas intervences ārvalstu valūtas tirgū par vairāk nekā 700 miljoniem ASV dolāru, sagaidāms, ka oficiālās rezerves būs samazinājušās.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 25. maijā pieņēma Lēmumu (ES) 2020/701, ar kuru Ukrainai sniedza iepriekšējo makrofinansiālo palīdzību aizdevumu veidā 1,2 miljardu EUR apmērā (kā daļu no MFP paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem saistībā ar Covid-19 pandēmiju). Palīdzību pilnībā izmaksāja 2020.–2021. gada laikposmā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Ierosinātā MFP ir saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem. Tā sekmē Eiropas Savienības mērķus attiecībā uz ekonomikas stabilitāti un attīstību Ukrainā un – plašākā mērogā – noturību Austrumeiropas kaimiņvalstīs. Atbalstot iestāžu centienus izveidot stabilu makroekonomikas satvaru un īstenot vērienīgas strukturālās reformas, ierosinātā darbība veicina ES vispārējās iesaistes Ukrainā pievienoto vērtību un uzlabo citu šai valstij sniegto ES finanšu palīdzības formu efektivitāti, tostarp budžeta atbalsta darbības un dotācijas, kas pieejamas ar ārēju finanšu instrumentu starpniecību pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2021. līdz 2027. gadam ietvaros. Ierosinātā ārkārtas MFP ir daļa no ES paketes, kas ietver arī dotācijas elementu, izmantojot papildu 120 miljonus EUR no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta – “Eiropa pasaulē” (NDICI-“Eiropa pasaulē”), un tā ir vispārējā starptautiskā atbalsta Ukrainai neatņemama sastāvdaļa. Ar MFP turpinās papildināt palīdzību, ko sniedz citi daudzpusēji un divpusēji līdzekļu devēji.

               Šie centieni būtu jāskata, ņemot vērā būtiskās ekonomiskās saites, ko Ukraina ir izveidojusi ar ES. 2017. gada 1. septembrī stājās spēkā ES un Ukrainas asociācijas nolīgums. Noteikumi par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu tiek provizoriski piemēroti kopš 2016. gada 1. janvāra, kad ES un Ukraina sāka savstarpēji atvērt savus tirgus precēm un pakalpojumiem. ES ir Ukrainas svarīgākā tirdzniecības partnere, un tirdzniecība ar ES veido 38,1 % (vērtības izteiksmē) no Ukrainas kopējā ārējās tirdzniecības apgrozījuma 2020. gadā. ES valstis pastāvīgi veido vienu trešdaļu no Ukrainas preču un pakalpojumu eksporta. Imports no ES valstīm ir vēl vairāk pieaudzis un 2020. gadā sasniedza 43,3 % no visa importa apjoma.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 212. pants.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Subsidiaritātes princips ir ievērots, jo dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekamā mērā sasniegt mērķi atjaunot makrofinansiālo stabilitāti īstermiņā Ukrainā un to labāk spēj izdarīt Eiropas Savienība. Galvenie iemesli tam ir budžeta ierobežojumi valstu līmenī un vajadzība koordinēt līdzekļu devēju darbību, lai maksimāli palielinātu palīdzības apmēru un efektivitāti.

               •Proporcionalitāte

               Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu: tas atbilst īstermiņa makrofinansiālās stabilitātes stiprināšanas mērķu sasniegšanai vajadzīgajam minimumam un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šim nolūkam.

               Kā Komisija noteikusi, pamatojoties uz SVF aplēsēm saistībā ar pašreizējo rezerves vienošanos, ierosinātās jaunās MFP summa atbilst gandrīz pusei no aplēstā atlikušā finansējuma iztrūkuma 2022. gadam, vienlaikus ņemot vērā, ka šī starpība tika aprēķināta pirms krīzes nesenās pasliktināšanās. Šī proporcija ir saskaņā ar standarta praksi attiecībā uz sloga sadali MFP darbību ietvaros (valstij, kurai ir asociācijas nolīgums, saskaņā ar ECOFIN padomes 2002. gada 8. oktobra secinājumiem maksimālais ierobežojums būtu 60 %), ņemot vērā palīdzību, ko Ukrainai apsolījuši citi divpusēji un daudzpusēji līdzekļu devēji.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Projektu finansēšana vai tehniskā palīdzība nebūtu piemērota vai pietiekama, lai sasniegtu makroekonomikas mērķus. Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būs ārējā finansējuma iegūšanas atvieglošana, kā arī palīdzība stabilas makroekonomiskās vides izveidei, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālajām reformām. Palīdzot izveidot pienācīgu vispārējo politikas satvaru, MFP var palielināt to pasākumu efektivitāti, kuri Ukrainā finansēti ar citiem, specifiskākiem ES finanšu instrumentiem.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Makrofinansiālo palīdzību sniedz kā būtisku daļu no starptautiskā atbalsta, kas paredzēts Ukrainas ekonomikas stabilizācijai. Sagatavojot šo priekšlikumu par MFP, Komisijas dienesti ir apspriedušies ar SVF un Pasaules Banku, kam jau ir plašas finansējuma programmas. Komisija ir arī regulāri sazinājusies ar Ukrainas iestādēm.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Saskaņā ar Finanšu regulas prasībām (Covid-19 MFP paketes kontekstā) Eiropas Komisijas dienesti veica operatīvo novērtējumu par Ukrainas finanšu un administratīvo apriti, lai pārliecinātos, ka esošās procedūras, kas paredzētas programmu palīdzības, tostarp MFP, pārvaldībai, nodrošina pienācīgas garantijas. Šā operatīvā novērtējuma pamatā bija 2018. gada operatīvā novērtējuma konstatējumi, kurus lielā mērā varētu uzskatīt par aktuāliem, un 2019. gada Publisko izdevumu un finansiālās atbildības darbības novērtējuma ziņojuma rūpīgā analīze. Novērtējumā secināts, ka finanšu plūsmas un procedūras Ukrainā atzīstamas par tādām, kas balstītas uz stabiliem principiem un darbojas saskaņā ar tiem, un tāpēc tās uzskatāmas par atbilstošām makrofinansiālās palīdzības vajadzībām. Situācijas attīstība šajā jomā arī turpmāk tiks rūpīgi uzraudzīta, tostarp ES delegācijām Kijevā regulāri sniedzot progresa ziņojumus saistībā ar publisko finanšu pārvaldības reformām.

               •Ietekmes novērtējums

               ES makrofinansiālā palīdzība ir finanšu instruments, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt atbalstu nopietnu maksājumu bilances problēmu novēršanai trešās valstīs. Tāpēc uz šo MFP priekšlikumu neattiecas prasība veikt ietekmes novērtējumu saskaņā ar Komisijas Labāka regulējuma pamatnostādnēm (SWD(2015) 111 final), jo šajā situācijā, kurā ir nepieciešama ātra reaģēšana, pastāv politiska vajadzība strauji virzīties uz priekšu.

               Kopumā Komisijas priekšlikumi bija balstīti uz pieredzi, kas gūta, veicot ex post izvērtējumus par iepriekšējām darbībām ES kaimiņvalstīs. Jaunā MFP un ar to saistītā ekonomikas korekciju un reformu programma palīdzēs atvieglot Ukrainas īstermiņa finansējuma vajadzības. Pievienotie politikas pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt maksājumu bilances pozīciju vidējā termiņā un fiskālo stabilitāti, palielinās noturību un veicinās ilgtspējīgāku izaugsmes modeli, tādējādi papildinot pašreizējo SVF programmu. Politikas nosacījumiem vajadzētu balstīties uz piecu MFP programmu laikā paveikto kopš 2015. gada, tostarp jaunāko Covid-19 ārkārtas MFP palīdzību. Iespējamās nosacījumu jomas principā varētu ietvert reformas, ar kurām stiprināt korupcijas apkarošanu, tiesu sistēmas neatkarību, valstij piederošu uzņēmumu pārvaldību un enerģētikas nozari.

               •Pamattiesības

                  Valstīm, uz kurām attiecas EKP, ir tiesības saņemt MFP. MFP piešķiršanas priekšnoteikums ir tāds, ka valstī, kura ir tiesīga saņemt palīdzību, tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

                  Ukrainas iestāžu atjaunotā apņemšanās veikt reformas un stingrā politiskā griba, par kuru jo īpaši liecina sekmīgi izpildītie strukturālās politikas nosacījumi, kas saistīti ar pēdējo un piekto Covid-19 MFP programmu Ukrainai, tādās būtiskās jomās kā tiesu sistēma, laba pārvaldība, tiesiskums un cīņa pret korupciju, ir skaidra pozitīva zīme. Iestādes ir apņēmušās īstenot šīs reformas pārredzamā veidā un saskaņā ar ES standartiem. Šajā nolūkā tiek uzskatīts, ka MFP darbības politiskais priekšnoteikums ir izpildīts.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Ir paredzēts, ka ierosinātās MFP darbības 1,2 miljardu EUR apmērā Ukrainai tiks izmaksātas divās vienādās daļās no 12 mēnešu laikā. Šie līdzekļi tiks aizņemti kapitāla tirgū un aizdoti Ukrainai. Aizdevums tiks nodrošināts ar Ārējās darbības garantiju.  Nepieciešamo uzkrājumu (ar likmi 9 % apmērā no aizdevuma summas) sniedz no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) par kopējo summu 108 miljoni EUR (budžeta pozīcija 14 02 01 70 “NDICI — Kopējā uzkrājumu fonda finansējums”).

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Eiropas Savienība Ukrainai piešķir makrofinansiālo palīdzību, kuras kopējais apmērs ir 1,2 miljardi EUR, vidēja termiņa līdz ilgtermiņa aizdevuma veidā. Šī palīdzība palīdzēs segt atlikušās finansējuma vajadzības Ukrainā 2022. gadā. Palīdzību plānots izmaksāt divās vienādās daļās. Pirmās daļas izmaksa notiktu tūlīt pēc šā priekšlikuma apstiprināšanas un attiecīgā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Otrās daļas izmaksa ir atkarīga no strukturālās politikas pasākumu veiksmīgas un savlaicīgas īstenošanas, kurus Ukrainas iestādes apņemtos veikt.

               Palīdzību pārvaldīs Komisija. Tiek piemēroti īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu.

               Komisija un Ukrainas iestādes vienosies par saprašanās memorandu, kurā tiks noteikti strukturālo reformu pasākumi, kas saistīti ar ierosinātās MFP darbību, ieskaitot jautājumus par termiņiem un secību. Turklāt, kā tas parasti ir MFP gadījumā, izmaksas cita starpā būs atkarīgas no SVF programmas pastāvīgas, sekmīgas īstenošanas, kā arī no progresa ES un Ukrainas asociācijas nolīguma un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas īstenošanā. Komisija cieši sadarbosies ar iestādēm, lai uzraudzītu progresu saistībā ar politikas pasākumiem un priekšnosacījumiem, kā norādīts iepriekš.

               2022/0026 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības (“Savienība”) un Ukrainas attiecības turpina attīstīties Eiropas kaimiņattiecību politikas un Austrumu partnerības satvarā. Asociācijas nolīgums starp Savienību un Ukrainu, tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.

               (2)Kopš 2014. gada Ukraina ir sākusi vērienīgu reformu programmu, kuras mērķis ir stabilizēt valsts ekonomiku un uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus. Korupcijas apkarošana, kā arī konstitucionālā, vēlēšanu un tiesu reforma ir starp darba kārtības prioritātēm. Atbalsts šo reformu īstenošanā ir sniegts ar piecām secīgām makrofinansiālās palīdzības programmām, kuru ietvaros Ukraina ir saņēmusi palīdzības aizdevumus par kopējo summu 5 miljardi EUR. Pēdējā MFP
                  1
                saistībā ar Covid-19 ārkārtas situāciju sniedza aizdevumus 1,2 miljardu EUR apmērā un tika pabeigta 2021. gada septembrī.

               (3)Ukrainas ekonomiku ir skārusi Covid-19 pandēmijas izraisītā recesija 2020. gadā un ieilgušie drošības apdraudējumi pie robežas ar Krieviju. Nemitīgi augošā nenoteiktības rezultātā pēdējā laikā ir zudusi uzticēšanās, negatīvi ietekmējot ekonomikas prognozes, un kopš 2022. gada janvāra vidus ir zaudēta piekļuve starptautiskajiem kapitāla tirgiem. Finansēšanas nosacījumu krasā pasliktināšanās veicina ievērojamu un pieaugošu atlikušā ārējā finansējuma iztrūkumu un nopietni ietekmē ieguldījumus, tādējādi vājinot noturību pret turpmākiem ekonomiskiem un politiskiem satricinājumiem.

               (4)Ukrainas valdība ir apliecinājusi stingru apņēmību turpināt reformas, pašreizējos kritiskajos apstākļos īstermiņā koncentrējoties uz tādām svarīgām politikas jomām kā ekonomikas noturība un stabilitāte, pārvaldība un tiesiskums, kā arī enerģētika.

               (5)Ar atjaunoto apņemšanos veikt reformas un stingru politisko gribu iestādes kopš 2021. gada vasaras ir pastiprinājušas reformu īstenošanu, kas ir arī ļāvis Ukrainai sekmīgi pabeigt Covid-19 MFP darbību, jo visas reformu darbības, par kurām saprašanās memorandā tika panākta vienošanās ar Savienību, ir izpildītas.

               (6)Lai nodrošinātu lielāku politikas elastību ar Covid-19 saistītās krīzes kontekstā, Starptautiskais Valūtas fonds (“SVF”) 2020. gada jūnijā apstiprināja 18 mēnešu rezerves vienošanos ar Ukrainu, kas atbilda 5 miljardiem ASV dolāru. Rīcībpolitika, par kuru tika panākta vienošanās, ir vērsta uz četrām prioritātēm: i) mazināt krīzes ekonomisko ietekmi, tostarp atbalstot mājsaimniecības un uzņēmumus; ii) nodrošināt nepārtrauktu centrālās bankas neatkarību un elastīgu valūtas maiņas kursu; iii) nodrošināt finanšu stabilitāti, vienlaikus atgūstot izmaksas no banku noregulējuma; un iv) virzīties uz priekšu ar nozīmīgiem pārvaldības un korupcijas apkarošanas pasākumiem, lai saglabātu un palielinātu nesenos ieguvumus. Tā kā īstenošanas rezultāti bija nevienmērīgi, pirmā programmas pārskatīšana, kurā arī vienojās pagarināt programmu līdz 2022. gada jūnija beigām, tika pabeigta tikai 2021. gada novembrī. Tādējādi pašreizējās SVF programmas ietvaros veikto maksājumu kopsumma līdz šim atbilda 2,8 miljardiem ASV dolāru. Vēl divas pārskatīšanas tiek plānotas līdz 2022. gada otrā ceturkšņa beigām.

               (7)Ņemot vērā augstos budžeta finansējuma riskus saistībā ar lēno atveseļošanos no Covid-19 lejupslīdes un strauji augošo inflāciju, Ukraina 2021. gada 16. novembrī lūdza Savienībai jaunu ilgtermiņa makrofinansiālās palīdzības programmu 2,5 miljardu EUR apmērā. Tomēr šī ārkārtas darbība jo īpaši reaģē uz straujo un neparedzēto valsts ārējā finansējuma vajadzību pieaugumu, ko izraisījusi de facto zaudētā piekļuve finanšu tirgiem, un ar to saistītajām tūlītējām problēmām.

               (8)Tā kā Ukraina ir valsts, uz kuru attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.

               (9)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos nolūkā sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam tūlītēji vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir uzlabot maksājumu bilances stāvokli īstermiņā un ekonomikas noturību vidējā termiņā.

               (10)Ņemot vērā to, ka zaudētā piekļuve tirgum un kapitāla aizplūšana Ukrainas maksājumu bilancē ir radījusi ievērojamu atlikušā ārējā finansējuma iztrūkumu, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos līdzekļus, pašreizējos ārkārtas apstākļos Ukrainai visdrīzākajā laikā sniedzamā Savienības ārkārtas makrofinansiālā palīdzība ir uzskatāma par atbilstošu īstermiņa reakciju uz nozīmīgajiem riskiem šai valstij. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu ekonomikas stabilizāciju un būtu vērsta uz to, lai stiprinātu valsts tūlītējo noturību, kā arī, ja pašlaik tas ir iespējams, stiprinātu Ukrainas strukturālo reformu programmu, papildinot līdzekļus, kas darīti pieejami saskaņā ar finansiālo vienošanās ar SVF.

               (11)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Ukrainā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību.

               (12)Paredzams, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība tiks veikta kopā ar budžeta atbalsta darbību izmaksām saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947
                  2
               .

               (13)Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Ukrainas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina tās programmas un resursi, ko nodrošina SVF un Pasaules Banka. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.

               (14)Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem, mērķiem un pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos.

               (15)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Ukrainu. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.

               (16)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Ukrainas apņēmība ievērot vērtības, kas tai ir kopīgas ar Savienību, ietverot demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī Ukrainas saistības ievērot atklātas, uz noteikumiem balstītas un godīgas tirdzniecības principus.

               (17)Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāstiprina publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība un jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, pienācīgu darbvietu radīšanu un fiskālo konsolidāciju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpilde, gan minēto mērķu sasniegšana.

               (18)Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas.

               (19)Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējiestādes pilnvaras.

               (20)Makrofinansiālās palīdzības summām vajadzētu atbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.

               (21)Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai šīs iestādes būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tām attiecīgie dokumenti.

               (22)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
                  3
               .

               (23)Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Ukrainas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz 90 miljonus EUR, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Ukrainai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra,

               (24)Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, sniegt ārkārtas palīdzību Ukrainai, lai atbalstītu tās noturību un stabilitāti, jo īpaši nevar pietiekamā mērā sasniegt atsevišķas dalībvalstis, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               (25)Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši Covid-19 pandēmijas izraisītie ārkārtas apstākļi un ar to saistītās ekonomiskās sekas, tika uzskatīts, ka ir atbilstoši paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas noteikts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

               (26)Šim lēmumam steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Savienība piešķir Ukrainai makrofinansiālo palīdzību ar maksimālo summu 1,2 miljardi EUR (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu makroekonomikas stabilizāciju un plašu reformu programmu. Palīdzību sniedz aizdevumu veidā. Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršana jāapstiprina Eiropas Parlamentam un Padomei Savienības budžetā attiecīgajam gadam. Palīdzība dod ieguldījumu to Ukrainas maksājumu bilances vajadzību segšanā, kas konstatētas SVF programmā.

               2.Lai finansētu Savienības makrofinansiālo palīdzību, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā vajadzīgos līdzekļus aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm un aizdot tos Ukrainai. Maksimālais vidējais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.

               3.Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panākta starp Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un Ukrainu, un atbilstīgi ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas izklāstīti saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku noslēgtajā ES un Ukrainas asociācijas nolīgumā, kas paredz arī padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas izveidi.

               Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus.

               4.Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama vienu gadu, sākot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

               5.Ja Ukrainas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, tad Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur vai atceļ.

               2. pants

               6.Priekšnoteikums Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanai ir tas, ka Ukrainā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

               7.Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.

               8.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES
                  4
               .

               3. pants

               9.Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Ukrainas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām publiskajām finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”), kurā iekļauj arī minēto nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi atbilst 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtībai, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Ukraina īsteno ar SVF atbalstu.

               10.Šā panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību Ukrainā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.

               11.Savienības makrofinansiālās palīdzības detalizētus finanšu noteikumus paredz aizdevuma nolīgumā, ko noslēdz Komisija un Ukraina.

               12.Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tostarp to, vai Ukrainas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. Veicot minētās pārbaudes, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

               4. pants

               13.Ievērojot 3. punktā minētos nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu divos vienādos maksājumos, no kuriem katru veido aizdevums. Grafiku katra maksājuma izmaksai nosaka saprašanās memorandā, kas minēts 3. pantā.

               14.Aizdevuma veidā sniegtās Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947
                  5
               .

               15.Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir izpildīti turpmāk minētie nosacījumi:

               (a)lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums;

               (b)pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota SVF vienošanās par kredītu, kas nav saistīta ar piesardzības pasākumiem;

               (c)tiek sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā.

               Otro maksājumu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas.

               16.Ja 3. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu. Šādos gadījumos Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.

               17.Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Ukrainas Valsts bankai. Ievērojot noteikumus, kas jāparedz saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par atlikušajām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Ukrainas Finanšu ministrijai kā galīgajam saņēmējam.

               5. pants

               18.Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītās aizņēmuma un aizdevuma darbības veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un tās Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.

               19.Ja apstākļi ļauj un Ukraina to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek ietverta aizņēmuma operāciju noteikumos.

               20.Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Ukraina to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas darbības veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt attiecīgo aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.

               21.Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma operācijām, sedz Ukraina.

               22.Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās darbības.

               6. pants

               23.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046
                  6
               .

               24.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.

               25.Ar Ukrainas iestādēm parakstāmajā aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā paredz noteikumus, ar kuriem:

               (d)nodrošina, ka Ukraina regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;

               (e)saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95
                  7
               , Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96
                  8
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 883/2013
                  9
                un attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras piedalās ciešākā sadarbībā Eiropas Prokuratūras izveidošanai, — Padomes Regulu (ES) 2017/1939
                  10
                nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību; šajā nolūkā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) tiek nepārprotami pilnvarots veikt izmeklēšanu, tostarp veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas, arī digitālās kriminālistikas operācijas un intervijas; nepārprotami pilnvaro Komisiju vai tās pārstāvjus veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas;

               (f)nepārprotami pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīzijas laikposmā, kad ir pieejama Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tostarp veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus;

               (g)nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa un/vai dotācijas pilnīgu atmaksu, ja ir konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Ukraina ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.

               (h)nodrošina, ka visas izmaksas, kas Savienībai radušās saistībā ar finansiālo palīdzību, sedz Ukraina.

               26.Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas Komisija, veicot operatīvu novērtējumu, izvērtē, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Ukrainas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.

               7. pants

               27.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               28.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

               8. pants

               29.Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot minētās īstenošanas novērtējumu. Ziņojumā:

               (i)izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus;

               (j)izvērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;

               (k)norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Ukrainas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības maksājumus.

               30.Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post izvērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.

               9. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainas Republikai

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  11

                  Politikas joma:
                        Ekonomika un finanses.

                  Darbība:
                        starptautiskā ekonomika un finanses

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  12

               ◻  Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                   “Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem – labklājības veicināšana ārpus ES”

               1.4.2.Konkrētie mērķi

                  Konkrētais mērķis Nr.

                  “Labklājības veicināšana ārpus ES”

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Ar ECFIN ģenerāldirektorātu saistītās darbības jomas attiecas uz:

                  a)
                        atbalstu makroekonomiskajai stabilitātei un izaugsmi veicinošām reformām ārpus ES, tostarp uzturot regulāru dialogu par ekonomikas jautājumiem ar galvenajiem partneriem un sniedzot makrofinansiālu palīdzību, un

                  b)
                        partneriem sniegt atbalstu paplašināšanās procesā un ES paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas un citu ES prioritāšu īstenošanā, veicot ekonomisko analīzi un sniedzot politikas novērtējumus un konsultācijas.

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

               ·Palīdzēt segt Ukrainas ārējā finansējuma vajadzības saistībā ar tā maksājumu bilances būtisku pasliktināšanos, ko izraisījusi pašreizējā Covid-19 pandēmija un ģeopolitiskās spriedzes pie robežas ietekme uz uzticēšanos.

               ·Apmierināt partnera budžeta finansēšanas vajadzības.

               ·Atbalstīt fiskālās konsolidācijas centienus un ārējo stabilizāciju saistībā ar SVF programmu.

               ·Atbalstīt strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot vispārējo makroekonomikas valdību, stiprināt ekonomikas pārvaldību un pārredzamību un uzlabot ilgtspējīgas izaugsmes apstākļus.

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

                  Ukrainas iestādēm būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par ekonomikas rādītāju kopumu un pirms visu palīdzības daļu izmaksas jāiesniedz visaptverošs ziņojums par atbilstību saskaņotajiem politikas nosacījumiem.

                  Komisijas dienesti turpinās uzraudzīt publisko finanšu pārvaldību pēc Ukrainas finanšu plūsmu un administratīvo procedūru operatīvā novērtējuma, kas iesniegts 2020. gada jūnijā. ES delegācijas pie partneriem arī regulāri ziņos par jautājumiem, kas attiecas uz palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules Banku, lai izmantotu to atziņas, kas gūtas no to pašreizējās darbības ar attiecīgajiem partneriem.

                  Ierosinātajā lēmumā ir paredzēts Padomei un Eiropas Parlamentam adresēts MFP gada ziņojums, kurā iekļauts šīs darbības īstenošanas novērtējums. Divu gadu laikā pēc īstenošanas perioda beigām tiks veikts neatkarīgs ex post novērtējums par palīdzību.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  Palīdzības izmaksa būs atkarīga no politisko priekšnoteikumu izpildes un SVF programmas pastāvīgas, sekmīgas īstenošanas. Pašreizējā SVF programma, ko Valde apstiprināja 2020. gada 9. jūnijā pēc tam, kad Ukrainas iestādes bija īstenojušas vairākas iepriekšējas darbības, 2021. gada 21. novembrī tika pagarināta līdz 2022. gada jūnija beigām pēc sekmīgi pabeigtās pirmās programmas pārskatīšanas. Turklāt Komisija vienojas ar Ukrainas iestādēm par konkrētiem politikas nosacījumiem, kas uzskaitīti saprašanās memorandā.

                  Palīdzību plānots izmaksāt divās daļās. Paredzams, ka pirmā daļa tiks izmaksāta pēc saprašanās memoranda stāšanās spēkā, iespējams, jau 2022. gada pirmajā ceturksnī. Otro maksājumu varētu izmaksāt gada laikā pēc saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Makrofinansiālās palīdzības instruments ir uz politiku balstīts instruments, kas paredzēts, lai apmierinātu īstermiņa un vidēja termiņa ārējās finanšu vajadzības. Ņemot vērā zaudēto piekļuvi starptautiskajiem kapitāla tirgiem, instruments nodrošina būtisku finansējumu augošajam atlikušā finansējuma iztrūkumam valstī. MFP papildinās resursus, ko piešķir starptautiskās finanšu iestādes, divpusējie līdzekļu devēji un citas ES finanšu iestādes. Tādējādi tā veicinās starptautiskās sabiedrības sniegtā finansiālā atbalsta, kā arī citas ES finansiālās palīdzības, tostarp budžeta atbalsta darbību, vispārējo efektivitāti.

                  Turklāt, nodrošinot ilgtermiņa finansējumu ar ļoti izdevīgiem noteikumiem, kas parasti ir pievilcīgāki nekā pārējo starptautisko vai divpusējo līdzekļu devēju noteikumi, paredzams, ka MFP programma palīdzēs valdībai izpildīt budžetu bez fiskālajām novirzēm un veicinās parāda atmaksājamību.

                  Papildus MFP finansiālajai ietekmei ierosinātā programma stiprinās valdību apņēmību īstenot reformas un to centienus veidot ciešākas attiecības ar ES, kā paredzēts asociācijas nolīgumā, kurš stājās spēkā 2017. gadā. Šis rezultāts tiks panākts, cita starpā izmantojot atbilstošus nosacījumus palīdzības izmaksāšanai. Plašākā kontekstā programma būs signāls, ka ES ir gatava atbalstīt partnerus austrumu kaimiņreģionā, tostarp Ukrainu, ekonomisko grūtību brīžos.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Makrofinansiālās palīdzības darbībām, kas sniegtas partneriem, ir jāveic ex post izvērtējums. Līdz šim veiktajos izvērtējumos (par pabeigtajām MFP programmām) secināts, ka MFP darbības, lai arī dažkārt nelielā mērā un netieši, veicina ārējās ilgtspējas un makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanos, kā arī palīdz partnerim īstenot strukturālās reformas. Vairumā gadījumu MFP darbībām bija pozitīva ietekme uz partnera maksājumu bilanci, un tās palīdzēja mazināt šo valstu budžeta ierobežojumus. Tie arī veicināja nedaudz lielāku ekonomikas izaugsmi.

                  Pēdējais novērtējums, kas veikts attiecībā uz MFP darbību Ukrainai, attiecas uz intervenci, kas īstenota laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam (MFP III). Novērtējumā tika konstatēts, ka MFP III ir bijusi ļoti svarīga tās mērķu, finansējuma apjoma un politikas nosacījumu ziņā. Šī darbība sniedza efektīvu atbalstu valsts fiskālajai konsolidācijai un palīdzēja Ukrainai uzlabot tās maksājumu bilances stāvokli. MFP III nosacījumi radīja politiski pastiprinošu ietekmi, kas veicināja Ukrainas iestāžu pievēršanos būtiskām reformām (proti, publisko finanšu pārvaldības; enerģētikas nozares; pārvaldība un pārredzamības; finanšu nozares jomā). Veicinot privātā sektora uzticēšanos, programma arī radīja pievienoto vērtību.

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu

                  Daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam MFP aizdevumu uzkrājums tiks segts no kopējās summas, kas paredzēta Ārējās darbības garantijas nodrošināšanai NDICI-“Eiropa pasaulē” ietvaros. MFP paredzētā (indikatīvā) aizdošanas spēja ir pietiekama, lai segtu šo darbību, kā arī citas īstenotās MFP darbības.

                  Iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  ES ir viena no lielākajām līdzekļu devējām Ukrainai un atbalsta tās ekonomikas, strukturālās un institucionālās reformas, kā arī pilsonisko sabiedrību. ES finansiālais atbalsts Ukrainai 2015.–2021. gadā, izmantojot makrofinansiālās palīdzības programmas, sasniedza 5 miljardus EUR. Šī MFP programma papildina citas ES ārējās darbības vai instrumentus, ko izmanto Ukrainas atbalstam. Tā ir saskaņota arī ar jauno instrumentu “Eiropa pasaulē” (Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) 2021.–2027. gadam.

                  Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būtu palīdzēt izveidot stabilu makroekonomisko vidi, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta situācijas lielāku ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālo reformu veicināšanai. MFP nenodrošina regulāru finansiālo atbalstu un ir jāpārtrauc, tiklīdz ir stabilizēta partnera ārējā finansiālā situācija.

                  Ar MFP tiktu papildinātas arī starptautiskās sabiedrības plānotās darbības, jo īpaši SVF un Pasaules Bankas atbalstītās korekciju un reformu programmas.

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

                  Izmantojot aizdevumus, šī MFP darbība palielina ES budžeta efektivitāti, radot sviras efektu, un nodrošina izmaksu ziņā visefektīvāko risinājumu.

                  Komisija ir pilnvarota Eiropas Savienības un Euratom vārdā aizņemties līdzekļus no kapitāla tirgiem, izmantojot ES galvojumu. Mērķis ir iegūt no tirgus līdzekļus ar vislabākajām pieejamajām likmēm, ņemot vērā ES/Euratom augsto kredītstatusu (AAA reitings: Fitch, Moody’s un DBRS, AA reitings: S&P, visi ar stabilu perspektīvu), un tad aizdot tos atbalsttiesīgiem aizņēmējiem saistībā ar aizdevumiem Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma, maksājumu bilances mehānisma, MFP un Euratom projektu ietvaros. Aizņemšanās un aizdošana tiek veiktas kā kompensējoši darījumi, nodrošinot, ka ES budžets neuzņemas nekādu procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku. Mērķis aizņēmumu un aizdevumu darbībām iegūt līdzekļus ar vislabākajām pieejamajām likmēm ir sasniegts, jo šīs likmes ir tādas pašas kā salīdzināmām iestādēm (EIB, EFSM un ESM).

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               X ierobežots ilgums

               –◻
                     spēkā 12 mēnešu periodā, kas sākas 2022. gadā

               –◻
                     finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām — no 2022. līdz 2023. gadam, uz maksājumu apropriācijām — no 2022. līdz 2023. gadam.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  13

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuriem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Saskaņā ar šo lēmumu finansējamās darbības no galvenās mītnes tiešā pārvaldībā un ar Savienības delegāciju atbalstu īstenos Komisija.

                  Šī ir makroekonomiska veida palīdzība, un tās struktūra atbilst SVF atbalstītajai programmai. Komisijas dienesti veiks darbības uzraudzību, pamatojoties uz to, ka tiek pastāvīgi, sekmīgi īstenota gan SVF programma, gan konkrētie reformu pasākumi, par kuriem jāpanāk vienošanās ar Ukrainas iestādēm saprašanās memorandā; uzraudzības biežums būs atkarīgs no maksājumu skaita (skatīt arī 1.4.4. punktu).

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Saskaņā ar šo lēmumu finansējamās darbības no galvenās mītnes tiešā pārvaldībā un ar Savienības delegāciju atbalstu īstenos Komisija.

                  MFP izmaksu veikšanas priekšnosacījums ir sekmīga pārskatīšana un katrai darbībai piešķirto nosacījumu izpilde. Nosacījumu izpildi rūpīgi uzrauga Komisija ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijām.

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Apzinātie riski

                  Saistībā ar ierosinātajiem makrofinansiālās palīdzības pasākumiem pastāv fiduciārie, politikas un politiskie riski.

                  Pastāv risks, ka MFP varētu tikt izmantota krāpnieciskā veidā. MFP nav paredzēta konkrētiem izdevumiem (pretēji, piemēram, projektu finansējumam), šis risks ir saistīts ar tādiem faktoriem kā Ukrainas Valsts bankas un Finanšu ministrijas pārvaldības sistēmu kvalitāte kopumā, kā arī ar administratīvajām procedūrām, kontroles un pārraudzības funkcijām, IT sistēmu drošību un iekšējo un ārējo revīzijas spēju piemērotību.

                  Otrais risks ir saistīts ar iespēju, ka Ukraina neizpildīs no ierosinātajiem MFP aizdevumiem izrietošās finanšu saistības pret ES (saistību neizpildes risks vai kredītrisks) – to varētu izraisīt, piemēram, valsts maksājumu bilances un fiskālā stāvokļa būtiska turpmāka pasliktināšanās.

                  Vēl viens būtisks darbības risks ir saistīts ar spriedzes pastiprināšanos starp Ukrainu un Krieviju, kas varētu vēl vairāk negatīvi ietekmēt Ukrainas makroekonomisko stabilitāti, ietekmējot SVF programmas izpildi un ierosinātās MFP izmaksu un/vai atmaksu.

                  Iekšējās kontroles sistēmas

                  Makrofinansiālajai palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta, kā paredzēts Finanšu regulas 129. pantā.

                  Ex ante: Komisijas novērtējums par saņēmējvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu. Vajadzības gadījumā Komisija attiecībā uz katru saņēmējvalsti veic finanšu plūsmu un kontroles vides ex ante operatīvo novērtējumu, izmantojot konsultantu tehnisko atbalstu. Lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību, tiek veikta centrālās bankas un finanšu ministrijas grāmatvedības procedūru, pienākumu sadales un iekšējās/ārējās revīzijas analīze. Nepilnību konstatēšanas gadījumā tiek uzstādīti nosacījumi, kuri jāizpilda pirms atbalsta izmaksāšanas. Turklāt vajadzības gadījumā tiek noslēgtas speciālas vienošanās attiecībā uz maksājumiem (piemēram, par norobežotiem kontiem).

                  Īstenošanas laikā: Komisija pārbauda partnera periodiskās deklarācijas. Attiecībā uz maksājumu veikšanu 1) ECFIN ģenerāldirektorāta darbinieki ciešā sadarbībā ar ES delegācijām un ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, SVF, uzrauga saskaņoto nosacījumu izpildi, un 2) tiem tiek piemērota parastā kontroles procedūra, kas paredzēta ECFIN ģenerāldirektorātā izmantotajā finanšu shēmā (2. modelis), tostarp finanšu nodaļas veikta pārbaude par to, kā tiek izpildīti iepriekš minētie palīdzības izmaksāšanas nosacījumi. Maksājumu veikšanu saistībā ar MFP darbībām var pakļaut papildu neatkarīgām ex post pārbaudēm (dokumentu pārbaudēm un/vai pārbaudēm uz vietas), ko veic ģenerāldirektorāta ex post kontroles grupas amatpersonas. Šādas pārbaudes var tikt ierosinātas arī pēc pieprasījuma, ko veicis atbildīgais kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Nepieciešamības gadījumā var tikt veikta maksājumu pārtraukšana un atlikšana, finanšu korekcijas (ko īsteno Komisija) un līdzekļu atguve (kas līdz šim gan vēl nav noticis); šie pasākumi ir nepārprotami paredzēti finansēšanas nolīgumos ar partneriem.

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

                  Ieviestās kontroles sistēmas, piemēram, ex ante operatīvie novērtējumi vai ex post novērtējumi, nodrošināja efektīvu kļūdu īpatsvaru 0 % no MFP maksājumiem. Nav zināmi gadījumi, kad būtu notikusi krāpšana, korupcija vai nelikumīgas darbības. Visas MFP darbības notiek saskaņā ar skaidru intervences loģiku, kas dod Komisijai iespēju novērtēt to ietekmi. Veiktās kontroles ļauj pārliecināties par politiskajiem mērķiem un prioritātēm un par to īstenošanu.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Lai mazinātu krāpnieciskas izmantošanas riskus, ir un tiks veikti vairāki pasākumi.

                  Pirmkārt, aizdevuma nolīgumā tiks paredzēti vairāki noteikumi par pārbaudēm, krāpšanas novēršanu, revīzijām un līdzekļu atgūšanu krāpšanas vai korupcijas gadījumā. Paredzēts arī, ka palīdzība būs saistīta ar vairākiem konkrētiem politiskiem nosacījumiem, tostarp publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā, lai stiprinātu efektivitāti, pārredzamību un atbildību. Turklāt palīdzība tiks iemaksāta īpašā kontā Ukrainas Valsts bankā.

                  Bez tam saskaņā ar Finanšu regulas prasībām Komisijas dienesti veica operatīvo novērtējumu par Ukrainas finanšu un administratīvo apriti, lai pārliecinātos, ka esošās procedūras programmu palīdzības, tostarp MFP, pārvaldībai nodrošina pienācīgas garantijas. Šis novērtējums tika veikts 2020. gada jūnijā un ietvēra tādas jomas kā budžeta sagatavošana un izpilde, publisko iekšējo finanšu kontrole, iekšējā un ārējā revīzija, publiskā iepirkuma, naudas un publiskā parāda pārvaldība, kā arī centrālās bankas neatkarība. ES delegācijas pie attiecīgajiem partneriem turpinās cieši uzraudzīt norises šajā jomā. Komisija arī izmanto atbalsta darbības budžeta jomā, lai palīdzētu Ukrainas iestādēm uzlabot valsts finanšu pārvaldības sistēmas, un šos centienus stingri atbalsta arī citi līdzekļu devēji.

                  Visbeidzot, palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta, kā paredzēts Finanšu regulas 129. pantā.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Numurs

                        Dif./nedif
                           14
                        .

                        no EBTA valstīm
                           15

                        no kandidātvalstīm
                           16

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        14.02.01.70.06. [MFP aizdevumi — EAG]

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas — nepiemēro

               3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               –X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        6

                        6. izdevumu kategorija “Kaimiņattiecības un pasaule”

                        ĢD: ECFIN

                        Gads
                        2022.

                        Gads
                        2023.

                        Gads
                        2024.

                        Gads
                        2025.

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcija
                           17

                        14.02.01.70.06. [MFP aizdevumi — EAG]

                        Saistības

                        (1a)

                        108,0
                           18

                        108,0

                        Maksājumi

                        (2 a)

                        108,0

                        108,0

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           19

                        Budžeta pozīcija

                        14.20.03.01. [MFP dotācijas]

                        3.

                        0,15

                        0,15

                        KOPĀ
                        apropriācijas ĢD ECFIN

                        Saistības

                        = 1.a + 1.b + 3

                        108,0

                        Maksājumi

                        =2.a+2.b

                        +3

                        108,0

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        108,0

                        0,15

                        108,15

                        Maksājumi

                        (5)

                        108,15

                        108,15

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ 6. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        daudzgadu finanšu shēmai

                        Saistības

                        =4+ 6

                        108,0

                        0,15

                        108,15

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        108,15

                        108,15

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu: (miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata))

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        7

                        7. izdevumu kategorija “Eiropas publiskā pārvalde”

                        ĢD: ECFIN

                        Gads
                        2022.

                        Gads
                        2023.

                        Gads
                        2024.

                        Gads
                        2025.

                        Gads

                        KOPĀ

                        Cilvēkresursi

                        0,283

                        0,141

                        -

                        0,024

                        0,448

                        Citi administratīvie izdevumi

                        -

                        0,020

                        -

                        -

                        0,020

                        KOPĀ 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        daudzgadu finanšu shēmai

                        Apropriācijas

                        0,283

                        0,161

                        -

                        0,024

                        0,468

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0,283

                        0,161

                        -

                        0,024

                        0,468

               Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

                (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

                        Gads
                        2022.

                        Gads
                        2023.

                        Gads
                        2024.

                        Gads
                        2025.

                        Gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ 1.-7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        daudzgadu finanšu shēmai
                        (atsauces summa)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        108,283

                        0,161

                        -

                        0,174

                        108,618

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,283

                        0,161

                        -

                        108,174

                        108,618

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        –   Norādīt mērķus un iznākumus

                        –

                        –⇩

                        –

                        –2021. g.

                        –2022. g.

                        –2023. g.

                        –2024. g.

                        –2025. g.

                        –KOPĀ

                        –

                        –

                        –

                        –Veids
                           20

                        –Skaits

                        –Izmaksas

                        –Skaits

                        –Izmaksas

                        –Skaits

                        –Izmaksas

                        –Skaits

                        –Izmaksas

                        –Skaits

                        –Izmaksas

                        –Kopējais skaits

                        –Kopējās izmaksas

                        –KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           21

                        –- Iznākums Nr. 1.

                        –Dotāciju piešķīrumi

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –- Iznākums Nr. 2.

                        –Ārējās darbības garantijas nodrošinājums

                        –

                        –

                        –2

                        –108,0

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –2

                        –108,0

                        –- Iznākums Nr. 3.

                        –Ex post izvērtējums

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –

                        –1

                        –0,15

                        –1

                        –0,15

                        –Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        –-

                        –-

                        –2

                        –108,0

                        –

                        –

                        –-

                        –-

                        –1

                        –0,15

                        –2

                        –108,15

                        –KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        –-

                        –-

                        –2

                        –108,0

                        –

                        –

                        –-

                        –-

                        –1

                        –0,15

                        –2

                        –108,15

               3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               –X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads
                        2022.

                        Gads
                        2023.

                        Gads
                        2024.

                        Gads
                        2025.

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        0,283

                        0,141

                        -

                        0,024

                        0,448

                        Citi administratīvie izdevumi

                        -

                        0,020

                        -

                        -

                        0,020

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,283

                        0,161

                        -

                        0,024

                        0,468

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           22

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie
                        administratīvie izdevumi

                        Starpsumma –
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        ārpus 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        0,283

                        0,161

                        -

                        0,024

                        0,468

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD.

               3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        Gads
                        2022.

                        Gads
                        2023.

                        2024. g.

                        2025. g.

                        KOPĀ

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        20 01 02 01. (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        1,8

                        0,9

                        -

                        0,15

                        2,85

                        20 01 02 03 (Delegācijas)

                        01 01 01 01 (Netiešā pētniecība)

                         01 01 01 11 (Tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           23

                        20 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        20 02 03 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01  xx yy zz
                           24

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        01 01 01 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                         01 01 01 12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

                        1,8

                        0,9

                        -

                        0,15

                        2,85

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        D direkcijas direktors: uzraudzīt un pārvaldīt darbību, sazināties ar Padomi un Parlamentu par šā lēmuma pieņemšanu un saprašanās memoranda apstiprināšanu, risināt sarunas par saprašanās memorandu ar Ukrainas iestādēm, pārskatīt ziņojumus, vadīt pārbaudes komandējumus un novērtēt nosacījumu izpildē gūtos panākumus.

                        Nodaļas vadītājs/Nodaļas vadītāja vietnieks D direkcijā: palīdzēt direktoram darbības pārvaldībā, sazināties ar Padomi un Parlamentu par šā lēmuma pieņemšanu un saprašanās memoranda apstiprināšanu, risināt sarunas ar Ukrainas iestādēm par saprašanās memorandu un aizdevuma līgumu (kopā ar Budžeta ĢD), pārskatīt ziņojumus un nosacījumu izpildē gūtos panākumus.

                        Ekonomisti, MFP sektors (D direkcija): sagatavot lēmumu un SM, sazināties ar iestādēm un starptautiskām finanšu iestādēm, doties pārbaudes komandējumos, sagatavot Komisijas dienestu ziņojumus un Komisijas procedūras saistībā ar palīdzības pārvaldību, sazināties ar neatkarīgiem ekspertiem par operatīvo novērtējumu un ex post novērtējumu.

                        Budžeta ĢD (E1 un E3 nodaļa direktora uzraudzībā): sagatavot aizdevuma līgumu, risināt sarunas ar Ukrainas iestādēm un gādāt par to, lai līgumu apstiprinātu atbildīgie Komisijas dienesti un abas puses to parakstītu. Pārraudzīt procesus pēc aizdevuma līguma stāšanās spēkā. Sagatavot Komisijas lēmumus par aizņēmuma darījumiem, pārraudzīt līdzekļu pieprasījumu iesniegšanu, izvēlēties bankas, sagatavot un izpildīt finansēšanas darījumus un izmaksāt līdzekļus Ukrainai. Veikt administratīvus uzdevumus saistībā ar aizdevuma atmaksas pārraudzību. Sagatavot attiecīgos ziņojumus par iepriekš minētajām darbībām.

                        Ārštata darbinieki

                        -

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –X
                     pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –X
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/701 (2020. gada 25. maijs) par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem saistībā ar Covid-19 pandēmiju (OV L 165, 27.5.2020., 31.–37. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (10)

                        Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

                     (11)

                        ABM — budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (12)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (13)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (14)

                        Dif. = diferencētās apropriācijas, nedif. = nediferencētās apropriācijas.

                     (15)

                        EBTA - Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (16)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (17)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.

                     (18)

                        Uzkrājumu summa MFP aizdevumiem (9 %), kas jāiemaksā kopējā uzkrājumu fondā.

                     (19)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (20)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (21)

                        Kā norādīts 1.4.2. punktā. “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)”.

                     (22)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (23)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (24)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).