               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.6.2016
            COM(2016) 401 final
            2016/0187(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •
                     Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikuma mērķis ir ES tiesību aktos transponēt saglabāšanas, kontroles un izpildes pasākumus, kurus pieņēmusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT), kuras līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība. ICCAT ir reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), kas ir atbildīga par ICCAT sugu pārvaldību Atlantijas okeānā un blakus esošajās jūrās. ICCAT katru gadu pieņem jaunus saglabāšanas, kontroles un izpildes pasākumus. Šis transponēšanas priekšlikums attiecas uz pasākumiem, ko ICCAT pieņēmusi kopš 2008. gada, izņemot daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, uz kuru attiecas atsevišķs transponēšanas process.

                  ICCAT ir tiesības pieņemt saistošus lēmumus (“ieteikumus”) par tās pārziņā esošo zvejniecību saglabāšanu un pārvaldību. Minētie akti ir adresēti galvenokārt ICCAT līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī operatoru (piem., kuģa kapteiņa) pienākumi. ICCAT ieteikumi stājas spēkā sešus mēnešus pēc to pieņemšanas un ir līgumslēdzējām pusēm saistoši, un ES tie ir jāiestrādā Savienības tiesību normās tiktāl, cik tie vēl nav ietverti ES tiesību aktos.

               •
                     Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Jaunākā ICCAT saglabāšanas un izpildes ieteikumu transponēšana notika ar šādiem tiesību aktiem: Padomes 2001. gada 27. septembra Regula (EK) Nr. 1936/2001, ar ko nosaka kontroles pasākumus, kuri piemērojami tālu migrējošu zivju noteiktu krājumu zvejai
                     1
                  , Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001, un Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
                     2
                  .

                  ICCAT ieteikumi, kas pieņemti pēc 2008. gada, ievieš grozījumus daudzos pirms tam pieņemtos ieteikumos un paredz vairākus jaunus noteikumus. Turklāt kopš pēdējās transponēšanas attiecīgie ES tiesību akti ir būtiski mainījušies, jo ir pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku. Skaidrības labad un lai ņemtu vērā daudzās kopš 2008. gada pieņemtās izmaiņas, tiks atceltas iepriekš minētās Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001 un Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 daļas.

                  Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktu, kurš paredz, ka Padomei ir prerogatīva pieņemt pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu, kā arī par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, šis priekšlikums neaptvers ES zvejas iespējas, par kurām lēmumu pieņēmusi ICCAT.

               •
                     Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Neattiecas.

               2.
                     JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •
                     Juridiskais pamats

                  Priekšlikums ir balstīts uz LESD 43. panta 2. punktu, jo tas paredz noteikumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.

               •
                     Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Šajā kontekstā subsidiaritātes principu nepiemēro, jo priekšlikums attiecas uz jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu, pārvaldību un saglabāšanu saistībā ar kopējās zivsaimniecības politikas ārējo komponentu.

               •
                     Proporcionalitāte

                  Apsvērtais risinājums nodrošinās ICCAT pienākumu izpildi ES vienīgi ar tādiem pasākumiem, kas vajadzīgi izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               •
                     Instrumenta izvēle

                  Tā kā regula ir tieši piemērojama un saistoša dalībvalstīm, tā veicina ierosināto noteikumu vienādu piemērošanu visā Savienībā, tādējādi radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem ES operatoriem, kas veic zvejas darbības ICCAT konvencijas apgabalā.

               3.
                     EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •
                     Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •
                     Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Šā priekšlikuma mērķis ir transponēt jau spēkā esošos ICCAT ieteikumus, kas ir saistoši līgumslēdzējām pusēm. Ar dalībvalstu ekspertiem un ieinteresētajām personām apspriežas, gatavojoties ICCAT sanāksmēm, kurās tiek pieņemti minētie ieteikumi, kā arī ICCAT gadskārtējās sanāksmes sarunu laikā. Tāpēc tika uzskatīts, ka attiecībā uz šo transponēšanas regulu apspriešanās ar ieinteresētajām personām nav nepieciešama.

               •
                     Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •
                     Ietekmes novērtējums

                  Tā kā netiks definēti jauni politikas aspekti, šīs likumdošanas iniciatīvas ietekmes novērtējums nav jāveic. Šī iniciatīva ir par piemērojamajām starptautiskajām saistībām, kuras ES jau ir saistošas un attiecībā uz kurām ietekmes novērtējums nav vajadzīgs.

               •
                     Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •
                     Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.
                     IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.
                     CITI ELEMENTI

               •
                     Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •
                     Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •
                     Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  I sadaļā ir vispārīgi noteikumi: priekšmets, darbības joma, mērķis un definīcijas. Pats svarīgākais ir tas, ka šo regulu piemēro Savienības kuģiem, kas zvejo ICCAT konvencijas apgabalā vai — ja veic pārkraušanu citā kuģī — ārpus ICCAT konvencijas apgabala esošā apgabalā attiecībā uz sugām, kas nozvejotas ICCAT konvencijas apgabalā.

                  II sadaļā ir ietverti ICCAT pārvaldības pasākumi, iedalot tos septiņās nodaļās par katru atsevišķu sugu. 1. nodaļa ir par tropiskajām tunzivīm; 2. nodaļa ir par Ziemeļatlantijas garspuru tunzivīm; 3. nodaļa ir par zobenzivīm (Atlantijas zobenzivīm un Vidusjūras zobenzivīm); 4. nodaļa ir par Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu; 5. nodaļa ir par haizivīm; 6. nodaļa ir par jūras putniem (kas noķerti piezvejā), un 7. nodaļa ir par bruņurupučiem (kas noķerti piezvejā).

                  III sadaļā ir ietverti kopēji kontroles un uzraudzības pasākumi. 1. nodaļa ir par lielizmēra kuģu ICCAT reģistru. 2. nodaļā ir izklāstīti noteikumi par fraktēšanu. 3. nodaļa ir par nozvejas kontroli, konkrētāk, par kvotu un minimālā izmēra prasību ievērošanu, nozvejas paraugu ņemšanu un nozvejas un zvejas piepūles paziņošanu. 4. un 5. nodaļā ir noteikumi attiecīgi par pārkraušanu citā kuģī un par zinātnisko novērotāju programmām. 6. nodaļā izklāstīti noteikumi par ziņošanas pienākumiem attiecībā uz apstiprinātajām ostām un kontaktpunktiem un inspekcijām ostā. 7. nodaļa ir par izpildi, konkrētāk, par iespējamiem pārkāpumiem un neatbilstībām un ICCAT NNN saraksta projektu.

                  IV sadaļā ir ietverti nobeiguma noteikumi, proti, par gada ziņojumu, datu konfidencialitāti, grozījumu procedūru, deleģēšanas īstenošanu, regulas īstenošanu un spēkā esošo ES tiesību aktu grozījumiem.

               2016/0187 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  3
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  4
               , ir garantēt jūras bioloģisko resursu izmantošanu tādā veidā, kas nodrošina ilgtermiņa vidisko, ekonomisko un sociālo ilgtspēju.

               (2)Eiropas Savienība ar Padomes Lēmumu 98/392/EK
                  5
                ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kurā ir ietverti inter alia principi un noteikumi attiecībā uz jūras dzīvo resursu saglabāšanu un pārvaldību. Izpildot savas plaša mēroga starptautiskās saistības, Eiropas Savienība atbalsta centienus, kas vērsti uz zivju krājumu saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos.

               (3)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK
                  6
                Eiropas Savienība kopš 1997. gada 14. novembra ir Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (turpmāk “ICCAT konvencija”) līgumslēdzēja puse.

               (4)ICCAT konvencija nodrošina reģionālas sadarbības sistēmu tunzivju un tunzivjveidīgo sugu saglabāšanai un pārvaldībai Atlantijas okeānā un tam blakus esošajās jūrās; šīm nolūkam ir izveidota Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (turpmāk “ICCAT”).

               (5)ICCAT ir tiesības pieņemt saistošus lēmumus (“ieteikumus”) par tās pārziņā esošo zvejniecību saglabāšanu un pārvaldību, un tie ir saistoši līgumslēdzējām pusēm. Minētie akti ir adresēti galvenokārt ICCAT līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī privātu operatoru (piem., kuģu kapteiņu) pienākumi. ICCAT ieteikumi stājas spēkā sešus mēnešus pēc to pieņemšanas, un ES tie ir jāiestrādā Eiropas Savienības tiesību normās.

               (6)ICCAT saglabāšanas un izpildes ieteikumi pēdējoreiz īstenoti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1936/2001
                  7
                un Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007
                  8
               .

               (7)ICCAT ieteikums par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā tika īstenots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009
                  9
               . Šī regula uz šādu daudzgadu atjaunošanas plānu neattiecas.

               (8)Šī regula neattiecas arī uz zvejas iespējām, par kurām lēmumu pieņem ICCAT, jo Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts paredz, ka pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu, kā arī par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu pieņem Padome.

               (9)ICCAT ieteikumi, kas pieņemti pēc 2008. gada, ievieš grozījumus daudzos pirms tam pieņemtos ieteikumos un paredz vairākus jaunus noteikumus.

               (10)Lai Savienības tiesību aktos ātri iestrādātu turpmākus saistošos ICCAT ieteikumu grozījumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumu grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

               (11)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
                  10
               .

               (12)Lai nodrošinātu atbilstību KZP, ES ir pieņemti tiesību akti, ar ko izveido kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas ietver cīņu pret nelegālām, nereģistrētām un neregulētām (NNN) darbībām.

               (13)Konkrētāk, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009
                  11
                ir izveidota Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēma, kurā izmanto globālu un integrētu pieeju, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011
                  12
                nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008
                  13
                ir izveidota Kopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Ar minētajām regulām jau īsteno virkni noteikumu, kas paredzēti ICCAT ieteikumos. Tāpēc minētie noteikumi šajā regulā nav jāiekļauj.

               (14)Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu ir ieviests izkraušanas pienākums, kuru no 2015. gada 1. janvāra piemēro attiecībā uz mazo un lielo pelaģisko sugu zvejniecībām, rūpnieciskajām zvejniecībām un laša zvejniecībām Baltijas jūrā. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no ICCAT ieteikumiem. Saskaņā ar to pašu noteikumu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šādas starptautiskas saistības, tostarp jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma, ieviestu Savienības tiesību aktos. Tādējādi konkrētās situācijās, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/98
                  14
               , dažās mazo un lielo pelaģisko sugu zvejniecībās un rūpnieciskajās zvejniecībās izmešana būs atļauta.

               (15)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1984/2003
                  15
                ir ieviestas statistikas dokumentu programmas par zobenvizīm un lielacu tunzivīm saskaņā ar attiecīgajiem ICCAT noteikumiem. ICCAT ir pieņēmusi jaunus noteikumus par statistiskas programmām saistībā ar jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī, tāpēc Regula (EK) Nr. 1984/2003 būtu jāgroza, lai minētos noteikumus iestrādātu Savienības tiesību aktos.

               (16)Pēdējos gados daudzi ICCAT ieteikumi ir mainījušies vai ir tikuši atcelti. Tādēļ skaidrības, vienkāršības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi grozīt Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 520/2007,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               I sadaļa
                  VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               1. pants
                  Priekšmets

               Ar šo regulu nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles noteikumus attiecībā uz to tālu migrējošo sugu zivju zveju, kuras pārvalda Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT).

               2. pants
                  Darbības joma

               Šo regulu piemēro:

               (a)Savienības zvejas kuģiem un atpūtas zvejā iesaistītiem Savienības kuģiem, kas darbojas ICCAT konvencijas apgabalā, un (attiecībā uz pārkraušanu citā kuģī) šādiem kuģiem, kas darbojas ārpus ICCAT konvencijas apgabala, ja tie pārkrauj minētajā apgabalā nozvejotas zivis;

               (b)trešo valstu kuģiem, kurus inspicē dalībvalstu ostās un uz kuriem ir paturētas ICCAT sugas vai šādu sugu zvejas produkti, kas nav iepriekš izkrauti vai ostā pārkrauti citā kuģī.

               3. pants
                  Saistība ar citiem Savienības tiesību aktiem

               Šo regulu piemēro, neskarot noteikumus, kas paredzēti:

               (a)Regulā XXXX/2016 [new FAR Regulation];

               (b)Regulā YYYY/2016 [BFT transposition Regulation].

               4. pants
                  Definīcijas

               Šajā regulā lietotas šādas definīcijas:

               (1)"ICCAT sugas" ir sugas, kas uzskaitītas I pielikumā;

               (2)"tropiskās tunzivis" ir lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis;

               (3)"zvejas kuģis" ir kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai, vai zilo tunzivju krātiņveida lamatas;

               (4)"nozvejotājkuģis" ir zvejas kuģis, ko izmanto jūras bioloģisko resursu zvejošanai;

               (5)"Savienības zvejas kuģis" ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

               (6)"zvejas atļauja" ir atļauja, kas izdota Savienības zvejas kuģim un dod tam tiesības veikt konkrētas zvejas darbības noteiktā laikposmā, konkrētā apgabalā vai konkrētā zvejniecībā, ievērojot īpašus nosacījumus;

               (7)"īpašā zvejas atļauja" ir atļauja, kas izdota Savienības zvejas kuģim un dod tam tiesības ar konkrētiem zvejas rīkiem veikt konkrētas zvejas darbības noteiktā laikposmā, konkrētā apgabalā un konkrētā zvejniecībā, ievērojot īpašus nosacījumus;

               (8)"pārkraušana citā kuģī" ir visu uz kuģa esošo zvejas produktu vai to daļas pārkraušana citā kuģī;

               (9)"atpūtas zveja" ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

               (10)"I uzdevuma dati" ir dati, kas ICCAT "Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju statistikas un paraugu ņemšanas praktiskajā rokasgrāmatā" definēti kā I uzdevums;

               (11)"II uzdevuma dati" ir dati, kas ICCAT "Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju statistikas un paraugu ņemšanas praktiskajā rokasgrāmatā" definēti kā II uzdevums;

               (12)"Puses" ir ICCAT konvencijas līgumslēdzējas puses, sadarbīgas puses, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgi subjekti vai zvejniecības subjekti;

               (13)"ICCAT konvencijas apgabals" ir visi Atlantijas okeāna ūdeņi un blakusesošās jūras;

               (14)"ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums" ir starptautisks nolīgums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 37) apakšpunktā;

               (15)"kuģa garums" ir attālums, ko mēra taisnā līnijā no kuģa priekšgala priekšējā punkta līdz kuģa pakaļgala tālākajam punktam;

               (16)"lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām" ir tādi kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuru lielākais garums ir lielāks par 24 metriem;

               (17)"lielizmēra zvejas kuģi" ir zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir lielāks par 20 metriem;

               (18)"ICCAT lielizmēra zvejas kuģu reģistrs" ir ICCAT sekretariāta kārtots saraksts, kurā uzskaitīti lielizmēra zvejas kuģi, kam atļauts ICCAT konvencijas apgabalā kā mērķa sugas zvejot ICCAT sugu zivis;

               (19)"atbalsta kuģis" ir kuģis, kas nav aprīkots ar izmantošanai gataviem zvejas rīkiem, bet apgādā nozvejotājkuģi vai atvieglo, palīdz veikt vai sagatavo zvejas darbības;

               (20)"transportkuģis" ir atbalsta kuģis, kurš iesaistīts pārkraušanā citā kuģī un saņem ICCAT sugu zivis no lielizmēra kuģa zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām;

               (21)"ICCAT transportkuģu reģistrs" ir ICCAT sekretariāta kārtots saraksts, kurā uzskaitīti kuģi, kam ICCAT konvencijas apgabalā ir atļauts jūrā saņemt pārkrāvumus no lielizmēra kuģiem zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām;

               (22)"ICCAT tropisko tunzivju zvejas atļauju saņēmušo kuģu reģistrs" ir ICCAT sekretariāta kārtots saraksts, kurā uzskaitīti lielizmēra zvejas kuģi, kam atļauts ICCAT konvencijas apgabalā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, apstrādāt vai izkraut tropiskās tunzivis;

               (23)"zivju pievilināšanas ierīces (ZPI)" ir uz jūras virsmas peldošas ierīces, ar ko paredzēts pievilināt zivis;

               (24)"NNN zveja" ir nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas darbības;

               (25)"ICCAT NNN saraksts" ir to kuģu saraksts, kuri peld ar tādu valstu karogiem, kas nav ICCAT līgumslēdzējas puses, un kurus ICCAT uzskata par iesaistītiem NNN zvejā;

               (26)"āķu jeda" ir zvejas rīks, kas sastāv no pamatauklas, kam piestiprinātas daudzas īsākas atzaru auklas, kuru galā ir āķis un kuru garums un izvietojuma blīvums ir atkarīgs no zvejas mērķsugas;

               (27)"riņķvads" ir apņemošais vads, kura apakšējo daļu savelk kopā ar riņķvada savilcējtrosi, kas izvērta caur riņķiem, kuri ir piestiprināti apakšējai virvei, un tādējādi ļauj savilkt un noslēgt tīkla linumu;

               (28)"āķis" ir saliekts un uzasināts tērauda stieples gabals.

               II SADAĻA
                  KONKRĒTU SUGU PĀRVALDĪBAS, SAGLABĀŠANAS UN KONTROLES PASĀKUMI

               I nodaļa
                  Tropiskās tunzivis

               5. pants
                  Lielizmēra nozvejotājkuģu skaita ierobežojumi specializētajā lielacu tunzivs zvejā

               To Savienības lielizmēra nozvejotājkuģu skaitu un bruto tilpībā (GT) izteiktu kopējo kapacitāti, kuri ICCAT konvencijas apgabalā veic lielacu tunzivs specializēto zveju, nosaka šādi:

               (a)kā to Savienības nozvejotājkuģu vidējo skaitu un bruto tilpībā (GT) izteikto kapacitāti, kuri ICCAT konvencijas apgabalā lielacu tunzivs specializēto zveju veikuši 1991.–1992. gadā, un

               (b)pamatojoties uz ierobežojumu, kas attiecas uz to Savienības nozvejotājkuģu skaitu, kuri 2005. gadā veica lielacu tunzivs specializēto zveju, un kas ICCAT paziņots 2005. gada 30. jūnijā.

               6. pants
                  Īpašas atļaujas tropisko tunzivju lielizmēra nozvejotājkuģiem un atbalsta kuģiem

               1.Atļaujas lielizmēra nozvejotājkuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu un kam ir atļauts zvejot tropiskās tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā, dalībvalstis izdod saskaņā ar Regulas XXXX/2016 [new FAR regulation] noteikumiem.

               2.Dalībvalstis izdod atļaujas sava karoga kuģiem, kuri jebkādā veidā atbalsta 1. punktā minēto kuģu darbības.

               7. pants
               ICCAT tropisko tunzivju zvejas atļauju saņēmušo kuģu reģistrs

               1.Dalībvalstis nekavējoties un vēlākais 30 dienu laikā informē Komisiju ikreiz, kad rodas vajadzība papildināt ICCAT tropisko tunzivju zvejas atļauju saņēmušo kuģu reģistru vai svītrot vai grozīt tajā esošos ierakstus. Komisija nekavējoties un vēlākais 45 dienu laikā no notikuma dienas iesniedz šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               2.Kuģus, kuri ICCAT konvencijas apgabalā veic lielacu tunzivs specializēto zveju, drīkst aizstāt tikai ar tādiem kuģiem, kuru kapacitāte ir līdzvērtīga vai mazāka.

               3.Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, lielizmēra zvejas kuģiem, kas nav iekļauti ICCAT tropisko tunzivju zvejas atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, nav atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, pārvietot vai apstrādāt tropiskās tunzivis no ICCAT konvencijas apgabala.

               8. pants
                  Konkrētā gadā tropiskās tunzivis zvejojušo kuģu saraksts

               Dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai atļauju saņēmušo sava karoga kuģu sarakstu, kuri iepriekšējā kalendārajā gadā ir zvejojuši tropiskās tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā. Komisija katru gadu līdz 31. jūlijam paziņo ICCAT par saņemtajiem sarakstiem.

               9. pants
                  ZPI pārvaldības plāni

               1.Katru gadu līdz 31. janvārim dalībvalstis, kuru kuģi tropiskās tunzivis zvejo ar riņķvadiem un laivām zvejai ar ēsmu un izmanto ZPI, iesniedz Komisijai pārvaldības plānus par to, kā minēto valstu karoga kuģi izmantos šādas pievilināšanas ierīces. Komisija katru gadu līdz 1. jūlijam pārsūta minēto informāciju ICCAT sekretariātam.

               2.ZPI pārvaldības plānu mērķi ir šādi:

               (a)uzlabot zināšanas par ZPI parametriem, boju parametriem, ZPI zvejas īpatnībām, tostarp par zvejas piepūli, un par attiecīgo ietekmi uz mērķa un nemērķa sugām;

               (b)efektīvi pārvaldīt ZPI un signāluguņu izvietošanu un atgūšanu, kā arī iespējamo nozaudēšanu;

               (c)samazināt un ierobežot ZPI un ZPI zvejas ietekmi uz ekosistēmu, tostarp vajadzības gadījumā apskatot dažādos zvejas izraisītās zivju mirstības aspektus (piemēram, izvietoto ZPI skaits, tostarp riņķvada zvejas kuģu ZPI ievietošanas reižu skaits, zvejas kapacitāte, atbalsta kuģu skaits).

               3.Pārvaldības plānos, kas minēti 1. punktā, ietver II pielikumā izklāstīto informāciju.

               4.Dalībvalstis nodrošina to, ka neviens riņķvada zvejas kuģis, kas peld ar to karogu un tropisko tunzivju zvejā izmanto ZPI, nekad vienlaikus reāli nepielieto vairāk kā 500 boju.

               10. pants
                  Ar ZPI saistītās prasības

               1.ZPI atbilst visām šādām prasībām:

               a)ZPI virsūdens daļa ir neapklāta vai klāta ar materiālu, kas līdz minimumam samazina iepīšanās risku nemērķa sugām;

               b)zemūdens daļas komponenti ir tikai no tāda materiāla, kuros nevar sapīties nemērķa sugu dzīvnieki.

               2.ZPI izveidošanā priekšroku dod bioloģiski noārdāmiem materiāliem, lai tādā veidā līdz 2018. gadam pakāpeniski pārtrauktu lietot ZPI, kuras bioloģiski nenoārdās.

               3.Dalībvalstis saistībā ar 70. pantā minēto gada ziņojumu ik gadu Komisijai ziņo par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību 1. un 2. punkta prasībām. Komisija minēto informāciju pārsūta ICCAT sekretariātam.

               11. pants
                  Kuģu sniegtā informācija par ZPI

               1.Par katru ZPI izmantošanas reizi Savienības nozvejotājkuģi, kas zvejo ar riņķvadu un laivām zvejai ar ēsmu, un Savienības atbalsta kuģi savāc un paziņo šādu informāciju un datus:

               a)pozīcija;

               b)datums;

               c)ZPI tips (noenkurota ZPI, mākslīga dreifējoša ZPI);

               d)ZPI identifikators (t. i., ZPI marķējums vai signāluguņu identifikācija), bojas tips (piemēram, vienkārša boja vai boja ar eholoti) vai jebkura cita informācija, kas ļauj identificēt ZPI īpašnieku;

               e)ZPI konstrukcijas parametri (virsūdens daļas un zemūdens daļas izmēri un materiāls, kā arī tas, kā zemūdens daļā tiek nodrošināta iepīšana).

               2.Par katru ZPI apmeklējuma reizi, kurai var sekot vai nesekot zvejas rīku ievietošana, Savienības nozvejotājkuģi, kas zvejo ar riņķvadu un laivām zvejai ar ēsmu, un Savienības atbalsta kuģi savāc un paziņo šādu informāciju:

               a)apmeklējuma tips (izcelšana, atgūšana, elektroniskās iekārtas apkope);

               b)pozīcija;

               c)datums;

               d)ZPI tips (noenkurota ZPI, dabīga dreifējoša ZPI, mākslīga dreifējoša ZPI);

               e)ZPI identifikators (t. i., ZPI marķējums vai signāluguņu identifikācija) vai jebkura cita informācija, kas ļauj identificēt ZPI īpašnieku;

               f)ja apmeklējumam seko zvejas rīku ievietošana – tās rezultāts, proti, paturētā un izmestā nozveja un piezveja (dzīvi un nedzīvi īpatņi).

               3.Par katru ZPI nozaudēšanas gadījumu Savienības nozvejotājkuģi, kas zvejo ar riņķvadu un laivām zvejai ar ēsmu, un visi Savienības atbalsta kuģi savāc un paziņo šādu informāciju:

               a) pēdējā reģistrētā pozīcija;

               b)pēdējās pozīcijas reģistrēšanas datums;

               c)ZPI identifikators (t. i., ZPI marķējums vai signāluguņu identifikācija) vai jebkura cita informācija, kas ļauj identificēt ZPI īpašnieku.

               4.Savienības zvejas kuģi reizi ceturksnī atjaunina sarakstu ar izmantotajām ZPI, un šajā sarakstā ietver vismaz III pielikumā norādīto informāciju.

               12. pants
                  Dalībvalstu sniegtā informācija par ZPI

               Dalībvalstis katru gadu 15 dienas pirms termiņa, ko ICCAT noteikusi attiecīgajam gadam, iesniedz Komisijai šādu informāciju, kura tiek darīta pieejama ICCAT sekretariātam:

               a)katrā ceturksnī faktiski izvietoto ZPI skaits, norādot ZPI tipu un to, vai ZPI izmantota kopā ar signālugunīm/bojām;

               b) katrā ceturksnī faktiski izvietoto signāluguņu/boju skaits un tips (piemēram, ar radioraidītāju, ar eholoti);

               c)par katru ceturksni – vidējais skaits aktīvo signāluguņu/boju, kurām katrs kuģis ir sekojis;

               d)par katru ceturksni – vidējais skaits aktīvo nozaudēto ZPI;

               e) par katru atbalsta kuģi – jūrā pavadīto dienu skaits mēnesī uz katru platuma grādu, norādot karoga valsti.

               13. pants
                  Kuģa žurnāli

               Dalībvalstis nodrošina, ka:

               a)papīra un elektroniskos zvejas žurnālus un (attiecīgā gadījumā) ZPI žurnālus nekavējoties savāc un dara pieejamus Savienības zinātniekiem;

               b)II uzdevuma dati, kas Komisijai nosūtīti saskaņā ar 49. pantu, ietver no zvejas žurnāliem un (attiecīgā gadījumā) ZPI žurnāliem savākto informāciju.

               14. pants
                  Zvejas aizlieguma apgabalu vai laiku noteikšana zivju mazuļu aizsardzības nolūkā

               1.Veikt tropisko tunzivju specializēto zveju vai atbalstīt šādu mērķsugu zvejošanu saistībā ar priekšmetiem, kuri varētu pievilināt zivis, tostarp saistībā ar ZPI, ir aizliegts:

               (a)katru gadu no 1. janvāra līdz 28. februārim un

               (b)apgabalā, kura robežas ir šādas:

               –ziemeļu robeža ir 5° ziemeļu platuma paralēle,

               –dienvidu robeža ir 4° dienvidu platuma paralēle,

               –rietumu robeža ir 20° rietumu garuma meridiāns,

               –austrumu robeža ir Āfrikas krasts.

               2.Šā panta 1. punktā minētais aizliegums ietver:

               (a)peldošu objektu (ar bojām vai bez tām) ielaišanu ūdenī;

               (b)zvejošanu mākslīgu objektu (arī kuģu) tuvumā, zem tiem vai saistībā ar tiem;

               (c)zvejošanu dabīgu objektu tuvumā, zem tiem vai saistībā ar tiem;

               (d)peldošu objektu izvilkšanu no slēgtā apgabala.

               3.Ikviena dalībvalsts, kas zvejo ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā noteikts aizlieguma apgabals vai laiks:

               (a)attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu to, ka uz visiem tās karoga kuģiem, tostarp atbalsta kuģiem, kad tie veic zvejas darbības 1. punktā minētajā aizlieguma apgabalā/laikā, atrodas novērotājs. Novērotāju programma atbilst IV pielikumā noteiktajām prasībām;

               (b)katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai a) apakšpunktā minēto novērotāju savākto informāciju, kuru Komisija līdz 31. jūlijam paziņo ICCAT;

               (c)attiecīgi rīkojas saistībā ar sava karoga zvejas kuģiem, kuri neievēro 1. punktā minēto aizlieguma apgabalu vai laiku;

               (d)saistībā ar 70. pantā minēto gada ziņojumu iesniedz Komisijai ziņojumu par to, kā tā ir ievērojusi minēto aizlieguma apgabalu vai laiku.

               15. pants
                  Tropisko tunzivju zvejošana konkrētos Portugāles ūdeņos

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu tropisko tunzivju, kas nozvejotas ar riņķvadu konkrētos ūdeņos, uz kuriem attiecas Portugāles suverenitāte vai jurisdikcija, proti, ICES X apakšrajonā uz ziemeļiem no 36°30′N vai CECAF apgabalos uz ziemeļiem no 31°N un uz austrumiem no 17°30′W, nedz arī minētajos apgabalos ar minētajiem zvejas rīkiem zvejot šādas sugas kā mērķsugas.

               16. pants
                  NNN zvejas darbību identificēšana

               Ja ICCAT izpildsekretārs paziņo Komisijai par iespējamu 7. panta 3. punkta vai 14. panta 1. vai 2. punkta pārkāpumu, ko izdarījis Savienības zvejas kuģis, Komisija par to tūlīt informē karoga dalībvalsti. Karoga dalībvalsts nekavējoties izmeklē šo situāciju un, ja kuģis zvejo saistībā ar priekšmetiem, kuri varētu pievilināt zivis, tostarp saistībā ar ZPI, tā pieprasa kuģim pārtraukt zveju un, ja nepieciešams, tūlīt atstāt attiecīgo apgabalu. Karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai par izmeklēšanas rezultātiem un attiecīgajiem veiktajiem pasākumiem. Komisija minēto informāciju pārsūta piekrastes valstij un ICCAT izpildsekretāram.

               II nodaļa
                  Garspuru tunzivis Atlantijas okeāna ziemeļu daļā

               17. pants
                  Kuģu skaita ierobežojumi

               To Savienības nozvejotājkuģu maksimālo skaitu, kuri ICCAT konvencijas apgabalā Ziemeļatlantijā veic garspuru tunzivs specializēto zveju, nosaka pēc to Savienības nozvejotājkuģu vidējā skaita, kuri garspuru tunzivi kā mērķsugu Ziemeļatlantijā zvejojuši 1993.–1995. gadā.

               III nodaļa
                  Zobenzivis

               1. iedaļa
                  Zobenzivis Atlantijas okeānā

               18. pants
                  Ziemeļatlantijas zobenzivju pārvaldības plāni

               Dalībvalstis, kas zvejo zobenzivis Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, katru gadu līdz 15. augustam iesniedz Komisijai to pārvaldības plānus. Komisija katru gadu līdz 15. septembrim pārsūta minēto informāciju ICCAT sekretariātam.

               19. pants
                  Atlantijas zobenzivju minimālais izmērs

               1.Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, ir aizliegts specializētajā zvejā zvejot, paturēt uz kuģa vai pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, izlikt vai piedāvāt pārdošanai, pārdot vai laist tirgū zobenzivis, kuru dzīvsvars ir mazāks par 25 kg vai garums no apakšžokļa līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks par 125 cm.

               2.Atkāpjoties no 1. punkta, nejauši nozvejotas zobenzivis, kuru dzīvsvars ir mazāks par 25 kg vai garums no apakšžokļa līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks par 125 cm, drīkst paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot, izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izlikt vai piedāvāt pārdošanai, ja šīs nejaušās nozvejas apjoms nepārsniedz 15 %.

               3.Šā panta 2. punktā minēto 15 % pielaidi aprēķina no zobenzivju skaita kuģa kopējā zobenzivju nozvejā katrā izkrāvumā.

               2. iedaļa
                  Zobenzivis Vidusjūrā

               20. pants
                  Kuģi, kam atļauts veikt zobenzivju specializēto zveju Vidusjūrā

               1.Atļaujas zobenzivju specializētās zvejas veikšanai Vidusjūrā dalībvalstis izdod saskaņā ar Regulas XXXX/2016 [new FAR Regulation] noteikumiem.

               2.Katru gadu līdz 1. janvārim dalībvalstis elektroniski un formātā, kas noteikts ICCAT "Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas nosūtīšanu", iesniedz:

               (a)visu to Savienības nozvejotājkuģu sarakstu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuriem ir atļauts veikt zobenzivju specializēto zveju Vidusjūrā;

               (b)visu pārējo Savienības kuģu sarakstu, kuriem zobenzivju specializēto zveju Vidusjūrā ir atļauts veikt saistībā ar atpūtas zveju.

               3.Komisija minēto informāciju līdz 15. janvārim pārsūta ICCAT sekretariātam.

               4.Ja Vidusjūras zobenzivju specializētās zvejas atļauju saņēmušo Savienības nozvejotājkuģu un atpūtas zvejā iesaistīto kuģu sarakstus papildina vai tajos svītro vai groza ierakstus, dalībvalstis tūlīt un vēlākais 30 dienu laikā pēc notikuma dienas par to paziņo Komisijai. Komisija tūlīt un vēlākais 45 dienu laikā pēc papildināšanas, svītrošanas vai grozīšanas dienas iesniedz šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               21. pants
                  Piezveja

               Savienības nozvejotājkuģiem, kuri nav iekļauti 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā, nav atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, apstrādāt vai izkraut zobenzivs, kuru daudzums pārsniedz 5 % no kopējās uz kuģa esošās nozvejas svara vai/un gabalu skaita.

               22. pants
                  Īpašā zvejas atļauja

               1.Savienības nozvejotājkuģiem, kuri ir iekļauti atļauju saņēmušo kuģu sarakstā saskaņā ar 20. panta 2. punkta a) apakšpunktu un kuri izmanto harpūnas vai āķu jedas, ir īpaša zvejas atļauja.

               2.Ik gadu līdz 30. jūnijam katra dalībvalsts elektroniski iesniedz Komisijai par iepriekšējo gadu izdoto īpašo zvejas atļauju sarakstu. Komisija minēto informāciju līdz 31. jūlijam pārsūta ICCAT sekretariātam.

               23. pants
                  Zvejas aizlieguma sezonas

               1.No 1. līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 30. novembrim zobenzivis Vidusjūrā nedrīkst zvejot (ne specializētajā zvejā, ne piezvejā), paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut.

               2.Dalībvalstis uzrauga zvejas aizlieguma ievērošanas efektivitāti un katru gadu līdz 15. augustam iesniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par kontroli un inspekcijām, ko tās īstenojušas, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktam. Komisija vismaz divus mēnešus pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes pārsūta šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               24. pants
                  Vidusjūras zobenzivju minimālais izmērs

               1.Paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut un transportēt drīkst tikai nesadalītas zobenzivis, kurām nav atdalītas nekādas ārējās daļas, un atžaunotas un izķidātas zobenzivis.

               2.Ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt vai izlikt vai piedāvāt pārdošanai Vidusjūras zobenzivis, kuru garums no apakšžokļa līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks nekā 90 cm vai kuru svars ir mazāks nekā 10 kg (dzīvsvars) vai 9 kg (atžaunotas un izķidātas), vai 7,5 kg (apstrādātas: atžaunotas, izķidātas, bez spurām, daļēji bez galvas).

               3.Atkāpjoties no 2. punkta, tādu zobenzivju nejaušas nozvejas, kuras ir mazākas par minētajā punktā noteikto minimālo izmēru, drīkst paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, izlikt vai piedāvāt pārdošanai tad, ja to daudzums katrā izkrāvumā nepārsniedz 5 % no kopējās uz kuģa esošās zobenzivju nozvejas svara vai gabalu skaita.

               25. pants
                  Zvejas rīku tehniskās specifikācijas kuģiem, kam atļauts veikt Vidusjūras zobenzivju specializēto zveju

               1.Atkāpjoties no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006
                  16
                12. panta, maksimālais āķu skaits, kurus zobenzivju specializētajā zvejā kuģis drīkst ievietot vai turēt uz kuģa, ir 2800 āķu.

               2.Ja reiss ir ilgāks par 2 dienām, papildus 1. punktā minētajam maksimālajam skaitam uz kuģa drīkst atrasties otrs aprīkotu āķu komplekts, bet tam jābūt pienācīgi nostiprinātam un glabātam uz kuģa apakšējiem klājiem, lai tas nebūtu gatavs tūlītējai izmantošanai.

               3.Āķa augstums ir ne mazāks par 7 cm.

               4.Pelaģisko āķu jedu garums nepārsniedz 30 jūras jūdzes (55,56 km).

               26. pants
                  Ziņošanas pienākumi attiecībā uz Vidusjūras zobenzivīm

               1.Dalībvalstis ik gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai šādu informāciju par Savienības nozvejotājkuģiem, kuri iepriekšējā gadā drīkstēja veikt zobenzivju specializēto zveju Vidusjūrā, izmantojot pelaģiskās āķu jedas vai harpūnas:

               (a)informācija par nozvejotājkuģi:

               i)kuģa vārds (ja nav, norāda reģistra numuru bez valsti apzīmējošā koda);

               ii)Kopienas flotes reģistra numurs, kā definēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004
                  17
                I pielikumā;

               iii)numurs ICCAT sarakstā;

               (b)informācija par zvejas darbībām, pamatojoties uz paraugu ņemšanu vai visas flotes mērogā:

               i)zvejas periods (periodi) un kopējais kuģa zvejas dienu skaits gadā katrai mērķsugai un apgabalam;

               ii)kuģa veikto zvejas darbību ģeogrāfiskie apgabali (ICCAT statistiskie taisnstūri) katrai mērķsugai un apgabalam;

               iii)kuģa tips katrai mērķsugai un apgabalam;

               iv)kuģa izmantoto āķu skaits katrai mērķsugai un apgabalam;

               v)kuģa izmantoto āķu jedu vienību skaits katrai mērķsugai un apgabalam;

               vi)visu kuģa āķu jedu vienību lielākais garums katrai mērķsugai un apgabalam;

               (c)nozveju dati, pēc iespējas precīzāk norādot nozvejas laiku un apgabalu:

               i)nozvejoto zivju izmērs un, ja iespējams, vecumstruktūra;

               ii)katra kuģa nozvejas un nozveju sastāvs;

               iii)zvejas piepūle (vidējais zvejas dienu skaits katram kuģim, vidējais āķu skaits katram kuģim, vidējais āķu jedu vienību skaits katram kuģim, vidējais āķu jedu lielākais garums katram kuģim).

               2.Šā panta 1. punktā minēto informāciju iesniedz ICCAT prasītajā formātā.

               3.Komisija katru gadu līdz 31. jūlijam pārsūta minēto informāciju ICCAT sekretariātam.

               IV nodaļa
                  Zilais marlīns un baltais marlīns Atlantijas okeānā

               27. pants
                  Dzīvi notverto Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu atbrīvošana

               1.Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, dalībvalsts karoga kuģi, kuru kvota ir gandrīz apgūta, atbrīvo visus Atlantijas zilos marlīnus (Makaira nigricans) un baltos marlīnus (Tetrapturus albidus), kas ir dzīvi laikā, kad tos uzceļ uz kuģa.

               2.Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Atlantijas zilos marlīnus un baltos marlīnus atbrīvo tādā veidā, kas maksimāli palielina to izdzīvošanas iespējas.

               3.Lai atvieglotu dzīvu Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu atbrīvošanu, dalībvalstis veicina monopavediena auklas un griezuļa izmantošanu.

               28. pants
                  Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna izkrāvumi, kas pārsniedz zvejas iespējas

               Kad dalībvalsts ir pilnībā apguvusi savu kvotu, tā nodrošina, ka tādu Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu nozvejas, kuri bija nedzīvi jau pirms uzcelšanas uz kuģa, netiek pārdotas vai nodotas tirdzniecībā.

               29. pants
                  Atpūtas zveja, kurā zvejo Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu

               1.Visas dalībvalstis, kuru kuģi ir iesaistījušies Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna atpūtas zvejā, nodrošina zinātnisko novērotāju klātbūtni attiecībā uz 5 % Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna zvejas turnīru izkrāvumu.

               2.Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa vai pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, izlikt vai piedāvāt pārdošanai, pārdot vai laist tirgū Atlantijas zilos marlīnus, kuru garums no apakšžokļa līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks par 251 cm.

               3.Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa vai pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, izlikt vai piedāvāt pārdošanai, pārdot vai laist tirgū baltos marlīnus, kuru garums no apakšžokļa līdz astes spuras sazarojuma vietai ir mazāks par 168 cm.

               4.Ir aizliegts pārdot vai piedāvāt pārdošanai jebkuru atpūtas zvejā nozvejota Atlantijas zilā marlīna vai baltā marlīna liemeņa daļu vai visu liemeni.

               V nodaļa
                  Haizivis

               30. pants
                  Vispārīgi noteikumi

               1.Zvejniecībās, kuras nav saistītas ar haizivju specializēto zveju, atbrīvo nejauši nozvejotas dzīvas haizivis, ko neizmanto pārtikā vai iztikas nodrošināšanai.

               2.Dalībvalstis veic pētījumus par ICCAT konvencijas apgabalā nozvejoto haizivju sugām, lai tādējādi uzlabotu zvejas rīku selektivitāti, noteiktu iespējamās mazuļu uzturēšanās vietas un apsvērtu zvejas aizlieguma apgabalu un laiku noteikšanu un pēc vajadzības arī citus pasākumus. Šādi pētījumi sniedz ieskatu par galvenajiem bioloģiskajiem un ekoloģiskajiem parametriem, dzīves gaitu un uzvedības iezīmēm, kā arī ļauj identificēt iespējamās pārošanās, mazuļu šķilšanās vai dzimšanas un uzturēšanās vietas.

               31. pants
                  Siļķu haizivs (Lamma nasus)

               1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut siļķu haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

               2.Savienības nozvejotājkuģi uzreiz un pirms uzcelšanas uz kuģa neskartas atbrīvo siļķu haizivis, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               32. pants
                  Lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus)

               1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut tādu lielacu lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               2.Savienības nozvejotājkuģi uzreiz un pirms uzcelšanas uz kuģa neskartas atbrīvo lielacu lapshaizivis, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               33. pants
                  Īsspuru mako (Isurus oxyrinchus)

               Dalībvalstis cenšas samazināt zvejas izraisīto zivju mirstību īsspuru mako haizivju specializētajā zvejā Atlantijas okeāna ziemeļu daļā un ik gadu saistībā ar 70. pantā minēto gada ziņojumu ziņo Komisijai par šā darba sekmēm.

               34. pants
                  Okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus)

               1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut tādu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               2.Savienības nozvejotājkuģi uzreiz un pirms uzcelšanas uz kuģa neskartas atbrīvo okeāna baltspuru haizivis, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               35. pants
                  Āmurzivis

               1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut tādu Sphyrnidae dzimtas āmurzivju (izņemot Sphyrna tiburo) liemeņa daļas vai visu liemeni, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               2.Savienības nozvejotājkuģi uzreiz un pirms uzcelšanas uz kuģa neskartas atbrīvo āmurzivis, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               36. pants
                  Zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis)

               1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut tādu zīdaino haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               2.Savienības nozvejotājkuģi uzreiz, bet vēlākais pirms nozvejas ievietošanas zivju tilpnēs, pienācīgi ievērojot apkalpes locekļu drošību, neskartas atbrīvo zīdainās haizivis, kas nozvejotas saistībā ar ICCAT zvejniecībām.

               3.Savienības kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu un ir iesaistīti ICCAT zvejniecībās, veic papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai palielinātu nejauši nozvejotu zīdaino haizivju izdzīvošanas rādītājus. Dalībvalstis ik gadu saistībā ar 70. pantā minēto gada ziņojumu ziņo Komisijai par šā darba sekmēm.

               37. pants
                  Zinātnisko novērotāju un citu pilnvarotu personu veikta haizivju sugu paraugu ņemšana

               1.Atkāpjoties no aizlieguma paturēt uz kuģa siļķu haizivis, lielacu lapshaizivis, okeāna baltspuru haizivis, āmurhaizivis (Sphyrnidae dzimtas haizivis, izņemot Sphyrna tiburo) un zīdainās haizivis, kā noteikts 31., 32., 34., 35. un 36. pantā, zinātniskajiem novērotājiem vai personām, kurus Puses ir pilnvarojušas ņemt bioloģiskos paraugus, ir atļauts vākt bioloģiskos paraugus komerciālu zvejas darbību laikā, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

               (a)bioloģiskos paraugus vāc tikai no dzīvniekiem, kas zvejas rīku izcelšanas brīdī jau ir miruši;

               (b)bioloģiskos paraugus vāc saskaņā ar pētniecības projektu, kas paziņots ICCAT Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai un izstrādāts, ņemot vērā minētās komitejas ieteiktās pētnieciskās prioritātes;

               (c)bioloģiskos paraugus patur uz kuģa tik ilgi, līdz kuģis ienāk ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, un

               (d)visiem paraugiem, kas ievākti saskaņā ar šo pantu, līdz pat galīgajai izkraušanas ostai jābūt pievienotai karoga dalībvalsts izdotai atļaujai vai – fraktētu kuģu gadījumā – fraktētājas Puses un karoga dalībvalsts izdotai atļaujai. Šādus paraugus un citas paraugu veidā ievāktas haizivju īpatņu daļas nedrīkst laist tirgū vai pārdot.

               2.Bioloģiskie paraugi, kas minēti 1. punktā, konkrēti var būt mugurkaula skriemeļu, audu, ģenitālā trakta, kuņģa, ādas paraugi, zarnu trakta daļas, žokļi, visa zivs vai tās skelets taksonomiskiem pētījumiem un dzīvnieku uzskaites vajadzībām.

               3.Paraugu ņemšana var sākties tikai pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts ir izdevusi šādu atļauju.

               VI nodaļa
                  Jūrasputni

               38. pants
                  Jūrasputnu ietekmējuma mazināšanas pasākumi apgabalā starp 20° un 25° dienvidu platuma paralēlēm

               1.Uz visiem kuģiem, kas zvejo starp 20° un 25° dienvidu platuma paralēlēm, ir un tiek izmantotas putnu atbaidīšanas auklas un kārtis, kas atbilst V pielikuma prasībām un papildu vadlīnijām.

               2.Putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izvieto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī.

               3.Ja putnu ir daudz vai ja tie ir ļoti aktīvi, izmanto vēl otru putnu atbaidīšanas auklu komplektu.

               4.Uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai.

               5.Kuģus zvejai ar āķu jedām, kuri veic zobenzivju specializēto zveju un izmanto monopavediena āķu jedas, atbrīvo no 1., 2., un 3. punkta prasībām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

               (a)āķu jedas ievieto naktī, ar nakti saprotot laikposmu starp jūras krēslas/ausmas laikiem, kādi attiecībā uz ģeogrāfisko pozīciju, kurā zvejo, minēti krēslas/ausmas astronomiskajā gadagrāmatā;

               (b)izmanto vismaz 60 g smagu atsvaru ar griezuli, kas novietots ne tālāk kā 3 m no āķa, lai šādi panāktu optimālu grimšanas ātrumu;

               (c)šo atkāpi piemērojošo kuģu karoga dalībvalstis informē Komisiju par zinātniskajiem konstatējumiem, kurus izdarījuši uz minētajiem kuģiem esošie novērotāji.

               39. pants
                  Jūrasputnu ietekmējuma mazināšanas pasākumi apgabalā uz dienvidiem no 25° dienvidu platuma paralēles

               Āķu jedu zvejas kuģi izmanto vismaz divus no šādiem ietekmējuma mazināšanas pasākumiem saskaņā ar V pielikuma prasībām un papildu vadlīnijām:

               (a)zvejas rīku ievietošana nakts laikā ar minimālu klāja apgaismojumu;

               (b)putnu atbaidīšanas auklas;

               (c)auklu noslogošana.

               40. pants
                  Ziņošanas pienākumi attiecībā uz jūrasputniem

               1.Āķu jedu zvejas kuģi vāc un iesniedz karoga dalībvalstij informāciju par atgadījumiem, kas saistīti ar jūrasputniem, tostarp par putnu nejaušu nozveju. Dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam nosūta šo informāciju Komisijai. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam.

               2.Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās īsteno 38. un 39. pantā paredzētos pasākumus un kā tiek īstenots ES "Rīcības plāns par to, kā samazināt zvejas rīkos netīši sagūstīto jūrasputnu skaitu"
                  18
               .

               VII nodaļa
                  Bruņurupuči

               41. pants
                  Vispārīgi noteikumi par bruņurupučiem

               1.Kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, izvairās ar tiem apņemt jūras bruņurupučus un atbrīvo šādi apņemtos vai iepinušos jūras bruņurupučus, tostarp no ZPI. Tie savai karoga dalībvalstij paziņo par atgadījumiem, kuros iesaistīti riņķvadi vai ZPI un jūras bruņurupuči.

               2.Uz zvejas kuģiem, kuri zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, ir un tiek lietots drošas manipulēšanas, atpīšanas un atbrīvošanas aprīkojums, ar kuru iespējams jūras bruņurupučus atbrīvot tādā veidā, kas ļauj maksimāli palielināt to izdzīvošanas izredzes.

               3.Lai maksimāli palielinātu jūras bruņurupuču izdzīvošanas izredzes, zvejnieki uz kuģiem, kuri zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, izmanto 2. punktā minēto aprīkojumu, un to dara saskaņā ar VI pielikumu.

               4.Dalībvalstis apmāca šos zvejniekus drošas manipulēšanas un atbrīvošanas paņēmienos.

               42. pants
                  Ziņošanas pienākumi attiecībā uz bruņurupučiem

               1.Dalībvalstis savāc un katru gadu līdz 30. jūnijam paziņo Komisijai informāciju par tādiem atgadījumiem ICCAT zvejniecībās (norādot zvejas rīku tipu), kuros iesaistītas to flotes un jūras bruņurupuči. Komisija minēto informāciju līdz 31. jūlijam pārsūta ICCAT sekretariātam. Šī informācija ietver:

               (a)nozvejas apjomu, zvejas rīku parametrus, laiku un vietu, mērķsugas un beigu iznākumu (t. i., izmests miris vai atbrīvots dzīvs);

               (b)atgadījumu sadalījumu pa jūras bruņurupuču sugām un

               (c)to, kā notikusi uzķeršanās uz āķa vai sapīšanās (tostarp ZPI), ēsmas tipu, āķu izmēru un tipu un dzīvnieka izmēru.

               2.Dalībvalstis saistībā ar 70. pantā minēto gada ziņojumu ik gadu Komisijai ziņo par 41. panta īstenošanu un par citām attiecīgām darbībām, kas veiktas, lai attiecībā uz ICCAT zvejniecībām īstenotu FAO vadlīnijas par jūras bruņurupuču mirstības samazināšanu zvejas darbību laikā
                  19
               .

               III SADAĻA
                  KOPĒJIE KONTROLES PASĀKUMI

               I nodaļa
                  Atļaujas

               43. pants
               ICCAT lielizmēra zvejas kuģu reģistrs

               1.Dalībvalstis izdod atļaujas sava karoga lielizmēra zvejas kuģiem, kuriem saskaņā ar Regulu XXXX/2016 [new FAR Regulation] ir atļauts ICCAT konvencijas apgabalā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT sugas.

               2.Atļauju izdošanas laikā dalībvalstis iesniedz Komisijai to lielizmēra zvejas kuģu sarakstu, kuri saņēmuši atļaujas saskaņā ar 1. punktu. Komisija tūlīt nosūta šo informāciju ICCAT sekretariātam iekļaušanai ICCAT lielizmēra zvejas kuģu reģistrā.

               3.Dalībvalstis nekavējoties un vēlākais 30 dienu laikā informē Komisiju ikreiz, kad rodas vajadzība papildināt ICCAT lielizmēra zvejas kuģu reģistru vai svītrot vai grozīt tajā esošos ierakstus. Komisija vēlākais 45 dienu laikā no notikuma dienas iesniedz šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               4.Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, lielizmēra zvejas kuģiem, kas nav iekļauti ICCAT lielizmēra zvejas kuģu reģistrā, nav atļauts specializētajā zvejā iegūt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT sugu zivis no ICCAT konvencijas apgabala.

               II nodaļa
                  Fraktēšana

               44. pants
                  Darbības joma

               Šī nodaļa attiecas uz fraktēšanas līgumiem, kas nav berbouta fraktēšanas līgumi un ir noslēgti starp Savienības nozvejotājkuģiem un Pusēm, ja minētie Savienības nozvejotājkuģi nemaina karogu.

               45. pants
                  Vispārīgi noteikumi

               1.Ar Pusi noslēgtā fraktēšanas līgumā Savienības nozvejotājkuģiem ir atļauts būt vienīgi fraktētajiem kuģiem, ievērojot šādus nosacījumus:

               (a)fraktētajiem kuģiem ir zvejas licence, ko izdevusi fraktējošā Puse, un to nav ICCAT NNN zvejas kuģu sarakstā;

               (b)fraktētajiem kuģiem nav atļauts vienlaikus zvejot saskaņā ar vairāk nekā vienu fraktēšanas līgumu;

               (c)fraktēto kuģu nozvejas izkrauj tikai fraktējošo Pušu ostās, ja vien fraktēšanas līgumā nav noteikts citādi;

               (d)valsts, kurā kuģa fraktētāja sabiedrība likumīgi veic uzņēmējdarbību, ir fraktējošā Puse.

               2.Jebkuru jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī iepriekš un savlaicīgi atļauj fraktējošā Puse, un šī pārkraušana ir saskaņā ar IV nodaļas noteikumiem.

               46. pants
                  Paziņošana

               1.Fraktēšanas līguma slēgšanas laikā karoga dalībvalsts Komisijai dara zināmu savu piekrišanu fraktēšanas līgumam.

               2.Ja 15 kalendāro dienu laikā pēc 1. punktā minētās informācijas nosūtīšanas Komisijai tā nav pieprasījusi papildu informāciju, fraktētais kuģis drīkst sākt attiecīgās zvejas darbības.

               3.Karoga dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par katra fraktēšanas līguma izbeigšanos.

               4.Komisija tūlīt pārsūta 1. un 3. punktā minēto informāciju ICCAT izpildsekretāram.

               III nodaļa
                  Nozveju kontrole

               47. pants
                  Kvotu un ar minimālo izmēru saistīto prasību ievērošana

               1.Ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai informāciju par kvotu regulēto ICCAT sugu nozvejām iepriekšējā gadā un par to prasību ievērošanu, kas saistītas ar minimālo izmēru.

               2.Komisija katru gadu līdz 15. septembrim pārsūta minēto informāciju ICCAT sekretariātam.

               48. pants
                  Nozvejas paraugu ņemšana

               1.Nozveju paraugu ņemšanu, lai uzlabotu zināšanas par attiecīgo ICCAT sugu bioloģiju un novērtētu, kādi parametri vajadzīgi to izvērtēšanai, veic saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008
                  20
               , Komisijas Lēmumu 2010/93/ES
                  21
               , un "Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju statistikas un paraugu ņemšanas praktisko rokasgrāmatu" (trešais izdevums, ICCAT, 1990. gads).

               2.Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātām prasībām attiecībā uz šajā pantā minēto nozvejas paraugu ņemšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 74. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               49. pants
                  Nozvejas un zvejas piepūles paziņošana

               1.Ja vien Komisija, lai ievērotu ICCAT noteiktos ikgadējos termiņus, nav noteikusi citādi, dalībvalstis ik gadu līdz 30. jūnijam nosūta Komisijai šādus datus (I uzdevuma dati):

               a)informācija par savas flotes parametriem par iepriekšējo gadu;

               b)aplēses par ICCAT sugu gada nominālās nozvejas datiem (tostarp piezvejas un izmetumu datiem) par iepriekšējo gadu.

               2.Ja vien Komisija, lai ievērotu ICCAT noteiktos ikgadējos termiņus, nav noteikusi citādi, dalībvalstis ik gadu ne vēlāk kā līdz 30. jūnijam nosūta Komisijai šādus datus (II uzdevuma dati) par ICCAT sugām:

               (a)nozvejas un zvejas piepūles dati par iepriekšējo gadu, norādot sīku sadalījumu pēc laika un telpas parametriem; šie dati ietver aplēses par izmetumiem un atbrīvojumiem un rāda zivju stāvokli (nedzīvas vai dzīvas);

               (b)jebkādi to rīcībā esošie dati par nozveju, kas iepriekšējā gadā gūta atpūtas zvejā.

               3.Komisija tūlīt pārsūta 1. un 2. punktā minēto informāciju ICCAT.

               4.Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātām prasībām attiecībā uz šajā pantā minētajiem I un II uzdevuma datiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 74. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               IV nodaļa
                  Pārkraušana citā kuģī

               50. pants
                  Darbības joma

               1.Šī nodaļa attiecas uz šādām pārkraušanas darbībām:

               (a)citā kuģī pārkraušanas darbības, kas notiek ICCAT konvencijas apgabalā un attiecas uz ICCAT sugām un citām sugām, kuras nozvejotas saistībā ar tām, un

               (b)citā kuģī pārkraušanas darbības, kas notiek ārpus ICCAT konvencijas apgabala un attiecas uz ICCAT sugām un citām sugām, kuras nozvejotas saistībā ar tām, ja visu šo sugu nozveja ir gūta ICCAT konvencijas apgabalā.

               2.Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, šī nodaļa neattiecas uz ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu zivju pārkraušanu citā kuģī jūrā ārpus ICCAT konvencijas apgabala, ja šāda pārkraušana notiek saskaņā ar citas tunzivju reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidotu programmu par pārkrāvumiem citā kuģī.

               3.Šī nodaļa neattiecas uz kuģiem, kuri zvejo ar harpūnām un ir iesaistīti jūrā notiekošā svaigu zobenzivju pārkraušanā citā kuģī.

               51. pants
                  Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā

               1.Visas ar pārkraušanu citā kuģī saistītās darbības, izņemot tās, ko lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām veic saskaņā ar 52.–59. pantu, notiek ostā.

               2.Kad Savienības zvejas kuģi ostas teritorijā veic pārkraušanu citā kuģī, tie pilda VII pielikumā izklāstītos pienākumus.

               3.Šo pantu piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17.–22. pantu un Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4., 6., 7. un 8. pantu.

               52. pants
                  Jūrā notiekoša pārkraušana citā kuģī

               Ar pārkraušanu citā kuģī saistītās darbības, kuras jūrā veic lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, notiek saskaņā ar 53.–59. pantu.

               53. pants
               ICCAT transportkuģu reģistrs

               1.Atļaujas transportkuģiem, kam ICCAT konvencijas apgabalā ir atļauts jūrā saņemt pārkrāvumus no lielizmēra kuģiem zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, dalībvalstis izdod saskaņā ar Regulas XXXX/2016 [new FAR regulation] noteikumiem.

               2.Atļauju izdošanas laikā dalībvalstis iesniedz Komisijai to transportkuģu sarakstu, kuri saņēmuši atļaujas saskaņā ar 1. punktu. Komisija tūlīt nosūta šo informāciju ICCAT sekretariātam iekļaušanai ICCAT transportkuģu reģistrā.

               3.Karoga dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par visiem ICCAT transportkuģu reģistra papildinājumiem, svītrojumiem vai grozījumiem. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta ICCAT sekretariātam.

               4.Paziņojumā, kas minēts 2. un 3. punktā, ievēro ICCAT sekretariāta noteikto formu un izkārtojumu un ietver šādu informāciju:

               –kuģa vārds un reģistrācijas numurs,

               –ICCAT reģistra numurs (ja ir),

               –IMO numurs,

               –iepriekšējais vārds (ja ir),

               –karogs (ja ir),

               –ziņas par iepriekšēju svītrošanu no citiem reģistriem (ja ir),

               –starptautiskais radio izsaukuma signāls,

               –kuģu tips, garums, reģistrētā bruto tilpība (GRT) un kravnesība,

               –īpašnieks (īpašnieki) un operators (operatori) un to adrese,

               –laikposms, kurā pārkraušana citā kuģī ir atļauta.

               5.Jūrā notiekošā pārkraušanā citā kuģī, kas minēta 52. pantā, pārkrāvumus saņemt drīkst tikai tādi transportkuģi, kuri ir iekļauti ICCAT transportkuģu reģistrā.

               54. pants
                  Lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuriem ir atļauts ICCAT konvencijas apgabalā veikt pārkrāvumus citā kuģī

               1.Atļaujas lielizmēra kuģiem zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuri peld ar dalībvalsts karogu un kuriem ir atļauts jūrā veikt pārkrāvumus citā kuģī, dalībvalstis izdod saskaņā ar Regulas XXXX/2016 [new FAR regulation] 5. pantu.

               2.Atļauju izdošanas laikā dalībvalstis iesniedz Komisijai to sava karoga lielizmēra kuģu sarakstu, kuri zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām un ir saņēmuši atļaujas saskaņā ar 1. punktu. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta ICCAT sekretariātam.

               3.Karoga dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par visiem papildinājumiem, svītrojumiem vai grozījumiem savā sarakstā, kurā uzskaitīti lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuriem atļauts jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta ICCAT sekretariātam.

               4.Paziņojumā, kas minēts 2. un 3. punktā, ievēro ICCAT sekretariāta noteikto formu un izkārtojumu un ietver šādu informāciju:

               –kuģa vārds un reģistrācijas numurs,

               –ICCAT reģistra numurs,

               –laikposms, kurā atļauts jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī,

               –tā transportkuģa (transportkuģu) karogs, vārds un reģistrācijas numurs, kuru lielizmēra kuģim (kuģiem) zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām ir atļauts izmantot.

               55. pants
                  Iepriekšēja atļauja jūrā notiekošai pārkraušanai citā kuģī

               1.Lai lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām varētu veikt pārkraušanu citā kuģī ūdeņos, uz kuriem attiecas Puses jurisdikcija, tiem ir jāsaņem iepriekšēja atļauja no minētās Puses. Minētās atļaujas oriģinālu vai tā kopiju patur uz kuģa un pēc pieprasījuma dara pieejamu ICCAT reģionālajam novērotājam.

               2.Lai lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām varētu jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī, tiem ir jābūt saņēmušiem iepriekšēju atļauju no savas karoga valsts. Minētās atļaujas dokumenta oriģinālu vai tā kopiju patur uz kuģa un pēc pieprasījuma dara pieejamu ICCAT novērotājam.

               3.Lai saņemtu iepriekšējo atļauju, kas minēta 1. un 2. punktā, ar pelaģiskajām āķu jedām zvejojoša lielizmēra kuģa kapteinis vai īpašnieks vismaz 24 stundas pirms paredzētās pārkraušanas citā kuģī paziņo savas karoga dalībvalsts iestādēm un piekrastes Pusei šādu informāciju:

               (a)ar pelaģiskajām āķu jedām zvejojošā lielizmēra kuģa vārds un kuģa numurs ICCAT sarakstā, kurā uzskaitīti lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuriem atļauts jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī;

               (b)transportkuģa vārds un numurs ICCAT transportkuģu reģistrā;

               (c)citā kuģī pārkraujamais produkts, norādot sugu (ja zināma) un krājumu (ja iespējams);

               (d)citā kuģī pārkraujamo ICCAT sugu zivju daudzumi, norādot krājumu (ja iespējams);

               (e)citā kuģī pārkraujamo citu sugu daudzumi, kas nozvejoti saistībā ar ICCAT sugām, norādot šīs citas sugas (ja zināmas);

               (f)citā kuģī pārkraušanas datums un vieta;

               (g)katras sugas un — attiecīgā gadījumā — katra krājuma nozveju ģeogrāfiskā atrašanās vieta atbilstīgi ICCAT statistikas apgabaliem.

               56. pants
               ICCAT deklarācija par pārkraušanu citā kuģī

               1.Ar pelaģiskajām āķu jedām zvejojoša lielizmēra kuģa kapteinis vai īpašnieks ne vēlāk kā 15 dienas pēc tam, kad notikusi pārkraušana citā kuģī, aizpilda un nosūta savai karoga dalībvalstij un piekrastes Pusei ICCAT pārkraušanas deklarāciju.

               2.Saņemošā transportkuģa kapteinis 24 stundu laikā pēc tam, kad pārkraušana ir pabeigta, aizpilda un ICCAT sekretariātam, ar pelaģiskajām āķu jedām zvejojošā lielizmēra kuģa karoga Pusei un savai karoga dalībvalstij nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju, kā arī sava kuģa numuru ICCAT transportkuģu reģistrā.

               3.Saņemošā transportkuģa kapteinis paredzētās izkraušanas valsts kompetentajām iestādēm 48 stundas pirms izkraušanas nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju, kā arī sava kuģa numuru ICCAT transportkuģu reģistrā.

               4.Visām ICCAT sugu zivīm un saistībā ar tām nozvejotajām citu sugu zivīm, kas Puses teritorijā izkrautas vai importētas neapstrādātā veidā vai pēc apstrādes uz kuģa un kas ir jūrā pārkrautas citā kuģī, līdz pirmās pārdošanas brīdim pievieno ICCAT pārkraušanas deklarāciju.

               57. pants
               ICCAT reģionālo novērotāju programma attiecībā uz jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī

               1.Katra dalībvalsts nodrošina, lai uz visiem transportkuģiem, kas jūrā saņem pārkrāvumu no cita kuģa, būtu ICCAT novērotājs, kā paredzēts VIII pielikumā izklāstītajā ICCAT reģionālo novērotāju programmā attiecībā uz jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī.

               2.ICCAT novērotāja pienākums ir pārbaudīt atbilstību šīs nodaļas prasībām un jo īpaši to, vai citā kuģī pārkrautie daudzumi atbilst ICCAT pārkraušanas deklarācijā paziņotajai nozvejai un zvejas kuģa žurnālā reģistrētajām nozvejām.

               3.Ja uz kuģa nav ICCAT reģionālā novērotāja, kuģiem ir aizliegts uzsākt vai turpināt citā kuģī pārkraušanas darbības ICCAT konvencijas apgabalā, izņemot nepārvaramas varas gadījumus, par kuriem ir pienācīgi paziņots ICCAT sekretariātam.

               58. pants
                  Ziņošanas pienākumi

               1.Citā kuģī pārkrāvušo ar pelaģiskajām āķu jedām zvejojošu lielizmēra kuģu karoga dalībvalsts un pārkrāvumu saņēmušo transportkuģu karoga dalībvalsts katru gadu līdz 15. augustam Komisijai paziņo šādu informāciju par iepriekšējo gadu:

               (a)iepriekšējā gadā citā kuģī pārkrautie ICCAT sugu nozveju daudzumi, norādot sugu un (ja iespējams) krājumu;

               (b)iepriekšējā gadā citā kuģī pārkrautie citu sugu daudzumi, kas nozvejoti saistībā ar ICCAT sugām, norādot šīs citas sugas (ja zināmas);

               (c)to lielizmēra kuģu saraksts, kuri zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām un iepriekšējā gadā ir veikuši pārkrāvumus citā kuģī;

               (d)visaptverošu novērtējuma ziņojumu par to novērotāju sniegto ziņojumu saturu un secinājumiem, kas bijuši norīkoti darbam uz transportkuģiem, kuri saņēmuši pārkrāvumus no attiecīgās valsts lielizmēra kuģiem zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām.

               2.Komisija katru gadu līdz 15. septembrim pārsūta ICCAT sekretariātam atbilstīgi 1. pantam saņemto informāciju.

               59. pants
                  Paziņoto datu konsekvence

               Ja lielizmēra kuģis zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām un jūrā ir bijis iesaistīts pārkraušanā citā kuģī, šā kuģa karoga dalībvalsts – vajadzības gadījumā kopīgi ar izkraušanas valsti – izvērtē informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu, lai tādējādi nodrošinātu datu konsekvenci attiecībā uz katra kuģa paziņotajām nozvejām, pārkrāvumiem citā kuģī un izkrāvumiem. Šo verifikāciju veic tādā veidā, lai nodrošinātu to, ka kuģa darbībai radītais traucējums un neērtības ir pēc iespējas mazas un netiek pieļauta zivju kvalitātes pasliktināšanās.

               V nodaļa
                  Zinātnisko novērotāju programma

               60. pants
                  Savas valsts zinātnisko novērotāju programmu izveide

               1.Dalībvalstis izveido savas valsts zinātnisko novērotāju programmas, kuras nodrošina:

               (a)vismaz 5 % novērotāju klātbūtni, rēķinot pēc zvejas piepūles katrā zvejniecībā, kur zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, riņķvadiem un laivām zvejai ar ēsmu;

               (b)uz fraktētajiem kuģiem, atkāpjoties no a) apakšpunkta prasībām, vismaz 10 % novērotāju klātbūtni, rēķinot pēc zvejas piepūles katrā zvejniecībā, kur zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, riņķvadiem un laivām zvejai ar ēsmu;

               (c)reprezentatīvu flotes darbības aptvērumu laika un telpas izteiksmē, lai šādi nodrošinātu datu pietiekamību un atbilstību, ņemot vērā flotu un zvejniecību parametrus;

               (d)datu vākšanu par visiem zvejas darbības aspektiem, tostarp nozveju, kā norādīts 62. panta 1. punktā.

               2.Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto novērotāju klātbūtni aprēķina:

               (a)pēc zvejas rīku ievietošanas reižu vai reisu skaita (zvejniecībās, kur zvejo ar riņķvadu);

               (b)pēc zvejas dienu, zvejas rīku ievietošanas reižu vai reisu skaita (zvejniecībās, kur zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām) vai

               (c)pēc zvejas dienu skaita (zvejniecībās, kur zvejo ar laivām zvejai ar ēsmu).

               3.Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, ja uz kuģiem, kas īsāki par 15 metriem, ārkārtēji drošības apsvērumi liedz novērotājam atrasties uz kuģa, dalībvalsts var izmantot alternatīvu zinātniskā monitoringa pieeju. Šī alternatīvā pieeja nodrošina 1. punkta a) apakšpunktā norādītajai klātbūtnei pielīdzināmu analogu un garantē līdzvērtīgu datu vākšanu. Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai sīku informāciju par paredzēto pieeju.

               4.Komisija šo informāciju par paredzēto pieeju iesniedz izvērtēšanai ICCAT Pastāvīgajā pētniecības un statistikas komitejā. Alternatīvās pieejas, pirms tās tiek īstenotas saskaņā ar šo noteikumu, ICCAT gadskārtējā sanāksmē apstiprina ICCAT komisija.

               61. pants
                  Zinātnisko novērotāju kvalifikācija

               Dalībvalstis nodrošina, ka novērotāji pirms to izvietošanas ir saņēmuši vajadzīgo apmācību un ir apstiprināti. Novērotāju kvalifikācija ir šāda:

               a)pietiekamas zināšanas un pieredze, kas ļauj noteikt sugas un savākt informāciju par dažādām zvejas rīku konfigurācijām;

               b)pietiekamas zināšanas par ICCAT noteiktajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem;

               c)spēja novērot un precīzi reģistrēt datus, kas jāvāc saskaņā ar novērotāju programmu;

               d)spēja ievākt bioloģiskos paraugus;

               e)novērotājs nav novērojamā zvejas kuģa apkalpes loceklis un

               f)novērotājs nav novērojamajai zvejniecībai piederīgas zvejas kuģu sabiedrības darbinieks.

               62. pants
                  Zinātnisko novērotāju pienākumi

               1.Dalībvalstis prasa novērotājiem:

               (a)reģistrēt un ziņot informāciju par zvejas darbību, un tas ietver vismaz šādus elementus:

               i) dati par kopējo mērķsugas nozveju, piezveju un izmetumiem (tostarp par haizivīm, bruņurupučiem, jūras zīdītājiem un jūrasputniem), izmērsastāvu, beigu iznākumu (t. i., paturētas uz kuģa, izmestas mirušas vai atbrīvotas dzīvas) un par bioloģiskajiem paraugiem dzīves cikla pētījumiem (piem., gonādas, otolīti, dzelkšņi, zvīņas);

               ii) informācija par zvejas darbībām (tostarp nozvejas apgabala ģeogrāfiskais platums un garums), par zvejas piepūli (piem., zvejas rīku ievietošanas reižu skaits, āķu skaits utt.), katras zvejas darbības datums un – attiecīgā gadījumā – zvejas darbības sākuma un beigu laiks;

               (b)novērot un reģistrēt piezvejas mazināšanas pasākumus un citu attiecīgu informāciju;

               (c)ierosināt darbības, kuras tie uzskata par vajadzīgām, lai uzlabotu saglabāšanas pasākumu efektivitāti un zinātnisko monitoringu.

               2.Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek izmantoti stingri datu vākšanas protokoli, kuros, ja vajadzīgs, pielieto fotografēšanas vai filmēšanas iespējas.

               3.Lai novērotājs varētu sekmīgi pildīt savus pienākumus, kuģa kapteinis nodrošina attiecīgu piekļuvi kuģim un tā darbībām.

               63. pants
                  Savāktās informācijas iesniegšana

               Dalībvalstis katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz Komisijai informāciju, kas savākta saskaņā ar savas valsts novērotāju programmām.  Komisija katru gadu līdz 31. jūlijam pārsūta minēto informāciju ICCAT sekretariātam.

               VI nodaļa
                  Trešo valstu kuģu kontrolēšana dalībvalstu ostās

               64. pants
                  Ziņošanas pienākumi attiecībā uz apstiprinātajām ostām un kontaktpunktiem

               1.Dalībvalstis, kas vēlas atvērt savas ostas trešās valsts zvejas kuģiem, uz kuriem ir ICCAT sugu zivis vai šādu sugu zivju produkti, kas nav iepriekš izkrauti vai pārkrauti citā kuģī ostas teritorijā:

               (a)izraugās ostas, kurās trešo valstu zvejas kuģi drīkst lūgt ienākšanas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 5. pantu;

               (b)izraugās kontaktpunktu, kuram nosūtāms iepriekšējs paziņojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. pantu;

               (c)izraugās kontaktpunktu, kuram pārraidāmi ostā veiktās inspekcijas ziņojumi saskaņā ar 65. pantu.

               2.Par visām izmaiņām apstiprināto ostu un kontaktpunktu sarakstā dalībvalstis Komisijai paziņo vismaz 30 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija vismaz 14 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā pārsūta šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               65. pants
                  Ziņošanas pienākumi attiecībā uz inspekcijām ostā

               1.Inspicējošā dalībvalsts ne vēlāk kā 10 dienas pēc inspekcijas pabeigšanas nosūta Komisijai Regulas (EK) Nr. 1005/2008 10. panta 3. punktā minētā ostas inspekcijas ziņojuma kopiju. Komisija ne vēlāk kā 14 dienas pēc inspekcijas pabeigšanas pārsūta šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               2.Ja ostas inspekcijas ziņojumu nevar nosūtīt 10 dienu laikā, inspicējošā dalībvalsts 10 dienu laikā paziņo Komisijai kavēšanās iemeslu un to, kad ziņojums tiks iesniegts.

               3.Ja inspekcijas laikā ievāktā informācija amatpersonai dod pamatojumu uzskatīt, ka trešās valsts kuģis ir pārkāpis ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumu noteikumus, piemēro Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. pantu.

               VII nodaļa
                  Izpilde

               66. pants
                  Dalībvalstu paziņotie iespējamie pārkāpumi

               1.Papildus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 48. panta 4. punkta prasībām dalībvalstis vismaz 140 dienas pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai jebkādu dokumentētu informāciju, kas norāda uz iespējamiem ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pārkāpumiem, ko izdarījusi kāda no Pusēm. Komisija pārbauda šo informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz 120 dienas pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes pārsūta to ICCAT sekretariātam.

               2.Dalībvalstis iesniedz Komisijai sarakstu ar kuģiem (nozvejotājkuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk, zivju apstrādes kuģi, velkoņi, kuģi, kuri iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, un atbalsta kuģi), kas kārtējā un iepriekšējā gadā, iespējams, ir veikuši NNN zvejas darbības ICCAT konvencijas apgabalā, un sarakstam pievieno pierādījumus, kas apstiprina pieņēmumu par NNN zvejas darbībām. Šo sarakstu iesniedz vismaz 140 dienas pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes. Komisija pārbauda šo informāciju un, ja tā ir pietiekami dokumentēta, vismaz 120 dienas pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes pārsūta to ICCAT sekretariātam, lai ICCAT izveidotu NNN saraksta projektu.

               67. pants
                  NNN saraksta projekts

               Dalībvalstis cieši uzrauga ICCAT izveidotā un ICCAT izpildsekretāra izplatītā NNN saraksta projektā iekļautos kuģus, lai sekotu līdzi šo kuģu darbībām un atklātu iespējamu kuģa vārda, karoga vai reģistrētā īpašnieka maiņu.

               68. pants
               ICCAT izpildsekretāra paziņotās iespējamās neatbilstības

               1.Ja Komisija saņem no ICCAT izpildsekretāra informāciju, kas norāda uz aizdomām par dalībvalsts pieļautu neatbilstību, Komisija tūlīt nosūta šo informāciju attiecīgajai dalībvalstij.

               2.Attiecīgā dalībvalsts ne vēlāk kā 45 dienas pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes paziņo Komisijai iespējamās neatbilstības sakarībā veiktās izmeklēšanas konstatējumus un to, kā dalībvalsts rīkojusies, lai neatbilstības stāvokli atrisinātu. Komisija vismaz 30 dienas pirms ICCAT gadskārtējās sanāksmes pārsūta šo informāciju ICCAT izpildsekretāram.

               69. pants
                  Puses paziņotie iespējamie pārkāpumi

               1.Dalībvalstis izraugās kontaktpunktu, kuram Puses var nosūtīt ostā veiktās inspekcijas ziņojumus.

               2.Par visām ar 1. punktā minēto kontaktpunktu saistītajām izmaiņām dalībvalstis Komisijai paziņo vismaz 30 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija vismaz 14 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā pārsūta šo informāciju ICCAT sekretariātam.

               3.Ja dalībvalsts izraudzītais kontaktpunkts no Puses saņem ostā veiktas inspekcijas ziņojumu, kas apliecina, ka minētās dalībvalsts karoga zvejas kuģis ir pārkāpis ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumu noteikumus, dalībvalsts nekavējoties izmeklē šo pārkāpumu un 160 dienu laikā pēc Puses ziņojuma saņemšanas informē Komisiju par izmeklēšanas gaitu un, iespējams, par veiktajām izpildes darbībām.

               4.Ja karoga dalībvalsts nevar ievērot 1. punktā minēto termiņu, tā paziņo Komisijai par kavēšanās iemesliem un to, kad ziņojums par izmeklēšanas gaitu tiks iesniegts.

               5.Komisija 180 dienu laikā pēc tam, kad saņemts inspekcijas ziņojums, pārsūta minēto informāciju ICCAT sekretariātam un 70. pantā minētajā gada ziņojumā ietver informāciju par izmeklēšanas gaitu un izpildes darbībām, ko karoga dalībvalsts ir veikusi.

               IV SADAĻA
                  NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               70. pants
                  Gada ziņojums

               1.Ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai gada ziņojumu par iepriekšējo kalendāra gadu, ziņojumā ietverot informāciju par zvejniecībām, pētniecību, statistiku, pārvaldību, inspekcijas darbībām un pēc vajadzības jebkādu papildu informāciju.

               2.Gada ziņojumā ietver informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu piezvejas un izmetumu apjomu, un par attiecīgiem pētījumiem šajā jomā.

               3.Komisija apkopo saņemto informāciju un tūlīt pārsūta to ICCAT.

               4.Komisija var pieņemt īstenošanas aktus par sīki izstrādātām prasībām attiecībā uz šajā pantā minētā gada ziņojuma formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 74. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               71. pants
                  Konfidencialitāte

               Datus, kas šīs regulas satvarā ir savākti un ar kuriem veikta apmaiņa, apstrādā saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par konfidencialitāti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 112. un 113. pantam.

               72. pants
                  Grozījumu procedūra

               Lai spēkā esošo ICCAT ieteikumu grozījumus īstenotu Savienības tiesībās, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 73. pantu un tādējādi grozīt šādus šīs regulas elementus:

               a) šīs regulas II līdz VIII pielikums;

               b)termiņi, kas noteikti 7. panta 1. punktā, 8. pantā, 9. panta 1. punktā, 10. panta 2. punktā, 14. panta 1. un 3. punktā, 18. pantā, 20. panta 2., 3. un 4. punktā, 22. panta 2. punktā, 23. panta 1. un 2. punktā, 26. panta 1. un 3. punktā, 40. panta 1. punktā, 42. panta 1. punktā, 43. panta 3. punktā, 46. panta 2. punktā, 47. panta 1. un 2. punktā, 49. panta 1. un 2. punktā, 55. panta 3. punktā, 56. panta 1., 2. un 3. punktā, 58. panta 1. un 2. punktā, 63. pantā, 64. panta 2. punktā, 65. panta 1. un 2. punktā, 66. panta 1. un 2. punktā, 68. panta 2. punktā, 69. panta 2., 3. un 5. punktā un 70. panta 1. punktā;

               c)apgabals, kas noteikts 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

               d)minimālais izmērs, kas noteikts 19. panta 1. un 2. punktā, 24. panta 2. punktā un 29. panta 2. un 3. punktā;

               e)pielaides, kas noteiktas 19. panta 2. un 3. punktā, 21. pantā un 24. panta 3. punktā;

               f)āķu un āķu jedu tehniskās specifikācijas, kas noteiktas 25. pantā un 38. panta 5. punkta b) apakšpunktā;

               g)zinātnisko novērotāju klātbūtne, kas noteikta 29. panta 1. punktā un 60. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā;

               h)tās informācijas un datu tips, kas paredzēti 11. panta 1., 2. un 3. punktā, 12. pantā, 20. panta 2. punktā, 26. panta 1. punktā, 42. panta 1. punktā, 49. panta 1. un 2. punktā, 53. panta 4. punktā, 54. panta 4. punktā, 55. panta 3. punktā un 58. panta 1. punktā;

               i)reāli pielietoto boju maksimālais skaits, kas noteikts 9. panta 4. punktā.

               73. pants
                  Pilnvaru deleģēšana

               1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

               2.Šīs regulas 72. pantā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

               3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 72. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

               4.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

               5.Saskaņā ar 72. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

               74. pants
                  Īstenošana

               1.Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

               75. pants
                  Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1936/2001

               Svītro Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4., 5., 6., 6.a, 7, 8.a, 8.b, 8.c, 9., 9.a, 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18. un 19. pantu.

               76. pants
                  Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1984/2003

               Regulu (EK) Nr. 1984/2003 groza šādi:

               a)regulas 3. pantā pievieno šādu g) un h) punktu:

               "g) "lielizmēra zvejas kuģi" ir zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir 20 metru vai lielāks;

               h) "lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām" ir tādi kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuru lielākais garums ir 24 metri vai lielāks.";

               b)regulas 4. panta 2. punktā pievieno šādu c) apakšpunktu:

               "c) ja zvejots ar lielizmēra zvejas kuģi, ir pieņemams tikai tad, ja minētais kuģis ir iekļauts ICCAT kuģu reģistrā.";

               c) regulas 5. panta 2. punktā pievieno šādu c) apakšpunktu:

               "c) ja zvejots ar lielizmēra zvejas kuģi, ir validējams tikai tad, ja minētais kuģis ir iekļauts ICCAT kuģu reģistrā.";

               d)regulas 2. nodaļā pievieno šādu 4. iedaļu:

               "4. iedaļa
                  Prasības, kas dalībvalstīm jāievēro attiecībā uz produktiem, kurus ICCAT Konvencijas apgabalā pārkrauj citā kuģī

               7.a pants
                  Statistikas dokumenti un ziņošana

               1.Kad to lielizmēra kuģu karoga dalībvalsts, kuri zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, apstiprina statistikas dokumentus, minētā valsts nodrošina, ka uz citu kuģi veiktie pārkrāvumi atbilst katra lielizmēra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam.

               2.To lielizmēra kuģu karoga dalībvalsts, kuri zvejo ar pelaģiskajām āķu jedām, statistikas dokumentus par citā kuģī pārkrautajām zivīm validē pēc tam, kad ir apstiprinājies, ka pārkraušana citā kuģī notikusi saskaņā ar [ICCAT transponēšanas regulas] 50.–57. pantu. Šis apstiprinājums balstās uz informāciju, kas iegūta, izmantojot ICCAT novērotāju programmu par jūrā notiekošu pārkraušanu citā kuģī.

               3.Dalībvalstis pieprasa, lai tad, kad statistikas dokumentu programmu aptverto sugu zivis, kuras ICCAT Konvencijas apgabalā ar pelaģiskajām āķu jedām nozvejojuši lielizmēra kuģi, tiek importētas attiecīgās valsts teritorijā, tām būtu pievienoti validēti statistikas dokumenti par kuģiem, kas iekļauti ICCAT sarakstā, kurā uzskaitīti lielizmēra kuģi zvejai ar pelaģiskajām āķu jedām, kuriem atļauts jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī, un lai būtu pievienota ICCAT pārkraušanas deklarācijas kopija."

               77. pants
                  Grozījumi Regulā (EK) Nr. 520/2007

               Svītro Regulas (EK) Nr. 520/2007 4. panta 1. punktu, II sadaļu un II, III un IV pielikumu.

               78. pants
                  Stāšanās spēkā

               Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Šī regula ir grozīta trīs reizes: 2004., 2008. un 2009. gadā ar Padomes 2004. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 869/2004, Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008 un Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulu (EK) Nr. 302/2009, lai ņemtu vērā rezultātus, kas gūti ICCAT gadskārtējās sanāksmēs 2001.–2008. gadā.

                     (2)
                  Šajā regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 500/2012, lai transponētu ICCAT Ieteikumu 10-04. Patlaban tiek pieņemts Padomes Regulas (EK) Nr. 302/2009 trešā grozījuma priekšlikums, kura mērķis ir transponēt jaunākos pasākumus, kurus ICCAT pieņēmusi 2012. un 2013. gadā, piemēram, pasākumus par zvejas sezonām.

                     (3)
                  OV C , , . lpp.

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (5)
                  Padomes 1998. gada 23. marta Lēmums 98/392/EK par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

                     (6)
                  Padomes 1986. gada 9. jūnija Lēmums 86/238/EEK par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

                     (7)
                  Padomes 2001. gada 27. septembra Regula (EK) Nr. 1936/2001, ar ko nosaka kontroles pasākumus, kuri piemērojami tālu migrējošu zivju noteiktu krājumu zvejai (OV L 263, 3.10.2001., 1. lpp.).

                     (8)
                  Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).

                     (9)
                  Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regula (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.).

                     (10)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

                     (11)
                  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (12)
                  Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

                     (13)
                  Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (14)
                  Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētā regula (ES) 2015/98 par Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un Konvencijā par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā paredzēto Savienības starptautisko saistību ieviešanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 2. punktā (OV L 16/23, 23.1.2015., 23. lpp.).

                     (15)
                  Padomes 2003. gada 8. aprīļa Regula (EK) Nr. 1984/2003, ar ko ievieš sistēmu zilo tunzivju, zobenzivju un lielacu tunzivju tirdzniecības statistiskajai pārraudzībai Kopienā (OV L 295, 13.11.2003., 1. lpp.).

                     (16)
                  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

                     (17)
                  Komisijas 2003. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru (OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.).

                     (18)
                  ISBN 978-92-5-106226-5 (

                     http://www.fao.org/docrep/012/i0725e/i0725e.pdf

                  ).

                     (19)
                  Padomes 2008. gada 25. februāra Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.).

                     (20)
                  Komisijas 2009. gada 18. decembra Lēmums 2010/93/ES, ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam (OV L 41, 16.2.2010., 8. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.6.2016
            COM(2016) 401 final
            PIELIKUMI
            priekšlikumamEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

               I pielikums
               ICCAT sugas

                        Dzimta

                        Nosaukums latīņu valodā

                        Nosaukums latviešu valodā

                        Scombridae

                        Acanthocybium solandri

                        Makrele

                        Allothunnus fallai

                        Tunzivs

                        Auxis rochei

                        Fregates makreļtunzivs

                        Auxis thazard

                        Fregates makreļtunzivs

                        Euthynnus alletteratus

                        Atlantijas plankumainā tunzivs

                        Gasterochisma melampus

                        Makrele

                        Katsuwonus pelamis

                        Svītrainā tunzivs

                        Orcynopsis unicolor

                        Vienkrāsas pelamīda

                        Sarda sarda

                        Atlantijas pelamīda

                        Scomberomorus brasiliensis

                        Makrele

                        Scomberomorus cavalla

                        Makrele

                        Scomberomorus maculatus

                        Makrele

                        Scomberomorus regalis

                        Makrele

                        Scomberomorus tritor

                        Makrele

                        Thunnus alalunga

                        Garspuru tunzivs

                        Thunnus albacares

                        Dzeltenspuru tunzivs

                        Thunnus atlanticus

                        Melnspuru tunzivs

                        Thunnus maccoyii

                        Dienvidu tunzivs

                        Thunnus obesus

                        Lielacu tunzivs

                        Thunnus thynnus

                        Zilā tunzivs

                        Istiophoridae

                        Istiophorus albicans

                        Buriniekzivs

                        Makaira indica

                        Melnais marlīns

                        Makaira nigricans

                        Atlantijas zilais marlīns

                        Tetrapturus albidus

                        Baltais marlīns

                        Tetrapturus belone

                        Marlīns

                        Tetrapturus georgii

                        Marlīns

                        Tetrapturus pfluegeri

                        Marlīns

                        Xiphiidae

                        Xiphias gladius

                        Zobenzivs

                        Alopiidae

                        Alopias superciliosus

                        Lielacu lapshaizivs

                        Carcharhinidae

                        Carcharhinus falciformis

                        Zīdainā haizivs

                        Carcharhinus longimanus

                        Okeāna baltspuru haizivs

                        Prionace glauca

                        Zilā haizivs

                        Lamnidae

                        Isurus oxyrinchus

                        Īsspuru mako

                        Lamna nasus

                        Siļķu haizivs

                        Sphyrnidae

                        Sphyrna spp.

                        Āmurzivis

                        Coryphaenidae

                        Coryphaena hippurus

                        Lielā korifēna

               II pielikums
                  ZPI pārvaldības plānu sagatavošanas vadlīnijas

               ZPI pārvaldības plānā attiecībā uz Pušu flotēm, ko veido kuģi zvejai ar riņķvadu un laivas zvejai ar ēsmu, ir jāietver šāda informācija:

               1.
                     Apraksts

                  a)
                     ZPI tips: NZPI = noenkurota ZPI; DZPI = dreifējoša ZPI

                  b)
                     Signāluguņu/boju tips

                  c)
                     Izvietojamo ZPI maksimālais skaits (katram riņķvadam un pa ZPI tipiem)

                  d)
                     Minimālais attālums starp NZPI

                  e)
                     Nejaušas piezvejas samazināšanas un izmantošanas politika

                  f)
                     Apsvērumi par mijiedarbību ar citiem zvejas rīkiem

                  g)
                     “ZPI īpašumtiesību” paziņojums vai politika

               2.
                     Institucionālā kārtība

                  a)
                     Iestāžu pienākumi attiecībā uz ZPI pārvaldības plānu

                  b)
                     Pieteikšanās procedūras ZPI izvietošanas apstiprinājuma saņemšanai

                  c)
                     Kuģu īpašnieku un kapteiņu pienākumi attiecībā uz ZPI izvietošanu un izmantošanu

                  d)
                     ZPI aizstāšanas politika

                  e)
                     Papildu ziņošanas pienākumi, kas nav paredzēti šajā regulā

                  f)
                     Konfliktu risināšanas politika attiecībā uz ZPI

                  g)
                     Ziņas par visiem zvejas aizlieguma apgabaliem vai periodiem, piemēram, teritoriālie ūdeņi, kuģošanas ceļi, nerūpniecisko zvejniecību tuvums u. c.

               3.
                     ZPI uzbūves specifikācijas un prasības

                  a)
                     ZPI konstrukcijas parametri (apraksts)

                  b)
                     Apgaismojuma prasības

                  c)
                     Radiolokācijas atstarotājs

                  d)
                     Redzamības attālums

                  e)
                     ZPI marķējums un identifikators

                  f)
                     Radioboju marķējums un identifikators (sērijas numuru prasība)

                  g)
                     Ar eholoti aprīkoto boju marķējums un identifikators (sērijas numuru prasība)

                  h)
                     Satelītuztvērēji

                  i)
                     Veiktie pētījumi par bionoārdāmām ZPI

                  j)
                     ZPI zaudēšanas vai pamešanas novēršana

                  k)
                     ZPI savākšanas pārvaldība

               4.
                     ZPI pārvaldības plāna piemērošanas periods

               5.
                     ZPI pārvaldības plāna īstenošanas uzraudzības un pārskatīšanas līdzekļi

               III pielikums
               Katrā ceturksnī izvietoto ZPI saraksts

                        ZPI identifikators

                        ZPI un elektroniskās iekārtas tips

                        ZPI konstrukcijas parametri

                        Novērošana

                        ZPI marķējums

                        Saistīto signāluguņu

                        identifikācija

                        ZPI tips

                        Saistīto signāluguņu un/vai elektronisko ierīču tips

                        ZPI peldošā daļa

                        ZPI iekārtā zemūdens struktūra

                        Izmēri

                        Materiāli

                        Izmēri

                        Materiāli

                        (1)

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        (4)

                        (5)

                        (4)

                        (6)

                        (7)

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

               (1) Ja ZPI marķējums un saistīto signāluguņu identifikācija nav salasāma vai tās nav vispār, norādīt to un sniegt visu pieejamo informāciju, kas var palīdzēt identificēt ZPI īpašnieku.

               (2) Noenkurota ZPI, dabīga dreifējoša ZPI vai mākslīga dreifējoša ZPI.

               (3) Piemēram, GPS, lote u. c. Ja ZPI nav saistīta ar nevienu elektronisku ierīci, norādīt, ka šādas iekārtas nav.

               (4) Piemēram, platums, garums, augstums, dziļums, linuma acs izmēri u.c.

               (5) Norādīt struktūras un pārklājuma materiālu un to, vai tas ir bionoārdāms.

               (6) Piemēram, tīkli, virves, palmu lapas u. c. Norādīt materiāla iepītspēju un/vai bionoārdāmību.

               (7) Šajā sadaļā norāda apgaismojuma specifikācijas, radiolokācijas atstarotājus un redzamības attālumus.

               IV pielikums
                  Novērotāju programmas prasības attiecībā uz kuģiem, kas zvejo tropiskās tunzivis ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros aizliegts zvejot noteiktā vietā/laikā

               1. Lai veiktu savus uzdevumus, novērotājiem ir jābūt šādai kvalifikācijai:

               – pietiekama pieredze zivju sugu un zvejas rīku identificēšanā,

               – pietiekamas zināšanas par ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kuras novērtētas ar apliecību, ko dalībvalsts izdevusi, vadoties pēc ICCAT vadlīnijām par apmācību,

               – spēja novērot un pareizi reģistrēt,

               – novērojamā kuģa karoga valsts valodas pietiekamas zināšanas.

               2. Novērotāji nav novērojamā zvejas kuģa apkalpes locekļi, un tie:

               a) ir kādas Puses valsts valstspiederīgie;

               b) ir spējīgi pildīt uzdevumus, kas izklāstīti turpmāk 3. punktā;

               c) patlaban ir bez finansiālām vai labuma gūšanas interesēm tropisko tunzivju zvejniecībā.

               Novērotāja uzdevumi

               3. Novērotāja uzdevumi ir šādi:

               a) uzraudzīt zvejas kuģu atbilstību attiecīgajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ko pieņēmusi ICCAT.

                  Novērotājs darbojas šādi:

               i) reģistrē veiktās zvejas darbības un ziņo par tām,

               ii) novēro un novērtē nozvejas, un verificē zvejas žurnālā veiktos ierakstus,

               iii) pamana un reģistrē kuģus, kuri, iespējams, zvejo, neievērojot ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumus,

               iv) verificē kuģa pozīciju zvejošanas darbību laikā,

               v) pēc ICCAT pieprasījuma veic zinātnisko darbu, piemēram, vāc II uzdevuma datus, vadoties pēc SCRS norādījumiem;

               b) pienācīgi ievērojot novērotāja drošību, nekavējoties ziņo par visām ar ZPI saistītajām zvejas darbībām, kuras kuģis veicis 11. pantā norādītajā apgabalā un periodā;

               c) sagatavo vispārīgus ziņojumus, apkopojot saskaņā ar šo punktu savākto informāciju, un dod kapteinim un zivaudzētavas operatoram iespēju iekļaut tajos jebkādu attiecīgu informāciju. 4. Visu informāciju, kas attiecas uz zvejas un citā kuģī pārkraušanas darbībām, ko veic zvejas kuģi, novērotāji apstrādā kā konfidenciālu informāciju un rakstiski atzīst šo prasību par nosacījumu norīkošanai par novērotāju.

               5. Novērotāji ievēro tās karoga dalībvalsts normatīvo aktu prasības, kuras jurisdikcijā ir kuģis, uz kuru novērotājs ir norīkots.

               6. Novērotāji ievēro hierarhiju un vispārīgas uzvedības normas, kas attiecas uz visu kuģa personālu, ja šādi noteikumi netraucē pildīt novērotāja pienākumus saskaņā ar šo programmu un pienākumus, kas noteikti 7. punktā.

               Karoga dalībvalsts pienākumi

               7. Zvejas kuģu karoga dalībvalstu un zvejas kuģu kapteiņu pienākumi attiecībā uz novērotājiem ir šādi:

               a) novērotājiem tiek dota piekļuve kuģa personālam, kā arī zvejas rīkiem un aprīkojumam;

               b) lai atvieglotu 3. punktā minēto uzdevumu izpildi, novērotājiem pēc pieprasījuma tiek dota piekļuve arī turpmāk minētajam aprīkojumam, ja tas atrodas uz kuģiem, uz kuriem novērotāji ir norīkoti:

               i) satelītnavigācijas iekārtas,

               ii) radara displeja ekrāni, kad tos izmanto,

               iii) elektroniskie saziņas līdzekļi;

               c) novērotājiem ir nodrošināta izmitināšana, tostarp apmešanās vieta, pārtika un atbilstošas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā kuģa virsniekiem;

               d) novērotājiem ir nodrošināta piemērota vieta uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī vieta uz klāja, kas ir piemērota novērotāja uzdevumu pildīšanai; un

               d) karoga dalībvalsts nodrošina to, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki netraucē, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju viņa pienākumu pildīšanā, nedod vai nemēģina dot viņam kukuli.

               V pielikums
                  Ietekmējuma mazināšanas pasākumu tehniskie standarti

                        Ietekmējuma mazināšanas

                        pasākums

                        Apraksts

                        Specifikācija

                        Zvejas rīku ievietošana nakts laikā ar minimālu klāja apgaismojumu

                        Ievietošanu neveic laikā no jūras ausmas līdz jūras krēslai. Uztur minimālu klāja apgaismojumu

                        Jūras krēslas un jūras ausmas laiki attiecīgajam platuma grādam, vietējam laikam un datumam ir noteikti Nautical Almanac tabulās. Minimālais klāja apgaismojums nedrīkst būt pretrunā ar minimālajiem drošības un navigācijas standartiem.

                        Putnu atbaidīšanas auklas

                        Putnu atbaidīšanas auklas izvieto āķu jedu ievietošanas laikā, lai atturētu putnus no pietuvošanās atzaru auklām.

                        Kuģiem, kuru garums ir 35 m vai vairāk:

                        - jāizvieto ne mazāk kā 1 putnu atbaidīšanas aukla. Ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums; abas putnu atbaidīšanas auklas izvieto vienlaicīgi, pa vienai katrā ievietojamās jedas pusē,

                        - putnu atbaidīšanas auklu garumam virs ūdens virsmas ir jābūt vismaz 100 m,

                        - jāizmanto pietiekama garuma garās slokšņu virtenes, kas mierīgos apstākļos sniedzas līdz jūras virsmai,

                        - garajām slokšņu virtenēm ir jābūt ne vairāk kā 5 m attālumā citai no citas.

                        Kuģiem, kuru garums ir mazāks par 35 m:

                        - jāizvieto ne mazāk kā 1 putnu atbaidīšanas aukla,

                        - garumam virs ūdens virsmas ir jābūt 75 m vai vairāk,

                        - jāizmanto garas un/vai īsas slokšņu virtenes (bet kuru garums pārsniedz 1 m), kuras izvieto šādos attālumos:

                        īsās: ne vairāk kā 2 m attālumā citu no citas,

                        garās: putnu atbaidīšanas auklas pirmajos 55 m — ne vairāk kā 5 m attālumā citu no citas.

                        Vairāk norādījumu par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izvietošanu ir sniegti turpmāk izklāstītajās Papildu vadlīnijās par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izvietošanu.

                        Auklu noslogošana

                        Pirms ievietošanas ūdenī uz atzaru auklas jāizvieto gremdes

                        1 m attālumā no āķa piestiprina gremdes, kas kopā sver vairāk nekā 45 g, vai

                        3,5 m attālumā no āķa piestiprina gremdes, kas kopā sver vairāk nekā 60 g, vai

                        4 m attālumā no āķa piestiprina gremdes, kas kopā sver vairāk nekā 98 g.

               Papildu vadlīnijas par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izvietošanu

               Priekšvārds

               Putnu atbaidīšanas auklu izvietošanas minimālie tehniskie standarti ir atrodami šā pielikuma tabulā. Šīs papildu vadlīnijas ir izstrādātas, lai palīdzētu sagatavot un īstenot putnu atbaidīšanas auklu izmantošanas noteikumus kuģiem zvejai ar āķu jedām. Kaut arī šīs vadlīnijas jau ir diezgan skaidri formulētas, ir vēlams eksperimentējot uzlabot putnu atbaidīšanas auklu efektivitāti, ievērojot iepriekš tabulā izklāstītās prasības. Vadlīnijās ņemti vērā mainīgi vides faktori un darbības apstākļi, piemēram, laikapstākļi, zvejas rīku izlikšanas ātrums un kuģa lielums; tie ietekmē putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un lietderīgumu ēsmas pasargāšanā no putniem. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izmantošanas veidu var mainīt, lai ņemtu vērā minētos mainīgos faktorus, ja tādējādi netiek ietekmēts atbaidīšanas auklas lietderīgums. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijā ir paredzēti turpmāki uzlabojumi, tālab šīs vadlīnijas turpmāk pārskatīs.

               Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcija

               1. Atbilstīga velkama ierīce, kas piestiprināta putnu atbaidīšanas auklas ūdenī esošajai daļai, var uzlabot auklas nostiepumu virs ūdens.

               2. Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt pietiekami vieglai, lai tās kustības nebūtu paredzamas un putni pie tām nepierastu, un pietiekami smagai, lai vējš neaizpūstu auklu.

               3. Aukla jāpiestiprina pie kuģa ar izturīgu cilindrisku griezuli, lai mazinātu auklas sapīšanos.

               4. Slokšņu virtenes jāizgatavo no materiāla, kurš ir viegli pamanāms un kura kustības nav iespējams paredzēt (piemēram, izturīga, smalka aukla, pārklāta ar sarkanu poliuretānu), tās jāpiestiprina pie putnu atbaidīšanas auklas, izmantojot izturīgu trīspusēju griezuli (kas arī mazina sapīšanos).

               5. Katrai slokšņu virtenei jāsastāv no divām vai vairākām virknēm.

               6. Katra slokšņu virtene jāaprīko ar karabīni, lai to varētu noņemt, tādējādi atvieglojot auklas uzglabāšanu.

               Putnu atbaidīšanas auklu izvietošana

               1. Aukla jāpiekar pie kārts, kas piestiprināta pie kuģa. Kārtij jābūt novietotai pēc iespējas augstāk, lai aukla sargātu ēsmu pietiekamā attālumā aiz kuģa un neiepītos zvejas rīkos. Lielāks kārts augstums nodrošina labāku ēsmas aizsardzību. Piemēram, novietojot kārti aptuveni 7 metru augstumā virs ūdens, ēsma tiks aizsargāta aptuveni 100 metru zonā.

               2. Ja kuģi izmanto tikai vienu putnu atbaidīšanas auklu, tā jāizliek vēja virzienā attiecībā pret iegremdētajām ēsmām. Ja āķus ar ēsmu neievieto no kuģa pakaļgala, putnu atbaidīšanas auklas stiprinājuma punktam pie kuģa jāatrodas vairākus metrus no kuģa pakaļgala tajā kuģa pusē, no kuras ēsmas tiek ievietotas. Ja kuģi izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, āķi ar ēsmu jāizvieto starp abām putnu atbaidīšanas auklām.

               3. Ir vēlama vairāku putnu atbaidīšanas auklu izmantošana, lai nodrošinātu vēl labāku ēsmas aizsardzību no putniem.

               4. Tā kā auklas var pārtrūkt un sapīties, uz kuģa jābūt putnu atbaidīšanas rezerves auklām, lai varētu aizstāt bojātās auklas un nodrošinātu nepārtrauktu zvejas darbību. Putnu atbaidīšanas auklā var iestrādāt pārtrūkstošus posmus, lai pēc iespējas mazinātu drošības un darbības problēmas gadījumos, kad āķu jedas pludiņš samudžinās vai iepinas putnu atbaidīšanas auklas ūdenī esošajā daļā.

               5. Ja zvejnieki izmanto ēsmas izmešanas ierīci, jānodrošina putnu atbaidīšanas auklas un ierīces saskaņota izmantošana, nodrošinot to:

               i) ka ēsmu ar minēto ierīci izmet tieši putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā zonā un

               ii) ka izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, ja izmanto tādu ēsmas izmešanas ierīci (vai vairākas šādas ierīces), ar ko ēsmu iespējams izmest gan pie labā, gan pie kreisā borta.

               6. Ja atzaru auklu izmet ar roku, zvejniekiem ir jānodrošina, ka āķi ar ēsmu un saritinātās atzaru auklas daļas tiek izmestas putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā zonā, izvairoties no dzenskrūves turbulences, kas var palēnināt grimšanas ātrumu.

               7. Zvejniekus rosina uzstādīt manuālas, elektriskas vai hidrauliskas vinčas, lai atvieglotu putnu atbaidīšanas auklu izlikšanu un satīšanu.

               VI pielikums
                  Detalizētas prasības bruņurupuču atlaišanai ūdenī

               Drošas apiešanās prakse

               i) Bruņurupuča izcelšanai no ūdens izmanto piemērotu grozu vai tīkliņu, ar ko uz āķa uzķērušos vai zvejas rīkā iepinušos jūras bruņurupučus izceļ uz kuģa. Bruņurupučus no ūdens neizceļ, velkot aiz zvejas auklas, aiz kuras aizķēries vai kurā iepinies bruņurupucis. Ja bruņurupuci nevar droši izcelt no ūdens, apkalpes locekļiem ir jāpārgriež aukla pēc iespējas tuvāk āķim, neradot lieku papildu kaitējumu bruņurupucim.

               ii) Kad jūras bruņurupuči ir izcelti uz kuģa, kuģa operatori vai apkalpes locekļi pirms atlaišanas ūdenī novērtē nozvejoto vai zvejas rīkā iepinošos jūras bruņurupuču stāvokli. Bruņurupučus, kuriem ir kustību traucējumi vai kuri nereaģē, patur uz kuģa, ciktāl tas ir iespējams, un tiem pastāvīgi sniedz palīdzību, lai pirms atlaišanas ūdenī pēc iespējas palielinātu to izredzes izdzīvot. Šāda prakse ir sīkāk aprakstīta FAO vadlīnijās par jūras bruņurupuču mirstības samazināšanu zvejas darbību laikā.

               iii) Cik tas ir iespējams, ar zvejas darbībās vai valsts novērotāju programmu laikā (piem., iezīmēšanas darbības) pārvietotajiem bruņurupučiem apietas, ievērojot FAO vadlīnijas par jūras bruņurupuču mirstības samazināšanu zvejas darbību laikā.

               Auklas pārgriešanas rīku izmantošana

               i) Uz kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, ir auklas pārgriešanas rīki, kurus izmanto gadījumos, kad jūras bruņurupuci nevar atbrīvot no āķa, neradot tam kaitējumu.

               ii) Uz cita tipa kuģiem, kas izmanto zvejas rīkus, kuros var iepīties jūras bruņurupuči, ir auklas pārgriešanas rīki, kurus izmanto zvejas rīka drošai izņemšanai un jūras bruņurupuču atbrīvošanai.

               Āķu izņemšanas rīku izmantošana

               i) Uz kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, ir āķu izņemšanas rīki, ar kuriem var efektīvi izņemt āķus no jūras bruņurupučiem.

               ii) Ja āķis ir norīts, āķi nemēģina izņemt. Tā vietā pēc iespējas tuvāk āķim pārgriež auklu, neradot lieku papildu kaitējumu bruņurupucim.

               VII pielikums
                  Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā

               1. Tunzivis un tunzivjveidīgo sugu zivis un citu sugu zivis, kas nozvejotas saistībā ar minētajām sugām konvencijas apgabalā, Savienības kuģi vai Savienības ostās pārkrauj citā kuģī, ievērojot šādas procedūras.

               Paziņošanas pienākumi

               2. Zvejas kuģis

               2.1. Vismaz 48 stundas pirms citā kuģī pārkraušanas darbībām zvejas kuģa kapteinim ir jāpaziņo ostas valsts iestādēm transportkuģa vārds un datums/laiks, kad veiks pārkraušanu citā kuģī.

               2.2. Zvejas kuģa kapteinis laikā, kad veic pārkraušanu citā kuģī, sniedz savai karoga dalībvalstij šādu informāciju:

               – citā kuģī pārkraujamo tunzivju un tunzivjveidīgo sugu daudzumi, ja iespējams, pa krājumiem,

               − citā kuģī pārkraujamo citu sugu daudzumi, kas nozvejoti saistībā ar tunzivīm un tunzivjveidīgajām sugām, pa sugām, ja tās ir zināmas,

               − datums un vieta, kurā veic pārkraušanu citā kuģī,

               − saņēmēja transportkuģa vārds, reģistrācijas numurs un karoga valsts un

               – katras sugas un — attiecīgā gadījumā — katra krājuma nozveju ģeogrāfiskā atrašanās vieta atbilstīgi ICCAT statistikas apgabaliem.

               2.3. Attiecīgā zvejas kuģa kapteinis aizpilda un vēlākais 15 dienas pirms pārkraušanas citā kuģī nosūta savai karoga dalībvalstij ICCAT pārkraušanas deklarāciju, attiecīgā gadījumā norādot arī tā numuru ICCAT zvejas kuģu reģistrā.

               3. Saņēmējkuģis

               3.1. Ne vēlāk kā 24 stundas pirms uzsākt pārkraušanu citā kuģī un tās beigās saņēmēja transportkuģa kapteinis informē ostas valsts iestādes par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu daudzumiem, kas pārkrauti viņa kuģī, un aizpilda un kompetentajām iestādēm 24 stundu laikā nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju.

               3.2. Saņēmēja transportkuģa kapteinis vismaz 48 stundas pirms izkraušanas aizpilda un nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju tās izkraušanas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks izkraušana.

               Ostas un izkraušanas valsts sadarbība

               4. Iepriekšējos punktos minētā karoga valsts un izkraušanas valsts pārskata informāciju, kas saņemta atbilstīgi šā pielikuma noteikumiem, tostarp, ja nepieciešams, sadarbībā ar zvejas kuģa karoga Pusi, lai noteiktu saskanību starp katra kuģa nozvejām, pārkrāvumiem citā kuģī un izkrāvumiem, par kuriem ziņots. Verificēšanu veic tā, lai kuģa darbībai radītais traucējums un neērtības būtu pēc iespējas mazas un lai nepieļautu zivju kvalitātes krišanos.

               Ziņošana

               6. Katra zvejas kuģa karoga dalībvalsts katru gadu savā gada ziņojumā ICCAT iekļauj informāciju par pārkrāvumiem citā kuģī, ko veikuši tās kuģi.

               VIII pielikums
               ICCAT reģionālo novērotāju programma attiecībā uz jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī

               1. Dalībvalstis pieprasa, lai citā kuģī pārkraušanas darbību laikā uz transportkuģiem, kas iekļauti to kuģu ICCAT reģistrā, kam ICCAT konvencijas apgabalā ir atļauts jūrā saņemt pārkrāvumus un kuri jūrā veic pārkraušanu citā kuģī, būtu ICCAT novērotājs.

               2. ICCAT norīko novērotājus uz transportkuģiem, kam ICCAT konvencijas apgabalā ir atļauts pieņemt pārkrāvumus no lielizmēra kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām (LSPLV), kuri peld ar to Pušu karogu, kuras īsteno ICCAT novērotāju programmu.

               Novērotāju izraudzīšanās

               3. Lai pildītu savus uzdevumus, izraudzītajiem novērotājiem ir jābūt šādai kvalifikācijai:

               − pierādīta spēja identificēt ICCAT sugas un zvejas rīkus, priekšroku dodot tiem, kam ir novērotāja pieredze uz kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām,

               – pietiekamas zināšanas par ICCAT noteiktajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem,

               – spēja novērot un pareizi reģistrēt,

               – novērojamā kuģa karoga valsts valodas pietiekamas zināšanas.

               Novērotāja pienākumi

               4. Novērotājs:

               a) ir pabeidzis tehnisko apmācību, kas prasīta ICCAT izstrādātajās vadlīnijās;

               b) nav saņēmēja transportkuģa karoga valsts valstspiederīgais vai pilsonis;

               c) ir spējīgs pildīt uzdevumus, kas izklāstīti šā pielikuma 5. punktā;

               d) ir iekļauts ICCAT kārtotajā novērotāju sarakstā;

               e) nav LSPLV vai transportkuģa apkalpes loceklis vai LSPLV vai transportkuģa sabiedrības darbinieks.

               5. Novērotāji uzrauga LSPLV un transportkuģa atbilstību attiecīgajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, ko pieņēmusi ICCAT. Novērotāja uzdevumi ir šādi:

               5.1. apmeklēt LSPLV, kuri plāno veikt pārkraušanu transportkuģī, un to darīt, pirms tiek veikta pārkraušana citā kuģī, ņemot vērā šā pielikuma 9. punktā atspoguļotās problēmas, lai:

               a) pārbaudītu zvejas kuģa atļaujas vai licences derīgumu, kas ļauj zvejot tunzivis un tunzivjveidīgās sugas un citas sugas, ko nozvejo saistībā ar minētajām sugām konvencijas apgabalā;

               b) inspicētu zvejas kuģa iepriekšējas atļaujas veikt pārkraušanu citā kuģī jūrā, kuras izdevusi karoga Puse un attiecīgā gadījumā piekrastes valsts;

               c) pārbaudītu un reģistrētu uz kuģa esošo nozveju kopējo daudzumu pa sugām un, ja iespējams, pa krājumiem, un daudzumus, ko paredzēts pārkraut transportkuģī;

               d) pārliecinātos, ka darbojas VMS, un pārbaudītu zvejas žurnālu un verificētu ierakstus, ja tas ir iespējams;

               e) verificētu, vai uz kuģa esošās nozvejas ir pārvietotas no citiem kuģiem, un pārbaudītu dokumentus par šādām pārvietošanām;

               f) ja ir norādes, ka zvejas kuģis ir iesaistīts pārkāpumos, nekavējoties ziņotu par pārkāpumu vai pārkāpumiem transportkuģa kapteinim (pienācīgi ievērojot visus drošības apsvērumus) un novērotāju programmas īstenošanas sabiedrībai, kura šo informāciju tūlīt pārsūta zvejas kuģa karoga Puses iestādēm, un

               g) novērotāja ziņojumā ierakstītu informāciju par rezultātiem, kas gūti minēto uzdevumu izpildē;

               5.2. novērot transportkuģa darbības un

               a) reģistrēt veiktās pārkraušanas citā kuģī darbības un ziņot par tām;

               b) verificēt kuģa pozīciju laikā, kas tas veic pārkraušanu citā kuģī;

               c) novērot un novērtēt citā kuģī pārkrauto tunzivju un tunzivjveidīgo sugu daudzumus pa sugām un, ja iespējams, pa krājumiem;

               d) novērot un novērtēt citu sugu daudzumus, kas nozvejoti saistībā ar tunzivīm un tunzivjveidīgajām sugām, pa sugām, ja tās ir zināmas;

               e) verificēt un reģistrēt attiecīgā LSPLV vārdu un tā numuru ICCAT reģistrā;

               f) verificēt pārkraušanas deklarācijā ietvertos datus, tostarp tos salīdzinot ar LSPLV zvejas žurnālu, ja tas ir iespējams;

               g) apstiprināt pārkraušanas deklarācijā ietvertos datus;

               h) ar parakstu apstiprināt pārvietošanas deklarāciju; un

               i) novērot un novērtēt produkta daudzumus pa sugām, kas izkrauti ostā, kurā novērotājs ir nokāpis no kuģa, lai verificētu saskanību ar daudzumiem, kas saņemti, jūrā veicot pārkraušanu citā kuģī;

               5.3. novērotājs arī:

               a) sagatavo dienas ziņojumu par pārkraušanas citā kuģī darbībām, kuras veic transportkuģis;

               b) sagatavo vispārīgus ziņojumus, apkopojot saskaņā ar novērotāja pienākumiem savākto informāciju, un dod kapteinim iespēju iekļaut tajos jebkādu attiecīgu informāciju;

               c) minēto vispārīgo ziņojumu 20 dienās pēc novērošanas laikposma beigām iesniedz ICCAT sekretariātam;

               d) pilda jebkādas citas funkcijas, ko noteikusi ICCAT.

               6. Visu informāciju, kas attiecas uz zvejas darbībām, ko veic LSPLV un LSPLV īpašnieki, novērotāji apstrādā kā konfidenciālu informāciju un rakstiski atzīst šo prasību par nosacījumu norīkošanai par novērotāju.

               7. Novērotāji ievēro tās karoga dalībvalsts un — attiecīgā gadījumā — piekrastes valsts normatīvo aktu prasības, kuras jurisdikcijā ir kuģis, uz kuru novērotājs ir norīkots.

               8. Novērotāji ievēro hierarhiju un vispārīgas uzvedības normas, kas attiecas uz visu kuģa personālu, ja šādi noteikumi netraucē pildīt novērotāja pienākumus saskaņā ar šo programmu un kuģa personāla pienākumus, kas noteikti šā pielikuma 9. punktā.

               Transportkuģu karoga valstu pienākumi

               9. Nosacījumi, kas saistīti ar reģionālo novērotāju programmu īstenošanu attiecībā uz transportkuģu karoga valstīm un to kapteiņiem, galvenokārt ir šādi:

               a) novērotājiem tiek dota piekļuve kuģa personālam, attiecīgajai dokumentācijai, kā arī zvejas rīkiem un aprīkojumam;

               b) lai atvieglotu 5. punktā minēto uzdevumu izpildi, novērotājiem pēc pieprasījuma tiek dota piekļuve arī turpmāk minētajam aprīkojumam, ja tas atrodas uz kuģiem, uz kuriem novērotāji ir norīkoti:

               i) satelītnavigācijas iekārtas,

               ii) radara displeja ekrāni, kad tos izmanto,

               iii) elektroniskie saziņas līdzekļi un

               iv) svari, ko izmanto citā kuģī pārkrautā produkta svēršanai;

               c) novērotājiem nodrošina izmitināšanu, tostarp apmešanās vietu, pārtiku un atbilstošas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā kuģa virsniekiem;

               d) novērotājiem ir nodrošināta piemērota vieta uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī vieta uz klāja, kas ir piemērota novērotāja uzdevumu pildīšanai;

               e) novērotājiem ir atļauts noteikt vispiemērotāko vietu un metodi citā kuģī pārkraušanas darbību novērošanai un citā kuģī pārkrauto sugu/krājumu un daudzumu novērtēšanai. Šim nolūkam transportkuģa kapteinis, pienācīgi ņemot vērā drošības un praktiskos apsvērumus, apmierina novērotāja vajadzības šajā sakarā, tostarp pēc pieprasījuma īslaicīgi uz transportkuģa klāja novieto produktu, lai novērotājs veiktu inspekciju, un dod novērotājam pietiekami daudz laika pienākumu veikšanai. Novērošanu veic tādā veidā, kas ļauj līdz minimumam samazināt iejaukšanos un izvairīties no citā kuģī pārkrauto produktu kvalitātes pasliktināšanas;

               f) ņemot vērā 10. punkta noteikumus, transportkuģa kapteinis nodrošina, ka novērotājam tiek sniegta visa nepieciešamā palīdzība, lai nodrošinātu drošu transportēšanu starp transportkuģi un zvejas kuģi, ja meteoroloģiskie un citi apstākļi ļauj šādu apmaiņu; un

               g) karoga dalībvalstis nodrošina, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki netraucē, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju viņa pienākumu pildīšanā, nedod vai nemēģina dot viņam kukuli.

               LSPLV pienākumi, veicot pārkraušanu citā kuģī

               10. Novērotājiem tiek atļauts apmeklēt zvejas kuģi, ja meteoroloģiskie un citi apstākļi to ļauj, un tiek dota piekļuve personālam, visai attiecīgajai dokumentācijai un kuģa vietām, kas novērotājiem nepieciešama, lai izpildītu savus uzdevumus, kuri izklāstīti šā pielikuma 5. punktā. Zvejas kuģa kapteinis nodrošina, ka novērotājam tiek sniegta visa nepieciešamā palīdzība, lai nodrošinātu drošu transportēšanu starp transportkuģi un zvejas kuģi. Ja apstākļi rada nepieņemamu risku novērotāja labklājībai, kura dēļ LSPLV apmeklēšana pirms citā kuģī pārkraušanas darbību sākšanas nav praktiski iespējama, šādas darbības neveic.

               Novērotāju maksas

               11. Šīs programmas īstenošanas izmaksas finansē to LSPLV karoga Puses, kuri vēlas iesaistīties citā kuģī pārkraušanas darbībās. Maksu aprēķina, pamatojoties uz kopējām programmas izmaksām. Šo maksu ieskaita ICCAT sekretariāta īpašā kontā, un ICCAT sekretariāts pārvalda šo kontu programmas īstenošanas vajadzībām.

               12. LSPLV var piedalīties jūrā veiktas citā kuģī pārkraušanas programmā tikai tad, ja ir samaksātas 11. punktā prasītās maksas.