               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2019
            COM(2019) 473 final
            2019/0226(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par tā protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas  Republiku un Eiropas Savienību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību
                  1
                (“nolīgums”) ir stājies spēkā 2014. gada 20. novembrī
                  2
                un kopš tā laika tiek automātiski atjaunots. Līdzšinējā protokola darbības termiņš beigsies 2019. gada 19. novembrī.

               Komisija, pamatodamās uz attiecīgajām sarunu norādēm
                  3
               , ar Senegālas Republikas (“Senegāla”) valdību ir risinājusi sarunas par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kas pievienojams nolīgumam. Šo sarunu iznākumā 2019. gada 19. jūlijā ir parafēts jauns protokols. Protokols aptver piecu gadu laikposmu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 16. pantā.

                  Priekšlikuma mērķis ir atļaut protokola noslēgšanu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

               Atbilstoši zivsaimniecības politikas reformas prioritātēm
                  4
                zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Senegālas ūdeņos ar jauno protokolu tiek piešķirtas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus. Jaunajā protokolā ņemti vērā iepriekšējā, 2014.–2019. gada protokola izvērtējuma rezultāti un provizorisks novērtējums par to, vai jauna protokola noslēgšana būtu lietderīga. Vērtēšanu veica neatkarīgi eksperti. Protokols turklāt ļaus Eiropas Savienībai un Senegālai ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Senegālas ūdeņos, un atbalstīt Senegālas centienus attīstīt savu jūras nozaru ekonomiku – tas ir abu Pušu interesēs.

               Protokolā paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

               - 28 tunzivju saldētājseineri,

               - 10 kuģi zvejai ar makšķerrīkiem,

               - 5 kuģi zvejai ar āķu jedām,

               - 2 traleri.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām

               Sarunu risināšana par jaunu protokolu, ar kuru īsteno ar Senegālu noslēgto Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ir saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un konkrēti ar Savienības mērķiem, ko tā izvirzījusi demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas ziņā.

               Savukārt vietējā mērogā ekonomiskā aktivitāte Senegālas zivsaimniecības nozarē palīdzēs risināt neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Izvēlētais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, kura 43. panta 2. punkts izveido kopējo zivsaimniecības politiku, 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts izveido Savienības un trešo valstu nolīgumu slēgšanas posmu, bet 218. panta 7. punkts paredz noteikumus par protokola grozījumu apstiprināšanu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

               Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko Savienības kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst šiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo atbalstu trešai valstij.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Komisija 2019. gadā retrospektīvi (ex post) izvērtēja līdzšinējo protokolu, kas pievienots Senegālas partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē, kā arī provizoriski (ex ante) novērtēja protokola atjaunošanas iespēju. Attiecīgie secinājumi ir izklāstīti atsevišķā darba dokumentā
                  5
               .

               Kopumā secināts, ka ES tunzivju zvejas sektorā, kur izmanto tralerus, ir liela interese par zvejošanu Senegālas ūdeņos un ka protokola atjaunošana palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un veicinātu to labāku pārvaldību. Paredzētais jaunais protokols ES tunzivju zvejas sektoriem un partnervalstij ir svarīgs arī tāpēc, ka Senegālai ir liela nozīme reģionālajā pārvaldībā.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Senegālas zivsaimniecības pārvaldītājiem un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante vērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 1 700 000 EUR, un tas pamatojas uz:

               a) 800 000 EUR lielu summu, kas noteikta saistībā ar piekļuvi, jo īpaši par atsauces daudzumu: 10 000 tonnu tunzivju gadā, un ar atļauto Senegālas heka nozvejas apjomu: 1750 tonnu gadā;

               b) ikgadēju atbalstu Senegālas zvejniecības sektorpolitikas attīstībai uz visu protokola piemērošanas laiku: 900 000 EUR/gadā. Šis atbalsts visā protokola piemērošanas laikā ir saskaņā ar valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu kontinentālā šelfa un Senegālas jūras zvejas resursu pārvaldību.

               Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
                  6
               .

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Protokolā paredzēta noteikta uzraudzības kārtība.

               Šī procedūra uzsākta līdztekus procedūrām, kas saistītas ar Padomes lēmumu par to, lai Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību.

               2019/0226 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par tā protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas  Republiku un Eiropas Savienību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  7
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/...
                  8
                protokols, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību (“protokols”), tika parakstīts [ierakstīt datumu], ņemot vērā, ka tas ir vēl noslēdzams.

               (2)Protokola mērķis ir ļaut Savienībai un Senegālai ciešāk sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Senegālas ūdeņos, un atbalstīt Senegālas centienus attīstīt savu zvejniecības nozari.

               (3)Protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (4)Ar nolīguma 7. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt nolīguma piemērošanu. Turklāt Apvienotā komiteja var apstiprināt dažus protokola grozījumus. Lai minēto grozījumu apstiprināšanu atvieglotu, Komisija būtu jāpilnvaro tos Savienības vārdā apstiprināt vienkāršotā procedūrā ar īpašiem materiāliem un procesuāliem nosacījumiem.

               (5)Savienības nostāja par paredzētajiem protokola grozījumiem būtu jānosaka Padomei. Ierosinātie grozījumi būtu jāapstiprina, ja vien dalībvalstu bloķējošais mazākums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu neceļ iebildumus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību (2019–2024) (“protokols”).

               Protokola teksts ir pievienots šā lēmuma I pielikumā.

               2. pants

               Saskaņā ar šā lēmuma II pielikuma noteikumiem un nosacījumiem Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt protokola grozījumus, kurus pieņēmusi apvienotā komiteja, kas izveidota ar 9. pantu Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību.

               3. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu vai personas, kuras ir pilnvarotas Savienības vārdā sniegt protokola 16. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma (jomas)

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

               1.4.2.Konkrētie mērķi

               1.4.3.Paredzamais rezultāts (rezultāti) un ietekme

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā apmierināmās vajadzības, arī sīki izstrādāts iniciatīvas īstenošanas grafiks

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta nozīmē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, to vidū pārdales iespēju, izvērtējums

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma īstenošanas mehānismu, maksājumu kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un to mazināšanas nolūkā izveidotajām iekšējās kontroles sistēmām

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par tā protokola parakstīšanu Savienības vārdā un provizorisku piemērošanu, ar kuru īsteno zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību.

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma (jomas)

                  11 – Jūrlietas un zivsaimniecība

                  11.03 – Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un citām starptautiskajām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem (IZN)

                  11.03.01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               X jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, kas balstās uz iepriekš veiktu izmēģinājuma projektu/ sagatavošanas darbību
                  9

               ◻ spēkā esošas darbības turpināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu / jaunu darbību

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

                  Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Savienības ūdeņiem.

                  IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).

               1.4.2.Konkrētie mērķi

                  Konkrētais mērķis Nr. ...

                  Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus Savienības ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikas jomām.

               1.4.3.Paredzamais rezultāts (rezultāti) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Protokola noslēgšana ļauj zivsaimniecības nozarē izveidot stratēģisku partnerību starp Eiropas Savienību un Senegālu. Protokola noslēgšana pavērs Savienības kuģiem zvejas iespējas Senegālas ūdeņos.

                  Protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, nelegālas zvejas apkarošanas un mazapjoma zvejas atbalstīšanas jomā.

                  Visbeidzot, protokols stiprinās Senegālas zivsaimniecības ekonomiku, veicinot izaugsmi, kas saistīta ar zivsaimniecībā veikto saimniecisko darbību.

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi virzībai un sasniegumiem.

                  Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).

                  Nozvejas dati (paredzēta datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība.

                  Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).

                  Labvēlīgā ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību uzraudzību un kontroli un zvejniecības, konkrēti mazapjoma zvejas sektora, attīstību.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā apmierināmās vajadzības, arī sīki izstrādāts iniciatīvas īstenošanas grafiks

                  Lai būtu uz iespējami īsāku laiku jāpārtrauc zvejas darbības, kas notiek saskaņā ar pašreizējo protokolu, jauno protokolu paredzēts piemērot provizoriski no tā parakstīšanas dienas.

                  Jaunais protokols nodrošinās satvaru Savienības flotes zvejas darbībām Senegālas zvejas zonā, bet ES kuģu īpašniekiem dos iespēju iesniegt pieteikumus uz zvejas atļaujām, lai varētu zvejot minētajā zonā. Turklāt jaunais protokols stiprinās sadarbību starp ES un Senegālu, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi. Tajā jo īpaši paredzēta kuģu uzraudzība ar VMS un nozvejas datu elektroniska paziņošana. Saskaņā ar protokolu pieejamais nozariskais atbalsts palīdzēs Senegālai īstenot savu valsts stratēģiju zivsaimniecības jomā un arī apkarot NNN zveju.

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta nozīmē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Ja Savienība šo jauno protokolu nenoslēgtu, Savienības kuģi nedrīkstētu veikt zvejas darbības, jo nolīgumā ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc ES tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai Savienības un Senegālas sadarbībai.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Izanalizējot Senegālas zvejas zonā agrāk gūto nozveju un to, kas gūta nesen līdzīgu šajā reģionā spēkā esošu protokolu satvarā, kā arī pieejamos izvērtējumus un zinātniskos ieteikumus, Puses ir nolēmušas noteikt tunzivju un tunzivjveidīgo sugu nozvejas atsauces daudzumu, kura apjoms ir 10 000 tonnu gadā, un paredzēt zvejas iespējas 28 tunzivju saldētājseineriem, 10 kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem un 5 kuģiem zvejai ar āķu jedām. Paredzēts arī, ka 2 traleriem atļauts nozvejot 1750 tonnu Senegālas heka. Nozariskais atbalsts ir noteikts augstā apmērā, lai ņemtu vērā Senegālas zivsaimniecības pārvaldes spēju veidošanas pieaugušās vajadzības un valsts zivsaimniecības stratēģijas prioritātes.

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā atlīdzība par IZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Senegālas valsts budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā budžeta likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir ZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir valsts līmeņa projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, to vidū pārdales iespēju, izvērtējums

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –X
                     Spēkā no 2019. gada līdz 2024. gadam

               –X
                     Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām no 2019. līdz 2024. gadam; finansiālā ietekme uz maksājumu apropriācijām no 2019. līdz 2024. gadam

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  10

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –X ko veic tās struktūrvienības, arī personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Komisija (MARE ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju, kura kompetencē ir attiecīgais reģions) nodrošinās regulāru protokola īstenošanas uzraudzību, jo īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaistīšanās zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozariskā atbalsta nosacījumu izpilde.

                  Turklāt ZPN paredz vismaz vienu apvienotās komitejas ikgadējo sanāksmi, kuras laikā Komisija un Senegāla pārskatītu nolīguma un protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un – attiecīgā gadījumā – finansiālo ieguldījumu.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma īstenošanas mehānismu, maksājumu kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Maksājumus par piekļuvi kārto atsevišķi no nozariskā atbalsta maksājumiem.

                  Piekļuves maksājumu veic protokola gadadienā, izņemot pirmo gadu, kad piekļuves maksājums jānokārto triju mēnešu laikā pēc protokola provizoriskās piemērošanas sākuma. Kuģu piekļuvi kontrolē, izdodot zvejas atļaujas.

                  Pirmo atbalsta maksājumu veic triju mēnešu laikā pēc vienošanās par protokola īstenošanas gada un daudzgadu programmu, bet nākamos – atkarībā no izpildes rezultātiem. Kontrolē izpildes rādītājus, kurus nosaka, pamatojoties uz partnervalsts iesniegtajiem ziņojumiem vai apliecinošajiem dokumentiem un uz zivsaimniecības atašeja tehniskajiem apmeklējumiem.

               2.2.2.Informācija par noteiktajiem riskiem un to mazināšanas nolūkā izveidotajām iekšējās kontroles sistēmām

                  Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Senegālas puses.
                     Paredzēts izvērsts dialogs par sektorpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī protokola 5. pantā minētā kopīgā rezultātu analīze.

                  Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

                  Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) paredzētie piekļuves maksājumi tiek kontrolēti, lai garantētu to atbilstību starptautisko nolīgumu noteikumiem. Ar nozarisko atbalstu saistītās kontroles mērķis ir uzraudzīt šā atbalsta īstenošanu. Uzraudzību īsteno Komisijas darbinieki, kuri strādā delegācijās, un Apvienotās komitejas sanāksmju laikā. Īstenošanas sekmes novērtē, izmantojot daudzgadu plānošanas matricu. Ja sekmes ir nepietiekamas, nākamo daļmaksājumu aptur vai, iespējams, samazina. Visu IZPN kontroles kopējās izmaksas tiek lēstas aptuveni 1,8 % apmērā (no 2018. gada iemaksām). IZPN kontroles procedūras lielā mērā izriet no nenovēršamām regulatīvajām prasībām. Tā kā nav konstatēti trūkumi, kas varētu būtiski ietekmēt finanšu darījumu likumību un pareizību, tiek uzskatīts, ka kontrole ir efektīva. Vidējais kļūdas īpatsvars tiek lēsts 0,0 % apmērā.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai paredzētos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Komisija apņemas tiekties iedibināt politisku dialogu un regulāru koordināciju ar Senegālu, lai varētu uzlabot nolīguma un protokola pārvaldību un stiprināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie budžeta un finanšu noteikumi un procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēti trešo valstu bankas konti, kuros iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokola 4. panta 10. punkts precizē, ka ar piekļuvi saistītā finansiālā ieguldījuma daļa un nozariskajam atbalstam paredzētā daļa jāpārskaita uz Valsts kases kontu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                           veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           11

                        no EBTA valstīm
                           12

                        no kandidātvalstīm
                           13

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        11.03.01

                        Pārvaldības satvara (IZN) izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                           veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        Nr. 2

                        Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

                        MARE ĢD

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs
                           14
                         11.03.01

                        Saistības

                        (1a)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        (2 a)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1b)

                        Maksājumi

                        (2b)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           15

                        Budžeta pozīcija

                        (3)

                        KOPĀ MARE ĢD
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =1a+1b+3

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        =2a+2b

                        +3

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        (5)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        2. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =4+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        =5+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu:

                        • KOPĀ darbības apropriācijas (visas darbības izdevumu kategorijas)

                        Saistības

                        (4)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        (5)

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas darbības izdevumu kategorijas)

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        =5+6

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

                (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        MARE ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        KOPĀ MARE ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

                        Maksājumi

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        1,70

                        8,5

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        Rezultāta veids
                           16

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           17
                        …

                        - Piekļuve

                        Ikgad.

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        4,000

                        - Noz. atbalsts

                        Ikgad.

                        0,900

                        0,900

                        0,900

                        0,900

                        0,900

                        4,500

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KOPSUMMAS

                        1,700

                        1,700

                        1,700

                        1,700

                        1,700

                        8,500

               3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads
                           18

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           19

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.1.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE))
                           20

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02/12/22 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02/12 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –X
                     pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

                  Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa).

               –◻
                     jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot.

               –◻
                     jāpārskata DFS

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –X
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –◻
                     paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads
                           22

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējošo struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               XPriekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               ◻
                     pašu resursus

               ◻
                     citus ieņēmumus

               –Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām ◻

                    miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           23

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …………. pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo budžeta izdevumu pozīciju (pozīcijas).

               Citas piezīmes (piem., metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai jebkura cita informācija).

                     (1)

                        OV L 304, 23.10.2014., 3. lpp.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=fr

                     (3)

                        Pieņemtas Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē 2019. gada 15. jūlijā.

                     (4)

                        OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

                     (5)

                        SWD (2019) 209, 18.6.2019.

                     (6)

                        Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).

                     (7)

                        OV C , , . lpp.

                     (8)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/… (2019. gada ...) par … (OV C , , ). lpp.

                     (9)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (10)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļvietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/FR/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (11)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (12)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (13)

                        Kandidātvalstis un – attiecīgā gadījumā – potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (14)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.

                     (15)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (16)

                        Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (17)

                        Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi...”.

                     (18)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. “N gada” vietā ierakstiet paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021). Tādā pašā veidā ierakstiet turpmākos gadus.

                     (19)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (20)

                        CA – līgumdarbinieki, LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (21)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (22)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. “N gada” vietā ierakstiet paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021). Tādā pašā veidā ierakstiet turpmākos gadus.

                     (23)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2019
            COM(2019) 473 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Padomes Lēmuma priekšlikums
            par tā protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību

               I PIELIKUMS

                  PROTOKOLS, AR KURU ĪSTENO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARĒ STARP SENEGĀLAS REPUBLIKU UN EIROPAS SAVIENĪBU

               1. pants

               Priekšmets

               1.Šā protokola mērķis ir īstenot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Senegālas Republiku un Eiropas Savienību. Tam kā neatņemama sastāvdaļa ir pievienots pielikums un papildinājumi.

               2. pants

               Vispārīgi jautājumi

               1.Abas Puses atkārtoti apstiprina apņemšanos veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un aizsargāt jūras bioloģisko daudzveidību saskaņā ar nediskriminācijas, pārredzamības un labas pārvaldības principiem.

               2.Saskaņā ar nolīguma 4. pantu Senegālas zvejas zonā notiekošās zvejas darbībās Eiropas Savienības kuģi drīkst iesaistīties tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu.

               3. pants

               Darbības joma

               1.Savienības zvejas kuģiem piešķirtās zvejas iespējas tiek noteiktas šādi:

               –attiecībā uz tālmigrējošām sugām (sugas, kas uzskaitītas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā), izņemot

               –starptautisko konvenciju aizsargātās sugas,

               –sugas, kuras ir aizliegusi Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT):

               (a)28 tunzivju saldētājseineri;

               (b)10 kuģi zvejai ar makšķerrīkiem;

               (c)5 kuģi zvejai ar āķu jedām;

                        –attiecībā uz dziļūdens demersālajām sugām:

                        (d)2 traleri.

                        Šo pantu piemēro, ņemot vērā šā protokola 8. un 10. pantu.

               2.Šā punkta pirmajā daļā aprakstītās zvejas iespējas attiecas tikai uz Senegālas zvejas zonām, kuru ģeogrāfiskās koordinātas ir paziņotas Savienībai pirms pagaidu piemērošanas sākuma saskaņā ar spēkā esošajiem Senegālas tiesību aktiem.

               3.Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā un valsts tiesību aktos, Savienības kuģi nedrīkst iesaistīties darbībās aizliegtajās zonās vai bioloģiskās atjaunošanās laikā.

               4.Eiropas Savienības kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem ir atļauts izmantot dzīvo ēsmu saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem.

               4. pants

               Finansiālais ieguldījums

               1.Protokola kopējā vērtība 15. pantā minētajam periodam tiek lēsta 15 253 750 euro apmērā, jeb 3 050 750 euro gadā. Minētajā gada kopsummā:

                        –1 700 000 euro gadā ir finansiālais ieguldījums, kas paredzēts nolīguma 6. pantā, un to veido:

                        (a)īpaša ikgadēja summa 800 000 euro apmērā, kuru piešķir kā finansiālu kompensāciju par piekļuvi resursiem un kurā ietilpst summa, kas atbilst tālmigrējošo sugu atskaites daudzumam, proti, 10 000 tonnu gadā;

                        (b)piecu gadu laikposmam īpaša ikgadēja summa 900 000 euro apmērā, kura paredzēta Senegālas zivsaimniecības sektorpolitikas īstenošanas atbalstam;

                        –1 350 750 euro gadā ir summa, ko veido maksa, kas kuģu īpašniekiem jāmaksā par zvejas atļaujām, kuras izdotas, piemērojot nolīguma 4. pantu un saskaņā ar kārtību, kas paredzēta II nodaļas 3. punktā.

               2.
                     Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 5., 7. un 9. pantam un nolīguma 13. un 14. pantam.

               3.
                     Senegāla un Savienība, vajadzības gadījumā pamatojoties uz karoga dalībvalsts saņemtajiem datiem par dienas nozveju, uzrauga Savienības zvejas kuģu darbību Senegālas zvejas zonās, lai nodrošinātu atbilstošu pārvaldību attiecībā uz:

               – tālmigrējošo sugu atsauces daudzumu, kas noteikts 1. punkta pirmā ievilkuma a) apakšpunktā, un

               – attiecīgajā tehniskajā dokumentācijā norādīto demersālo sugu nozvejas atļauto apjomu, kas minēts šā protokola pielikuma papildinājumā.

               4.
                     Eiropas Savienība, karoga dalībvalstis un Senegāla uzrauga nozveju, jo īpaši ar ERS (Electronic Reporting System [elektroniskās ziņošanas sistēma]) starpniecību. Tās veic attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās nepārsniedz atļauto nozvejas apjomu, un attiecīgi cita citu informē.

               5.
                     Tiklīdz nozveja sasniedz 80 % no atļautā dziļūdens demersālo sugu nozvejas apjoma, tiek īstenota Savienības zvejas kuģu veiktās nozvejas iknedēļas uzraudzība. Kad ERS sistēma sāks darboties, uzraudzība tiks veikta katru dienu. Tiklīdz ir sasniegts atļautais nozvejas apjoms, Senegāla informē Savienības iestādes. Kad Savienība saņem šo paziņojumu, tā uzreiz informē par to arī dalībvalstis, kuras nodrošina iziešanu no zvejas zonas.

               6.
                     Ja tālmigrējošo sugu nozvejas daudzums, kuru Savienības zvejas kuģi gadā guvuši Senegālas ūdeņos, pārsniedz 1. punkta pirmā ievilkuma a) apakšpunktā norādīto ikgadējo atsauces daudzumu, ikgadējā finansiālā ieguldījuma kopsummu palielina par 45 euro par katru nozvejoto papildu tonnu.

               7.
                     Kopējais atļautais dziļūdens demersālo sugu zivju nozvejas apjoms, kas norādīts attiecīgajā tehnisko datu lapā šā protokola pielikuma papildinājumā, atbilst šo sugu zivju atļautajam nozvejas maksimālajam apjomam. Ja šo sugu zivju ikgadējā nozveja pārsniedz atļauto kopējo apjomu, par nozvejas pārsniegumu piemēro sodu 95 euro par tonnu papildus obligātajai maksai.

               8.
                     Savienības finansiālā ieguldījuma maksājumu, kas minēts 1. punkta pirmā ievilkuma a) apakšpunktā un attiecas uz Savienības zvejas kuģu piekļuvi Senegālas zvejas resursiem, par pirmo gadu veic ne vēlāk kā 90 dienas pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākumdienas, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola parakstīšanas gadadienā.

               9.
                     Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 1. punkta pirmā ievilkuma a) un b)apakšpunktā, iemaksā Senegālas Valsts kases kontā. Nozarisko atbalstu, kas minēts 1. punkta pirmā ievilkuma b) apakšpunktā, dara pieejamu Jūras zvejniecības direktorātam īstenošanai. Senegālas puse nodrošina, ka nozariskā atbalsta fondi tiek iekļauti budžeta plānošanā (gada finanšu likums). Senegālas iestādes pirms protokola provizoriskās piemērošanas un pēc tam katru gadu paziņo Eiropas Komisijai Valsts kases konta rekvizītus.

               5. pants

               Nozariskais atbalsts

               1.
                     Šā protokola satvarā paredzētais nozariskais atbalsts palīdz īstenot jo īpaši to, kas izklāstīts Vēstulē par Senegālas zvejniecības un akvakultūras sektorpolitikas attīstību (2016–2023), kā arī jūras nozaru ekonomikas attīstību. Atbalsta mērķis ir:

               –panākt, lai zvejas resursi tiktu pārvaldīti ilgtspējīgā veidā,

               –uzlabot zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību,

               –attīstīt zinātnisko darbībspēju, atbalstīt zvejas resursu izpēti un datu vākšanu,

               –atbalstīt mazapjoma zveju,

               –attīstīt akvakultūru,

               –atbalstīt zvejas produktu pievienotās vērtības palielināšanu, kontroli un sanitāro sertifikāciju,

               –stiprināt nozares subjektu spējas.

               2.
                     Vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā vai, ja vajadzīgs, pēc provizoriskās piemērošanas sākuma Apvienotā komiteja izstrādā nozares daudzgadu programmu, kā arī tās piemērošanas kārtību, jo īpaši:

                        –gada un daudzgadu vadlīnijas par 4. panta 1. punkta pirmā ievilkuma b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu;

                        –gada un daudzgadu mērķus, kas jāsasniedz, lai laika gaitā izveidotu atbildīgu zveju un zvejniecības ilgtspējību, ņemot vērā prioritātes, ko Senegāla izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā vai citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un zvejniecības ilgtspējības veidošanu vai ietekmē to, jo īpaši attiecībā uz mazapjoma zvejas atbalstīšanu, uzraudzību, kontroli un nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apkarošanu, kā arī prioritātes Senegālas zinātnisko darbībspēju stiprināšanai zivsaimniecības nozarē;

                        –ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritērijus un procedūras, vajadzības gadījumā budžeta un finansiālos rādītājus.

               3.
                     Nozariskā atbalsta pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir apstiprinājusi daudzgadu plānu.

               4.
                     Lai apstiprinātu finansiālā ieguldījuma summas, ko Senegāla piešķir nozariskajam atbalstam, Apvienotā komiteja identificē mērķus un veic projektu sagaidāmās ietekmes aplēsi. Vajadzības gadījumā tā var pārskatīt nozariskā atbalsta īstenošanas kārtību.

               5.
                     Katru gadu par to projektu norisi, kuri tiek īstenoti ar nozariskā atbalsta finansējumu, Senegāla sniedz informāciju gada progresa ziņojumā, ko pēc tam izvērtē Apvienotā komiteja. Protokola darbības termiņa beigās Senegāla turklāt sagatavo galīgo ziņojumu.

               6.
                     Finansiālā ieguldījuma maksājumus nozariskajam atbalstam veic pa daļām, pamatojoties uz nozariskā atbalsta īstenošanas rezultātu un vajadzību analīzi programmas īstenošanas gaitā. Nozariskā atbalsta apturēšana, kas paredzēta 4. panta 1.  punkta pirmā ievilkuma b) apakšpunktā, var notikt šādos gadījumos:  ja iegūtie rezultāti pēc Apvienotās komitejas veikta novērtējuma neatbilst plānotajiem vai ja minētais finansiālais ieguldījums nav veikts saskaņā ar apstiprināto programmu.

               7.
                     Nozariskā atbalsta maksājumu var atsākt, ja Puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu un/vai ja 4. punktā minētās finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr to nedrīkst veikt vēlāk kā sešus mēnešus pēc protokola darbības termiņa beigām.

               8.
                     Jebkuru priekšlikumu grozīt nozariskā atbalsta daudzgadu plānu apstiprina Apvienotā komiteja, vajadzības gadījumā apmainoties ar vēstulēm.

               9.
                     Puses nodrošina nozariskā atbalsta sasniegumu pamanāmību.

               6. pants

               Zinātniskā sadarbība

               1.
                     Puses apņemas Rietumāfrikas reģionā veicināt sadarbību, kas ir saistīta ar atbildīgu zveju. Tās apņemas ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus un rezolūcijas un ņemt vērā citu kompetento reģionālo organizāciju, piemēram, Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF), zinātniskos ieteikumus.

               2.
                     Puses apņemas regulāri un pēc vajadzības pulcēt apvienoto zinātnisko grupu, lai izskatītu visus zinātniskos jautājumu attiecībā uz šā protokola īstenošanu. Šīs apvienotās zinātniskās grupas pilnvaras, sastāvu un darbību nosaka Apvienotā komiteja.

               3.
                     Puses apņemas darīt zināmu atklātībai visu attiecīgo informāciju par zvejas darbībām, kas saistītas ar šo protokolu.

               4.
                     Pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, ko sniegusi, piemēram, CECAF, un – vajadzības gadījumā – apvienotās zinātniskās grupas sanāksmju secinājumiem, Apvienotā komiteja pieņem pasākumus attiecībā uz Savienības kuģu darbību, lai nodrošinātu šā protokola aptverto zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību.

               7. pants

               Ekonomiskā sadarbība un vērtības radīšana

               1.
                     Puses veicina ekonomisko un tehnisko sadarbību starp zvejniecības un pārstrādes nozares operatoriem, lai radītu labvēlīgus apstākļus ieguldīšanai un resursu ekonomiski lietderīgai izmantošanai.

               2.
                     Puses izmanto potenciālu, kas izriet no to rīcībā esošajiem finanšu un tehniskajiem instrumentiem, lai veicinātu darbību konsekvenci zivsaimniecības un jūras nozaru ekonomikas jomā. Šajā nolūkā īpaša uzmanība tiks pievērsta produktu pievienotās vērtības celšanai, pārstrādes vienību un vietējā tirgus apgādei, kā arī tirdzniecības veicināšanai.

               8. pants

               Zvejas iespēju un zvejas nosacījumu pārskatīšana

               1.
                     Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var pārskatīt, ciktāl ICCAT pieņemtie ieteikumi un rezolūcijas un CECAF ieteikumi apstiprina, ka šāda pārskatīšana nodrošinās šajā protokolā minēto zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, ja vien to apstiprina zinātniskā darba grupa.

               2.
                     Šādā gadījumā 4. panta 1. punkta pirmā ievilkuma a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pārskata samērīgi un proporcionāli laikam.

               3.
                     Apvienotā komiteja drīkst pārskatīt un vajadzības gadījumā pēc savstarpējas vienošanās pielāgot vai izmainīt zvejas nosacījumus un šā protokola piemērošanas tehniskos pasākumus.

               9. pants

               Nejauša nozveja

               Piemērojot ICCAT ieteikumus, Puses apņemas sadarboties, lai samazinātu aizsargājamo jūras putnu, jūras bruņurupuču, haizivju un jūras zīdītāju sugu īpatņu nejaušu nozveju. Šādā nolūkā Savienības kuģi nodrošina, ka tiek piemēroti tehniskie pasākumi, kuru spēja uzlabot zvejas rīku selektivitāti un samazināt nemērķa sugu īpatņu nejaušu nozveju ir zinātniski pierādīta.

               10. pants

               Jaunas zvejas iespējas un izpētes zveja

               1.
                     Ja Savienības zvejas kuģi vēlas izmantot 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā par šādas atļaujas saņemšanas iespējām. Vajadzības gadījumā Apvienotā komiteja pieņem nosacījumus, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, un, ja nepieciešams, veic grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.

               2.
                     Atļauju veikt jaunas zvejas darbības piešķir, ņemot vērā labākos zinātniskos ieteikumus un vajadzības gadījumā pamatojoties uz zinātniskās izpētes reisu rezultātiem, kurus apstiprinājusi apvienotā zinātniskā darba grupa.

               3.
                     Pēc 1. punktā paredzētajām apspriedēm Apvienotā komiteja apstiprina izpētes zvejas reisus Senegālas zvejas zonās, lai noskaidrotu jaunas zvejas tehnisko iespējamību un jaunu zvejniecību ekonomisko rentabilitāti. Šim nolūkam un pēc Senegālas lūguma tā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieņem lēmumu par attiecīgajām sugām, zvejas nosacījumiem un citiem parametriem. Puses veic izpētes zveju saskaņā ar apvienotās zinātniskās darba grupas noteiktajiem nosacījumiem.

               11. pants

               Pāreja uz elektronisku datu apmaiņu

               1.
                     Senegāla un Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās datorizētās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.

               2.
                     Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.

               3.
                     Senegāla un Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā.

               12. pants

               Datu konfidencialitāte

               1.
                     Senegāla un Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos nominatīvos datus par Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem.

               2.
                     Puses uzrauga, lai publiski pieejami būtu tikai agregētie dati par zvejas darbībām Senegālas ūdeņos atbilstīgi attiecīgajiem ICCAT un pārējo reģionālās zvejniecības pārvaldības struktūru noteikumiem. Datus, ko var uzskatīt par konfidenciāliem, kompetentās iestādes drīkst izmantot tikai nolīguma īstenošanai un zvejniecības pārvaldībai, kontrolei un uzraudzībai.

               3.
                     Attiecībā uz personas datiem, ko Puses iesūta, Apvienotā komiteja var noteikt attiecīgus drošības pasākumus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus saskaņā ar Savienības Vispārīgo datu aizsardzības regulu [2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679] un Senegālā piemērojamo tiesisko regulējumu.

               13. pants

               Apturēšana

               Nolīguma 14. pantā uzskaitītajos gadījumos un ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem šā protokola īstenošanu, arī finansiālā ieguldījuma maksājumu, jebkura no Pusēm var apturēt vienpusējā kārtā.

               14. pants

               Denonsēšana

               Šo protokolu var denonsēt jebkura no Pusēm gadījumos un ar nosacījumiem, kas uzskaitīti nolīguma 14. pantā.

               15. pants

               Ilgums

               Šo protokolu un tā pielikumu piemēro piecus gadus no provizoriskās piemērošanas sākumadienas.

               16. pants

               Provizoriska piemērošana

               Šo protokolu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

               17. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               NOSACĪJUMI EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBĀM SENEGĀLAS ZVEJAS ZONĀS

               I NODAĻA

               VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               1.Kompetentās iestādes izvirzīšana

               1.
                     Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienības (ES) vai Senegālas Republikas (Senegālas) kompetento iestādi šajā pielikumā apzīmē:

                        – (Savienības gadījumā) Eiropas Komisiju, kuras vārdā vajadzības gadījumā rīkojas Eiropas Savienības delegācija Senegālā,

                        -

                        – (Senegālas Republikas gadījumā) par zivsaimniecību un jūras ekonomiku atbildīgā ministrija.

               2.
                     Šā pielikuma noteikumu piemērošanai termins “zvejas atļauja” ir ekvivalents terminam “licence”, kāds tas definēts Senegālas tiesību aktos.

               3.
                     Tiesības un pienākumi, kas norādīti kā “kuģu” tiesības un pienākumi, ir kuģu operatoru, to aģentu un par darbībām atbildīgo kapteiņu tiesības un pienākumi.

               2.Zvejas zonas

               Senegālas zvejas zonas ir Senegālas ūdeņu platības, kurās Senegāla atļauj Savienības zvejas kuģiem veikt zvejas darbības saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu.

               2.1.Senegālas zvejas zonu ģeogrāfiskās koordinātas un bāzes līnijas pirms pagaidu piemērošanas saskaņā ar Senegālas tiesību aktiem paziņo Eiropas Savienībai.

               2.2.Līdzīgā kārtā pirms pagaidu piemērošanas saskaņā ar Senegālas tiesību aktiem Eiropas Savienībai paziņo arī tādas zvejai aizliegtās zonas saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem kā nacionālie parki, aizsargājamas jūras piekrastes teritorijas un zivju nārsta zonas, kā arī navigācijai aizliegtās zonas.

               2.3.Kuģošanas zonu un aizliegto zonu robežas Senegāla paziņo kuģu īpašniekiem zvejas atļauju izsniegšanas brīdī.

               2.4.Jebkādus šo zonu grozījumus Senegāla vismaz divus mēnešus pirms to piemērošanas paziņo Eiropas Komisijai informācijai.

               3.
                     Bioloģiskā atjaunošanās

               Savienības zvejas kuģi, kam atļauts veikt darbību saskaņā ar šo protokolu, ievēro bioloģiskās atjaunošanās laiku, kas noteikts saskaņā ar Senegālas tiesību aktiem. Lai varētu attiecīgi pielāgot atļaujas pieteikumus, katru gadu pietiekami ilgu laiku iepriekš ES tiek paziņots par dekrētu, ar ko nosaka bioloģiskās atjaunošanās laiku.

               4.
                     Kuģniecības aģenta izraudzīšanās

               Ikvienu Savienības zvejas kuģi, kas veic darbību Senegālas zvejas zonās, pārstāv aģents, kurš ir Senegālas rezidents.

               5.
                     Kuģu īpašnieku maksājumiem paredzētais bankas konts

               Pirms protokola provizoriskās piemērošanas Senegāla Eiropas Savienībai paziņo tā attiecīgā Valsts kases konta rekvizītus, uz kuru jāpārskaita naudas summas, kas Eiropas Savienības kuģiem jāmaksā saskaņā ar nolīgumu. Izmaksas par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki.

               6.
                     Kontaktpersonas

               Puses viena otru informē par saviem attiecīgajiem kontaktpunktiem šādām vajadzībām:

               - procedūrām, kas saistītas ar zvejas atļaujām,

               - Savienības operatoriem pildāmajiem paziņošanas pienākumiem,

               - cita veida informācijas apmaiņai saistībā ar protokola īstenošanu un to standartu un pienākumu ievērošanu, kas izriet no Senegālas tiesību aktiem.

               II NODAĻA

               ZVEJAS ATĻAUJAS

               1.   Zvejas atļaujas saņemšanas priekšnosacījums un zvejottiesīgie kuģi

               Nolīguma 4. pantā minētās zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka:

               –kuģis ir reģistrēts Savienības zvejas kuģu reģistrā,

               –ir izpildītas atbilstības prasības, kas noteiktas šajā protokolā un Eiropas Savienības noteikumos par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību,

               –attiecībā uz kuģa īpašnieku, kapteini vai pašu kuģi ir izpildīti visi iepriekšējie pienākumi, kas izriet no zvejas darbībām, kuras tie Senegālā veic saskaņā ar nolīgumu.

               2.   Zvejas atļaujas pieprasīšana

               2.1.Eiropas Savienības kompetentās iestādes vismaz 20 darbdienas pirms pieprasītā derīguma termiņa sākuma par katru kuģi iesniedz elektronisku pieprasījumu, kas adresēts ministrijai, kura atbild par zivsaimniecību un jūras ekonomiku, un kopiju nosūta Eiropas Savienības delegācijai Senegālā.

               2.2.Pieteikumus Senegālas kompetentajai iestādei iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams 1. papildinājumā.

               2.3.Zvejas atļaujas pieprasījumam pievieno šādus dokumentus:

                        –pierādījumu par vienotas likmes avansmaksājumu, kas attiecīgajai kategorijai noteikts papildinājumā ievietotajā tehniskajā dokumentācijā,

                        –krāsu fotoattēlu, kurā kuģis attēlots sānskatā.

               2.4.Saskaņā ar spēkā esošo protokolu jebkuram zvejas atļaujas atjaunošanas pieprasījumam attiecībā uz kuģi, kura tehniskie raksturlielumi nav mainīti, pievieno tikai pierādījumu par vienotas likmes avansmaksājumu.

               3.Maksājumi un vienotas likmes avansmaksājumi

               3.1.Zvejas atļaujas izdod pēc tam, kad kompetentajām valsts iestādēm veikti še turpmāk norādītie vienotas likmes avansmaksājumi.

               3.2.Vienotas likmes avansmaksājumi un maksājumi euro, kuri jānokārto par Senegālas zvejas zonās gūtas nozvejas tonnu, ir šāda:

               (tunzivju seineriem)

               –par pirmajiem trim protokola darbības gadiem – ikgadējs vienotas likmes avansmaksājums 18 500 euro apmērā par kuģi, kas atbilst 231,25 tonnām gadā, pamatojoties uz maksājumu, kura summa ir 80 euro par tonnu;

               –par pēdējiem diviem protokola darbības gadiem – ikgadējs vienotas likmes avansmaksājums 18 500 euro apmērā par kuģi, kas atbilst 217,65 tonnām gadā, pamatojoties uz maksājumu, kura summa ir 85 euro par tonnu;

               (kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem)

                        –ikgadējs vienotas likmes avansmaksājums 13 000 euro apmērā par kuģi, kas atbilst 173,33 tonnām gadā, pamatojoties uz maksājumu, kura summa ir 75 euro par tonnu;

               (kuģiem zvejai ar āķu jedām)

                        –ikgadējs vienotas likmes avansmaksājums 3525 euro apmērā par kuģi, kas atbilst 47 tonnām gadā, pamatojoties uz maksājumu, kura summa ir 75 euro par tonnu;

               (traleriem)

               –vienotas likmes avansmaksājums 500 euro apmērā par kuģi un ceturksnī, pamatojoties uz maksājumu, kura summa ir 95 euro par tonnu.

               Maksājuma un vienotas likmes avansmaksājuma summa, kā arī tehniskie nosacījumi norādīti papildinājumos pievienotajās tehnisko datu lapās.

               3.3.Maksājuma un vienotas likmes avansmaksājuma summā ietilpst visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodevas un maksu par pakalpojumu sniegšanu.

               3.4.Ja zvejas atļaujas derīguma termiņš ir īsāks par gadu, it īpaši bioloģiskās atjaunošanās laikā, vienotas likmes avansmaksājuma summu pro rata temporis un saskaņā ar papildinājumā paredzētajiem noteikumiem pielāgo pieprasītā derīguma termiņa ilgumam, kāds tas noteikts 6. punktā.

               4.Zvejas atļaujas izsniegšana un provizorisks zvejottiesīgo kuģu saraksts

               4.1.Tiklīdz ir saņemti zvejas atļaujas pieprasījumi saskaņā ar 2.2. un 2.3. punktu, Senegāla 5 dienu laikā katrai kuģu kategorijai izveido provizorisku zvejottiesīgo kuģu sarakstu.

               4.2.Šo sarakstu nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un Eiropas Savienībai. Senegāla provizorisko sarakstu var izsniegt tieši kuģa īpašniekam vai tā aģentam.

               4.3.Kuģi drīkst sākt zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti provizoriskajā sarakstā. Šie kuģi provizoriskā saraksta kopiju visu laiku līdz zvejas atļaujas izsniegšanai glabā uz kuģa.

               4.4.Zvejas atļaujas visiem kuģiem kompetentā iestāde izsniedz kuģu īpašniekiem vai to pārstāvjiem 20 darbdienu laikā pēc visu 2.3. punktā minēto dokumentu saņemšanas. Atļauju kopiju nosūta arī Eiropas Savienības delegācijai Senegālā.

               4.5.Lai lieki neaizkavētu zvejošanas sākumu, zvejas atļaujas kopiju vienlaikus elektroniski nosūta kuģa īpašniekam. Šo kopiju drīkst izmantot laikposmā, kas nepārsniedz 60 dienas pēc zvejas atļaujas izsniegšanas dienas. Minētajā laikposmā atļaujas kopiju uzskata par līdzvērtīgu tās oriģinālam.

               4.6.Neskarot šīs iedaļas 4.3. un 4.5. punktu, zvejas atļaujai vienmēr jāatrodas uz kuģa.

               5.Zvejas atļaujas nodošana

               5.1.Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim.

               5.2.Tomēr pēc Eiropas Savienības pieprasījuma un ja ir pierādīts ar tehnisko ziņojumu konstatēts nepārvaramas varas gadījums, piemēram, kuģa zaudējums vai ilga dīkstāve smagas tehniskas avārijas dēļ, kuģa zvejas atļauju bez papildu maksas aizstāj ar jaunu atļauju, kas izdota uz cita kuģa vārda, kura kategorija ir tāda pati, kā aizstājamajam kuģim.

               5.3.Šādā gadījumā, kad aprēķina nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai par tiem nav jāmaksā papildus, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu.

               5.4.Aizstājamā kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis anulēto zvejas atļauju atdod kompetentajai iestādei. Viņš par to rakstiski informē Eiropas Savienības delegāciju Senegālā.

               5.5.Tiklīdz anulētā atļauja ir atdota, pēc iespējas drīz izsniedz jaunu zvejas atļauju. Par zvejas atļaujas nodošanu informē Eiropas Savienības delegāciju.

               6.Licences derīguma termiņš

               6.1.Zvejas atļaujas tunzivju zvejas kuģiem ir derīgas vienu gadu. Zvejas atļaujas dziļūdens demersālajiem traleriem ir derīgas vienu ceturksni.

               6.2.Zvejas atļaujas ir atjaunojamas.

               6.3.Lai noteiktu zvejas atļauju derīguma termiņa sākumu, piemēro:

               –gada periodu – gada periods ir laikposms no protokola provizoriskās piemērošanas sākumdienas līdz tā paša gada 31. decembrim; pēc tam – katrs pilnais kalendārais gads; protokola piemērošanas pēdējā gadā – laikposms no 1. janvāra līdz protokola darbības termiņa beigām;

               –ceturkšņa periodu – protokola piemērošanas sākumā ceturkšņa periods ir laikposms no tā spēkā stāšanās dienas līdz nākamā ceturkšņa pirmajai dienai; obligātais ceturkšņa sākums ir 1. janvāris, 1. aprīlis, 1. jūlijs un 1. oktobris; pēc tam – katrs pilnais ceturksnis; protokola piemērošanas beigās – laikposms no pēdējā pilnā ceturkšņa līdz protokola darbības termiņa beigām.

               7.Atbalsta kuģi

                        7.1.Pēc Eiropas Savienības pieprasījuma Senegāla atļauj Savienības zvejas kuģiem, kuri ir saņēmuši zvejas atļauju, izmantot apgādes kuģu atbalstu.

               7.2.Atbalsts nedrīkst būt ne degvielas uzpildīšana, ne nozveju pārkraušana citā kuģī.

               7.3.Apgādes kuģiem ir jāpeld ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu, un tie nedrīkst būt aprīkoti zvejai.

               7.4.Arī uz atbalsta kuģiem attiecas šajā nodaļā aprakstītā zvejas atļauju pieprasīšanas kārtība, ciktāl tā ir piemērojama. Atļaujas pieteikumam pievieno to zvejas kuģu sarakstu, kuru labā tiek veiktas atbalsta darbības.

               7.5.Senegāla sagatavo atļauto apgādes kuģu sarakstu un nosūta to par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un Eiropas Savienībai.

               7.6.Maksa par katru atbalsta kuģi ir 3500 euro gadā.

               7.7.Atbalsta kuģa atļauja nav nododama citiem, un šo maksu nedrīkst samazināt pro rata temporis.

               III NODAĻA

               TEHNISKIE PASĀKUMI

               1.Tehniskie pasākumi attiecībā uz zonu, zvejas rīku un piezveju, ko piemēro dziļūdens demersālās zvejas traleriem, kuriem ir zvejas atļauja, ir noteikti 2. papildinājumā iekļautajā tehnisko datu lapā.

               2.2. Tehniskie pasākumi, kas piemērojami tunzivju zvejas kuģiem, kuriem ir zvejas atļauja, ir noteikti 3. papildinājumā iekļautajā tehnisko datu lapā. Tunzivju zvejas kuģi nodrošina atbilstību ICCAT ieteikumiem un rezolūcijām un ņem vērā citu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju zinātniskos ieteikumus.

               IV NODAĻA

               PĀRRAUDZĪBA, KONTROLE UN UZRAUDZĪBA

               1. IEDAĻA

               Nozvejas deklarēšana un uzraudzība

               1.Elektroniskais zvejas žurnāls

               1.1. Savienības kuģa kapteinis, kura kuģis zvejo saskaņā ar nolīgumu, kārto elektronisku zvejas žurnālu, kas integrēts elektroniskā reģistrācijas un ziņošanas sistēmā (ERS).

               1.2. Ar ERS neaprīkotam kuģim nav atļauts ieiet Senegālas zvejas zonā, lai tur veiktu zvejas darbības.

               1.3. Vajadzības gadījumā tunzivju zvejas žurnālu pielāgo tā, lai tas atbilstu attiecīgajām ICCAT rezolūcijām un ieteikumiem vai – pārējām zvejniecībām – citu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) rezolūcijām un ieteikumiem.

               1.4. Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Senegālas zvejas zonā.

               1.5. Kapteinis katru dienu reģistrē zvejas žurnālā aplēsto katras sugas nozvejoto un uz kuģa paturēto zivju daudzumu par katru zvejas darbību. Daudzumus izsaka dzīvsvara kilogramos vai – attiecīgā gadījumā – norādot īpatņu skaitus. Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un kapteinis to paraksta. Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. Zvejas žurnāla dati katru dienu tiek automātiski pārraidīti karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC), kā arī elektroniski nosūtīti Senegālas kompetentajai iestādei. Pārraida vismaz šādus datus:

               (a)zvejas kuģa identifikācijas numuri un kuģa vārds;

               (b)katras sugas FAO trīsburtu kods;

               (c)attiecīgā ģeogrāfiskā zona, kurā zvejots;

               (d)nozveju gūšanas datums un – attiecīgā gadījumā – laiks;

               (e)datums un laiks, kad notikusi iziešana no ostas un atgriešanās tajā, un zvejas reisa ilgums;

               (f)zvejas rīku tips, tehniskās specifikācijas un izmēri;

               (g)uz kuģa paturēto zivju daudzuma aplēse, par katru sugu norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu;

               (h)izmesto zivju daudzuma aplēse, par katru sugu norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu.

                        (i)

                        (j)

                        1.6.Karoga valsts nodrošina datu saņemšanu un reģistrēšanu datorizētā datubāzē, kura ļauj tos drošā veidā glabāt vismaz 36 mēnešus.

                        1.7.Karoga valsts un Senegāla nodrošina, ka tām ir aparatūra un programmatūra, kas nepieciešama automātiskai ERS datu pārraidīšanai. ERS datu pārraidīšanai izmanto elektroniskus sakaru līdzekļus, kurus attiecībā uz standartizētām zvejas datu apmaiņām pārvalda Eiropas Komisija. Standartu izmaiņas īsteno sešu mēnešu laikā.

                        1.8.Karoga valsts FMC nodrošina, ka tik ilgi, kamēr attiecīgais kuģis atrodas zvejas zonā, un arī tad, ja nozveja nav gūta, zvejas žurnāli ar ERS starpniecību katru dienu tiek automātiski nodoti Senegālas FMC rīcībā.

                        1.9.Nozveju paziņošanas kārtība ERS sistēmā, kā arī procedūra, kas jāievēro ERS darbības traucējumu gadījumā, ir noteikta 4. papildinājumā.

                        1.10.Datus par individuālu kuģu zvejas darbībām Senegālas iestādes apstrādā konfidenciālā un drošā veidā.

                        1.11.1.6.–1.9. punktu piemēro no brīža, kad Senegāla paziņo par aprīkojumu ar ERS sistēmu un kad Zvejas uzraudzības centrs ir iedarbinājis automātiskās saņemšanas funkciju, vajadzības gadījumā pēc pārbaudes perioda. Kamēr automātiskā saņemšana nav sākusi darboties, 1.8. punkta a)–h) apakšpunktā minēto informāciju kuģi, izejot no zonas, sniedz elektroniski izmantojamā formātā pa e-pastu elektroniskā zvejas žurnāla izraksta veidā, kas pievienots paziņojumam par iziešanu no zonas, vai ne vēlāk kā 48 stundas pēc ieiešanas Senegālas ostā. Šādā gadījumā datus nosūta arī okeanogrāfiskās pētniecības centram CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). Tiklīdz Senegāla var sākt saņemt ziņojumus ERS sistēmā, Senegālas zvejas uzraudzības centrs veic zvejas žurnālu nosūtīšanu uz CRODT.

                        1.12.Atļautā nozvejas apjoma patēriņa uzraudzību nodrošina karoga dalībvalsts un Senegāla, pamatojoties uz ikdienas deklarācijām. Lai atļautais apjoms netiktu pārsniegts, karoga dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas darbības tiek apturētas agrākā dienā, nekā ir sasniegts tās kuģiem atļautais nozvejas apjoms.

               2.Agregēti nozvejas dati

               2.1.Karoga valsts ik ceturksni papildina Eiropas Komisijas kārtoto datubāzi ar agregētiem mēneša datiem par katra kuģa nozvejām un izmetumiem. Par sugām, kurām saskaņā ar protokolu vai ICCAT ieteikumiem noteikts atļautais nozvejas apjoms, šādus datus paziņo ik mēnesi, norādot iepriekšējā mēneša nozvejas un izmetumus.

               2.2.Paziņotos datus karoga valsts verificē, veicot kontrolpārbaudes, kurās tos salīdzina ar izkraušanas, pārdošanas, inspekcijas vai novērošanas datiem un ar jebkādu citu noderīgu informāciju, kas iestādēm ir zināma. Datubāzes atjauninājumus, kas kļūst vajadzīgi šīs verifikācijas iznākumā, veic iespējami drīz. Zvejas zonu ģeogrāfiskās koordinātas, ko izmanto verifikācijā, ir tādas, kā noteikts šajā protokolā. Pārrēķina koeficientus, ko izmanto, lai apjomus izteiktu dzīvsvara ekvivalentā, apstiprina Apvienotā komiteja.

               2.3.Līdz katra ceturkšņa beigām Eiropas Savienība Senegālas iestādēm iesniedz agregētus datus par iepriekšējo kārtējā gada ceturksni, norādot no datubāzes izgūtos mēneša datus par katra kuģa nozveju un tās sugu sastāvu. Šie dati ir provizoriski un var mainīties.

               2.4.Senegāla datus analizē un ziņo par visām būtiskajām neatbilstībām salīdzinājumā ar elektroniskajiem zvejas žurnāliem, kas iesūtīti ar ERS starpniecību. Karoga valsts lietu izmeklē un pēc vajadzības datus atjaunina.

               2.5.Ja netiek ievēroti noteikumi par nozvejas ziņojumiem, Senegāla var apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz trūkstošo ziņojumu iesniegšanas brīdim un sodīt kuģa īpašnieku saskaņā ar noteikumiem, kurus šajā saistībā paredz spēkā esošie valsts tiesību akti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Senegāla var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu.

               2.6.Senegāla nekavējoties informē Savienību par visām šajā sakarībā piemērotajām sankcijām.

               3.Pāreja uz zvejas darbību datu paziņošanai paredzētu elektronisko sistēmu (ERS)

               Abas Puses vienojas nodrošināt pāreju uz elektronisku sistēmu zvejas darbību datu paziņošanai, pamatojoties uz 4. papildinājumā definētajiem tehniskajiem parametriem. Puses vienojas noteikt kopēju kārtību, lai šī pāreja tiktu veikta visīsākajā termiņā. Tiklīdz šīs pārejas nosacījumi ir izpildīti, Senegāla par to informē ES. Sākot no šīs informācijas nosūtīšanas dienas, Puses vienojas divu mēnešu laikā nodrošināt, lai sistēma būtu pilnīgā darba kārtībā.

               4.Paziņojums par maksājumiem

               4.1.Ceturkšņa datu verifikācija

               4.1.1.Senegāla nekavējoties paziņo Eiropas Savienībai par šīs iedaļas 2.3. punktā minētās verifikācijas rezultātiem.

               4.1.2.Eiropas Savienība sniedz Senegālai paskaidrojumus, ko vajadzības gadījumā sagatavojis karoga dalībvalsts zinātniskais institūts. Vajadzības gadījumā tiekas apvienotā zinātniskā darba grupa vai zinātniskie institūti.

               4.2.Galīgais maksājuma paziņojums un maksājums

               4.2.1.Savienība, pamatodamās uz katra kuģa agregēto datu deklarācijām, sagatavo paziņojumu par nozvejām un paziņojumu par maksājumiem, kuri kuģim jānokārto par iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu.

               4.2.2.Šos galīgos paziņojumus Savienība ar dalībvalstu starpniecību līdz kārtējā gada 30. aprīlim (neieskaitot) nosūta Senegālas iestādēm un kuģa īpašniekam. Galīgo pārskatu verificēšanu un validēšanu Senegāla veic trīsdesmit dienu laikā no to saņemšanas. Ja minētajā trīsdesmit dienu laikposmā Senegāla iebildumus neceļ, galīgos paziņojumus uzskata par pieņemtiem. Domstarpību gadījumā Puses apspriežas; ja vajadzīgs, to dara Apvienotajā komitejā.

               4.3.Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par paredzēto vienotas likmes maksu, kas samaksāta zvejas atļaujas saņemšanai, kuģa īpašnieks atlikušo summu Senegālai pārskaita līdz kārtējā gada 31. jūlijam. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par paredzēto vienotas likmes maksu, pārmaksāto summu kuģa īpašnieks atgūt nevar. Kuģa īpašnieki nosūta Senegālai maksājuma apliecinājuma kopiju.

               2. IEDAĻA

               Ieiešana Senegālas ūdeņos un iziešana no tiem

               1.
                     Savienības zvejas kuģi, kas saskaņā ar šo protokolu darbojas Senegālas ūdeņos, vismaz četras stundas iepriekš paziņo Senegālas kompetentajām iestādēm par plānotu ieiešanu Senegālas ūdeņos vai iziešanu no tiem.

               2.
                     Paziņojot par ieiešanu Senegālas ūdeņos vai par iziešanu no tiem, vienlaikus kuģiem jāpaziņo arī to atrašanās vieta un uz kuģa paturētā nozveja, katras sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu, un neskarot 4. papildinājuma 2. iedaļas noteikumus. Šādus paziņojumus izdara pa e-pastu vai faksu līdz dienai, no kuras Puses ir vienojušās ERS ziņojumu automātisko saņemšanu uzskatīt par faktisku.

               3.
                     Kuģis, ko pieķer zvejojot, ja tas iepriekš nav brīdinājis Senegālas kompetento iestādi, izdara pārkāpumu, un uz to attiecas valsts tiesību aktos paredzētās sekas.

               4.
                     Attiecīgā e-pasta adrese, faksa un tālruņa numuri, kā arī Senegālas kompetento iestāžu radiosakaru frekvence tiek norādīti protokola 6. papildinājumā.

               3. IEDAĻA

               Ieiešana ostā, pārkraušana un izkraušana

               1.
                     Kuģis paziņo kompetentajai iestādei par ieiešanu ostā vismaz 72 stundas iepriekš.

               2.
                     Kuģi zvejai ar makšķerrīkiem Senegālas zvejas zonās gūto nozveju izkrauj Dakāras ostā.

               2.1. Kuģi zvejai ar makšķerrīkiem savu nozveju prioritārā kārtā piedāvā rūpnieciskai vai nerūpnieciskai apstrādei un vietējam tirgum par cenu, kas noteikta, pamatojoties uz sarunām starp operatoriem un ar atsauci uz starptautisko tirgu.

               2.2. Saskaņā ar noteikumiem sanitārajā atļaujā, kuru Eiropas Savienība izdevusi Senegālai, uz nozvejām, kas izkrautas Dakārā saskaņā ar šo protokolu, attiecas pārbaudes un sertificēšanas pienākums, ko veic Senegālas kompetentā iestāde.

               3.
                     Jebkurš Savienības zvejas kuģis, kas darbojas saskaņā ar šo protokolu un Senegālas ūdeņos veic pārkraušanu citā kuģī, dara to saskaņā ar Senegālas tiesību aktiem.

               4.
                     Iesniedzot pieprasījumus veikt pārkraušanu, tiek norādīta šāda informācija:

               4.1. izkraujamie vai citā kuģī pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu;

               4.2. izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas diena;

               4.3. citā kuģī pārkrauto vai izkrauto nozveju galamērķis.

               5.
                     Jebkāda nozveju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbība, kas nav minēta iepriekšējos punktos, Senegālas ūdeņos ir aizliegta. Jebkura persona, kas pārkāpj šo noteikumu, var saņemt sodu, ko paredz spēkā esošie Senegālas tiesību akti.

               4. IEDAĻA

               Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)

               1.Kuģa pozīcijas ziņojumi un VMS sistēma

               1.1.Visi Eiropas Savienības kuģi, kas saņēmuši atļauju saskaņā ar šo protokolu, ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System – VMS).

               Aizliegts pārvietot, atvienot, iznīcināt, bojāt vai izslēgt pastāvīgās lokalizācijas sistēmu, kurā izmanto satelītsakarus un kura datu pārraidīšanas nolūkā uzstādīta uz kuģa, un apzināti izmainīt, pāradresēt vai viltot datus, ko minētā sistēma emitē vai reģistrē.

               Eiropas Savienības kuģi savu pozīciju automātiski un nepārtraukti paziņo savas karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (FMC) katru stundu (seineri) vai reizi divās stundās (pārējie kuģi). Ja notiek izmeklēšana par kuģa darbībām, ziņošanas biežumu var palielināt.

               1.2.Katrā pozīcijas ziņojumā ietilpst:

               (a)kuģa identifikācijas dati;

               (b)kuģa nesenākā ģeogrāfiskā pozīcija (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;

               (c)pozīcijas reģistrēšanas datums un laiks;

               (d)kuģa ātrums un kurss.

               Tas ir sagatavots šā pielikuma 5. papildinājumā norādītajā formātā.

                        (a)Kuģa pozīcijas paziņošanas kārtība VMS sistēmā, kā arī procedūra, kas jāievēro VMS darbības traucējumu gadījumā, ir noteikta 5. papildinājumā.

                        (b)Īstenodami kuģu darbību uzraudzību, abi FMC savstarpēji sazinās.

                        2.Pozīcijas ziņojumu droša nosūtīšana Senegālai

                        Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu pozīcijas ziņojumus Senegālas FMC. Karoga valsts FMC un Senegālas FMC apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē viens otru par visām minēto adrešu izmaiņām.

                        Pozīcijas ziņojumus pārraida starp karoga valsts FMC un Senegālas FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu.

                        Senegālas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un Eiropas Savienību par visiem pārtraukumiem zvejas atļauju saņēmuša kuģa secīgo pozīcijas ziņojumu saņemšanā, ja attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no zonas.

                        3.VMS ziņojumu derīgums strīdus gadījumā

                        Ja starp Pusēm rodas strīds, par autentiskiem uzskata tādus datus par pozīciju, kuri pārraidīti ar VMS sistēmu.

               5. IEDAĻA

               Novērotāji

               4.Zvejas darbību novērošana

               4.1.Tiek novērotas zvejas atļauju saņēmušo kuģu zvejas darbības, ko veic saskaņā ar nolīgumu.

               4.2.Tunzivju zvejas kuģiem šāds novērošanas režīms atbilst noteikumiem, kuri paredzēti ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas) pieņemtajos ieteikumos un – attiecīgā gadījumā – reģionālajās novērošanas programmās, kas izstrādātas saistībā ar ICCAT.

               5.Izraudzītie kuģi un norīkotie novērotāji

               5.1.Zvejas atļaujas izsniegšanas brīdī Senegāla  Eiropas Savienību un kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par novērotāja uzņemšanai izraudzītajiem kuģiem, kā arī par laiku, kādu novērotājs uzturēsies uz katra kuģa.

               5.2.Senegāla vēlākais 15 dienas pirms novērotāja uzņemšanai uz kuģa paredzētās dienas Eiropas Savienībai un tā kuģa īpašniekam, uz kura jāuzņem novērotājs, vai viņa aģentam paziņo norīkotā novērotāja vārdu un uzvārdu. Senegāla nekavējoties informē Eiropas Savienību un kuģa īpašnieku vai viņa aģentu par visām izmaiņām attiecībā uz izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem.

               5.3.Senegāla apņemas nenorīkot novērotājus darbā uz kuģiem, uz kuriem jau ir novērotājs vai kuriem attiecīgajā zvejas sezonā jau ir noteikts oficiāls pienākums uzņemt novērotāju, kamēr tie veic darbības zvejas zonās, kas nav Senegālas zvejas zona.

               5.4.Novērotāju uzturēšanās laiks uz dziļūdens demersālo sugu zvejas tralera nedrīkst pārsniegt divus mēnešus. Laiks, ko novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu izpildei vajadzīgo laiku.

               6.Fiksēts finansiālais ieguldījums

               6.1.Gada maksājuma veikšanas brīdī subjekti, kas ir īpašnieki tunzivju saldētājseineriem, kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām, par katru kuģi pārskaita arī DPSP vienotas likmes summu 600 euro apmērā novērotāju programmas sekmīgas darbības nodrošināšanai.

               6.2.Ceturkšņa maksājuma veikšanas brīdī traleru īpašnieki par katru kuģi pārskaita arī DPSP vienotas likmes summu 150 euro apmērā novērotāju programmas sekmīgas darbības nodrošināšanai.

               7.Novērotāja darba alga

               Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Senegāla.

               8.Nosacījumi par uzturēšanos uz kuģa

               8.1.Nosacījumus, ar kādiem novērotāju uzņem uz kuģa, jo īpaši laiku, ko viņš pavada uz kuģa, nosaka pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku vai viņa aģentu un Senegālu.

               8.2.Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa, ņem vērā kuģa tehniskās iespējas.

               8.3.Izdevumus par novērotāja uzturēšanos un ēdināšanu uz kuģa sedz kuģa īpašnieks.

               8.4.Kapteinis veic visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību.

               8.5.Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, ar kuģa zvejas darbībām saistītajiem dokumentiem, jo īpaši zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kuras ir tieši saistītas ar viņa uzdevumiem.

               9.Novērotāja pienākumi

               Atrodoties uz kuģa, novērotājs:

               9.1.veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības;

               9.2.saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa;

               9.3.ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.

               10.Novērotāja uzņemšana uz kuģa un nokāpšana no tā

               10.1.Novērotāju uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētā ostā.

               10.2.Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis 10 dienas pirms novērotāja uzņemšanas uz kuģa paziņo Senegālai dienu, laiku un ostu, kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks.

               10.3.Ja novērotājs neierodas 12 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šādu novērotāju. Kuģis var brīvi atstāt ostu un uzsākt zvejas darbības.

               10.4.Ja novērotājs nenokāpj no kuģa Senegālas ostā, kuģa īpašnieks par saviem līdzekļiem nodrošina iespējami drīzu novērotāja nogādāšanu Senegālā.

               11.Novērotāja uzdevumi

               Zinātniskajiem novērotājiem uzticētie uzdevumi ir šādi:

               –pareizi reģistrēt zvejas reisus, ierakstot galveno informāciju par zveju (kuģa ģeogrāfiskās pozīcijas, zvejas darbību sākuma un beigu laiku, zvejas tīkla pacelšanas reižu skaits, vajadzības gadījumā – āķu jedu un ZPI [zivju pievilināšanas ierīču] skaits utt.);

               –vākt informāciju par konkrētām nozvejām (daudzumiem un apjomiem) un piezveju, jo īpaši galvkājiem, vēžveidīgajiem un demersālo sugu zivīm, kā arī par haizivīm, jūras bruņurupučiem, jūras zīdītājiem un jūras putniem;

               –ņemt bioloģiskos paraugus zinātniskiem pētījumiem par krājumu vairošanos, augšanu un identitāti; paraugus ņem saskaņā ar zinātnisko protokolu, ko izstrādājis Valsts Zivsaimniecības pētniecības institūts;

               –attiecībā uz tunzivju zvejas kuģiem ievērot ZPI un ziņot par tām saskaņā ar ICCAT novērotāju programmu, kas pieņemta tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu programmas ietvaros;

               –veikt jebkādus citus zinātniskos uzdevumus, ko ieteikusi apvienotā zinātniskā darba grupa.

               12.Novērotāja ziņojums

               12.1.Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju.

               12.2.Novērotājs nodod savu ziņojumu Senegālai, kas 8 darbdienu laikā pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa nosūta vienu kopiju Eiropas Savienībai.

               6. IEDAĻA

               Inspekcija jūrā vai ostā

               1.Inspekcija jūrā

               1.1.Zvejas atļauju saņēmušu Savienības zvejas kuģu inspekciju jūrā Senegālas zvejas zonās veic Senegālas kuģi un inspektori, kurus var skaidri identificēt kā tādus, kas ir pilnvaroti veikt zvejas kontroli.

               1.2.Pirms uzkāpšanas uz kuģa Senegālas inspektori brīdina Eiropas Savienības kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību.

               1.3.Senegālas inspektori neuzturas uz Savienības zvejas kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbības un kravu.

               1.4.Senegāla var atļaut Eiropas Savienībai piedalīties jūrā veiktā inspekcijā novērotāja statusā.

               1.5.Savienības zvejas kuģa kapteinis atvieglo Senegālas inspektoru uzkāpšanu uz kuģa un viņu darbu.

               1.6.Pēc katras inspekcijas Senegālas inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. Savienības zvejas kuģa kapteinim ir tiesības komentēt inspekcijas ziņojuma saturu. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un Savienības zvejas kuģa kapteinis.

               1.7.Pirms nokāpšanas no kuģa Senegālas inspektori nodod Savienības zvejas kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Pārkāpuma gadījumā 8 dienu laikā pēc inspekcijas Senegāla nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju Eiropas Savienībai.

               2.Inspekcija ostā

               2.1.Savienības zvejas kuģus, kuri izkrauj vai pārkrauj citā kuģī Senegālas zvejas zonā gūtas nozvejas, Senegālas ostā inspicē pilnvaroti inspektori.

               2.2.Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. Senegālas inspektori neuzturas uz Savienības zvejas kuģa ilgāk, nekā tas ir nepieciešams inspekcijas uzdevumu veikšanai, un veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī un kravu.

               2.3.Senegāla var atļaut Eiropas Savienībai novērotāja statusā piedalīties ostā veiktā inspekcijā.

               2.4.Savienības zvejas kuģa kapteinis atvieglo Senegālas inspektoru darbu.

               2.5.Pēc katras inspekcijas Senegālas inspektors sagatavo inspekcijas ziņojumu. Savienības zvejas kuģa kapteinim ir tiesības komentēt inspekcijas ziņojuma saturu. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un Savienības zvejas kuģa kapteinis.

               2.6.Pēc inspekcijas Senegālas inspektori izdod Savienības zvejas kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Eiropas Savienībai inspekcijas ziņojuma kopiju Senegāla nosūta 8 dienu laikā pēc inspekcijas.

               7. IEDAĻA

               Pārkāpumi

               1.Pārkāpumu noformēšana

               1.1.Saskaņā ar šo pielikumu visus zvejas atļauju saņēmuša Savienības zvejas kuģa izdarītos pārkāpumus norāda inspekcijas ziņojumā. Šo ziņojumu iespējami drīz nosūta Eiropas Savienībai un karoga valstij.

               1.2.Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu.

               2.Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme

               2.1.Ja saskaņā ar Senegālas spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz pārkāpumiem tas ir likumīgi, ikvienam pārkāpumu izdarījušam Savienības zvejas kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Senegālas ostā.

               2.2.Senegāla ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo Eiropas Savienībai par zvejas atļauju saņēmuša Savienības zvejas kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu.

               2.3.Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, pēc Eiropas Savienības pieprasījuma Senegāla vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis.

               3.Sankcijas par pārkāpumiem un izlīguma procedūra

               3.1.Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Senegāla saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem.

               3.2.Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedības process, pirms tā uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Senegāla un ES uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un smaguma pakāpi. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 3 dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.

               3.3.Šajā izlīguma procedūrā drīkst piedalīties kuģa karoga valsts un Eiropas Savienības pārstāvji.

               4.Tiesvedības process un bankas garantija

               4.1.Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Senegālas norādītā bankā, un šādas drošības naudas summa, kuru nosaka Senegāla, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesas procedūras beigām.

               4.2.Drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas:

               (c)pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;

               (d)daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas ir mazāks par drošības naudas summu.

               4.3.Senegāla informē ES par tiesvedības procesa rezultātiem 8 dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas.

               5.Kuģa un apkalpes atbrīvošana

               Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūrā noteiktās sankcijas vai iemaksāta drošības nauda.

               8. IEDAĻA

               Līdzdalīga uzraudzība NNN zvejas apkarošanas jomā

               1.Mērķis

               Lai pastiprinātu atklātā jūrā veiktas zvejas pārraudzību un NNN zvejas apkarošanu, Savienības zvejas kuģi ziņo par visiem citiem Senegālas zvejas zonā esošajiem zvejas kuģiem, kuri nav iekļauti Senegālas sniegtajā zvejottiesīgo kuģu sarakstā.

               2.Procedūra

               2.1.Ja Savienības zvejas kuģa kapteinis pamana zvejas kuģi, kas iesaistījies darbībās, kuras varētu uzskatīt par NNN zveju, viņš par novēroto drīkst ievākt iespējami daudz informācijas.

               2.2.Ziņojumus par pamanītajiem kuģiem nekavējoties nosūta Senegālas kompetentajai iestādei un tā kuģa karoga valsts kompetentajai iestādei, kurš kuģi pamanījis, un šī iestāde ziņojumu nosūta Eiropas Komisijai vai tās norīkotajai organizācijai.

               2.3.Eiropas Komisija paziņo šo informāciju Senegālai.

               3.Abpusējība

               Tiklīdz iespējams, Senegāla nosūta Eiropas Savienībai visus savā rīcībā esošos ziņojumus par pamanītajiem kuģiem, kas Senegālas zvejas zonās iesaistījušies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju.

               V NODAĻA

               JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA

               1.Savienības zvejas kuģu īpašnieki, kuri darbojas saskaņā ar šo protokolu, nodarbina ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus:

               –no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar āķu jedām Senegālas zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir Senegālas vai kādas ĀKK valsts izcelsmes jūrnieki;

               –no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem Senegālas zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 30 % ir Senegālas vai kādas ĀKK valsts izcelsmes jūrnieki;

               –no jūrniekiem, kurus nodarbina uz traleriem dziļūdens demersālo sugu zvejai Senegālas zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 25 % ir Senegālas vai kādas ĀKK valsts izcelsmes jūrnieki.

               2.Kuģu īpašnieki cenšas nodarbināt uz kuģa vairāk Senegālas jūrnieku.

               3.Jūrniekiem, kurus nodarbina uz Savienības zvejas kuģiem, piemēro SDO pamatkonvenciju principus un tiesības. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.

               4.Senegālas jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; Senegālas jūrlietu iestāde un katrs minēto līgumu parakstītājs saņem vienu to eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrniekiem pienācīgus dzīves un darba apstākļus uz kuģa un sociālā nodrošinājuma sistēmas priekšrocības, kas uz tiem attiecas, saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un SDO standartiem, to vidū dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.

               5.ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt zemāki par SDO standartiem.

               6.Visi jūrnieki, kas pieņemti darbā uz Savienības zvejas kuģiem, piesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

               7.Informāciju par nodarbinātajiem jūrniekiem kuģu īpašnieki paziņo reizi gadā. Šī informācija ietver to jūrnieku skaitu, kuriem ir:

               (a)Eiropas Savienības valstspiederība;

               (b)ĀKK valsts valstspiederība, turklāt Senegālas jūrnieku skaits jāuzrāda atsevišķi no pārējo ĀKK valstu jūrnieku skaita;

               (c)tādas valsts valstspiederība, kas nav ĀKK valsts un nav ES dalībvalsts.

               PAPILDINĀJUMI

               (1)Zvejas atļaujas pieprasījuma veidlapas paraugs

               (2)Demersālo sugu tehnisko datu lapa

               (3)Tunzivju sugu tehnisko datu lapa

               (4)Elektroniskais zvejas žurnāls

               (5)Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)

               (6)Senegālas iestāžu un karoga dalībvalstu kontaktinformācija

               1. papildinājums

               ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS STARP SENEGĀLU UN EIROPAS SAVIENĪBU

               ZVEJAS ATĻAUJAS PIEPRASĪJUMS

               PERIODS:

               I. IESNIEDZĒJS

               1.
                     Kuģa īpašnieks: ...................................................Valstspiederība:........................................................................

               2.
                     Kuģa īpašnieka adrese: ........................................................................................................................

               3.
                     Kuģa īpašnieka asociācija vai aģents: .....................................................................

               4.3.
                     Kuģa īpašnieka asociācijas vai aģenta adrese: ................................................................

               4.4.
                     Tālrunis:
                     Fakss: ................................... E-pasts: ……………

               6.5.
                     Kapteinis: ......................................... Valstspiederība: ................. E-pasts: …………………………

               II – KUĢA IDENTIFIKĀCIJA

               1.
                     Kuģa vārds: ...............................................................................................................................................

               2.
                     Karoga valsts:.......................................................................................................................

               3.
                     Ārējais reģistrācijas numurs: …………....................................................................................

               4.
                     Pieraksta osta: …………………. MMSI: ………….……SJO Nr.:…….…….…

               5.
                     Pašreizējā karoga iegūšanas datums: ........../........./.............. Iepriekšējais karogs (ja ir): ………...

               6.
                     Kuģa būves gads un vieta: ....../......./..........  …………........ radioizsaukuma signāls: ...............................

               7.
                     radioizsaukuma frekvence: ………….............. Satelīttālrunis: ……………..…………...……

               8.
                     Korpusa materiāls:
                     Tērauds ◻
                     Koks ◻
                     Poliesteris ◻
                     Cits: ◻

               III – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS

               1.
                     Lielākais garums: ..................................................
                     Platums: ....................................... Iegrime:….

               2.
                     Bruto tilpība (GT): ..................................
                     Reģistrētā neto tilpība: ……………….……………

               3.
                     Galvenā dzinēja jauda (kW): ....................... Marka: .................................
                     Tips: ….....................

               4.
                     Kuģa tips: ◻ Tunzivju seineris ◻ Kuģis zvejai ar makšķerrīkiem   ◻ Dziļūdens demersālo sugu zvejas traleris ◻ Kuģis zvejai ar āķu jedām ◻ Atbalsta kuģis

               5.
                     Zvejas rīki: ......................................

               6.
                     Zvejas zonas: ………………………………………

               7.
                     Mērķsugas: ……………………………….

               8.
                     Izkraušanas darbībām apstiprinātā osta: ………………………………….………………………

               9.
                     Apkalpes locekļu skaits: ....................................................................................................................

               10.
                     Nozveju glabāšanas veids uz kuģa:
                     Svaigā veidā ◻
                     Atdzesētas ◻
                     Dažādos veidos ◻
                     Saldētas ◻

               11.
                     Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās): ................. Zivju tilpņu tilpība: ...............
                     Skaits: .....

               12.
                     VMS radarbāka

                  Ražotājs: …………………… Modelis: ………………….  Sērijas numurs: …………………

                  Programmatūras versija: ...........................................................  Satelītoperators: ………………..

               Ar savu parakstu apliecinu, ka šajā pieprasījumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīga.

                  (Vieta) ..............................................., (datums) ......................................

               Iesniedzēja paraksts ...................................................................

               2. papildinājums

               DZIĻŪDENS DEMERSĀLO SUGU TEHNISKO DATU LAPA

                                 (1)

                                 Mērķsugas:

                        Mērķsugas ir heki (Merluccius senegalensis un Merluccius polli)

                                 (2)

                                 Zvejas zonas:

                        Atļautā zvejas zona ir definēta ar šādiem elementiem

                            (1)

                        :

                                 a)

                                  uz rietumiem no 016° 53′ 42″ rietumu garuma starp Senegālas–Mauritānijas robežu un 15° 40′ 00″ ziemeļu platuma;

                                 b)

                                  tālāk par 15 jūras jūdzēm no bāzes līnijas starp 15° 40′ 00″ ziemeļu platuma un 15° 15′ 00″ ziemeļu platuma;

                                 c)

                                  tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas no 15° 15′ 00″ ziemeļu platuma līdz 15° 00′ 00″ ziemeļu platuma;

                                 d)

                                  tālāk par 8 jūras jūdzēm no bāzes līnijas no 15° 00′ 00″ ziemeļu platuma līdz 14° 32′ 30″ ziemeļu platuma;

                                 e)

                                  uz rietumiem no 017° 30′ 00″ rietumu garuma, zonā starp 14° 32′ 30″ ziemeļu platuma un 14° 04′ 00″ ziemeļu platuma;

                                 f)

                                  uz rietumiem no 017° 22′ 00″ rietumu garuma, zonā starp 14° 04′ 00″ ziemeļu platuma un Senegālas–Gambijas ziemeļu robežu;

                                 g)

                                  uz rietumiem no 017° 35′ 00″ rietumu garuma, zonā starp Senegālas–Gambijas dienvidu robežu un 12° 33′ 00″ ziemeļu platuma;

                                 h)

                                  uz dienvidiem no 137° azimuta, kas iezīmēts no punkta P9 (12° 33′ 00″ ziemeļu platuma; 017° 35′ 00″ rietumu garuma) līdz krustošanās punktam ar 220° azimutu, kas iezīmēts no Cabo Roxo, lai ņemtu vērā Senegālas un Gvinejas-Bisavas pārvaldības un sadarbības nolīgumu.

                                 (3)

                                 Atļautie zvejas rīki:

                        Parastais grunts tralis vai heku tralis, kam minimālais linuma acs izmērs ir 70 mm. Ir aizliegts izmantot jebkādus paņēmienus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai mazina zvejas rīku selektivitāti. Tomēr, lai mazinātu nolietojumu un novērstu bojājumus, grunts traļa āmja apakšpusē izņēmuma kārtā drīkst piestiprināt aizsargapvalku no linuma vai no cita materiāla. Šādu apvalku pie traļa āmja piestiprina tikai ar priekšējām un sānu malām. Traļa augšpusē aizsargapvalku izmantot ir atļauts, ja vien tas sastāv no vienlaidus linuma gabala, kurš izgatavots no tāda paša materiāla kā āmis un kuram minimālais acs izmērs nostieptā veidā ir 300 mm. Neatkarīgi no tā, vai āmja linuma aukla ir no vienas vai no vairākām kārtām, aizliegts āmī veidot dubultkārtas linumu.

                                 (4)

                                 Piezvejas

                                     (2)

                                 :

                        15 % galvkāju, 5 % vēžveidīgo, 20 % citu dziļūdens demersālo sugu zivju.

                        Saskaņā ar Senegālas tiesību aktiem iepriekš noteikto piezvejas procentuālo apjomu aprēķina pēc katra reisa atkarā no nozvejas kopējā svara.

                        Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt un pilnībā vai daļēji pārdot plātņžaunzivis [Elasmobranchii] – jo īpaši okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus), zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis), baltās haizivis (Carcharodon carcharias), milzu haizivis (Cetorhinus maximus), siļķu haizivis (Lamna nasus), lielacu lapshaizivis (Alopias superciliosus), eņģeļhaizivis (Squatina squatina), divragainās velnrajas (Manta birostris) un Sphyrnidae dzimtas sugu zivis (gludās āmurhaizivis – Sphyrna zygaena) –, uz kurām attiecas aizsardzības pasākumi saskaņā ar Eiropas Savienības rīcības plānu par haizivīm, kā arī saskaņā ar kompetento reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju un reģionālo zvejniecības organizāciju noteikumiem.

                        Ja nejauši nozvejoti paturēšanai uz kuģa aizliegto plātņžaunzivju sugu īpatņi, tos nedrīkst savainot. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.

                        Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt un pārdot pelaģisko sugu zivis, arī Trachurus spps, Sardina pilchardus, Scomber spps un Sardinella spp.

                                 (5)

                                 Atļautais nozvejas apjoms: Maksa

                        Atļautais nozvejas apjoms:

                        1750 tonnu gadā

                        Maksa:

                        95 euro par tonnu.

                        Maksu aprēķinās pēc katra 3 mēnešu perioda, uz kuru kuģim piešķirta zvejas atļauja, ņemot vērā šajā periodā gūto nozveju.

                        Licenci piešķir pēc tam, kad veikts avansa maksājums 500 euro par kuģi, ko atvelk no kopējās maksas un pārskaita katra tā divu mēnešu perioda sākumā, uz kuru kuģim piešķirta zvejas atļauja.

                        (6) Citi

                                 -

                                 Atļauju saņēmušo kuģu skaits

                        2 kuģi

                                 -

                                 Zvejottiesīgo kuģu veids

                        Traleri dziļūdens demersālo sugu zvejai

                                 -

                                 Senegālas vai citu ĀKK valstu jūrnieku nodarbināšana

                        25 % apkalpes

                                 -

                                 Ikgadējais bioloģiskās atjaunošanās laiks

                        No 1. maija līdz 30. jūnijam

                            (3)

                        Zinātniskā novērotāja uzņemšana uz katra tralera ir obligāta.

                  (1)

                 Vajadzības gadījumā zvejas zonu var definēt ar tā daudzskaldņa koordinātām, kurš norobežo platību, kurā zveja ir atļauta. Šīs koordinātas Senegālas iestādes paziņo Eiropas Komisijai pirms šā protokola stāšanās spēkā.

                  (2)

                 Šis noteikums tiks pārskatīts, ja vajadzīgs, gadu pēc piemērošanas sākuma.

                  (3)

                 Bioloģiskās atjaunošanās laiku tāpat kā citus tehniskus saglabāšanas pasākumus pārskata vienu gadu pēc protokola stāšanās spēkā, un pēc zinātniskās darba grupas ieteikuma šo periodu var pielāgot, ņemot vērā zivju krājumu stāvokli.

               3. papildinājums

               Tehnisko datu lapa tunzivju saldētājseineriem, KUĢIEM ZVEJAI AR MAKŠĶERRĪKIEM un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām

               1.Zvejas zonas

               Dziļjūras pelaģiskās zvejas licencē norāda:

               1.1.kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerrīkiem, kā arī seineriem, kas nozveju uzglabā svaigā veidā, un saldētājseineriem – tiesības zvejot tunzivis visos Senegālas jurisdikcijā esošajos ūdeņos;

               1.2.kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām, kas zvejo zobenzivis, – tiesības noenkurot savus zvejas rīkus:

               –tālāk par piecpadsmit jūras jūdzēm no bāzes līnijas no Senegālas–Mauritānijas robežas līdz 14° 25′ 00″ ziemeļu platuma;

               –uz rietumiem no 17° 15′ 00″ rietumu garuma, zonā starp 14° 25′ 00″ ziemeļu platuma un Senegālas–Gambijas ziemeļu robežu;

               –uz rietumiem no 17° 15′ 00″ rietumu garuma, zonā starp Senegālas–Gambijas dienvidu robežu un Senegālas–Gvinejas-Bisavas robežu.

               2.Aizliegtās sugas

               Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām un ar ICCAT rezolūcijām aizliegts zvejot divragaino velnraju (Manta birostris), milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis), kā arī vaļhaizivi (Rhincodon typus).

               Saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem (Padomes 2003. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1185/2003) aizliegts uz kuģa atdalīt haizivju spuras un tās paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut. Neskarot iepriekš minēto, lai atvieglotu glabāšanu uz kuģa, haizivju spurās var izdarīt iegriezumus un tās pielocīt pie liemeņa, bet tās nedrīkst no liemeņa atdalīt pirms izkraušanas.

               Saskaņā ar ICCAT ieteikumiem Puses, īstenojot pasākumus, kas palielina netīši notvertu īpatņu izdzīvošanas iespējas, cenšas mazināt zvejas darbību netīšo ietekmi uz bruņurupučiem un jūrasputniem.

               3.Zvejas rīki un sugas

               TUNZIVJU SEINERI

               (2)Atļautais zvejas rīks: zvejas vadi.

               (3)Mērķsugas: dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), lielacu tunzivs (Thunnus obesus), svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis).

               (4)Piezvejas: atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem.

               KUĢI ZVEJAI AR MAKŠĶERRĪKIEM

               (5)Atļautais zvejas rīks: makšķerrīks.

               (6)Mērķsugas: dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), lielacu tunzivs (Thunnus obesus), svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis).

               (7)Piezvejas: atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem.

               KUĢI ZVEJAI AR DREIFĒJOŠĀM ĀĶU JEDĀM

               (8)Atļautais zvejas rīks: dreifējošas āķu jedas.

               (9)Mērķsugas: zobenzivs (Xiphias gladius), zilā haizivs (Prionace glauca), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), lielacu tunzivs (Thunnus obesus).

               (10)Piezvejas: atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem.

               4.Maksas no kuģu īpašniekiem un kuģu skaits

                        Papildmaksa par katru nozvejoto tonnu

                        - Seineriem:

                        80 euro pirmajos trīs gados

                        85 euro pēdējos divos gados

                        - Kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem: 75 euro par tonnu visā protokola darbības laikā

                        - Kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 75 euro par tonnu visā protokola darbības laikā

                        Ikgadējs fiksēts avansmaksājums

                        Tunzivju seineriem: 18 500 euro

                        Kuģiem zvejai ar makšķerrīkiem: 13 000 euro

                        Kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 3525 euro

                        Fiksētā maksa par novērotājiem

                        600 euro/gadā par kuģi

                        Maksa par atbalsta kuģi

                        3500 EUR/gadā par kuģi

                        Atļauju saņēmušo kuģu skaits

                        28 tunzivju seineri

                        5 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām

                        10 kuģi zvejai ar makšķerrīkiem

               4. papildinājums

               Elektroniskais zvejas žurnāls (ERS)

               ERS ziņojumi

               (1)Karoga valsts un Senegāla katra ieceļ ERS korespondentu, kurš darbosies kā kontaktpunkts jautājumos, kas saistīti ar ERS īstenošanu. Karoga valsts un Senegāla viena otrai paziņo sava ERS korespondenta kontaktinformāciju un vajadzības gadījumā šo informāciju nekavējoties atjaunina.

               (2)ERS datus kuģis pārraida savai karoga valstij, kura nodrošina šo datu automātisku pieejamību Senegālai.

               (3)Datu pārnesi veic UN-CEFACT formātā, izmantojot Eiropas Komisijas nodrošināto FLUX tīklu.

               (4)Tomēr Puses var vienoties par pārejas periodu, kurā datus pārraida EU-ERS (v 3.1) formātā, izmantojot DEH (Data Exchange Highway).

               (5)Karoga valsts FMC automātiski un nekavējoties uz Senegālas FMC pārraida no kuģa saņemtos momentziņojumus (COE, COX, PNO). Arī pārējo veidu ziņojumus pārraida automātiski, vienreiz dienā, sākot no dienas, kad faktiski uzsākta UN-CEFACT formāta lietošana, vai, kamēr tā vēl nav pienākusi, ziņojumus nekavējoties dara pieejamus pēc Senegālas FMC pieprasījuma, kuru tas karoga valsts FMC automātiski adresējis ar Eiropas Komisijas centrālā mezgla starpniecību. No faktiskās jaunā formāta ieviešanas dienas šo otro iespēju var izmantot tikai īpašiem pieprasījumiem par vēsturiskajiem datiem.

               (6)ERS momentdatu saņemšanu Senegālas FMC apstiprina ar atbildes ziņojumu, kurā apliecina, ka ziņojums ir saņemts un derīgs. Par datiem, kurus Senegāla saņem pēc pašas pieprasījuma, saņemšanas apstiprinājums nav vajadzīgs. Senegāla ievēro visu ERS datu konfidencialitāti.

               Kuģa elektroniskās pārraides sistēmas vai sakaru sistēmas darbības traucējumi

               (7)Karoga valsts FMC un Senegālas FMC nekavējoties viens otru informē par jebkuru notikumu, kas varētu ietekmēt ERS datu pārraidīšanu no viena vai vairākiem kuģiem.

               (8)Ja Senegālas FMC nesaņem datus, kurus kuģim pienākas pārraidīt, par datu nesaņemšanu tas nekavējoties informē karoga valsts FMC. Karoga valsts FMC iespējami drīz cenšas noskaidrot, kāpēc ERS dati netiek saņemti, un par šīs izmeklēšanas rezultātu informē Senegālas FMC.

               (9)Ja nenotiek datu pārraide no kuģa uz karoga valsts FMC, pēdējais par to nekavējoties paziņo kuģa kapteinim vai operatoram vai, ja tas nav iespējams, tā aģentam. Saņēmis šādu paziņojumu, kuģa kapteinis ar jebkādiem piemērotiem telesakaru līdzekļiem katru dienu ne vēlāk kā pusnaktī (plkst. 00.00) karoga valsts kompetentajām iestādēm nosūta trūkstošos datus.

               (10)Ja traucējumi radušies uz kuģa uzstādītās elektroniskās pārraides sistēmas darbībā, kuģa kapteinis vai operators nodrošina, ka desmit dienu laikā pēc traucējumu atklāšanas ERS sistēma tiek salabota vai bojātais aprīkojums nomainīts. Pēc šā termiņa beigām turpināt zveju kuģim vairs nav atļauts, un tam divdesmit četru stundu laikā jāatstāj zvejas zona vai jāienāk Senegālas ostā. Atstāt šo ostu vai atgriezties zvejas zonā kuģis drīkst tikai pēc tam, kad karoga valsts FMC ir konstatējis, ka ERS sistēma atkal darbojas pareizi.

               (11)Ja Senegāla ERS datus nesaņem tāpēc, ka pienācīgi nedarbojas Eiropas Savienības vai Senegālas uzraudzītas elektroniskās sistēmas, attiecīgā Puse tūlīt rīkojas, lai problēmu iespējami drīz atrisinātu. Par problēmas atrisināšanu nekavējoties paziņo otrai Pusei.

               (12)Karoga valsts FMC ik pēc 24 stundām ar jebkādiem pieejamiem elektronisko sakaru līdzekļiem nosūta Senegālas FMC visus ERS datus, kurus karoga valsts saņēmusi kopš iepriekšējās pārraidīšanas reizes. Tādu pašu procedūru pēc Senegālas pieprasījuma var piemērot sistēmas uzturēšanas operācijas gadījumā, ja tā ilgst vairāk nekā divdesmit četras (24) stundas un tādējādi ietekmē Eiropas Savienības uzraudzītās sistēmas. Senegāla attiecīgi informē savus kompetentos uzraudzības dienestus, lai tie Eiropas Savienības kuģiem nereģistrētu ERS datu sūtīšanas saistību neizpildi. Karoga valsts FMC nodrošina, ka trūkstošie dati tiek ievadīti elektroniskajā datubāzē, kuru tas kārto, kā paredzēts 5. papildinājuma 1. punktā.

               Alternatīvi saziņas līdzekļi

               Pirms protokola piemērošanas sākuma Senegāla paziņo elektroniskā pasta adresi, kas ERS/VMS darbības traucējumu gadījumā lietojama saziņai ar Senegālas FMC.

               Šī adrese jāizmanto:

               –paziņojumiem par ieiešanu un iziešanu un paziņojumiem par nozveju, kas uz kuģa atrodas ieiešanas vai iziešanas brīdī,

               –paziņojumiem par izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un paziņojumiem par nozvejām, kas pārkrautas citā kuģī, izkrautas vai paturētas uz kuģa,

               –par ERS un VMS datu pārraidīšanas pagaidu aizstājēju, ko paredzēts izmantot traucējumu gadījumā.

               5. papildinājums

               Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)

               Kuģa pozīcijas ziņojumi un VMS sistēma

               Pirmo reģistrēto pozīciju pēc ieiešanas Senegālas zvejas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās pozīcijas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto pozīciju pēc iziešanas no Senegālas zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”.

               Karoga valsts FMC nodrošina pozīcijas ziņojumu automatizētu apstrādi un vajadzības gadījumā to elektronisku pārraidīšanu. Pozīcijas ziņojumi jāreģistrē drošā veidā un jāglabā trīs (3) gadus.

               Datu pārraidīšana no kuģa, ja VMS sistēma ir sabojājusies

               Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt sava kuģa VMS uzturēšanu pilnā darba kārtībā un pozīcijas ziņojumu pareizu pārraidīšanu karoga valsts FMC.

               Ja kuģa VMS sistēma sabojājas, to salabo vai nomaina trīsdesmit dienās. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, pēc tā beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Senegālas zonā.

               Kuģi, kuri zvejo Senegālas zonā un kuru VMS ir sabojājusies, pozīcijas ziņojumus uz karoga valsts FMC pa e-pastu, radio vai faksu nosūta vismaz reizi četrās stundās, un tajos norāda visu obligāto informāciju.

               Sakaru sistēmas traucējumi

               Senegāla nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC aprīkojumu un nekavējoties informē Eiropas Savienību par visiem sakaru un pozīcijas ziņojumu nosūtīšanas un saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Ja rodas domstarpības, tās risina Apvienotajā komitejā.

               Par visām manipulācijām ar kuģa VMS sistēmu, kas veiktas ar nolūku traucēt sistēmas darbību vai viltot pozīcijas ziņojumus, atbildīgs ir kapteinis. Par visiem pārkāpumiem piemēro Senegālā spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas.

               Pozīcijas ziņojumu sūtīšanas biežuma pārskatīšana

               Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Senegāla var pieprasīt karoga valsts FMC (pieprasījuma kopiju nosūtot Eiropas Savienībai) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa pozīcijas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit (30) minūtēm. Minētos pierādījumus Senegāla nosūta karoga valsts FMC un Eiropas Savienībai. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Senegālai pozīcijas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.

               Pēc noteiktā izmeklēšanas laika beigām Senegāla informē karoga valsts FMC un Eiropas Savienību par turpmāko iespējamo uzraudzību.

               VMS ziņojumu nosūtīšana Senegālai

               Kods “ER” un divkārša slīpsvītra (//) apzīmē ziņojuma beigas.

                        Datu elements

                        Kods

                        Obligāti /

                        Fakultatīvi

                        Saturs

                        Ieraksta sākums

                        SR

                        0

                        Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu

                        Saņēmējs

                        AD

                        0

                        Ziņojuma dati: saņēmējvalsts trīsburtu kods (ISO-3166)

                        Nosūtītājs

                        FR

                        0

                        Ziņojuma dati: nosūtītājvalsts trīsburtu kods (ISO-3166)

                        Karoga valsts

                        FS

                        0

                        Ziņojuma dati: karoga valsts trīsburtu kods (ISO-3166)

                        Ziņojuma tips

                        TM

                        0

                        Ziņojuma dati: ziņojuma tips (ENT, POS, EXI,

                        MAN)

                        Radioizsaukuma signāls (IRCS)

                        RC

                        0

                        Kuģa dati: kuģa starptautiskais radioizsaukuma signāls (IRCS)

                        Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs

                        IR

                        0

                        Kuģa dati: Līgumslēdzējas puses unikālais numurs – ISO trīsburtu kods (ISO-3166), aiz kura norādīts numurs

                        Ārējais

                        reģistrācijas

                        numurs

                        XR

                        0

                        Kuģa dati: kuģa borta numurs (ISO 8859.1)

                        Ģeogrāfiskais platums

                        LT

                        0

                        Kuģa pozīcijas dati: pozīcija grādos un minūtēs N/S DD.ddd (WGS84)

                        Ģeogrāfiskais garums

                        LG

                        0

                        Kuģa pozīcijas dati: pozīcija grādos un minūtēs E/W DD.ddd (WGS84)

                        Kurss

                        CO

                        0

                        Kuģa kurss 360° skalā

                        Ātrums

                        SP

                        0

                        Kuģa ātrums mezglos, dalīts ar 10

                        Datums

                        DA

                        0

                        Kuģa pozīcijas dati: kuģa pozīcijas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD)

                        Laiks

                        TI

                        0

                        Kuģa pozīcijas dati: kuģa pozīcijas reģistrēšanas laiks pēc UTC (HHMM)

                        Ieraksta beigas

                        ER

                        0

                        Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

               NAF formātā datus pārraida pēc turpmāk norādītā parauga.

               izmantotie apzīmējumi atbilst standartam ISO 8859.1; ziņojuma sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu “SR”;

               Katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar dubultu slīpsvītru (//).

               Datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/).

               Pirms protokola provizoriskās piemērošanas sākuma Senegāla paziņo, vai būs vajadzīgs datus pārraidīt UN-CEFACT formātā, izmantojot FLUX TL.

               6. papildinājums

               SENEGĀLAS UN KAROGA DALĪBVALSTU

               IESTĀŽU KONTAKTINFORMĀCIJA

               SENEGĀLA

               1. Jūras zvejniecības departaments

               Adrese: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D

               E-pasts: magoudiaby@yahoo.fr

               Tālrunis: 00221 33 849 84 40

               2. Zvejas atļaujas pieprasījumiem

               Adrese: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D

               E-pasts: layee78@yahoo.fr

               E-pasts (alternatīvais):

                  magoudiaby@yahoo.fr

               Tālrunis: 00221 33 849 84 40

               3. Zvejas aizsardzības un uzraudzības departaments (DPSP) un paziņošana par ieiešanu un iziešanu

               FMC nosaukums (izsaukuma signāls):  PAPA SIERA

               Radio VHF 16. kanāls

                  No rīta (8:00 līdz 10:00): [pārbaudīt] Hz

                  Pēcpusdienā (14:00 līdz 17:00): [pārbaudīt] Hz

               Adrese: FENETRE MERMOZ, CORNICHE OUEST DAKAR

               E-pasts: surpeche@hotmail.com

               E-pasts (alternatīvais): crrsdpsp@gmail.com

               Tālrunis: +221 338602465

               4. Dakāras–Tiarojes okeanogrāfiskās pētniecības centrs (CRODT)

               Adrese: POLE DE RECHERCHE ISRA/HANN, BP 2241 DAKAR

               E-pasts: hamet.diadhiou@isra.sn

               E-pasts (alternatīvais): hamet_diadhiou@yahoo.fr

               Tālrunis: 00221 33 832 82 62

               KAROGA DALĪBVALSTIS

               Attiecīgo karoga dalībvalstu kontaktinformāciju Savienība Senegālai nosūta pirms šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā apstiprināmi protokola grozījumi, kuri jāpieņem Apvienotajā komitejā

               Kad Apvienotā komiteja tiek lūgta pieņemt protokola grozījumus saskaņā ar tā 6. pantu un 7. panta 2. punktu, Komisija ir pilnvarota ierosinātos grozījumus Savienības vārdā apstiprināt ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.

               (1)Komisija gādā par to, lai apstiprināšana Savienības vārdā:

               (a)atbilstu kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem;

               (b)atbilstu attiecīgajiem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noteikumiem un būtu kontekstā ar piekrastes valstu kopīgi īstenoto pārvaldību;

               (c)ņemtu vērā statistisko un bioloģisko informāciju un citu jaunāko attiecīgo informāciju, kuru Komisija ir saņēmusi.

               (2)Pirms Savienības vārdā apstiprināt ierosinātos grozījumus, Komisija pietiekami savlaicīgi pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes tos iesniedz Padomei.

               (3)Padome izvērtēs ierosināto grozījumu atbilstību šā pielikuma 1. punkta kritērijiem.

               (4)Ja pret ierosinātajiem grozījumiem neiebilst noteikts dalībvalstu skaits, kas Padomē veido bloķējošo mazākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu, Komisija minētos grozījumus Savienības vārdā apstiprina. Ja šāds bloķējošais mazākums izveidojas, Komisija ierosinātos grozījumus Savienības vārdā noraida.

               (5)Ja Apvienotās komitejas turpmākajās sanāksmēs, arī uz vietas, vienošanos panākt nav iespējams, tad, lai Savienības nostājā būtu ņemti vērā jaunie elementi, jautājumu vēlreiz nodod Padomei saskaņā ar 2.–4. punktā noteikto kārtību.

               (6)Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komitejas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei.

               Attiecībā uz citiem jautājumiem, kuri neattiecas uz protokola grozījumiem saskaņā ar tā 6. pantu un 7. panta 2. punktu, Savienības nostāju, kas tai jāieņem Apvienotajā komitejā, nosaka saskaņā ar Līgumiem un iedibināto darba praksi.