|

52010PC0774

/* COM/2010/0774 galīgā redakcija - COD 2010/0374 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 20.12.2010COM(2010) 774 galīgā redakcija2010/0374 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā(Dokuments attiecas uz EEZ)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSProjekta galvenais mērķis ir pārskatīt EKS 95, lai pielāgotu Eiropas Savienības nacionālos kontus jaunajai ekonomiskajai videi, jaunākajām metodoloģiskajām atziņām un lietotāju vajadzībām.Tāpēc ir būtiski pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par 2010. gada Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (EKS 2010).Pārskatītajai EKS jābūt atbilstošam metodoloģiskajam atsauces materiālam, lai sagatavotu augstas kvalitātes nacionālo kontu datus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu pasākumu īstenošanu nozīmīgākajās ES politikas jomās.Pārskatīšana ir arī laba iespēja uzlabot EKS 95 standartus un vairāk pielāgot tos vajadzībām, ņemot vērā dažādos izmantošanas veidus ES.EKS ir būtisks Eiropas līmeņa instruments, ko izmanto nozīmīgiem administratīviem mērķiem (piemēram, pašu resursi, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, struktūrfondi) un analizējot dalībvalstu ekonomikas politikas koordināciju un konverģenci.Lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši Ekonomikas un monetārās savienības mērķus, EKS nodrošina ES iestādēm, valdībām un ekonomiskās un sociālās jomas dalībniekiem saskaņotu un uzticamu statistikas kopu, ko tie izmanto par pamatu lēmumu pieņemšanā.EKS pārskatīšana seko Starptautiskās nacionālo kontu sistēmas pārskatīšanai (NKS 93). Jauno NKS (NKS 2008) 2009. gadā publicēja piecas starptautiskas organizācijas (SVF, ESAO, ANO Statistikas nodaļa, Pasaules Banka un Eurostat ), kuras strādāja pie jaunās rokasgrāmatas.Attiecībā uz definīcijām, uzskaites noteikumiem un klasifikācijām EKS lielā mērā atbilst NKS. Tomēr tajā ir arī dažas atšķirības, īpaši attiecībā uz izklāsta veidu, kas vairāk atbilst lietojumam Eiropas Savienībā. Šis konkrētais lietojums nosaka vajadzību pēc lielākas definīciju, klasifikāciju un uzskaites noteikumu precizitātes. Pretēji NKS Eiropas Kontu sistēma pamatojas uz regulu, kurā, lai nodrošinātu salīdzināmību ES līmenī, ir iekļauti saistoši noteikumi un obligāta datu nosūtīšanas programma.2. APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSEKS pārskatīšana tika apspriesta vairākās grupās.Lai atbalstītu Nacionālo kontu grupas direktorus, tika izveidota Nacionālo kontu direktoru koordinācijas komiteja, un tai bija šādi uzdevumi:-  vajadzīgo stratēģisko norādījumu sniegšana, lai varētu veiksmīgi īstenot projektu;-  konsultāciju sniegšana dažādos projekta posmos;-  lēmumu pieņemšana par svarīgiem metodoloģijas jautājumiem.Nacionālo kontu darba grupas (NKDG) ieguldījums kopumā un Finanšu kontu darba grupas (FKDG) ieguldījums konkrētos aspektos bija būtisks faktors, lai EKS 95 pārskatīšanas projekts noritētu veiksmīgi. Lai nodrošinātu projekta tehnisko kvalitāti, bija vajadzīgas intensīvas apspriedes sanāksmēs un rakstiskas konsultācijas. Līdzās NKDG tika izveidota EKS 95 pārskatīšanas grupa, kurā, izmantojot kopīgas NKDG un FKDG sanāksmes, tika apspriesti šīs abas darba grupas interesējošie jautājumi.Tehniska ECB un Eurostat grupa saskanības jautājumos strādāja pie sistēmas finanšu un nefinanšu daļu saskaņošanas.Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESSK) tika iesniegti regulāri ziņojumi par katru pārskatīšanas posmu. Regulāri tika informēta Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja (MFMBK).Regulāra sadarbība notika ar citiem ģenerāldirektorātiem, īpaši ar Ekonomikas un finanšu lietu ĢD un Budžeta ĢD.Eurostat 2009. gada septembrī Briselē noorganizēja konferenci par nacionālajiem kontiem, kurā piedalījās lietotāji un ieinteresētās personas.IETEKMES NOVĒRTĒJUMSJa EKS netiktu pārskatīta, tiktu negatīvi ietekmēta nacionālo kontu un agregātu salīdzināmība, pirmkārt, starp dalībvalstīm, jo pārskatīšana ir iespēja precizēt jaunus metodoloģiskus noteikumus par jautājumiem, kuri radušies pēdējos 15 gados, otrkārt, starptautiskā līmenī, jo nesen tika pārskatīta NKS.EKS arī turpmāk jābūt dalībvalstu ekonomikas struktūrām pielāgotai NKS versijai, un tajā iespējami jāizmanto NKS formāts, lai Eiropas Savienības datus var salīdzināt ar tās galveno starptautisko partneru apkopotajiem datiem.Lai sagatavotos 2010. gada novembrī plānotajai ECOFIN padomes orientējošajai diskusijai, Ekonomikas un finanšu komitejas Statistikas apakškomitejā ir apspriesta analīze par to, kā pārskatītās EKS ieviešana ietekmēs galvenos nacionālo kontu agregātus.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIRegulas mērķis ir pārskatīt EKS gan attiecībā uz kopējo standartu, definīciju, klasifikāciju un uzskaites noteikumu metodoloģiju, gan attiecībā uz tādu kontu un tabulu nosūtīšanas programmu, kas saskaņā ar metodoloģiju apkopotas Savienības vajadzībām.Eiropas statistikas juridisko pamatu nodrošina 338. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tie vajadzīgi Eiropas Savienības darbību veikšanai. Tajā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistiskās konfidencialitātes standartam.Priekšlikums atbilst gan subsidiaritātes, gan proporcionalitātes principam.Attiecībā uz subsidiaritātes principu priekšlikuma mērķi nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē un vienlaikus dalībvalstis nevar tos sasniegt pietiekami labi.Dalībvalstis nevar nodrošināt galveno kvalitātes prasību ievērošanu vajadzīgajā apjomā bez skaidra Eiropas regulējuma, t.i., Eiropas tiesību aktiem, kuros noteikta kopīga nacionālo kontu metodoloģija un nosūtīšanas programma.Tas ir jo īpaši svarīgi nacionālo kontu jomā, jo agregāti tiek izmantoti daudziem mērķiem reģionālā un valstu līmenī, kā arī Eiropas līmenī (piemēram, pašu resursi, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, struktūrfondi).Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami Eiropas Savienības līmenī, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo nacionālo kontu metodoloģijas un statistikas informācijas saskaņošanu Eiropas Savienības līmenī; no otras puses, dalībvalstis var vākt datus un apkopot salīdzināmu statistiku par nacionālajiem kontiem. Tādēļ Eiropas Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu.Attiecībā uz proporcionalitātes principu regulā noteiktas minimuma prasības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu mērķi. Tajā nav norādīts nacionālo kontu datu vākšanas mehānisms katrā dalībvalstī, bet tikai definēti sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku.EKS 2010 vajadzībām ierosinātais juridiskais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Prioritāte dodama regulai, jo tajā paredz vienus un tos pašus noteikumus visā Eiropas Savienībā, neļaujot dalībvalstīm piemērot tos nepilnīgi vai izlases veidā. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos.4. IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē ES budžetu.5. papildu informācijaIerosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu.2010/0374 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[2],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[3],tā kā:(1) Lai uzraudzītu dalībvalstu un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) ekonomiku, ir vajadzīga salīdzināma, jaunākā un uzticama informācija par ekonomikas struktūru un attīstību katrā dalībvalstī vai reģionā.(2) Komisijai jāpiedalās dalībvalstu ekonomikas un EMS uzraudzībā un jo īpaši regulāri jāinformē Padome par dalībvalstu panākumiem, pildot saistības EMS.(3) Savienības pilsoņiem ir nepieciešami ekonomiskie konti kā galvenais instruments, lai analizētu dalībvalsts vai reģiona ekonomiku. Salīdzināmības labad šādi konti jāsagatavo, pamatojoties uz vienotiem principiem, kuri nepieļauj dažādas interpretācijas.(4) Komisijai jāizmanto nacionālo kontu agregāti Savienības administratīvajām vajadzībām un jo īpaši budžeta aprēķinos.(5) Jomā, kuru reglamentē šī regula, 1970. gadā tika publicēts administratīvs dokuments ar nosaukumu “Integrētu ekonomisko kontu Eiropas sistēma” (EKS), kuru, uzņemoties visu atbildību, bija sagatavojis Eiropas Kopienu Statistikas birojs. Minētais dokuments bija Eiropas Kopienu Statistikas biroja vairāku gadu darba rezultāts, kurā piedalījās arī dalībvalstu statistikas iestādes, lai izstrādātu tādu nacionālo kontu sistēmu, kura atbilstu Eiropas Kopienu ekonomikas un sociālās politikas prasībām. Tā bija Kopienas versija par Apvienoto Nāciju Organizācijas nacionālo kontu sistēmu, ko Kopiena bija izmantojusi līdz minētajam laikam. Lai atjauninātu oriģinālo tekstu, 1979. gadā publicēja dokumenta otro izdevumu[4].(6) Nacionālo kontu sistēma tika izveidota ar Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā[5], un šī sistēma atbilda Savienības ekonomikas, sociālās un reģionālās politikas prasībām. Minētā sistēma lielā mērā atbilda starptautiskajai nacionālo kontu sistēmai (NKS 1993), ko 1993. gada februārī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komisija, lai rezultāti visās Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīs būtu starptautiski salīdzināmi.(7) NKS 1993 tika atjaunināta jaunas nacionālo kontu sistēmas veidā (NKS 2008), ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komisija pieņēma 2009. gada februārī, lai vairāk pielāgotu nacionālos kontus jaunajai ekonomikas videi, jaunākajām metodoloģijas atziņām un lietotāju vajadzībām.(8) Ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 izveidotā Eiropas kontu sistēma (EKS 95) ir jāpārskata, lai ņemtu vērā šīs jaunās pārmaiņas un lai minētā sistēma būtu dalībvalstu ekonomikas struktūrām pielāgota NKS 2008 versija, un lai Savienības datus varētu salīdzināt ar tās galveno starptautisko partneru apkopotajiem datiem.(9) Saistībā ar vides un sociālajiem kontiem jāpievērš uzmanība Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “IKP un ne tikai: progresa novērtējums mainīgā pasaulē”[6]. Tāpēc var būt vajadzīgi turpmāki metodoloģijas pētījumi un datu testi.(10) Ar šo regulu izveidotajā pārskatītajā Eiropas kontu sistēmā (EKS 2010) ir iekļauta metodoloģija un nosūtīšanas programma (kurā definēti konti un tabulas, ko visas dalībvalstis iesniedz saskaņā ar noteiktajiem termiņiem). Jo īpaši lai uzraudzītu ekonomisko konverģenci un panāktu dalībvalstu ekonomikas politikas ciešu koordināciju, Komisijai minētie konti un tabulas noteiktos datumos jānodod lietotāju rīcībā.(11) Visas citas sistēmas pakāpeniski tiks aizstātas ar EKS 2010, kuru izmantos kā kopēju standartu, definīciju, klasifikāciju un uzskaites noteikumu atsauces sistēmu, lai, ievērojot Savienības prasības, sagatavotu dalībvalstu kontus ar nolūku iegūt starp dalībvalstīm salīdzināmus rezultātus.(12) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi[7] visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, izmanto NUTS klasifikāciju. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju.(13) Tika izveidota darba grupa, lai sīkāk izpētītu, kā nacionālajos kontos atspoguļot netieši novērtētos finanšu starpniecības pakalpojumus ( FISIM ). Ņemot vērā darba grupas konstatējumus, varbūt, izmantojot deleģētu tiesību aktu, līdz 2012. gada beigām būs jāgroza FISIM aprēķina un dalījuma metodoloģija, lai nodrošinātu uzticamākus rezultātus.(14) Pētniecības un izstrādes izdevumi būtībā ir ieguldījums, tāpēc tie jāieraksta kā pamatkapitāla veidošana. Tomēr, izmantojot deleģētu tiesību aktu, ir jānorāda to datu formāts, kurus ieraksta kā pamatkapitāla veidošanu, ja ar testa palīdzību, pamatojoties uz papildu tabulu izstrādi, ir panākts pietiekams datu ticamības līmenis.(15) Lai izstrādātu visaptverošāku pieeju par to, kā mērīt labklājību un progresu, ar nolūku atbalstīt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku, jāturpina pētījumi un darbs, īpaši saistībā ar paziņojumu “IKP un ne tikai” un stratēģiju “Eiropa 2020”. Šie pētījumi un darbs palīdzēs vēl vairāk uzlabot datu pieejamību, nosūtīšanu un kvalitāti, lai nostiprinātu metodoloģiju un sagatavotos turpmākai attīstībai.(16) Lai varētu grozīt šīs regulas pielikumus, Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir jo īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija veiktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī.(17) Šīs regulas īstenošanai var būt vajadzīga lielāka valstu statistikas sistēmu pielāgošana, tāpēc Komisija var piešķirt dalībvalstīm atkāpes.(18) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[8].(19) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, pārskatītas Eiropas kontu sistēmas (EKS 2010) sagatavošanu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.(20) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[9].(21) Ir notikusi apspriešanās ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju, ko izveidoja ar Padomes 2006. gada 13. novembra Lēmumu 2006/856/EK[10], un Nacionālā kopienākuma komiteju (NKI komiteja), ko izveidoja ar Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK, Euratom) 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula)[11],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmets1. Ar šo regulu izveido 2010. gada Eiropas kontu sistēmu (EKS 2010).2. EKS 2010 noteiktaa) metodoloģija (A pielikums) attiecībā uz kopējiem standartiem, definīcijām, klasifikācijām un uzskaites noteikumiem, ko izmanto, apkopojot salīdzināmus kontus un tabulas Savienības vajadzībām, kā arī apkopojot rezultātus, kas tiek prasīti saskaņā ar 3. pantu;b) programma (B pielikums), kurā noteikti termiņi, kādos dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar a) punktā minēto metodoloģiju apkopojamos kontus un tabulas.3. Ņemot vērā 5. un 12. pantu, šī regula attiecas uz visiem Savienības tiesību aktiem, kuros ir atsauces uz EKS vai tās definīcijām.4. Šī regula neuzliek dalībvalstīm par pienākumu izmantot EKS 2010, apkopojot kontus savām vajadzībām.2. pantsMetodoloģija1. EKS 2010 metodoloģija, kas minēta 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir izklāstīta A pielikumā.2. EKS 2010 metodoloģijas grozījumus, ar ko paredzēts precizēt un pilnveidot tās saturu, Komisija var pieņemt, izmantojot deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu un ar noteikumu, ka grozījumi nemaina metodoloģijas pamatjēdzienus, neprasa papildlīdzekļus to ieviešanai un nepalielina pašu resursus.3. Ja rodas šaubas par EKS 2010 uzskaites noteikumu īstenošanas pareizību, attiecīgā dalībvalsts lūdz skaidrojumu Komisijai ( Eurostat ). Komisija ( Eurostat ) nekavējoties izskata jautājumu un paziņo attiecīgajai dalībvalstij lēmumu par pieprasīto paskaidrojumu.4. Dalībvalstis veic netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) aprēķinu un dalījumu nacionālajos kontos saskaņā ar šīs regulas A pielikumā aprakstīto metodoloģiju. Komisija, izmantojot deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu, var līdz 2012. gada beigām noteikt FISIM aprēķina un dalījuma metodoloģiju.5. Pētniecības un izstrādes izdevumus dalībvalstis ieraksta kā pamatkapitāla veidošanu. Lai nodrošinātu to datu ticamību, kuri jāieraksta kā pamatkapitāla veidošana, Komisija saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu var pieņemt deleģētos tiesību aktus. Šajos deleģētajos tiesību aktos norāda minēto datu formātu.3. pantsDatu nosūtīšana Komisijai1. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) B pielikumā norādītos kontus un tabulas, ievērojot katrai tabulai norādītos termiņus.Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju ne vēlāk kā līdz 2018. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā tiek piemērotas saskaņā ar 6. pantu piešķirtās atkāpes, lai pārbaudītu, vai tās joprojām ir pamatotas.2. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar šo regulu vajadzīgos datus un metadatus atbilstīgi Komisijas ( Eurostat ) norādītajam datu apmaiņas standartam.Datus elektroniski nosūta vai augšupielādē vienotajā Komisijas ( Eurostat ) datu ievades punktā.3. Komisija saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus, lai grozītu vai papildinātu tabulas un termiņus B pielikumā un ņemtu vērā metodoloģijas, ekonomiskas un tehniskas pārmaiņas. Minētie tiesību akti pamatojas jo īpaši uz tādu Komisijas rezultātu novērtējumu, kuri gūti, izmantojot dalībvalstu brīvprātīgus pētījumus vai datu sūtījumus. Izdarot minēto novērtējumu, Komisija pienācīgi ņem vērā ieguvumus, ko sniedz datu pieejamība salīdzinājumā ar datu vākšanas izmaksām un informācijas sniegšanas slogu.4. pantsKvalitātes novērtējums1. Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus.2. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) ziņojumu par to datu kvalitāti, kuri nosūtīti saskaņā ar 3. pantu.3. Piemērojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus datiem, uz kuriem attiecas šī regula, kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību, struktūru un periodiskumu nosaka saskaņā ar 10. pantā minēto procedūru.4. Komisija ( Eurostat ) novērtē nosūtīto datu kvalitāti.5. pantsPiemērošanas termiņš un pirmā datu nosūtīšana1. EKS 2010 pirmo reizi piemēro datiem, kas sagatavoti saskaņā ar B pielikumu un iesniedzami 2014. gada septembrī.2. Datus Komisijai ( Eurostat ) nosūta, ievērojot B pielikumā noteiktos termiņus.3. Saskaņā ar 1. punktu līdz pirmajai iesniegšanai, kurā izmanto EKS 2010, dalībvalstis turpina nosūtīt Komisijai ( Eurostat ) kontus un tabulas, ko sagatavo, piemērojot EKS 95.4. Neskarot 19. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000[12], Komisija un attiecīgā dalībvalsts pārliecinās, ka šī regula tiek piemērota, un šo pārbaužu rezultātus iesniedz šīs regulas 10. panta 1. punktā minētajai komitejai.6. pantsAtkāpes1. Ja valstu statistikas sistēmās jāveic lieli pielāgojumi, lai piemērotu šo regulu, Komisija saskaņā ar 10. pantā minēto procedūru var piešķirt dalībvalstīm regulas piemērošanas atkāpes līdz 2020. gada 1. janvārim.2. Tālab attiecīgā dalībvalsts ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu.7. pantsDeleģēšanas izmantošana1. Uz pieciem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisiju pilnvaro pieņemt 2. panta 2., 4. un 5. punktā un 3. panta 3. punktā minētos deleģētos tiesību aktus. Komisija sniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām, vēlākais, sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, izņemot, ja Eiropas Parlaments vai Padome to atsauc saskaņā ar 8. pantu.2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.3. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 8. un 9. panta nosacījumus.8. pantsDeleģēšanas atsaukšana1. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2., 4. un 5. punktā un 3. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otro iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras būtu jāatsauc, un iespējamo atsaukšanas pamatojumu.3. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .9. pantsIebildumi pret deleģētajiem tiesību aktiem1. Eiropas Parlaments un Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas datuma var iebilst pret deleģēto tiesību aktu.Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par diviem mēnešiem.2. Ja, beidzoties 1. punktā minētajam periodam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav iebildusi pret deleģēto tiesību aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā paredzētajā datumā.Deleģēto tiesību aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka neplāno celt iebildumus.3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto tiesību aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura iebilst, pamato savus iebildumus pret deleģēto tiesību aktu.10. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.11. pantsSadarbība ar citām komitejām1. Visos jautājumos, kas ietilpst Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas kompetencē, Komisija saskaņā ar Lēmuma 2006/856/EK 2. pantu lūdz minētās komitejas atzinumu.2. Komisija ziņo ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 izveidotajai Nacionālā kopienākuma komitejai (NKI komiteja) visu informāciju, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu un kas vajadzīga minētās komitejas pienākumu veikšanai.12. pantsPārejas noteikumi1. Budžeta un pašu resursu vajadzībām un atkāpjoties no 1. panta 3. punkta un 5. panta, Eiropas kontu sistēma, kas ir spēkā Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 1. panta 1. punkta un ar to saistīto tiesību aktu nozīmē, jo īpaši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 un Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89[13] nozīmē, ir EKS 95, kamēr saglabājas spēkā Padomes Lēmums 2007/436/EK, Euratom[14].2. Lai noteiktu pašu resursus, kuru pamatā ir PVN, dalībvalstis, atkāpjoties no 1. punkta, var izmantot datus, kuri pamatojas uz EKS 2010, kamēr saglabājas spēkā Lēmums 2007/436/EK, Euratom, ja nav pieejami vajadzīgie detalizētie EKS 95 dati.13. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] Eurostat : “Integrētu ekonomisko kontu Eiropas sistēma (EKS)”, otrais izdevums, Eiropas Kopienu Statistikas birojs, Luksemburga, 1979.[5] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.[6] COM(2009) 433 galīgā redakcija.[7] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.[8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[9] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.[10] OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.[11] OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.[12] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.[13] OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.[14] OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0377

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 40/2008 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem  /* COM/2008/0377 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.6.2008COM(2008) 377 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 40/2008 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regulā (EK) Nr. 2015/2006[1] Kopienas zvejas kuģiem ir noteiktas konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2007. un 2008. gadā.Lai nodrošinātu to, ka apgabals, kurā atļauts zvejot saskaņā ar kādu konkrētu kvotu, tiek identificēts pareizi, minētajā regulā jāprecizē atsevišķu zvejas zonu apraksts.Padomes Regulā (EK) Nr. 40/2008 2008. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti[2].Minētajā regulā ir neprecīzi norādītas dažu zvejas lieguma apgabalu koordinātas, un tās jāizlabo.Atsevišķas dažām sugām norādītās kvotas un parindes minētajā regulā ir neprecīzas, un tās jāizlabo.Kopienai un Īslandei apspriežoties 2008. gada 10. aprīlī, tika panākta vienošanās par moivas kvotām Īslandes kuģiem, kuri līdz 2008. gada 30. aprīlim izmantos Kopienas kvotu, kas iedalīta atbilstīgi tās nolīgumam ar Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, un par kvotām Kopienas kuģiem, kuri no jūlija līdz decembrim zvejos sarkanasarus Īslandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Šī vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos.Kopienas tiesību aktos jāiestrādā Eiropas Kopienas, Fēru salu, Grenlandes, Īslandes, Norvēģijas un Krievijas Federācijas nolīgums, kuru 2008. gada 13.–14. februārī Kopenhāgenā noslēdza par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos NEAFC konvencijas apgabalā 2008. gadā. Tā kā minētais nolīgums attiecas uz visu 2008. gadu, tas jāīsteno ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra.Kopienas tiesību aktos jāiestrādā ES un Grenlandes Apvienotās komitejas sanāksmes, kura notika 2007. gada 27. novembrī Nūkā, un Kopenhāgenas 2008. gada 12. februāra tehniskās sanāksmes secinājumi attiecībā uz sarkanasaru kvotas daļu, kura EK ir pieejama Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā. Tā kā šī ar Grenlandi panāktā vienošanās un NEAFC nolīgums par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā ir savstarpēji saistīti, arī ES un Grenlandes Apvienotās komitejas sanāksmes secinājumi jāīsteno ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra.Saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra Saskaņotā zvejniecības apspriežu secinājumu protokola noteikumiem Kopiena 2008. gadā izmēģinās velkamajiem zvejas rīkiem piemērojamus tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai mencu nozvejas izmetumu procentuālais daudzums (pēc skaita) ir 10 % vai mazāks. Šī vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos.Šis priekšlikums paredz izdarīt vajadzīgos grozījumus Regulā (EK) Nr. 2015/2006 un Regulā (EK) Nr. 40/2008.Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot darbu šajā zvejas sezonā.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulas (EK) Nr. 2015/2006 un (EK) Nr. 40/2008 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],tā kā:(1) Padomes Regulā (EK) Nr. 2015/2006[5] Kopienas zvejas kuģiem ir noteiktas konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2007. un 2008. gadā.(2) Minētajā regulā jāprecizē dažu zvejas zonu apraksts , lai nodrošinātu pareizu tā apgabala identificēšanu, kurā var zvejot saskaņā ar kvotu.(3) Padomes Regulā (EK) Nr. 40/2008[6] 2008. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.(4) Minētajā regulā ir neprecīzi norādītas dažu zvejas lieguma apgabalu koordinātas, un tās jāizlabo.(5) Atsevišķas dažām sugām norādītās kvotas un parindes minētajā regulā ir neprecīzas, un tās jāizlabo.(6) Kopienai un Īslandei apspriežoties 2008. gada 10. aprīlī, tika panākta vienošanās par moivas kvotām Īslandes kuģiem, kuri līdz 2008. gada 30. aprīlim izmantos Kopienas kvotu, kas iedalīta atbilstīgi tās nolīgumam ar Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, un par kvotām Kopienas kuģiem, kuri no jūlija līdz decembrim zvejos sarkanasarus Īslandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Minētā vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos.(7) Kopienas tiesību aktos jāiestrādā Eiropas Kopienas, Fēru salu, Grenlandes, Īslandes, Norvēģijas un Krievijas Federācijas nolīgums, kuru 2008. gada 13.–14. februārī Kopenhāgenā noslēdza par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos NEAFC konvencijas apgabalā 2008. gadā. Tā kā minētais nolīgums attiecas uz visu 2008. gadu, pasākumi, kurus pieņems tā īstenošanai, jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra.(8) Kopienas tiesību aktos jāiestrādā ES un Grenlandes Apvienotās komitejas sanāksmes, kura notika 2007. gada 27. novembrī Nūkā, un Kopenhāgenas 2008. gada 12. februāra tehniskās sanāksmes secinājumi attiecībā uz sarkanasaru kvotas daļu, kura EK ir pieejama Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā. Tā kā šī ar Grenlandi panāktā vienošanās un NEAFC nolīgums par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā ir savstarpēji saistīti, arī pasākumi, kurus pieņems ES un Grenlandes Apvienotās komitejas sanāksmes secinājumu īstenošanai, jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2008. gada 1. janvāra.(9) Saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2007. gada 26. novembra Saskaņotā zvejniecības apspriežu secinājumu protokola noteikumiem Kopienai 2008. gadā jāizmēģina velkamajiem zvejas rīkiem piemērojami tehniskie pasākumi, kuru mērķis ir panākt, lai mencu nozvejas izmetumu procentuālais daudzums (pēc skaita) ir 10 % vai mazāks. Minētā vienošanās ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos.(10) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2015/2006 un Regula (EK) Nr. 40/2008,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Regulas (EK) Nr. 2015/2006 grozījumiRegulas (EK) Nr. 2015/2006 pielikuma 2. daļu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.2. pants Regulas (EK) Nr. 40/2008 grozījumiRegulu (EK) Nr. 40/2008 groza šādi.(1) Regulas 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"a) dziļūdens zvejas lieguma apgabals " Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca "- 39º 27,72' N, 18º 10,74' E- 39º 27,80' N, 18º 26,68' E- 39º 11,16' N, 18º 35,58' E- 39º 11,16' N, 18º 04,28' E"(2) Regulas (EK) Nr. 40/2008 IA, IB, III un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.3. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Tomēr 2. pantu attiecībā uz grozījumiem, kas paredzēti šīs regulas II pielikuma 2.b) un c) punktā, piemēro no 2008. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs I PIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 2015/2006 pielikuma 2. daļu groza šādi.Ierakstu par Atlantijas lielgalvi Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kuri nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | Kopienas ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 4 | 3 |Francija | 23 | 15 |Īrija | 6 | 4 |Portugāle | 7 | 5 |Apvienotā Karaliste | 4 | 3 |EK | 44 | 30" |II PIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 40/2008 pielikumus groza šādi.(1) Regulas IA pielikumāa) ierakstu par putasu EK ūdeņos II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56°30Z un VII zonā uz rietumiem no 12°R aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Putasu Micromesistius poutassou | Zona: | EK ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56°30N un VII zonā uz rietumiem no 12°W WHB/24A567 |Norvēģija | 196 269 | (1) (2) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Fēru salas | 31 000 | (3)(4) |KPN | 1 266 282 |(1) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2) Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 48 418 tonnas. (3) Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (4) Drīkst tikt zvejotas arī VIb zonā. Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 7750 tonnas." |b) ierakstu par raju dzimtu EK ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Raju dzimta Rajidae | Zona: | EK ūdeņi IIa un IV zonā SRX/2AC4-C |Beļģija | 277 | (1) (2) | Analītiskā KPN Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Dānija | 11 | (1) (2) |Vācija | 14 | (1) (2) |Francija | 43 | (1) (2) |Nīderlande | 236 | (1) (2) |Apvienotā Karaliste | 1 062 | (1) (2) |EK | 1 643 | (1) |KPN | 1643 |(1) Zvejas žurnālā, citā kuģī pārkraušanas deklarācijās, izkrāvumu deklarācijās, tirdzniecības pavadzīmēs un transporta vai pārņemšanas deklarācijās Leucoraja naevus (RJN/2AC4-C), Raja clavata (RJC/2AC4-C), Raja brachyuran (RJH/2AC4-C), Raja montagui (RJM/2AC4-C), Amblyraja radiate (RJR/2AC4-C) un Dipturus batis (RJB/2AC4-C) nozvejas norāda katru atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk kā 25 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m." |(2) Regulas IB pielikumāa) ierakstu par moivu Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Moiva Mallotus villosus | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā CAP/514GRN |Visas dalībvalstis | 0 |EK | 23 716 | (1) (2) |KPN | Nepiemēro |(1) No tām 23 716 tonnas ir iedalītas Īslandei. (2) Zvejošanai līdz 2008. gada 30. aprīlim." |b) ierakstu par sarkanasariem EK un starptautiskajos ūdeņos ICES V zonā un EK ūdeņos ICES XII un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | EK un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā RED/51214. |Igaunija | 210 | (1) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 4 266 | (1) |Spānija | 749 | (1) |Francija | 398 | (1) |Īrija | 1 | (1) |Latvija | 76 | (1) |Nīderlande | 2 | (1) |Polija | 384 | (1) |Portugāle | 896 | (1) |Apvienotā Karaliste | 10 | (1) |EK | 6 992 | (1) |KPN | 46 000 |(1) Apgabalā uz ziemeļiem no 59ºN un uz austrumiem no 36ºW no 2008. gada 1. aprīļa līdz 15. jūlijam drīkst izmantot ne vairāk kā 65 % šīs kvotas. Apgabalā uz ziemeļiem no 59ºN un uz austrumiem no 36ºW no 2008. gada 1. aprīļa līdz 10. maijam drīkst izmantot ne vairāk kā 30% no atvēlētajiem nozvejas limitiem." |c) ierakstu par sarkanasariem Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā RED/514GRN |Vācija | 4 248 | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Francija | 22 |Apvienotā Karaliste | 30 |EK | 8 000 | (1) (2) |KPN | Nepiemēro |(1) Drīkst zvejot vienīgi ar pelaģisko trali, austrumos vai rietumos. Kvotu drīkst izmantot NEAFC pārvaldības apgabalā ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Grenlandes noteikumi par nozveju paziņošanu. (2) No šā daudzuma 3500 tonnas zvejai ar pelaģisko trali ir iedalītas Norvēģijai, un 200 tonnas —Fēru salām." |d) ierakstu par sarkanasariem Īslandes ūdeņos ICES Va zonā aizstāj ar šādu ierakstu:"Suga: | Sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | Īslandes ūdeņi Va zonā RED/05A-IS |Beļģija | 100 | (1) (2) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 1690 | (1) (2) |Francija | 50 | (1) (2) |Apvienotā Karaliste | 1 160 | (1) (2) |EK | 3 000 | (1) (2) |KPN | Nepiemēro |(1) Tostarp nenovēršamā piezveja (mencas piezveja nav atļauta). (2) Zvejošanai no jūlija līdz decembrim." |(3) Regulas III pielikumāa) pēc 9. punkta iekļauj šādu 9.a punktu:"9.a Izmesto mencu skaita samazinājums9.a.1. Dalībvalstis, kurām iedalītas mencas nozvejas kvotas, 2008. gadā izmēģina velkamajiem zvejas rīkiem piemērojamus tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai izmesto mencu skaita proporcija atbilstu 10 % no mencu nozvejas vai vēl mazākam procentuālam daudzumam.9.a.2. Iepriekš 9.a.1. punktā paredzēto izmēģinājumu rezultātus dalībvalstis līdz 2008. gada 31. decembrim dara pieejamus Komisijai.b) pielikuma 13.1. punktā Hatton sēkļa koordinātas aizstāj ar šādām koordinātām:" Hatton sēklis:59º 26' N, 14º 30' W59º 12' N, 15º 08' W59º 01' N, 17º 00' W58º 50' N, 17º 38' W58º 30' N, 17º 52' W58º 30' N, 18º 22' W58º 03' N, 18º 22' W58º 03' N, 17º 30' W57º 55' N, 17º 30' W57º 45' N, 19º 15' W58º 30' N, 18º 45' W58º 47' N, 18º 37' W59º 05' N, 17º 32' W59º 16' N, 17º 20' W59º 22' N, 16º 50' W59º 21' N, 15º 40' W"(4) Regulas XIV pielikumāpārpublicētās Rezolūcijas VVZK/31/2007/2 teksta 3. pielikumā VVZK 2. ģeogrāfiskā apakšapgabala (ĢAA) ģeogrāfiskās koordinātas aizstāj ar šādām koordinātām:"36º 05' N 3º 20' W36º 05' N 2º 40' W35º 45' N 2º 40' W35º 45' N 3º 20' W" [1] OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1533/2007.[2] OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.[3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).[4] OV C … lpp.[5] OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1533/2007 (OV L 337, 21.12.2007., 21. lpp.).[6] OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0489

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006 attiecībā uz banānu nozari {SEC(2006) 1106} {SEC(2006) 1107}  /* COM/2006/0489 galīgā redakcija - CNS 2006/0173 */

		LVBriselē, 20.9.2006COM(2006) 489 galīgā redakcija2006/0173 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006 attiecībā uz banānu nozari(iesniegusi Komisija){SEC(2006) 1106}{SEC(2006) 1107}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IevadsKopienā audzētie banāni veido tikai 16 % no ES kopējā banānu patēriņa. Tos ražo četros attālākajos reģionos, kas atrodas tropu vai subtropu apgabalos, izņemot nelielus daudzumus (mazāk nekā 2 % no kopējā apjoma), kurus ražo Kiprā, Grieķijā un Portugāles kontinentālajā daļā.2005. gada februārī pēc banānu tirgus kopīgās organizācijas (TKO) paplašināšanas, iekļaujot tajā desmit jaunās dalībvalstis, un pirms importa režīma būtiskas grozīšanas, lai ievērotu līgumus, kas 2001. gadā noslēgti ar Ekvadoru un Amerikas Savienotajām valstīm, Komisija publicēja ziņojumu par TKO darbību [1]. Tas aizsāka plašas diskusijas par TKO nākotni, ņemot vērā izredzes, ka tiks pabeigtas Dohas raunda sarunas, ka tiks izveidoti jauni partnerības nolīgumi ar ĀKK valstīm, ka uz banāniem vairs netiks attiecināts atbrīvojums saskaņā ar nolīgumu „Viss, izņemot ieročus” un ka tiks atjaunināta ES politika attiecībā uz tās attālākajiem reģioniem un POSEI programmām, kas īpaši veltītas šo reģionu lauksaimniecības atbalstam [2].Komisija izdarīja pirmos secinājumus no šīs diskusijas (kam par labu nāca neatkarīgs TKO darbības novērtējums [3]) un 2005. gada oktobrī nolēma iesniegt priekšlikumu par banānu TKO iekšējo aspektu reformu 2006. gadā, jo īpaši attiecībā uz aspektiem, kas reglamentē atbalsta piešķiršanu Eiropas ražotājiem [4]. Šis regulas priekšlikums ir arī atbilde uz Eiropas Revīzijas palātas ieteikumiem, ko tā formulēja īpašajā ziņojumā Nr. 7/2002 par pareizu tirgus kopējās organizācijas finanšu vadību banānu nozarē [5]. Savā atbildē Komisija pauda pārliecību, ka Kopienas ražotāju atbalsta shēma ir padziļināti jāpārskata un ka Palātas ziņojums līdztekus citiem faktoriem, piemēram, pārejai uz tarifa likmes importa režīmu, būs iespēja novērtēt vai pat atkārtoti izvērtēt tirgus organizācijas mērķus.Ievērojot apņemšanos nodrošināt labāku regulējumu [6], pirms reformas sagatavošanas tika veikta to ekonomisko, sociālo un vides aspektu analīze, kas varētu apgrūtināt tās īstenošanu, tostarp tika sarīkota sabiedriska apspriešana par iespējamiem reformas variantiem.2. Reformas iemesli un mērķiPašreizējā atbalsta shēma banānu ražotājiem balstās uz principiem, kas attiecībā uz citām tirgus kopīgajām organizācijām ir būtiski mainīti. Ražotāji ir mākslīgi izolēti no tirgus tendencēm, jo atbalsts automātiski kompensē cenu izmaiņas. Kaut arī atbalstu var piešķirt par ne vairāk kā 867 500 tonnām attiecībā uz visiem ražošanas reģioniem, nav noteikts budžeta maksimālais apjoms. Atbalsta aprēķināšanā, kas balstīta uz vidējām cenām Kopienā, nav pienācīgi ņemtas vērā katra ražošanas reģiona īpatnības.Šis režīms ir jāgroza, balstoties uz galvenajām politiskajām prioritātēm, kas paredzētas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā un Lisabonas stratēģijā un iestrādātas reformētās kopējās lauksaimniecības politikas mērķos. Reformas mērķi ir šādi:– nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem banānu ražošanas reģionos, vienlaikus stabilizējot valsts izdevumus;– pielāgot režīmu reformēto kopīgo tirgus organizāciju galvenajiem principiem (ilgtspējība, konkurētspēja, ražotāju orientēšanās uz tirgu) un nodrošināt, ka tiek ievērotas Kopienas starptautiskās saistības, jo īpaši PTO noteikumi;– pienācīgi ņemt vērā ražošanas reģionu īpatnības. Banāni ir viena no galvenajām lauksaimniecības kultūrām dažos ES attālākajos reģionos, jo īpaši Francijas Gvadelupes un Martinikas aizjūras departamentos, Azoru salās, Madeirā un Kanāriju salās, kur lauksaimniecisko darbību apgrūtina attālums, salu teritorijas, maza platība un šo reģionu sarežģītais reljefs. Vietējā banānu ražošana ir būtisks šo reģionu vides, sociālā un ekonomiskā līdzsvara aspekts.Ievērojot apņemšanos īstenot labāku regulējumu, Komisija ir izvērtējusi, kāda ietekme būtu trīs iespējamiem reformas variantiem: „atsaistīšana”, banānu atbalsta shēmu integrējot atsaistītā vienreizējā saimniecības maksājuma režīmā, „memorands”, kas ļoti lielā mērā atbilst galveno ražotājvalstu iesniegtajam priekšlikumam, un „POSEI”, atbalstu banānu ražotājiem iekļaujot esošajās POSEI programmās, kuras paredzētas lauksaimniecības nozarēm attālākajos reģionos, un paredzot atbalsta integrēšanu vienreizējo saimniecības maksājumu režīmā attiecībā uz kontinentālajiem ražošanas reģioniem. Ietekmes novērtējumā secināts, ka POSEI variants varētu būt vispiemērotākais mērķu sasniegšanai.Šajā nolūkā Komisija ierosina atcelt TKO atbalsta shēmu un aizstāt to ar 1) lielāku budžeta dotāciju POSEI shēmai, kas kļūs par vienīgo tirgus atbalsta instrumentu attiecībā uz banāniem attālākajos reģionos, un 2) to banānu audzēšanas apgabalu, kas nav attālākie reģioni, iekļaušanu vienreizējo saimniecības maksājumu shēmā, paredzot arī attiecīgo budžeta pārnesi.3. Ierosinātie pasākumi banānu TKO reformai3.1. Atbalsts ražotājiem attālākajos reģionosIII sadaļa Padomes 2006. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem [7], paredz izveidot Kopienas atbalsta programmas attālākajiem reģioniem, kas ietver īpašus pasākumus vietējās lauksaimniecības atbalstam. Šis instruments varētu būt vispiemērotākais banānu ražošanas atbalstam visos attiecīgajos reģionos, un tas ļauj dalībvalstīm saskaņā ar vispārējām atbalsta programmām ierosināt pasākumus, ņemot vērā reģionālās īpatnības.Tiek ierosināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 247/2006 II sadaļu piešķirtās budžeta dotācijas palielināt par 278,8 miljoniem euro, lai no 2007. gada 1. janvāra šajās programmās pilnībā iekļautu Kopienas atbalstu banānu ražotājiem, tādējādi stiprinot šo reģionu lauksaimniecības atbalsta stratēģiju saskanību.3.2. Atbalsts ražotājiem citos banānu audzēšanas reģionosAttiecībā uz banānu ražošanu Kopienā reģionos, kas nav attālākie reģioni (Grieķija, Portugāles kontinentālā daļa un Kipra), domājams, ka vairāk nav vajadzīgs paredzēt īpašu atbalsta shēmu banāniem, ņemot vērā, ka tā attiecas tikai uz nelielu Kopienas ražotāju daļu.Tiek ierosināts atļaut pāreju no ražošanas atbalsta uz ražotāju atbalstu, atceļot pašlaik spēkā esošo kompensāciju atbalsta shēmu banāniem un to iekļaujot vienreizējo maksājumu shēmā, kas izveidota ar Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003 [8]. Dalībvalstis noteiks pamatsummas un hektāru skaitu, par ko ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu, pamatojoties uz banānu tirgum piemērotu reprezentatīvu laikposmu un atbilstīgiem objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. Tiek ierosināts Grieķijai un Portugālei noteikto maksimāli pieļaujamo daudzumu [9] palielināt par attiecīgi 1,1 miljonu un 0,1 miljonu euro. Tiek ierosināts papildu budžetu 3,4 miljonu euro apmērā piešķirt vienreizējo maksājumu shēmas īstenošanai Kiprā, sākot ar 2009. gadu, ko koriģē atbilstīgi jaunajām dalībvalstīm piemērotajai pieaugumu shēmai. Sīkāka informācija par budžetu sniegta tālāk.3.3. Ražotāju organizācijasSpēkā esošā režīma mērķis bija izveidot ražotāju organizācijas, lai pēc iespējas vairāk ražotāju kļūtu par šādu organizāciju biedriem, un kompensāciju atbalsta maksājumus varēja saņemt tikai tie ražotāji, kas ir atzītu ražotāju organizāciju biedri. Režīma pirmais mērķis ir sasniegts, jo lielākā daļa Kopienas ražotāju tagad ir ražotāju organizāciju biedri. Otrais mērķis vairs nav aktuāls, jo kompensāciju atbalsta shēma tiks atcelta.Tādēļ tiek ierosināts Kopienas līmenī vairs nesaglabāt noteikumus par ražotāju organizācijām, vajadzības gadījumā atstājot dalībvalstu ziņā šādu noteikumu pieņemšanu un pielāgošanu īpašai situācijai to teritorijā. Tādējādi tiek ierosināts atcelt shēmu, kas paredz atbalstu ražotāju organizāciju izveides un administratīvās darbības veicināšanai. Tomēr juridiskas noteiktības un tiesiskās paļāvības labad tiks nodrošināts, ka šādu atbalstu turpinās izmaksāt nesen atzītām ražotāju organizācijām, kas jau saņem šo atbalstu.3.4. Novecojuši noteikumiTiek ierosināts svītrot vairākus neaktuālus vai novecojušus Regulas (EEK) Nr. 404/93 noteikumus, galvenokārt tos, kas attiecas uz tirdzniecību ar trešām valstīm, pirms spēkā stājās tarifa likmes importa režīms [10], uz lauku attīstības programmām banānu audzēšanas reģionos un uz novecojušiem noteikumiem par ziņošanu.4. Uzraudzība un novērtēšanaIr paredzēts, ka Komisija ziņojumu par POSEI programmas īstenošanu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs 2009. gadā. Šā ziņojuma sagatavošana sniegs iespēju padziļināti izanalizēt POSEI instrumenta efektivitāti un atbilstību, un līdz ar šo priekšlikumu tas attieksies uz banānu nozari galvenajos ražošanas apgabalos. Šā ziņojuma secinājumos tiks izskatīti jautājumi par līdzsvaru starp dažādajiem īstenotajiem pasākumiem un izvirzīto mērķu sasniegšanu. Ja ekonomiskajā situācijā tiks konstatētas tādas būtiskas izmaiņas, kas ietekmēs iedzīvotāju iztikas līdzekļu daudzumu attālākajos reģionos, Komisija ziņojumu iesniegs pirms noteiktā termiņa.5. Priekšlikuma ietekme uz budžetuPriekšlikumā paredzētais finanšu piešķīrums ir balstīts uz vidējo atbalstu, kas banānu audzētājiem izmaksāts par 2000.–2002. gadu. Šis laikposms atbilst pārskata periodam, kuru ņēma vērā, aprēķinot finanšu piešķīrumus 2003. un 2004. gada KLP reformām. Tādējādi ražotājām dalībvalstīm, izņemot Kipru, kopumā piešķirti 280 miljoni euro. Tiek ierosināts šo summu sadalīt starp dalībvalstīm, izmantojot tādu pašu procentuālo sadalījumu kā 2000. gadā, ievērojot lūgumu, ko ražotājas dalībvalstis paudušas 2005. gada 20. septembra memorandā un 2006. gada 22. maija kopējā nostājā, proti, Spānijai 50,4 %, Francijai 46,1 %, Portugālei 3,1 %, Grieķijai 0,4 %. Tādējādia) POSEI programmu finanšu plāns tiks papildināts ar šādām summām:miljonos EUR || 2008. un turpmākie finanšu gadi |Francijas aizjūras departamenti | +129,1 |Azoru salas un Madeira | + 8,6 |Kanāriju salas | +141,1 |POSEI pieaugums KOPĀ | 278,8 |b) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 41. pantā (VIII pielikums) minētais maksimāli pieļaujamais daudzums, kas noteikts Grieķijai un Portugālei, 2007. un turpmākajos gados tiks palielināts par attiecīgi 1,1 miljonu euro un 0,1 miljonu euro.Kas attiecas uz Kipru, kur banānu ražotāji patlaban saņem atbalstu saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu (VPMS), tiek ierosināts valstij noteikto maksimāli pieļaujamo daudzumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71.c pantā (VIIIa pielikums), papildināt ar papildu budžetu 3,4 miljonu euro apmērā, ko koriģē atbilstīgi jaunajām dalībvalstīm piemērotajai pieaugumu shēmai, proti, šādi.VIII.a PIELIKUMSValstij noteiktais maksimāli pieļaujamais daudzums, kas minēts 71.c pantāEUR '000 |Kalendārais gads | Čehija | Igaunija | Kipra | Latvija | Lietuva | Ungārija | Malta | Polija | Slovēnija | Slovākija |2005 | | | | | | | | | | |2006 | | | | | | | | | | |2007 | | | +1360 | | | | | | | |2008 | | | +1700 | | | | | | | |2009 | | | +2040 | | | | | | | |2010 | | | +2380 | | | | | | | |2011 | | | +2720 | | | | | | | |2012 | | | +3060 | | | | | | | |Turpmākie gadi | | | +3400 | | | | | | | |Atbalsta pilnā summa 3,4 miljonu euro apmērā ir aprēķināta, pamatojoties uz banānu ražošanas vidējo apjomu Kiprā laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam, pamatojoties uz vidējo atbalsta apjomu par banāniem, kas tajā pašā laikposmā izmaksāts ES ražotājiem.2006/0173 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006 attiecībā uz banānu nozariEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [11],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [12],tā kā:(1) Pašlaik spēkā esošo režīmu banānu nozarē nosaka ar Padomes 1993. gada 13. februāra Regulu (EEK) Nr. 404/93 par banānu tirgus kopīgo organizāciju [13]. Jo īpaši atbalsta shēma banānu ražotājiem balstās uz principiem, kas citu tirgu kopīgās organizācijās ir būtiski mainīti. Šis režīms ir jāgroza, lai labāk nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem banānu ražošanas reģionos, sekmīgāk novirzītu līdzekļus ražotāju orientēšanai uz tirgu, stabilizētu izdevumus, nodrošinātu, ka tiek izpildītas Kopienas starptautiskās saistības, pienācīgi ņemtu vērā ražošanas reģionu īpatnības, vienkāršotu režīma pārvaldību un pielāgotu to reformētās tirgus kopīgās organizācijas principiem.(2) Īstenojot pārkārtojumus, jāņem vērā izmaiņas un iespējamās izmaiņas režīmā, kas regulē trešās valstīs ražotu banānu importu Kopienā, jo īpaši pāreju no sistēmas, ko regulē tarifa kvotas, uz tarifa likmju sistēmu, uz kuru attiecas tikai preferenciālas kvotas ĀKK valstīs ražotiem banāniem.(3) Banāni ir viena no galvenajām lauksaimniecības kultūrām dažos ES attālākajos reģionos, jo īpaši Francijas Gvadelupes un Martinikas aizjūras departamentos, Azoru salās, Madeirā un Kanāriju salās. Banānu ražošanu apgrūtina attālums, salu teritorijas, maza platība un šo reģionu sarežģītais reljefs. Vietējā banānu ražošana ir būtisks šo reģionu lauku novadu vides, sociālā un ekonomiskā līdzsvara aspekts.(4) Pašlaik spēkā esošajā Kopienas kompensāciju atbalsta sistēmā par banāniem, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 404/93 III sadaļā, nav pietiekami ņemtas vērā ražošanas vietējās īpatnības katrā no minētajiem attālākajiem reģioniem. Tāpēc jāparedz esošā kompensāciju atbalsta izmaksas pārtraukšana šajos reģionos; tādējādi būtu iespējams banānu ražošanu ietvert atbalsta programmās. Tādēļ ir lietderīgi rast labāku instrumentu banānu ražošanas atbalstam šajos reģionos.(5) III sadaļa Padomes 2006. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem [14], paredz izveidot Kopienas atbalsta programmas attālākajiem reģioniem, kas ietver īpašus pasākumus vietējās lauksaimniecības atbalstam. Šajā regulā ir paredzēts, ka pārskats tiek iesniegts ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. Ja ekonomiskajā situācijā tiks konstatētas tādas būtiskas izmaiņas, kas ietekmēs iedzīvotāju iztikas līdzekļu daudzumu attālākajos reģionos, Komisija ziņojumu iesniegs pirms noteiktā termiņa. Šis instruments varētu būt vispiemērotākais banānu ražošanas atbalstam visos attiecīgajos reģionos, un tas nodrošina banānu ražošanas atbalsta mehānismu elastību un decentralizāciju. Iespēja šajās atbalsta programmās iekļaut arī atbalstu par banāniem stiprinātu šo reģionu lauksaimniecības ražošanas atbalsta stratēģiju saskanību.(6) Attiecīgi jāpalielina budžeta dotācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 247/2006 III sadaļu.(7) Attiecībā uz banānu ražošanu Kopienā reģionos, kas nav attālākie reģioni, šķiet, ka vairāk nav vajadzīgs paredzēt īpašu atbalsta shēmu banāniem, ņemot vērā, ka tā attiecas tikai uz nelielu Kopienas ražotāju daļu.(8) Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza dažas regulas [15], paredz savstarpēji nesaistītu ieņēmumu atbalsta sistēmu par katru saimniecību (še turpmāk — „vienreizējo maksājumu shēma”). Šī sistēma bija iecerēta, lai īstenotu pāreju no ražošanas atbalsta uz ražotāju atbalstu.(9) Konsekvences labad ir lietderīgi atcelt spēkā esošo kompensāciju atbalsta shēmu banāniem un ietvert to vienreizējo maksājumu shēmā. Šajā nolūkā kompensāciju atbalsts par banāniem ir jāiekļauj tiešo maksājumu sarakstā saistībā ar vienreizējo maksājumu shēmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 33. pantā. Tāpat jāparedz, ka dalībvalstis nosaka pamatsummas un hektāru skaitu, par ko ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu, pamatojoties uz banānu tirgum piemērotu reprezentatīvu laikposmu un atbilstīgiem objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. Ar banāniem apstādītās platības nav izslēdzamas no atbalsta shēmas, kaut arī banāni uzskatāmi par ilggadīgām kultūrām. Attiecīgi jāgroza valstīm noteiktie maksimāli pieļaujamie daudzumi. Tāpat jāparedz, ka Komisijai jāpieņem sīki noteikumi un visi vajadzīgie pārejas pasākumi.(10) Regulas (EEK) Nr. 404/93 II sadaļa paredz noteikumus par ražotāju organizācijām un koncentrācijas mehānismiem. Kas attiecas uz ražotāju organizācijām, spēkā esošā režīma mērķis bija izveidot šādas organizācijas, lai pēc iespējas vairāk ražotāju kļūtu par šādu organizāciju biedriem, un kompensāciju atbalsta maksājumus varēja saņemt tikai tie ražotāji, kas ir atzītu ražotāju organizāciju biedri.(11) Režīma pirmais mērķis ir sasniegts, jo lielākā daļa Kopienas ražotāju tagad ir ražotāju organizāciju biedri. Otrais mērķis vairs nav aktuāls, jo kompensāciju atbalsta shēma tiks atcelta. Tādēļ Kopienas līmenī vairs nav jāsaglabā noteikumi par ražotāju organizācijām, vajadzības gadījumā atstājot dalībvalstu ziņā šādu noteikumu pieņemšanu un pielāgošanu īpašai situācijai to teritorijā.(12) Tādējādi ir jāatceļ shēma, kas paredz atbalstu ražotāju organizāciju izveides un administratīvās darbības veicināšanai. Tomēr juridiskas noteiktības un tiesiskās paļāvības labad jānodrošina, ka šādu atbalstu turpina izmaksāt nesen atzītām ražotāju organizācijām, kas jau saņem šo atbalstu.(13) Noteikumi tādu grupu atzīšanai un darbībai, kas paredz vienu vai vairākas ar banānu ražošanu, tirdzniecību vai apstrādi saistītas darbības, nav praktiski izmantoti. Tādēļ tie ir jāsvītro.(14) Ņemot vērā banāniem piemērojamā režīma grozījumus, vairs nav vajadzīga atsevišķa Banānu tirgus vadības komiteja. Tās vietā atbilstīgi jāizmanto Svaigu augļu un dārzeņu pārvaldības komiteja, kas izveidota ar Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju [16].(15) Vairāki Regulā (EEK) Nr. 404/93 ietvertie noteikumi ir novecojuši un tādēļ skaidrības labad ir atceļami.(16) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006.(17) Jāparedz, ka Komisijai jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi, kas vajadzīgi šajā regulā paredzēto grozījumu īstenošanai, un pārejas pasākumi, kas vajadzīgi, lai sekmētu pāreju no spēkā esošā režīma uz šajā regulā paredzēto režīmu.(18) Lai nevajadzīgi nepagarinātu banānu atbalsta esošo shēmu un vienkāršas un efektīvas pārvaldības interesēs šajā regulā paredzētie grozījumi jāpiemēro, cik vien drīz tas praktiski iespējams, proti, no 2007. banānu tirdzniecības gada,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumi Regulā (EEK) Nr. 404/93Regulu (EEK) Nr. 404/93 groza šādi.1) II un III sadaļu, 16. līdz 20. pantu, 21. panta 2. punktu, 25. pantu un 30. līdz 32. pantu svītro.2) Regulas 27. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Komisijai palīdz Svaigu augļu un dārzeņu pārvaldības komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2200/96 46. panta 1. punktā.1a. Atsauces uz Banānu tirgus vadības komiteju uzskatāmas par atsaucēm uz 1. punktā minēto komiteju.”3) Regulas 29. pantu aizstāj ar šādu:„29. pantsDalībvalstis sniedz Komisijai informāciju, kas tai nepieciešama šo noteikumu īstenošanai.”4) Iekļauj šādu 29.a pantu:„29.a pantsSaskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai.”2. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 1782/2003Regulu (EK) Nr. 1782/2003 groza šādi.1) Regulas 33. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„a) viņiem ir piešķirts maksājums 38. pantā minētajā pārskata periodā saistībā ar vismaz vienu no VI pielikumā paredzētajām atbalsta shēmām, vai —attiecībā uz olīveļļu — tirdzniecības gados, kas minēti 37. panta 1. punkta otrajā daļā, vai — attiecībā uz cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem —, ja viņi ir izmantojuši tirgus atbalstu pārskata periodā, kas minēts VII pielikuma K punktā, vai — attiecībā uz banāniem — ja viņi ir saņēmuši kompensāciju par zaudētiem ienākumiem pārskata periodā, kas minēts VII pielikuma L punktā.”2) Regulas 37. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:„Banāniem pamatsummu aprēķina un pielāgo atbilstīgi VII pielikuma L punktam.”3) Regulas 40. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Ja force majeure vai ārkārtas apstākļi ietekmējuši visu pārskata periodu, dalībvalsts aprēķina pamatsummu, pamatojoties uz periodu no 1997. līdz 1999. gadam vai — attiecībā uz cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem — pamatojoties uz tuvāko tirdzniecības gadu pirms pārskata perioda, kas noteikts atbilstīgi VII pielikuma K punktam, vai — attiecībā uz banāniem —, pamatojoties uz tuvāko tirdzniecības gadu pirms pārskata perioda, kas noteikts atbilstīgi VII pielikuma L punktam. Šādā gadījumā 1. punktu piemēro mutatis mutandis.”4) Regulas 43. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„a) ja atbalstu piešķir par kartupeļu cieti, žāvētu rupjo lopbarību, sēklām, olīvu audzēm un tabaku, kā uzskaitīts VII pielikumā — hektāru skaits, par kuros saražoto produkciju piešķirts atbalsts pārskata periodā, kā aprēķināts VII pielikuma B, D, F, H, I punktā; ja atbalstu piešķir par cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem — hektāru skaits, kā aprēķināts saskaņā ar attiecīgā pielikuma K punkta 4. apakšpunktu; ja atbalstu piešķir par banāniem — hektāru skaits, kā aprēķināts saskaņā ar attiecīgā pielikuma L punktu.”5) Regulas 44. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:„ „Hektārs, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu” ir arī platības, kas apstādītas ar apiņiem vai banāniem vai uz kurām attiecas pagaidu neaudzēšanas saistības, vai platības, kas aprēķinātas VII pielikuma H punkta otrajā daļā un līdz 1998. gada 1. maijam ir apstādītas ar olīvkokiem, izņemot Kipru un Maltu, kurām attiecīgais termiņš ir 2001. gada 31. decembris, vai platības, kurās ar jauniem olīvkokiem nomaina augošos olīvkokus, vai platības, uz kuru olīvkokiem attiecas apstiprinātas stādīšanas shēmas un kas ir reģistrētas ģeogrāfiskās informācijas sistēmā.”6) Regulas 51. panta a) punktu aizstāj ar šādu:„a) ilggadīgām kultūrām, izņemot olīvkokus, kas iestādīti līdz 1998. gada 1. maijam, izņemot Kipru un Maltu, kurām attiecīgais termiņš ir 2001. gada 31. decembris, vai jaunus olīvkokus, ar ko nomaina augošos olīvkokus, vai olīvkokus, kas iestādīti saskaņā ar apstiprinātām stādīšanas shēmām un reģistrēti ģeogrāfiskās informācija sistēmā, vai apiņus, vai banānus;”7) Regulas 145. pantā pēc d) punkta b) apakšpunkta iekļauj šādu punktu:„d)c) sīki izstrādāti noteikumi par banānu atbalsta iekļaušanu vienreizējo maksājumu shēmā.”8) Regulas 155. pantu aizstāj ar šādu:„155. pantsCiti pārejas noteikumiTurpmākos pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu pāreju no režīmiem, kas paredzēti 152. un 153. pantā minētajās regulās, Regulā (EK) Nr. 1260/2001 un Padomes Regulā (EEK) Nr. 404/93*, uz šajā regulā noteiktajiem režīmiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar Regulas (EK) Nr. 1259/1999 4. un 5. panta un pielikuma, kā arī Regulas (EK) Nr. 1251/1999 6. panta piemērošanu, un pāreju no noteikumiem, kuri saistīti ar Regulā (EEK) Nr. 1035/72 paredzētajiem uzlabošanas plāniem, uz šīs regulas 83. līdz 87. pantā minētajiem uzlabošanas plāniem, var pieņemt saskaņā ar procedūru, kas minēta šis regulas 144. panta 2. punktā. Regulas un pantus, kas minēti 152. un 153. pantā, turpina piemērot VII pielikumā minēto pamatsummu noteikšanas nolūkā.* OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp.”.9) Pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.3. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 247/2006Regulu (EK) Nr. 247/2006 groza šādi.1) Regulas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Kopiena finansē šīs regulas II un III sadaļā paredzētos pasākumus, nepārsniedzot šādu gada maksimālo apjomu:(miljonos EUR) || 2007. finanšu gads | 2008. finanšu gads | 2009. finanšu gads | 2010. un turpmākie finanšu gadi |Francijas aizjūras departamenti | 126,6 | 262,6 | 269,4 | 273 |Azoru salas un Madeira | 77,9 | 86,6 | 86,7 | 86,8 |Kanāriju salas | 127,3 | 268,4 | 268,4 | 268,4” |2) Regulas 28. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Komisija vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju pārskatu, kurā norāda to darbību ietekmi, kas saskaņā ar šo regulu veiktas cita starpā arī banānu nozarē, vajadzības gadījumā tam pievienojot attiecīgus priekšlikumus.”3) Regulas 30. pantu papildina ar šādu punktu:„Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija var pieņemt arī pasākumus, lai sekmētu pāreju no Padomes Regulā (EEK) Nr. 404/93* paredzētā režīma uz režīmu, kas izveidots ar šo regulu.* OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp.”4. pantsPārejas posma pasākumi1. Neskarot šīs regulas 1. panta 1. punktu, dalībvalstis turpina piemērot Regulas (EEK) Nr. 404/93 5. un 6. pantu un 25. panta 2. punktu tām ražotāju organizācijām, kas atzītas ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim un kam pirms minētā datuma jau izmaksāts atbalsts saskaņā ar minētās regulas 6. panta 2. punktu.2. Sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu 1. punktu, pieņem atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 404/93 27. panta 2. punktā minētajai procedūrai.5. pantsStāšanās spēkā un piemērošanaŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsPIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 1782/2003 pielikumus groza šādi.1) Regulas I pielikumā svītro rindu, kas attiecas uz banāniem.2) Regulas VI pielikumu papildina ar šādu rindu:„Banāni | Regulas (EEK) Nr. 404/93 12. pants | Kompensācija par zaudētiem ienākumiem”. |3) Regulas VII pielikumu papildina ar šādu punktu:„L. BanāniDalībvalstis nosaka katra lauksaimnieka pamatsummā iekļaujamo summu, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, proti:– minētā lauksaimnieka pārdotais banānu daudzums, par ko izmaksāta kompensācija par zaudētiem ienākumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 404/93 12. pantu reprezentatīvajā laikposmā no 2000. līdz 2005. tirdzniecības gadam;– platība, kur audzēti pirmajā ievilkumā minētie banāni, un– kompensācijas apjoms par zaudētajiem ienākumiem, kas lauksaimniekam izmaksāta pirmajā ievilkumā minētajā laikposmā.Šīs regulas 43. panta 2. punktā minētos piemērojamos hektārus dalībvalstis aprēķina, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, piemēram, pirmās daļas otrajā ievilkumā minētajām platībām.”4) VIII un VIIIa pielikumu aizstāj ar šādiem pielikumiem.„VIII PIELIKUMSValstij noteiktais maksimāli pieļaujamais daudzums, kas minēts 41. pantāEUR '000 |Dalībvalsts | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010. un turpmākie gadi |Beļģija | 411053 | 580376 | 593395 | 606935 | 614179 | 611805 |Dānija | 943369 | 1015479 | 1021296 | 1027278 | 1030478 | 1030478 |Vācija | 5148003 | 5647175 | 5695607 | 5744240 | 5770254 | 5774254 |Grieķija | 838289 | 2143603 | 2171217 | 2175731 | 2178146 | 1988815 |Spānija | 3266092 | 4635365 | 4649913 | 4664087 | 4671669 | 4673546 |Francija | 7199000 | 8236045 | 8282938 | 8330205 | 8355488 | 8363488 |Īrija | 1260142 | 1335311 | 1337919 | 1340752 | 1342268 | 1340521 |Itālija | 2539000 | 3791893 | 3813520 | 3835663 | 3847508 | 3869053 |Luksemburga | 33414 | 36602 | 37051 | 37051 | 37051 | 37051 |Nīderlande | 386586 | 428329 | 833858 | 846389 | 853090 | 853090 |Austrija | 613000 | 633577 | 737093 | 742610 | 745561 | 744955 |Portugāle | 452000 | 504287 | 571377 | 572368 | 572898 | 572594 |Somija | 467000 | 561956 | 563613 | 565690 | 566801 | 565520 |Zviedrija | 637388 | 670917 | 755045 | 760281 | 763082 | 763082 |Apvienotā Karaliste | 3697528 | 3944745 | 3960986 | 3977175 | 3985834 | 3975849 |VIIIa PIELIKUMSValstij noteiktais maksimāli pieļaujamais daudzums, kas minēts 71.c pantāEUR '000 |Kalendārais gads | Čehija | Igaunija | Kipra | Latvija | Lietuva | Ungārija | Malta | Polija | Slovēnija | Slovākija |2005 | 228800 | 23400 | 8900 | 33900 | 92000 | 350800 | 670 | 724600 | 35800 | 97700 |2006 | 294551 | 27300 | 12500 | 43819 | 113847 | 446305 | 830 | 980835 | 44184 | 127213 |2007 | 377919 | 40400 | 17660 | 60764 | 154912 | 540286 | 1640 | 1263706 | 58958 | 161362 |2008 | 469986 | 50500 | 22100 | 75610 | 193076 | 672765 | 2050 | 1572577 | 73533 | 200912 |2009 | 559145 | 60500 | 26540 | 90016 | 230560 | 802610 | 2460 | 1870392 | 87840 | 238989 |2010 | 644745 | 70600 | 30980 | 103916 | 267260 | 929210 | 2870 | 2155492 | 101840 | 275489 |2011 | 730445 | 80700 | 35420 | 117816 | 303960 | 1055910 | 3280 | 2440492 | 115840 | 312089 |2012 | 816045 | 90800 | 39860 | 131716 | 340660 | 1182510 | 3690 | 2725592 | 129840 | 348589 |Turpmākie gadi | 901745 | 100900 | 44300 | 145616 | 377360 | 1309210 | 4100 | 3010692 | 143940 | 385189 |”.FINANŠU PĀRSKATS | Fichefin/06/21515 6.153.2006.1 || DATE: 29/06/2006 |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 2007. gada nomenklatūra) 05 03 01 05 03 02 30 05 03 02 50 | APROPRIĀCIJAS 2007. gada PBP:30 709 milj. Euro 65 milj. euro  159 milj. euro |2. | NOSAUKUMS:Padomes Regula, ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006 attiecībā uz banānu nozari |3. | JURIDISKAIS PAMATS:Līguma 37. pants |4. | MĒRĶI:Saskaņā ar 2003. gada KLP reformu priekšlikuma mērķi ir šādi:– nodrošināt labāku dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem banānu ražošanas reģionos; – sekmīgāk novirzīt līdzekļus ražotāju orientēšanai uz tirgu;– nodrošināt, ka tiek izpildītas Kopienas starptautiskās saistības;– pienācīgi ņemt vērā ražošanas reģionu īpatnības;– stabilizēt Kopienas izdevumus šīs nozares atbalstam;– vienkāršot režīma pārvaldību un to pielāgot reformētās tirgus kopīgās organizācijas principiem. |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos EUR) | 2007. FINANŠU GADS (miljonos EUR) | 2008. FINANŠU GADS (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI – SEGTI NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | pm | – | +35,2 |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – || | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | +35,5 | +35,8 | +36,2 | +36,5 |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2 | APRĒĶINU METODE:Skatīt pielikumu |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? |  JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? |  JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |NOVĒROJUMI:Skatīt pielikumu. |Pielikumsmiljonos euro | Līdz šim | | Šis priekšlikums || | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Kompensāciju atbalsts (ieskaitot papildu atbalstu) | 243** | | | | | | |VPMS | 3,2 | | 1,4* | | | | |VMS | | | 1,2 | 2,9* | 3,2* | 3,6* | 3,9* |POSEI | | | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 |KOPĀ | 246,2 | | 281,4 | 281,7 | 282 | 282,4 | 282,7 |* pilna apjoma atbalsts 3,4 miljonu euro apmērā Kiprai, sākot ar 2013. gadu, saskaņā ar jaunajām dalībvalstīm piemēroto pieaugumu shēmu; ** izdevumi pozīcijā „Līdz šim” ir balstīti uz: 1) aplēsto apjomu — 750 000 t; 2) aplēsto kompensāciju atbalstu (ieskaitot papildu atbalstu) — 324 euro/t, ņemot vērā jaunas importa sistēmas ieviešanu un pāreju no tarifa kvotu sistēmas uz tarifa likmju sistēmu.[1] 2005. gada 17. februāra Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par banānu tirgus kopējās organizācijas darbību, COM(2005) 50.[2] 2006. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 247/2006 (OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp.).[3] 2005. gadā COGEA veiktais banānu tirgus kopīgās organizācijas novērtējums, http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/bananas/index_fr.htm[4] 2005. gada 25. gada Komisijas darba programma 2006. gadam, COM(2005) 531 galīgā redakcija.[5] OV C 294., 28.12.2002., 1. lpp.[6] 2002. gada 5. jūnija Paziņojums par ietekmes analīzi COM(2002) 276 un 2005. gada 15. jūnija Ietekmes analīzes pamatnostādnes SEC(2005) 791.[7] OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 318/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).[8] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 319/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 32. lpp.).[9] Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VIII pielikums[10] Regula (EK) Nr. 1964/2005 (OV L 316, 2.12.2005., 1. lpp.).[11] OV C …, …, …. lpp.[12] OV C …, …, …. lpp.[13] OV L 47, 25.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.[14] OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 318/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).[15] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 319/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 32. lpp.).[16] OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 6/2005 (OV L 2, 5.1.2005., 3. lpp.).--------------------------------------------------


title: Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu un Regulas (EK) Nr. 798/2004 atcelšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0445

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.8.2006COM(2006)445 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu un Regulas (EK) Nr. 798/2004 atcelšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Padomes Regula (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu un Regulas (EK) Nr. 798/2004 atcelšanu tika publicēta ES Oficiālajā Vēstnesī un stājās spēkā 2006. gada 2. jūnijā.2.  Daudzi uzņēmēji uzdeva jautājumu par to, kādēļ iepriekšējās Regulas (EK) Nr. 798/2004 8. panta noteikums netika iekļauts Regulā (EK) Nr. 817/2006. Šis noteikums atļāva iesaldēto kontu kreditēšanu, ko veic finanšu iestādes, ja trešās personas veic pārskaitījumus uz sarakstā iekļauto personu vai struktūru kontiem, ar noteikumu, ka šos kredītus arī iesaldē.3.  Šis noteikums, šķiet, tika izlaists pārskatīšanās dēļ. Tādēļ Komisija ierosina ar atpakaļejošu spēku papildināt Padomes Regulu (EK) Nr. 817/2006 ar iepriekšminēto noteikumu.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 817/2006 par ierobežojošu pasākumu pret Birmu/Mjanmu atjaunošanu un Regulas (EK) Nr. 798/2004 atcelšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. aprīļa Kopējo nostāju 2006/318/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Padomes Regulas (EK) Nr. 798/2004, ar ko atjauno ierobežojošos pasākumus attiecībā uz Birmu/Mjanmu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1081/2000[3], 8. pants atļāva finanšu iestādēm, kuras saņem līdzekļus, ko uz sarakstā iekļauto personu vai struktūru iesaldētajiem kontiem pārskaita trešās personas, kreditēt šos līdzekļus šajos kontos, ar noteikumu, ka šos kredītus arī iesaldē.(2) Padomes Regula (EK) Nr. 817/2006[4] tika aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 798/2004, bet pārskatīšanās dēļ šis noteikums tika izlaists. Tādēļ Regulā (EK) Nr. 817/2006 ir jāizdara grozījumi, lai iekļautu šo noteikumu.(3) Attiecīgi šo regulu piemēro no datuma, kurā stājās spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 817/2006,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 817/2006 7. pantu papildina ar šādu 3. punktu:„3. Regulas 6. panta 2. punkts neliedz finanšu iestādēm vai kredītiestādēm Kopienā kreditēt iesaldētos kontus, saņemot līdzekļus, ko sarakstā iekļautās fiziskās vai juridiskās personas, struktūras vai vienības kontā ieskaita trešās personas, ar noteikumu, ka visus šo kontu papildinājumus arī iesaldē. Finanšu iestāde vai kredītiestāde par šiem darījumiem nekavējoties informē kompetentās iestādes.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2006. gada 2. jūnija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 116, 29.4.2006., 77. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 125, 28.4.2004., 4. lpp. Regula atcelta ar Regulu (EK) Nr. 817/2006 (OV L 148, 2.6.2006., 1. lpp.).[4] OV L 148, 2.6.2006., 1. lpp.