title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi

text:
                  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                   Briselē, 5.12.2006
                                                   COM(2006) 774 galīgā redakcija
                                       Priekšlikums
                                  PADOMES REGULA,
   ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas
   iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —
    attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi
                                   (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                              PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
      •   Priekšlikuma pamatojums un mērķi
      Regula, ar ko katru gadu nosaka zvejas iespējas, ir krājumu saglabāšanas
      politikas galvenais instruments saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Dažos
      pēdējos gados tā ir kļuvusi aizvien sarežģītāka. Tas noticis tāpēc, ka saskaņā ar
      atjaunošanas plāniem ieviesti zvejas piepūles ierobežojumi un iekļauti pagaidu
      pasākumi un atkāpes no citiem tiesību aktiem (piemēram, tehnisko pasākumu
      regula, regula par dziļjūras sugu zvejas piepūles ierobežošanu utt.). Jauktu sugu
      zvejas apsvērumi stāvokli sarežģī vēl vairāk, jo tādā veidā tiek savstarpēji saistīta
      dažu KPN noteikšana sugām, ko zvejo kopā vienā zvejā.
      Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2006. gada 20. oktobrī sniedza
      zinātniskos ieteikumus par lielāko daļu krājumu, kurus aptver zvejas iespēju
      regula, un Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas
      (ZZTEK) tikšanās notika no 2006. gada 6. līdz 10. novembrim. To ziņojumi arī ir
      šā priekšlikuma pamatā.
      ICES ieteikumā atkārtoti uzsvērts daudzu zivju resursu sliktais stāvoklis
      Kopienas ūdeņos. Vairums krājumu tiek izmantoti pārmērīgi, t.i., neatbilstoši
      maksimālajam iespējamajam nozvejas apjomam. Daudzi krājumi tiek izmantoti,
      pārsniedzot piesardzības apjomus, un vairāki svarīgi krājumi, ieskaitot lielāko
      daļu mencu krājumu, tiek izmantoti tādā apmērā, kas rada ļoti lielu
      reproduktīvās krīzes risku.
      Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 Komisijai katru gadu jāierosina
      nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, lai nodrošinātu to, ka Kopienas
      zvejniecība ir ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīga.
      •   Vispārīgais konteksts
      Daudzos gadījumos zvejas resursi tiek pārmērīgi izmantoti dažādu faktoru dēļ, no
      kuriem nozīmīgākais ir pārmērīga zvejošana. Padome katru gadu nosaka
      nozvejas ierobežojumus, bet reāli daudzos gadījumos nozvejas apjomi joprojām ir
      augstāki par tiem, kas nodrošinātu ilgtspējīgu nozveju. Tas notiek tāpēc, ka
      reizēm tiek noteikti nepietiekami nozvejas ierobežojumi, kas nevar nodrošināt
      ilgtspējību, un vairākos gadījumos šie nozvejas ierobežojumi netiek pilnībā
      ievēroti.
      Pēdējos gados konkrētai zvejai ir noteikti zvejas piepūles ierobežojumi, lai
      pastiprinātu nozvejas ierobežojumus, kā arī daudzgadu atjaunošanas plāni
      dažiem krājumiem, lai ieviestu ikgadējus nozvejas ierobežojumus ilgtspējības
      sasniegšanai, pakāpeniski samazinot zvejas mirstību.
      Nenodrošinot efektīvu nozvejas un zvejas piepūles kontroli, zvejas resursi arī
      turpmāk tiks noplicināti. Šāda resursu noplicināšana neatbilst kopējās
LV                                         2                                                LV
 ---pagebreak---       zivsaimniecības politikas mērķim panākt ilgtspējīgu zvejniecību Kopienā.
      •   Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
      Priekšlikuma jomā spēkā esošo noteikumu darbības laiks beidzas 2006. gada
      31. decembrī.
      •   Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
      Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas
      mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai.
   2) APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
      •   Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
      Apspriešanās     metodes,    galvenās     mērķnozares   un  vispārīgs  respondentu
      raksturojums
      Priekšlikumā ir ņemtas vērā apspriešanās ar jau izveidotām reģionālajām
      konsultatīvajām padomēm un Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju
      komiteju (ACFA iesaistīti pārstāvji no profesionālajām organizācijām, kas
      pārstāv ražošanas sektoru, apstrādes jomu un zvejas un akvakultūras produktu
      tirdzniecības jomu, kā arī ar nozari nesaistītas organizācijas, kas pārstāv
      patērētāju, vides un attīstības intereses), kā arī ar Zvejniecības un akvakultūras
      komiteju. Šo apspriešanos pamatā ir Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas
      Parlamentam „Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā”
      (COM(2006)246, galīgā redakcija), kurā noteikti principi sagatavošanas
      procesam, un Komisijas paziņojums Padomei „Zvejas iespējas 2007. gadam”
      (COM(2006)499, galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni
      attiecībā uz priekšlikumiem par KPN un kvotām, kamēr vēl nav saņemti
      zinātniskie ieteikumi 2007. gadam saistībā ar krājumu stāvokli.
      Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā
      Reģionālās konsultatīvās padomes uzskata, ka visu ikgadējo KPN un kvotu
      izmaiņu ieviešanai jānotiek pakāpeniski, lai maksimāli mazinātu īslaicīgus
      pārtraukumus ekonomiskajā darbībā. Turpmāk sniegtajā priekšlikuma sīkākā
      skaidrojumā norādīts, ka priekšlikumā ir iestrādāts zvejas iespēju ikgadējo
      izmaiņu pakāpeniskas pielāgošanas un ierobežošanas princips.
      •   Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
      Zinātnes nozares un specializācijas jomas
      Zvejas bioloģija un zivsaimniecības ekonomika.
      Izmantotās metodes
LV                                            3                                          LV
 ---pagebreak---       Apspriešanās ar neatkarīgu starptautisku zinātnisku iestādi (ICES) un ZZTEK
      plenārsēžu organizēšana.
      Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus
      – Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), 2006. gada oktobris.
      – Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK),
      2006. gada novembris.
      Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums
      Tika minēti potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām. Par šādu risku
      pastāvēšanu valda vienprātība.
      ZZTEK apstiprina un dažos gadījumos ir papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus.
      Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi
      Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir
      pieejami Zivsaimniecības ĢD tīmekļa vietnē.
      •    Ietekmes novērtējums
      Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu publiskā sektora
      iestādēm ir jāpieņem pasākumi nozvejas un zvejas piepūles ierobežošanai. Ja
      ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, Kopienas kuģu zvejas iespējas kopumā
      samazināsies.
      Priekšlikums ietver ne tikai īstermiņa lēmumus, bet arī ilgāka termiņa pieeju, ar
      ko zvejošanas apjoms tiks pakāpeniski samazināts līdz ilgtspējīgu apjomu
      sasniegšanai.
      Priekšlikumā iekļautās pieejas rezultātā KPN īstermiņā tiks samazinātas, bet, tā
      kā pārmērīgi izmantotie krājumi atjaunosies, nozvejas iespējas palielināsies.
      Paredzams, ka pieejas rezultātā vidējā līdz ilgā termiņā mazināsies ietekme uz
      vidi, tāpēc ka samazināsies zvejas piepūle, zvejošanas sektorā samazināsies kuģu
      skaits un/vai vidējā zvejas piepūle vienam kuģim, un izkrāvumu apjoms
      nemainīsies vai palielināsies.
   3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
      •    Ierosināto pasākumu kopsavilkums
      Priekšlikumā noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, kas ir
      piemērojami zvejai Kopienā un starptautiskā zvejā, kurā darbojas Kopienas kuģi,
      lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski
      un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību.
LV                                          4                                              LV
 ---pagebreak---       •   Juridiskais pamats
      Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pants.
      •   Subsidiaritātes princips
      Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu
      nepiemēro.
      •   Proporcionalitātes princips
      Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
      Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika, un tāpēc tā jāīsteno ar
      Padomes regulām.
      Ar attiecīgo Padomes regulu zvejas iespējas iedala dalībvalstīm, bet tās pēc
      saviem ieskatiem var sadalīt šīs iespējas starp reģioniem vai operatoriem, tādējādi
      dalībvalstis, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar
      lēmumiem, kas ir saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli.
      Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru
      gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau paredzēti publiskā un privātā
      sektora līdzekļi.
      •   Juridisko instrumentu izvēle
      Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
      Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.
      Tas ir priekšlikums zvejniecības pārvaldībai, kas saskaņā ar Padomes
      Regulu (EK) Nr. 2371/2002 ir jāīsteno ar ikgadēju Padomes regulu, kuru pieņem
      ar kvalificētu balsu vairākumu.
   4) IETEKME UZ BUDŽETU
      Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.
   5) PAPILDU INFORMĀCIJA
      •   Vienkāršošana
      Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora             iestāžu (ES   vai  dalībvalstu)
      administratīvo procedūru vienkāršošana.
      Attiecībā uz prasību nosūtīt datus par zvejas piepūles pārvaldību — dalībvalstīm
      dati vairs nav jāiesniedz regulāri, bet gan tie jāapkopo un pēc pieprasījuma
LV                                           5                                            LV
 ---pagebreak---    jādara pieejami Komisijai.
   •   Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība
   Priekšlikumā iekļauta pārskatīšanas klauzula.
   •   Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
   Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem un piepūles pārvaldību priekšlikums ir
   saskaņā ar tā sauktā sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti Komisijas
   paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam „Kā uzlabot konsultēšanos
   Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006)246, galīgā redakcija) un
   Komisijas paziņojumu Padomei „Zvejas iespējas 2007. gadam” (COM(2006)499,
   galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz
   priekšlikumiem par KPN un kvotām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi
   2007. gadam saistībā ar krājumu stāvokli. Atbilstīgi sagatavošanas procesam
   apspriešanās ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm notika visu gadu.
   Turklāt priekšlikums atbilst Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas
   Parlamentam „Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot
   maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu” (COM(2006)360, galīgā redakcija).
   Tas savukārt ir saskaņā ar saistībām, ko Kopiena un tās dalībvalstis uzņēmās
   Johannesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu
   attīstību, proti, saglabāt vai atjaunot krājumus apjomā, kas nodrošinātu
   maksimāli iespējamo ilgtspējīgo nozveju, lai steidzami sasniegtu šos mērķus
   attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem un, ja iespējams, vēlākais līdz
   2015. gadam.
   Attiecībā uz mencas krājumiem saskaņā ar Kopienas plānu mencas krājumu
   atjaunošanai priekšlikumos par nākamā gada KPN un kvotām lielā mērā tiks
   ņemts vērā krājumu bioloģiskā stāvokļa novērtējums pēc 2007. gada KPN
   izpildes.
   Priekšlikumā iekļauti nozvejas ierobežojumi, ko ir saskaņojušas konkrētas
   reģionālās zvejniecības organizācijas. Starptautiskā Atlantijas tunzivju
   saglabāšanas komisija (ICCAT) iesniegs nozvejas ierobežojumus un citus
   ieteikumus pēc šīs organizācijas gadskārtējās sanāksmes novembrī. Krājumiem
   Grenlandes ūdeņos, kā arī ar Norvēģiju kopējiem krājumiem KPN vēl nav
   pieejama līdz apspriešanās beigām novembrī un decembrī. Šīs KPN ir norādītas
   kā pro memoria (pm).
   Jānorāda arī, ka II pielikumā, kurā paredzēta zvejas piepūle kuģiem saistībā ar
   dažu krājumu, tostarp mencas krājumu, atjaunošanu, maksimālais dienu skaits,
   ko kuģis drīkst pavadīt kādā apgabalā, patlaban ir noteikts kā pm, jo Komisija vēl
   joprojām analizē no ZZTEK saņemto informāciju par II pielikuma piemērošanu
   2006. gadā. Joprojām tiek analizētas arī metodes galīgās zvejas piepūles
   noteikšanai tūbīšu zvejai IIIa un IV zonā, kā arī IIa zonas EK ūdeņos.
   Attiecībā uz dziļjūras krājumu zvejas piepūles pārvaldību Padome 2005. gada
   decembrī pieņēma lēmumu par 10 % (salīdzinājumā ar 2004. gadu) samazināt
LV                                       6                                            LV
 ---pagebreak---    dziļjūras sugu zvejas piepūli. Tomēr šis samazinājums ir mazāks par
   Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) pieprasītajiem 30 %.
   Nākotnē nepieciešams samazinājums par 20 %, lai izpildītu Kopienas
   starptautiskās saistības un aizsargātu krājumus, kas saskaņā ar ICES jau
   vairākus gadus ir uz izsīkšanas robežas un kas nekavējoties jāaizsargā to ļoti
   zemā reproduktīvā līmeņa dēļ.
   Ir izveidotas gada sākuma pārvaldības sistēmas apdraudētajiem krājumiem,
   piemēram, anšoviem Biskajas līcī un tūbītēm, Esmarka mencai un brētliņai
   Ziemeļjūrā. Šos krājumus nav paredzēts zvejot 2007. gada sākumā. Ja zinātniski
   dati liecinās, ka attiecīgie krājumi ir tiktāl papildinājušies, ka varētu pieļaut to
   komerciālu zveju, tā atkal tiks atļauta, izmantojot operatīvu Komisijas regulu.
   Kamēr nav pieņemta ierosinātā Padomes regula par pārvaldības pasākumiem
   ilgtspējīgai zvejas resursu izmantošanai Vidusjūrā (paredzēts 2007. gadā),
   Komisija ierosina apstiprināt pašreizējās atkāpes konkrētai zvejai apgabalā, kas
   tiks paplašināts tikai 2007. gadā.
   (Explanatory memorandum validated - 11 326 characters - complying with DGT norm.)
LV                                           7                                          LV
 ---pagebreak---                                                Priekšlikums
                                            PADOMES REGULA,
       ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas
       iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —
        attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par
   zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo
   zivsaimniecības politiku1 un jo īpaši tās 20. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu
   nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei2, un jo īpaši
   tās 2. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu
   krājumu atjaunošanas pasākumus3, un jo īpaši tās 6. un 8. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka
   pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai4, un jo īpaši tās 5. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka
   Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un
   Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu
   saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai5, un jo īpaši
   tās 5. un 6. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido
   daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī6, un jo īpaši tās
   4. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   1
            OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
   2
            OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
   3
            OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.
   4
            OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.
   5
            OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.
   6
            OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.
LV                                                   8                                           LV
 ---pagebreak---    (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas
       nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgspējīgas zvejas
       darbības, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru
       sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).
   (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā
       pieļaujamā nozveja (KPN) zvejas veidiem vai zvejas veidu grupām. Zvejas iespējas
       dalībvalstīm un trešām valstīm jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās
       regulas 20. pantā.
   (3) Lai nodrošinātu KPN un kvotu faktisku pārvaldību, jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā
       ar kuriem veic zvejas darbības.
   (4) Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī,
       lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu.
   (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās
       definīcijas.
   (6) Zvejas iespējas jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši
       saskaņā ar Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas
       nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu
       veikto zivju nozveju7, Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86,
       kas nosaka zvejas kuģu īpašības8, Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK)
       Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu
       marķēšanu un dokumentāciju9, Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK)
       Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo
       Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā10, Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu
       (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai
       zivsaimniecības politikai11, Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1626/94,
       ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai
       Vidusjūrā12, Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz
       vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām13, Padomes 1998. gada
       30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot
       tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai14, Padomes 1998. gada
       29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst
       nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai
   7
       OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1804/2005
       (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.).
   8
       OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94
       (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).
   9
       OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.
   10
       OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/2005
       (OV L 74, 19.3.2005., 5. lpp.).
   11
       OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005
       (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).
   12
       OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 813/2004
       (OV L 150, 30.4.2004., 32. lpp.).
   13
       OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.
   14
       OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1568/2005
       (OV L 252, 28.9.2005., 2. lpp.).
LV                                               9                                                    LV
 ---pagebreak---         uzturā15, Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka
        konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai16,
        Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas
        pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos17,
        Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas
        intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem18,
        Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki
        izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām19, Padomes
        2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu
        atjaunošanas pasākumus20, Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 601/2004,
        ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām
        Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā21, Padomes
        2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu
        heka krājumu atjaunošanai22, Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK)
        Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu
        atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un
        groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
        līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai23, Padomes 2006. gada 23. februāra
        Regulu (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu
        ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī24, un Padomes Regulu (EK) Nr. …/2006, ar ko
        2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz
        konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem25.
   (7)  Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, jāturpina
        piemērot pagaidu sistēma, lai pārvaldītu anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā.
   (8)  Ievērojot ICES ieteikumu, jāpiemēro un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas
        piepūli ICES IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos.
   (9)  Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums jāturpina atsevišķu
        dziļjūras sugu zvejas piepūles samazināšana.
   (10) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par
        nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem.
        Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN,
        par kuru ir panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir
        lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par
        kurām ir panākta vienošanās.
   15
        OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp.
   16
        OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004
        (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.).
   17
        OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2269/2004 (OV L 396,
        31.12.2004., 1. lpp.).
   18
        OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.
   19
        OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.
   20
        OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.
   21
        OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.
   22
        OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.
   23
        OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.
   24
        OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.
   25
        OV L […], […], […]. lpp.
LV                                                 10                                                    LV
 ---pagebreak---    (11) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) gadskārtējā sanāksmē
        2006. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir
        jāīsteno.
   (12) Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisija (CCAMLR) XXV gadskārtējā
        sanāksmē 2006. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot
        CCAMLR Puses. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp.
        izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un
        58.4.3.b) rajonā, un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un
        piezvejas limiti, kā arī konkrēti īpaši tehniski pasākumi. Jāpiemēro arī šie limiti un
        tehniskie pasākumi.
   (13) Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR
        Līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR
        komisija, jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2006.–2007. gada sezonai, un
        attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi.
   (14) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš
        papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu
        pārvaldei26, jānorāda zivju krājumi, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētie
        pasākumi.
   (15) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par sadarbību
        zvejniecībā, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju27, Farēru
        salām28 un Grenlandi29.
   (16) Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs
        zvejniecības organizācijas ir ieteikušas ierobežot nozveju un/vai piepūli, kā arī
        paredzēt citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai jāīsteno
        šādi ieteikumi.
   (17) Lai koriģētu Regulā (EK) Nr. 423/2004 paredzētos mencu zvejas piepūles
        ierobežojumus, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli
        saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktā noteikto KPN.
   (18) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un
        novērošanā, jāparedz konkrēti pagaidu nosacījumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības
        sistēmas (VMS) datu izmantošanu.
   (19) Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka jūras zeltplekstes un jūrasmēles Ziemeļjūrā netiek
        zvejotas ilgtspējīgi un ka jūras zeltplekstes izmetumi ir ļoti lieli. Zinātniskie ieteikumi
        un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes ieteikumi liecina, ka ir lietderīgi
        kuģiem, kas zvejo jūras zeltplekstes, precizēt zvejas iespējas, izsakot tās zvejas
        piepūles veidā.
   26
        OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
   27
        OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.
   28
        OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.
   29
        OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.
LV                                              11                                                  LV
 ---pagebreak---    (20) Zinātniskos ieteikumos rekomendēts pieņemt plānu jūrasmēļu krājumu atjaunošanai
        Lamanša rietumu daļā; tāpēc ir jāpiemēro piepūles pārvaldības pagaidu shēma, kamēr
        Padome izstrādā ilgtermiņa režīmu. Jāpielāgo zvejas piepūles pārvaldības shēmā
        paredzētie pieļaujamās zvejas piepūles apjomi attiecībā uz mencu krājumiem
        Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā,
        heka un Norvēģijas omāru krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā.
   (21) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2007. gadā jāīsteno konkrēti papildu
        pasākumi attiecībā uz zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem.
   (22) Ar Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. pantu nav nodrošināts tas, ka siļķu nozveja nav
        lielāka par sugai paredzētiem nozvejas limitiem. Tāpēc jāievieš pārejas posma
        pasākumi, lai nodrošinātu siļķu nešķiroto izkrāvumu atbilstošu uzraudzību un
        skaitīšanu.
   (23) Zinātniskā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un
        iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk un XII zonā, nopietni apdraud
        dziļjūras sugas. Tomēr līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai jāievieš pārejas posma
        pasākumi, lai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem.
   (24) Lai nodrošinātu heka krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu
        apjomu, kā pārejas posma pasākumi ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā jāīsteno jaunākie
        sasniegumi selektīvu zvejas rīku jomā.
   (25) Jāuzlabo kontrole attiecībā uz saldētu zivju izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ko
        veic Kopienas ostās piestājuši trešo valstu zvejas kuģi. Ziemeļaustrumu Atlantijas
        zvejniecības komisija (NEAFC) 2006. gada novembrī pieņēma ieteikumu saistībā ar
        ostas valsts veikto kontroli. Jāizveido Kopienas tiesiskais regulējums, lai īstenotu
        ieteikumu, kas jāpiemēro visiem trešo valstu kuģiem, kuri Kopienas ostās veic
        izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī.
   (26) NEAFC 2006. gada novembrī ieteica iekļaut vairākus kuģus to kuģu sarakstā, par
        kuriem ir zināms, ka tie ir piedalījušies nelegālā, nepaziņotā un nereglamentētā zvejā.
        Jānodrošina šo ieteikumu iestrāde Kopienas tiesiskajā regulējumā.
   (27) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu mazuļus, 2007. gadā
        jānosaka to astoņkāju minimālais izmērs, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu
        suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar
        ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98.
   (28) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā jāatļauj saskaņā ar
        konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas
        impulsus.
   (29) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā
        pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs nozvejas
        ierobežojumus. Lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir svarīgi īstenot šos
        pasākumus, lai nodrošinātu šīs organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu
        pārvaldību.
LV                                              12                                              LV
 ---pagebreak---    (30) Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) otrajā
        gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs, svītrainās tunzivs
        un garspuru tunzivs zvejas piepūles ierobežojumus, kā arī tehniskus pasākumus
        attiecībā uz piezveju. Kopiena kopš 2005. gada janvāra ir WCPFC dalībniece. Tāpēc
        šie pasākumi jāiestrādā Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas
        jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību.
   (31) [Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā
        sanāksmē 2006. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Pušu zvejas iespēju
        nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Šajā sakarā ICCAT pieņēma lēmumu, kurā atzīts,
        ka 2004. gadā Kopiena ir nepilnīgi apguvusi vairākiem krājumiem iedalīto kvotu.]
   (32) [Lai ņemtu vērā korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, jāveic
        nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz
        katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot sadales
        atslēgu, ko piemēro ikgadējās KPN iedalīšanai.]
   (33) [ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma vairākus tehniskus pasākumus
        konkrētiem tālmigrējošu sugu krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā
        nosakot zilās tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētos
        apgabalos un laikposmos lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta
        un amatierzvejas darbībām Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai
        noteiktu iesprostoto zilo tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, šie
        pasākumi jāīsteno 2007. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza
        Regulu (EK) Nr. 973/2001.]
   (34) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē
        2006. gadā pieņēma saglabāšanas pasākumus, ar ko no 2007. gada 1. janvāra aizliedz
        zveju konkrētos apgabalos, lai aizsargātu apdraudētus dziļjūras biotopus, aizliedza jūrā
        konvencijas apgabalā veikt pārkraušanu citā kuģī, lai novērstu nelegālas, nepaziņotas
        un nereglamentētas zvejas darbības, pieņēma pagaidu kontroles shēmu, ar kuru groza
        SEAFO Konvencijas pielikumā noteikto pagaidu režīmu un kurā iekļauti gadskārtējā
        sanāksmē 2005. gadā pieņemtie saglabāšanas pasākumi, kā arī tehniskus pasākumus,
        lai samazinātu jūras putnu nejaušu mirstību saistībā ar zvejas darbībām. Šie pasākumi
        ir saistoši Kopienai, un tāpēc tie jāīsteno.
   (35) Nav lietderīgi kuģiem, kas peld ar Barbadosas, Gviānas, Surinamas, Trinidadas un
        Tobago, Japānas un Korejas karogu, arī turpmāk iedalīt zvejas iespējas Franču
        Gviānas ūdeņos zvejas iespēju nepietiekamas izmatošanas dēļ; tas jāatspoguļo īpašos
        noteikumos attiecībā uz Franču Gviānas departamentu.
   (36) Lai nodrošinātu to, ka putasu nozvejas, kuras trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos,
        tiek atbilstīgi uzskaitītas, jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem.
   (37) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un lai novērstu resursu
        apdraudēšanu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes
        2005. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 51/2005, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas
        iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu
        grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem –
LV                                                 13                                            LV
 ---pagebreak---           ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi30, ir būtiski 2007. gada 1. janvārī
          uzsākt šo zveju un 2007. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus.
          Ņemot vērā jautājuma nozīmību, ir ļoti svarīgi piešķirt izņēmumu attiecībā uz sešu
          nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu
          dibināšanas līgumiem pievienotā Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas
          Savienībā I. punkta 3. apakšpunktā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                              I NODAĻA
                                Darbības joma un definīcijas
                                                    1. pants
                                                  Priekšmets
   Ar šo regulu 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas
   iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.
   Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus
   2008. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus
   nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā.
                                                    2. pants
                                               Darbības joma
   1.       Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro
          (a)      Kopienas zvejas kuģiem („Kopienas kuģi”); kā arī
          (b)      zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos („EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu
                   un ir reģistrēti trešā valstī („trešo valstu kuģi”).
   2.       Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas
            zinātniskas izpētes mērķiem, ko īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un
            pilnvarojumu un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos
            šo izpēti veic.
                                                    3. pants
                                                  Definīcijas
   Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro
   šādas definīcijas:
   30
           OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1262/2006
           (OV L 230, 24.8.2006., 4. lpp.).
LV                                                     14                                               LV
 ---pagebreak---           (a)     „kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un
                  izkraut no katra krājuma;
          (b)     „kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;
          (c)     „starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai
                  jurisdikcijā;
          (d)     „NAFO pārvaldes apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības
                  organizācijas (NAFO) konvencijas darbības teritorijas, kas nav piekrastes
                  valstu suverenitātē vai jurisdikcijā;
          (e)     „Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no
                  Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta
                  no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam
                  punktam Zviedrijas krastā;
          (f)     „Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no
                  Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šā punkta uz tuvāko punktu
                  Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz
                  Gnibens Spids, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen;
          (g)     „Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7˚23′48″
                  rietumu garuma.
                                                    4. pants
                                                 Zvejas zonas
   Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
          (a)     ICES (Starptautiskā Jūras             pētniecības      padome)       zonas,   kā   noteiktas
                  Regulā (EEK) Nr. 3880/91;
          (b)     CECAF (Centrālatlantijas austrumu daļas vai FAO 34. galvenā zvejas zona)
                  zonas, kā noteiktas Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95
                  par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz
                  nominālās nozvejas statistiku31;
          (c)     NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas
                  Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā
                  dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par
                  nozveju un zvejas intensitāti32;
          (d)     CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā
                  noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004;
   31
          OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes
          Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
   32
          OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.
LV                                                     15                                                      LV
 ---pagebreak---         (e)      IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes
                 Lēmumā 2006/539/EK;
        (f)      WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija)
                 zona, kā noteikta Padomes Lēmumā 2005/75/EK;
        (g)      ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā
                 noteikta Padomes Lēmumā 86/238/EEK;
        (h)      SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā
                 noteiktas Padomes Lēmumā 2002/738/EK;
        (i)      GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta
                 Padomes Lēmumā 98/416/EK.
                                         II NODAĻA
      Zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi Kopienas kuģiem
                                              5. pants
                                  Nozvejas limiti un to sadalījums
   1.     Nozvejas limiti, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai
          nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, un
          papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti
          I pielikumā.
   2.     Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir
          Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana
          Majena salu, ievērojot 10., 17. un 18. pantā izklāstītos nosacījumus.
   3.     Komisija nosaka galīgos nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā ICES
          IIa zonas EK ūdeņos saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem.
   4.     Moivas nozvejas limitus ICES V zonā un ICES XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas
          pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir
          noteikta.
   5.     Komisija, ņemot vērā 2007. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, var
          pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIa un
          IV zonas EK ūdeņos, brētliņas krājumiem ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un
          anšovu krājumiem ICES VIII zonā.
   6.     Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un Kopienai nepiederošos ūdeņos ir
          aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:
          – milzu haizivs (Cetorhinus maximus);
          – baltā haizivs (Carcharodon carcharias).
LV                                               16                                           LV
 ---pagebreak---                                            6. pants
                               Īpaši noteikumi par sadalījumu
   1.  Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm
       neskar
       – zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002
           20. panta 5. punktu;
       – zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta
           4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;
       – papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
       – daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
       – atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.
   2.  Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2007. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta
       2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem
       attiecas analītiskā KPN.
                                           7. pants
      Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistīti nosacījumi krājumu pārvaldībai
   1.  No 2007. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim              zvejas   piepūles
       ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus, kas paredzēti
       a)     šīs regulas IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Skagerakā un
              ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos;
       b)     šīs regulas IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu
              pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci;
       c)     šīs regulas IIC pielikumā, piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES
              VIIe zonā;
       d)     šīs regulas IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un
              IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.
   2.  Attiecībā uz 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem krājumiem no
       2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un
       ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 51/2005 IIA, IIB, IIC un
       IID pielikumā.
   3.  Kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti attiecīgi IIA pielikuma
       4.1. punktā un IIB un IIC pielikuma 3. punktā, un kas zvejo apgabalos, kuri noteikti
       attiecīgi IIA pielikuma 2. punktā un IIB un IIC pielikuma 1. punktā, ir īpaša zvejas
       atļauja, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu, kā paredzēts
       minētajos pielikumos.
LV                                            17                                             LV
 ---pagebreak---    4. Komisija, pamatojoties uz IID pielikuma 7. punktā paredzētajiem noteikumiem,
      nosaka galīgo zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2007. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES
      IIa zonas EK ūdeņos.
   5. Dalībvalstis nodrošina, ka 2007. gadā zvejas piepūle, ko izsaka kilovatdienās, kas
      pavadītas ārpus ostas, kuģiem, kuriem ir dziļjūras zvejas atļauja, nepārsniedz 75 %
      no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā
      reisos, par kuriem bija dziļjūras zvejas atļaujas un kuros tika zvejotas dziļjūras sugu
      zivis, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā. Šo punktu
      piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļjūras zivju sugu,
      izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.
                                           8. pants
                        Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai
   1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai
      tad, ja
      a)     nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta;
             vai
      b)     nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp
             dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta.
   2. Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir apgūtas, atkāpjoties no
      1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis:
      a)     to sugu zivis, kas nav siļķes un makreles, ja
                   i)    tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru linuma acs
                         izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98
                         4. pantu, un
                   ii)   ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot;
                   vai
      b)     makreles, ja
                   i)    tās ir nozvejotas kopā ar stavridām vai sardīnēm,
                   ii)   tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara
                         uz kuģa, un
                   iii)  nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.
   3. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu nepiemēro siļķei, kas nozvejota ICES
      IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.
LV                                            18                                              LV
 ---pagebreak---    4.        Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta
             starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar
             2. punkta noteikumiem.
   5.        Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķei ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas
             EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un ir
             reģistrēti Kopienā, un darbojas zvejā, kam piemēro attiecīgos nozvejas
             ierobežojumus, aizliedz izkraut nozvejas, kas nav šķirotas un kurās ir siļķes.
   6.        Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK)
             Nr. 850/98 4. un 11. pantu.
                                                 9. pants
             Nešķirotas nozvejas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos
   1.        Dalībvalstis nodrošina, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj
             efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un
             VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos.
   2.        Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem
             izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 1. punktā minēto paraugu
             ņemšanas programmu.
                                                 10. pants
                                           Pieejas ierobežojumi
   Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr
   kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no
   Norvēģijas bāzes līnijas.
                                                 11. pants
                             Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi
   Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā.
                                            III NODAĻA
      Nozvejas limiti un ar tiem saistīti nosacījumi trešo valstu zvejas
                                                kuģiem
                                                 12. pants
                             Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi
   Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti
   III pielikumā.
LV                                                   19                                             LV
 ---pagebreak---                                                   13. pants
                                                   Atļauja
   1.        Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti
             Farēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti
             I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti 14. līdz 16. pantā un 19. līdz 25. pantā.
   2.        Trešo valstu kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa,
             pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:
             – milzu haizivs (Cetorhinus maximus);
             – baltā haizivs (Carcharodon carcharias).
                                                  14. pants
                                          Ģeogrāfiski ierobežojumi
   1.        Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, ir atļauts
             zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz
             jūru no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz
             ziemeļiem no 43°00'Z, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002
             18. pantā.
   2.        Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras
             jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.
   3.        Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras
             jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas
             departamenta bāzes līnijas.
                                                  15. pants
                                    Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus
   Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, novieto tīklus tā, lai tie nebūtu
   gatavi lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
   a)        tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem,
   b)        tīklus, kas ir uz vai virs klāja, nosegtā veidā droši nostiprina pie virsbūves daļas.
                                                  16. pants
                               Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai
   Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien
   nozveju nav guvuši trešās valsts zvejas kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.
LV                                                   20                                              LV
 ---pagebreak---                                            IV NODAĻA
                        Licencēšanas kārtība Kopienas kuģiem
                                                17. pants
                                Licences un ar tām saistītie nosacījumi
   1.        Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas
             atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās
             valsts ūdeņos vajadzīga licence, kuru izsniedz attiecīgās trešās valsts iestādes.
   2.        Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Norvēģijas ūdeņos
             Ziemeļjūrā:
             a)    kuģi, kuru bruto tilpība nepārsniedz 200 tonnas; vai
             b)    kuģi, kuri zvejo sugas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreles; vai
             c)    kuģi, kas peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi.
   3.        Maksimālo licenču skaitu un citus ar tām saistītus noteikumus paredz atbilstīgi
             IV pielikuma I daļai. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu, kuģa vārdu un
             tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē
             Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm.
   4.        Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos,
             kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodevumu
             paziņo Komisijai. Tomēr katram zvejas apgabalam IV pielikuma I daļā noteiktais
             kopējais licenču skaits netiek pārsniegts.
   5.        Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus,
             kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.
                                                18. pants
                                              Farēru salas
   Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejai Farēru salu ūdeņos, var
   veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Farēru salu
   iestādes.
LV                                                  21                                              LV
 ---pagebreak---                                             V NODAĻA
                  Licencēšanas kārtība trešo valstu zvejas kuģiem
                                                 19. pants
                            Pienākums saņemt licenci un īpašu zvejas atļauju
   1.        Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kas peld ar Norvēģijas
             karogu un kuru bruto tilpība ir mazāka nekā 200 tonnas, atbrīvo no pienākuma turēt
             licenci un īpašu zvejas atļauju.
   2.        Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti
             Farēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma.
   3.        Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2006. gada 31. decembrī, var
             turpināt zvejot no 2007. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas
             kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi.
                                                 20. pants
                             Licences un īpašas zvejas atļaujas pieprasījums
   Trešās valsts iestādes pieprasījumam, ko adresē Komisijai, lai saņemtu licenci un īpašu zvejas
   atļauju, pievieno šādu informāciju:
           (a)     kuģa vārds;
           (b)     reģistrācijas numurs;
           (c)     ārējās identifikācijas burti un cipari;
           (d)     reģistrācijas osta;
           (e)     īpašnieka vai fraktētāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;
           (f)     bruto tilpība un lielākais garums;
           (g)     dzinēja jauda;
           (h)     radio izsaukuma signāls un radiofrekvence;
           (i)     paredzētā zvejas metode;
           (j)     paredzētais zvejas apgabals;
           (k)     sugas, kuras paredzēts zvejot;
           (l)     laikposms, kuram pieprasīta licence.
LV                                                   22                                           LV
 ---pagebreak---                                                  21. pants
                                              Licenču skaits
   Licenču skaits un īpaši saistītie nosacījumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā.
                                                 22. pants
                                         Anulēšana un atsaukšana
   1.      Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izsniegtu jaunas licences un īpašas
           zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā dienā pirms Komisijas jauno licenču un
           īpašo zvejas atļauju izsniegšanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas
           stājas spēkā to izsniegšanas dienā.
   2.      Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu
           dienas, ja ir pilnībā apgūta attiecīgajam krājumam I pielikumā noteiktā kvota.
   3.      Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās
           saistības.
                                                 23. pants
                                Neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem
   1.      Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizsniedz licenci vai īpašu zvejas atļauju uz
           laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības.
   2.      Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu vārdus un
           tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot
           Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos.
                                                 24. pants
                                        Licences turētāja pienākumi
   1.      Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus
           noteikumus, ar ko reglamentē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo
           īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK)
           Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/200533.
   2.      Trešo valstu zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta
           V pielikuma I daļā noteikto informāciju.
   3.      Trešo valstu zvejas kuģi, izņemot tos, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES
           IIIa zonā, nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā
           pielikumā paredzētajiem noteikumiem.
   33
          OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.
LV                                                   23                                           LV
 ---pagebreak---                                                 25. pants
                      Īpaši noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu
   1.        Licences zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts
             zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma
             atļaus uz kuģa uzkāpt novērotājam.
   2.        Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, veic
             ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam.
             Nozvejas datus pēc pieprasījuma ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai.
                                           VI NODAĻA
            Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo Vidusjūrā
                                                26. pants
      Slēgtās sezonas noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces
   1.        Lielās korifēnas (Coryphaena hippurus), jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no
             2007. gada 1. janvāra līdz 14. augustam visos GFCM nolīguma teritorijas
             ģeogrāfiskajos apakšapgabalos aizliedz lielo korifēnu zveju, kurā izmanto zivju
             pievilināšanas ierīces.
   2.        Atkāpjoties no 1. punktā paredzētajiem noteikumiem, dalībvalsts var pierādīt, ka
             sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot
             piešķirtās zvejas dienas, un dalībvalsts līdz nākamā gada 31. janvārim var pārnest
             dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces.
             Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienu pārnesumu, pirms 2008. gada 1. janvāra
             iesniedz Komisijai pieteikumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts
             zvejot lielās korifēnas, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces, aizlieguma laikā no
             2008. gada 1. janvāra līdz 31. janvārim. Minētajam pieteikumam pievieno šādu
             informāciju:
           (a)     ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību
                   pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija;
           (b)     kuģa vārds;
           (c)     reģistrācijas numurs;
           (d)     ārējās identifikācijas burti un cipari,             kā    noteikts    Komisijas
                   Regulas (EK) Nr. 26/200434 I pielikumā.
             Komisija pārsūta GFCM administratīvajam sekretariātam no dalībvalstīm saņemto
             informāciju.
   3.        Dalībvalstis līdz 2007. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 1. punktā
             minēto pasākumu īstenošanu.
   34
           OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.
LV                                                 24                                              LV
 ---pagebreak---                                          27. pants
           Zvejas aizlieguma zonu izveide dziļjūras jutīgo biotopu aizsardzībai
   1. Zveju ar velkamām dragām un gruntstraļu tīkliem aizliedz apgabalos, ko ierobežo
      līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:
      a)     dziļjūras zvejas aizlieguma zona „Lophelia reef off Capo Santa Maria di
             Leuca”
             -       39° 27.72' N, 18° 10.74' E
             -       39° 27.80' N, 18° 26.68' E
             -       39° 11.16' N, 18° 04.28' E
             -       39° 11.16' N, 18° 35.58' E
      b)     dziļjūras zvejas aizlieguma zona „The Nile delta area cold hydrocarbon seeps”
             -       31° 30.00' N, 33° 10.00' E
             -       31° 30.00' N, 34° 00.00' E
             -       32° 00.00' N, 34° 00.00' E
             -       32° 00.00' N, 33° 10.00' E
      c)     dziļjūras zvejas aizlieguma zona „The Eratosthemes Seamount”
             -       33° 00.00' N, 32° 00.00' E
             -       33° 00.00' N, 33° 00.00' E
             -       34° 00.00' N, 33° 00.00' E
             -       34° 00.00' N, 32° 00.00' E
   2. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļjūras biotopu aizsardzībai
      1. punktā minētajos apgabalos un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali ir aizsargāti
      no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šiem
      īpašajiem biotopiem raksturīgo īpašību saglabāšanu.
LV                                          25                                              LV
 ---pagebreak---                                         VII NODAĻA
      Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldes
                                            apgabalā
                                             1. IEDAĻA
                                        KOPIENAS DALĪBA
                                              28. pants
                                           Kuģu saraksts
   1.     Tikai tiem Kopienas kuģiem, kuru bruto tilpība pārsniedz 50 tonnas, kuriem to
          karoga dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejas atļauju un kuri ir iekļauti NAFO kuģu
          reģistrā, ar šajā atļaujā paredzētajiem nosacījumiem ir atļauts zvejot, paturēt uz kuģa,
          pārkraut citā kuģī vai izkraut nozvejas no NAFO pārvaldes apgabala zvejas
          resursiem.
   2.     Katra dalībvalsts vismaz 15 dienas pirms kuģa ieiešanas NAFO pārvaldes apgabalā
          datorlasāmā formā nosūta Komisijai visus grozījumus attiecīgās valsts to kuģu
          sarakstā, kuri peld ar šīs valsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem ir atļauts
          zvejot NAFO pārvaldes apgabalā. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO
          sekretariātam.
   3.     Šā panta 2. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:
        (a)     kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā;
        (b)     starptautiskais radio izsaukuma signāls;
        (c)     attiecīgā gadījumā — kuģa fraktētājs;
        (d)     kuģa tips.
   4.     Attiecībā uz tādiem kuģiem, kas ar dalībvalsts karogu peld tikai zināmu laiku (kuģa
          fraktēšana bez apkalpes), nosūtītajā informācijā papildus iekļauj šādus datus:
        (a)     datums, no kura kuģis drīkst peldēt ar dalībvalsts karogu;
        (b)     datums, no kura dalībvalsts atļāvusi šim kuģim zvejot NAFO pārvaldes
                apgabalā;
        (c)     valsts, kurā kuģis ir reģistrēts vai iepriekš bija reģistrēts, un datums, no kura tas
                pārtraucis peldēt ar minētās valsts karogu;
        (d)     kuģa vārds;
        (e)     oficiālais kuģa reģistrācijas numurs, ko piešķīrušas kompetentās valsts
                iestādes;
LV                                                26                                                  LV
 ---pagebreak---       (f)      kuģa piederības osta pēc kuģa nodošanas;
      (g)      kuģa īpašnieks vai fraktētājs;
      (h)      deklarācija par to, ka kapteinim ir izsniegts NAFO pārvaldes apgabalā spēkā
               esošo noteikumu eksemplārs;
      (i)      galvenās sugas, ko kuģis drīkst zvejot NAFO pārvaldes apgabalā;
      (j)      apakšapgabali, kuros paredzama zveja.
                                          2. IEDAĻA
                                   TEHNISKIE PASĀKUMI
                                           29. pants
                                      Linuma acu izmēri
   1.   Šīs regulas VII pielikumā minēto bentisko zivju sugu specializētā zvejā, izņemot
        3. punktā minēto dziļūdens sarkanasaru (Sebastes mentella) zvejā, aizliegts izmantot
        trali, kura linuma acs izmērs jebkurā vietā ir mazāks par 130 mm. Īsspuru kalmāra
        (Illex illecebrosus) specializētā zvejā linuma acs izmēru var samazināt līdz 60 mm.
        Raju (Rajidae) specializētā zvejā linuma acs izmēru palielina līdz 280 mm āmī un
        līdz 220 mm visās pārējās traļa daļās.
   2.   Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) zvejā kuģi izmanto tīklus, kuru linuma acs
        izmērs nav mazāks par 40 mm.
   3.   Kuģi, kas zvejo pelaģiskos dziļūdens sarkanasarus (Sebastes mentella)
        2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā, izmanto tīklu, kura linuma acs izmērs nav
        mazāks par 100 mm.
                                           30. pants
                                 Piestiprinājumi zvejas rīkiem
   1.   Aizliegts izmantot šajā pantā neaprakstītus līdzekļus vai ierīces, kas aizsprosto
        linuma acis vai samazina to izmēru.
   2.   Pie āmja apakšējās daļas drīkst piestiprināt buraudeklu, linumu vai jebkādu citu
        materiālu, lai novērstu vai samazinātu bojājumus.
   3.   Āmja augšējā daļā drīkst piestiprināt ierīces, ja vien tās neaizsprosto āmja acis.
        Drīkst izmantot tikai tādus āmja augšējās daļas apvalkus, kas minēti VIII pielikumā.
   4.   Ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) zvejai kuģi izmanto šķirotājrestes vai režģus ar
        maksimālo atstarpi starp stieņiem 22 mm. To kuģu aprīkojumā, kas zvejo ziemeļu
        garneles 3L rajonā, ietilpst arī vismaz 72 cm gari savienojuma ķēdes gabali, kā
        aprakstīts IX pielikumā.
LV                                             27                                            LV
 ---pagebreak---                                          31. pants
                                 Piezveja, ko patur uz kuģa
   1. Katras IC pielikumā minētās sugas, kuras zvejai attiecīgajā rajonā Eiropas Kopienai
      ir iedalītas kvotas, zvejas kuģu veiktā piezveja nedrīkst pārsniegt 2500 kg vai 10 %,
      izvēloties lielāko no abiem daudzumiem.
   2. Ja spēkā ir zvejas aizliegums vai kvota „Citas sugas” ir pilnībā apgūta, attiecīgo sugu
      piezveja nedrīkst pārsniegt 1250 kg vai 5 %, izvēloties lielāko no abiem
      daudzumiem.
   3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina kā katras sugas
      procentuālo daļu no kopējās nozvejas svara, kas paturēta uz kuģa. Garneļu nozveju
      neņem vērā bentisko zivju sugu piezvejas apjoma aprēķināšanā.
                                         32. pants
                            Piezveja vienā zvejas rīku iemetienā
   1. Ja piezvejas procentuālā daļa vienā zvejas rīku iemetienā pārsniedz 31. panta 1. un
      2. punktā paredzēto procentuālo daļu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz 10 jūras
      jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā
      jāsaglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālums līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai.
      Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek
      pārsniegti, kuģim nekavējoties jāatstāj attiecīgais rajons, un tas nedrīkst tajā
      atgriezties vismaz 60 stundas.
   2. Ja visu bentisko zivju sugu, kurām noteikta kvota, kopējā piezveja vienā zvejas rīku
      iemetienā garneļu zvejā pārsniedz 5 % procentus no nozvejas svara 3M rajonā un
      2,5 % procentus no nozvejas svara 3L rajonā, tad kuģim jāattālinās vismaz 10 jūras
      jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas un nākamā iemetiena laikā
      jāsaglabā vismaz 10 jūras jūdžu attālums līdz iepriekšējā zvejas rīku iemetiena vietai.
      Ja nākamajā zvejas rīku iemetienā, ko veic pēc attālināšanās, piezvejas limiti tiek
      pārsniegti, kuģim nekavējoties jāatstāj attiecīgais rajons, un tas nedrīkst tajā
      atgriezties vismaz 60 stundas.
   3. Vienā zvejas rīku iemetienā atļauto piezvejas procentuālo daļu aprēķina kā katras
      sugas procentuālo daļu no attiecīgajā iemetienā gūtās kopējās nozvejas svara.
                                         33. pants
                               Specializēta zveja un piezveja
   1. Kopienas kuģu kapteiņi neveic to sugu specializētu zveju, uz kurām attiecas
      piezvejas ierobežojumi. Uzskata, ka ir veikta zivju sugas specializēta zveja, ja šī suga
      svara izteiksmē veido procentuāli lielāko vienā iemetienā gūtās kopējās nozvejas
      daļu.
   2. Ja kuģis veic raju specializētu zveju ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir
      piemērots attiecīgajai zvejai, tad pirmo zvejas rīku iemetienu, kurā zivju sugas, kam
      noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no kopējās nozvejas, tomēr
LV                                           28                                                LV
 ---pagebreak---           uzskata par nejaušu. Šādā gadījumā kuģim tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar
          32. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem noteikumiem.
   3.     Pēc tam, kad kuģis nav uzturējies attiecīgajā rajonā vismaz 60 stundas saskaņā ar
          32. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem noteikumiem, Kopienas kuģu kapteiņi veic
          zvejas rīku izmēģinājuma iemetienu, kura ilgums nepārsniedz 3 stundas. Atkāpjoties
          no 1. punkta, ja šāda izmēģinājuma iemetiena pirmajā zvejas rīku izcelšanas reizē to
          zivju sugu nozveja, kurām noteikti piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu no
          kopējās nozvejas svara, to neuzskata par specializētu zveju. Šādā gadījumā kuģim
          tūlīt jāmaina atrašanās vieta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem
          noteikumiem.
                                              34. pants
                                      Zivju minimālie izmēri
   1.     NAFO pārvaldes apgabalā nozvejotās zivis, kuru izmēri neatbilst X pielikumā
          noteiktajiem izmēriem, nedrīkst apstrādāt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī,
          izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai, bet tās
          nekavējoties jāielaiž atpakaļ jūrā.
   2.     Ja nozvejoto zivju daudzums, kuru izmērs neatbilst X pielikumā noteiktajam
          izmēram, pārsniedz 10% no kopējā daudzuma, kuģis attālinās vismaz piecas jūras
          jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas, pirms tas atsāk zveju. Apstrādātas
          zivis, uz kurām attiecas prasība par zivju minimālajiem izmēriem un kuras neatbilst
          X pielikumā norādītajam garuma ekvivalentam, uzskata par neatbilstošām zivju
          minimālajiem izmēriem.
                                            3.IEDAĻA
     ZVEJAS AIZLIEGUMA ZONU IZVEIDE DZIĻJŪRAS JUTĪGO BIOTOPU (ZEMŪDENS
                                    KLINŠU) AIZSARDZĪBAI
                                              35. pants
   Turpmāk norādītajos apgabalos aizliedz zvejas darbības, kurās izmanto grunts zvejas rīkus.
   Apgabals          1. koordināta       2. koordināta      3. koordināta       4. koordināta
   Orphan Knoll          50.00.30             51.00.30           51.00.30           50.00.30
                         47.00.30             45.00.30           47.00.30           45.00.30
   Corner                35.00.00             36.00.00           36.00.00           35.00.00
   Seamounts             48.00.00             48.00.00           52.00.00           52.00.00
   Newfoundland          43.29.00             44.00.00           44.00.00           43.29.00
LV                                               29                                               LV
 ---pagebreak---    Seamounts              43.20.00                43.20.00                 46.40.00              46.40.00
   New England            35.00.00                39.00.00                 39.00.00              35.00.00
   Seamounts              57.00.00                57.00.00                 64.00.00              64.00.00
                                                 4. IEDAĻA
                                       KONTROLES PASĀKUMI
                                                  36. pants
                           Produktu marķēšana un atsevišķa nokraušana
   1.     Visas apstrādātās zivis, kas iegūtas NAFO pārvaldes apgabalā, marķē tā, lai būtu
          iespējams identificēt katru sugu un produktu kategoriju, kā minēts 1. pantā Padomes
          1999. gada 17. decembra Regulai (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un
          akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju35, un — attiecībā uz garnelēm — lai
          būtu iespējams identificēt nozvejas datumu. Tās turklāt tās marķē kā nozvejotas
          NAFO pārvaldes apgabalā.
   2.     Visas garneles, kas nozvejotas 3L un 3M rajonā, un visus melnos paltusus, kas
          nozvejoti 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā, marķē kā nozvejotus attiecīgajās
          zonās.
   3.     Ņemot vērā drošības apsvērumus un kuģa kapteiņa likumisko atbildību par
          kuģošanu, piemēro šādus noteikumus:
          a)    visas nozvejas, kas gūtas NAFO konvencijas apgabalā, nokrauj atsevišķi no
                nozvejām, kas gūtas ārpus šā apgabala. Tās skaidri atdala no citām, piemēram,
                ar plastikātu, saplāksni vai tīklu;
          b)    vienas sugas nozvejas var nokraut vairākās tilpnes daļās, bet vietām, kurās tās
                ir nokrautas, jābūt skaidri norādītām 37. pantā minētajā nokraušanas plānā.
                                                  37. pants
                        Zvejas un produkcijas žurnāli un nokraušanas plāns
   1.     Kopienas kuģu kapteiņi papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. panta
          prasību izpildei zvejas žurnālā ieraksta XI pielikumā minēto informāciju.
   2.     Līdz katra mēneša 15. datumam katra dalībvalsts Komisijai datorlasāmā formā
          paziņo par XII pielikumā norādīto krājumu apjomiem, kas izkrauti iepriekšējā
          mēnesī, un paziņo visu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu
          saņemto informāciju.
   3.     Par IC pielikumā minēto sugu nozvejām Kopienas kuģu kapteiņi veic ierakstus
   35
         OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
LV                                                    30                                                  LV
 ---pagebreak---       (a)      produkcijas žurnālā, kurā atzīmē kopējo uz kuģa paturēto produkcijas
               daudzumu pa sugām, norādot produkcijas svaru, kas izteikts kilogramos;
      (b)      nokraušanas plānā, kurā norāda dažādo sugu zivju izvietojumu tilpnēs.
               Attiecībā uz garnelēm uz kuģa ir nokraušanas plāns, kurā atsevišķi norādīta
               3L rajonā gūto garneļu atrašanās vieta un 3M rajonā gūto garneļu atrašanās
               vieta, kā arī uz kuģa nokrauto garneļu daudzums pa rajoniem, norādot
               produkcijas svaru, kas izteikts kilogramos.
   4.   Šā panta 3. punktā minēto produkcijas žurnālu un nokraušanas plānu katru dienu
        atjaunina par iepriekšējo dienu no plkst. 00.00 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC), un tie
        atrodas uz kuģa, līdz kuģis ir pilnīgi izkrauts.
   5.   Kopienas kuģa kapteinis sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai pārbaudītu produkcijas
        žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa glabātās apstrādātās produkcijas daudzumu
        atbilstību.
   6.   Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem apliecina kapacitātes plāna pareizību visiem
        kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 28. panta 1. punktu. Kapteinis nodrošina to, ka
        šā apliecinājuma kopija atrodas uz kuģa un pēc pieprasījuma tiek uzrādīta
        inspektoram.
                                            38. pants
                                    Tīklu atrašanās uz kuģa
   1.   Ja kuģi veic VII pielikumā minētas sugas vai sugu specializētu zveju, uz Kopienas
        kuģiem nedrīkst atrasties tīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 29. pantā
        noteikto.
   2.   Tomēr uz Kopienas kuģiem, kas tā paša reisa laikā zvejo teritorijās ārpus NAFO
        pārvaldes apgabala, drīkst atrasties tīkli ar mazāku linuma acs izmēru, nekā noteikts
        29. pantā, ja minētie tīkli ir droši piestiprināti, sakrauti un nav gatavi tūlītējai
        lietošanai. Šiem tīkliem jābūt
        a)     atvienotiem no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem; kā arī
        b)     droši nostiprinātiem pie kādas virsbūves daļas, ja tie atrodas uz klāja vai virs tā.
                                            39. pants
                                     Pārkraušana citā kuģī
   1.   Kopienas kuģi NAFO pārvaldes apgabalā neveic pārkraušanas darbības, ja vien tie
        iepriekš nav saņēmuši attiecīgu atļauju no kompetentajām iestādēm.
   2.   Kopienas kuģi nepārkrauj zivis no kuģa vai citā kuģī, kas nepieder NAFO Pusei un
        kas ir redzēts vai citādi identificēts kā tāds, kurš veicis zvejas darbības NAFO
        pārvaldes apgabalā.
LV                                              31                                                  LV
 ---pagebreak---    3.   Kopienas kuģi ziņo savām kompetentajām iestādēm par katru pārkraušanu citā kuģī
        NAFO pārvaldes apgabalā. Donorkuģi ziņo par to vismaz divdesmit četras stundas
        iepriekš, bet saņēmējkuģi — ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas.
   4.   Šā panta 3. punktā minētajā ziņojumā iekļauj laiku, ģeogrāfisko stāvokli, kopējo
        svaru pa izkraujamām un iekraujamām sugām kilogramos, kā arī pārkraušanā
        iesaistīto kuģu radio izsaukuma signālu.
   5.   Saņēmējkuģis vismaz 24 stundas pirms izkraušanas darbiem papildus uz kuģa esošai
        kopējai nozvejai un izkraujamo zivju kopsvaram paziņo ostas nosaukumu un
        paredzamo izkraušanas laiku.
   6.   Dalībvalstis nekavējoties nosūta 3. un 5. punktā minētos ziņojumus Komisijai, kas
        tos tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam.
                                            40. pants
                                   Kopienas kuģu fraktēšana
   1.   Dalībvalsts var piekrist, ka tiek fraktēts zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un kam ir
        atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā, lai pilnīgi izmantotu kvotu un/vai zvejas
        dienas, kuras ir iedalītas citai NAFO Pusei. Tomēr neatļauj slēgt fraktēšanas līgumus
        par kuģiem, kurus NAFO vai cita reģionāla zvejniecības organizācija ir identificējusi
        kā tādus, kas ir piedalījušies nelegālās, nepaziņotās un nereglamentētās (NNN)
        zvejas darbībās.
   2.   Dienā, kad noslēdz fraktēšanas līgumu, karoga dalībvalsts nosūta Komisijai šādu
        informāciju, kas to pārsūta NAFO administratīvajam sekretāram:
      (a)      valsts piekrišana fraktēšanas līgumam;
      (b)      sugas, uz kurām attiecas frakts, un zvejas iespējas, kas piešķirtas ar fraktēšanas
               līgumu;
      (c)      fraktēšanas līguma darbības ilgums;
      (d)      fraktētājs;
      (e)      Puse, kas fraktējusi kuģi;
      (f)      darbības, ko dalībvalsts veikusi, lai nodrošinātu to, ka nofraktētie kuģi, kuri
               peld ar tās karogu, visā fraktēšanas periodā pilda NAFO saglabāšanas un
               izpildes pasākumus.
   3.   Kad fraktēšanas līgums beidzas, karoga dalībvalsts informē par to Komisiju, kura
        nekavējoties pārsūta šo informāciju NAFO administratīvajam sekretāram.
   4.   Karoga dalībvalsts veic pasākumus, lai nodrošinātu šādu nosacījumu izpildi:
      (a)      fraktēšanas periodā kuģim nav atļauts izmantot tā karoga dalībvalstij piešķirtās
               zvejas iespējas;
LV                                              32                                                LV
 ---pagebreak---       (b)      kuģim vienā laikā ir atļauts zvejot tikai saskaņā ar vienu fraktēšanas līgumu;
      (c)      fraktēšanas līguma darbības laikā kuģim ir jāpilda NAFO saglabāšanas un
               izpildes pasākumu noteikumi;
      (d)      visas nozvejas un piezvejas, kas gūtas fraktēšanas līguma periodā, par kuru ir
               paziņots, nofraktētais kuģis reģistrē zvejas žurnālā atsevišķi no citiem nozvejas
               datiem.
   5.   Par visu 4. punkta d) apakšpunktā minēto nozveju un piezveju dalībvalstis Komisijai
        ziņo atsevišķi no informācijas par valsts mērogā gūto nozveju. Komisija tūlīt pārsūta
        šo informāciju NAFO administratīvajam sekretāram.
                                            41. pants
                                  Zvejas piepūles uzraudzība
   1.   Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs dalībvalsts kuģu
        zvejas piepūles atbilstību zvejas iespējām, kas minētajai dalībvalstij ir pieejamas
        NAFO pārvaldes apgabalā.
   2.   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2007. gada 31. janvārī un pēc tam vismaz 30 dienas pirms
        attiecīgās darbības uzsākšanas nosūta Komisijai zvejas plānu, kas izstrādāts minēto
        dalībvalstu kuģiem zvejošanai NAFO pārvaldes apgabalā. Zvejas plānā cita starpā
        norāda kuģi vai kuģus, kuri darbosies šādā zvejā, un paredzēto zvejas dienu skaitu,
        ko šie kuģi pavadīs NAFO pārvaldes apgabalā.
   3.   Dalībvalstis, pamatojoties uz orientējošām ziņām, informē                 Komisiju    par
        paredzētajām darbībām, ko kuģi gatavojas veikt citos apgabalos.
   4.   Zvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas piepūli, kas tiks izvērsta NAFO pārvaldes
        apgabalā, saistībā ar paziņojumu sniegušās dalībvalsts rīcībā esošajām zvejas
        iespējām.
   5.   Katra dalībvalsts ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī iesniedz Komisijai ziņojumu
        par zvejas plānu īstenošanu. Šajā ziņojumā norāda to kuģu skaitu, kas faktiski veic
        zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā, katra kuģa gūto nozveju un to dienu
        kopskaitu, kuras katrs kuģis ir zvejojis šajā apgabalā. Par to kuģu darbībām, kas
        zvejo garneles 3M un 3L rajonā, ziņo atsevišķi un par katru rajonu.
                                          5. IEDAĻA
                      ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR ZIEMEĻU GARNELĒM
                                            42. pants
   1.   Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis)
        daudzumu, ko NAFO pārvaldes apgabala 3L rajonā nozvejojuši kuģi, kuri peld ar tās
        karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības veic dziļumā, kas pārsniedz
        200 metrus, un tikai viens kuģis katrai dalībvalstij vienlaikus.
LV                                             33                                                 LV
 ---pagebreak---    2. Pirms katras ieiešanas ostā tā kuģa kapteinis, kas zvejo garneles 3L rajonā, vai arī
      kapteiņa pārstāvji vismaz 24 stundas pirms paredzētās ieiešanas ostā ziņo dalībvalstu
      kompetentajām iestādēm par to, kuras ostas paredzēts izmantot, norādot šādu
      informāciju:
      a)    ostā ieiešanas laiks;
      b)    garneļu daudzums, kas paturēts uz kuģa;
      c)    rajons vai rajoni, kuros gūtas nozvejas.
                                         6. IEDAĻA
                      ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR SARKANASARIEM
                                          43. pants
   1. Katru otro pirmdienu tāda Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasarus NAFO
      pārvaldes apgabala 2. apakšapgabalā un IF, 3K un 3M rajonos, paziņo tās dalībvalsts
      kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu kuģis peld vai kurā tas reģistrēts,
      sarkanasaru daudzumus, kas šajās zonās nozvejoti divu nedēļu laikposmā, kurš
      beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00.
      Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katras nedēļas
      pirmdienā.
   2. Dalībvalstis katru otro otrdienu līdz pulksten 12:00 ziņo Komisijai par divu nedēļu
      laikposmā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00, iegūtajiem sarkanasaru
      daudzumiem, kurus NAFO pārvaldes apgabala 2 apakšapgabalā un IF, 3K un
      3M rajonā nozvejojuši kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir tajā reģistrēti.
      Kad kopējā nozveja sasniedz 50% no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu.
                                         7. IEDAĻA
                                  IZPILDES PASĀKUMI
                                          44. pants
                         Turpmākie pasākumi pārkāpumu gadījumā
   1. Dalībvalsts kompetentās iestādes, kurām paziņots par pārkāpumu, ko izdarījis kāds
      no dalībvalsts kuģiem, veic tūlītēju un pilnīgu attiecīgā pārkāpuma izmeklēšanu, lai
      gūtu vajadzīgos pierādījumus, vajadzības gadījumā veicot arī attiecīgā kuģa fizisku
      pārbaudi.
   2. Ja nav ievēroti NAFO pieņemtie pasākumi, dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā
      ar valsts tiesību aktiem veic tūlītējus juridiskus vai administratīvus pasākumus pret to
      pilsoņiem, kuri atbildīgi par kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu.
LV                                            34                                               LV
 ---pagebreak---    3.   Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina to, ka atbilstīgi 2. punktam
        uzsāktās tiesvedības rezultātā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu
        noteikumiem veic reālus pasākumus, kuri ir piemēroti pārkāpuma smagumam, panāk
        atbilstību un atsavina attiecīgām personām pārkāpuma rezultātā gūto ekonomisko
        labumu, kā arī faktiski attur no turpmāku pārkāpumu izdarīšanas.
                                            45. pants
                                   Inspektoru ziņojumu statuss
   1.   NAFO inspektoru sagatavotos inspekcijas un uzraudzības ziņojumus izmanto kā
        pierādījumu administratīvās lietās vai tiesvedības procesos jebkurā dalībvalstī. Faktu
        konstatēšanai dalībvalstis tiem piešķir to pašu statusu, ko savu inspektoru iesniegtiem
        inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem.
   2.   Dalībvalstis sadarbojas, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no
        ziņojuma, ko inspektors iesniedzis saskaņā ar attiecīgo shēmu, ievērojot noteikumus,
        ar ko reglamentē pierādījumu izmantošanu valsts tiesvedības sistēmā vai citās
        sistēmās.
                                            46. pants
             Stingrāki turpmākie pasākumi attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem
   1.   Papildus Padomes Regulas (EEK) Nr. 1956/8836 noteikumiem, jo īpaši tai
        pievienotās shēmas 9. un 10. punktam, karoga dalībvalsts saskaņā ar šo iedaļu veic
        pasākumus, ja kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis vienu no turpmāk minētajiem
        nopietnajiem pārkāpumiem.
      (a)      Tādu krājumu specializēta zveja, uz kuriem attiecas moratorijs vai kuru zveja ir
               aizliegta.
      (b)      Nepareiza nozveju uzskaite. Lai uzsāktu turpmākus pasākumus saskaņā ar šo
               pantu, starpībai starp inspektora novērtēto aptuveno nozveju uz kuģa, pa sugām
               vai kopā, un skaitļiem, kas reģistrēti produkcijas žurnālā, jāsasniedz 10 tonnas
               vai 20 %, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem, kas aprēķināti kā
               procentuālā daļa no produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem. Lai
               aprēķinātu aptuveno nozveju uz kuģa, izmanto nokraušanas koeficientu, par ko
               inspicējošās Puses inspektors vienojas ar inspicējamā kuģa Pusi.
      (c)      Regulai (EEK) Nr. 1956/88 pievienotās shēmas 9. punktā minēta nopietna
               pārkāpuma atkārtošana, kas apstiprināta saskaņā ar minētās shēmas 10. punktu,
               100 dienās vai vienā zvejas reisā, izvēloties īsāko no abiem laikposmiem.
   2.   Karoga dalībvalsts nodrošina, ka pēc 3. punktā minētās inspekcijas attiecīgais kuģis
        pārtrauc visas zvejas darbības un tiek uzsākta nopietnā pārkāpuma izmeklēšana.
   36
      OV L 175, 6.7.1988., 1. lpp.
LV                                              35                                              LV
 ---pagebreak---    3. Ja pārvaldes zonā nav kuģa karoga dalībvalsts inspektora vai citas izraudzītas
      personas, kas varētu veikt 1. punktā paredzēto izmeklēšanu, karoga dalībvalsts
      pieprasa, lai kuģis tūlīt dodas uz ostu, kurā iespējams uzsākt izmeklēšanu.
   4. Ja tiek izmeklēts 1. punkta b) apakšpunktā minētais nopietnais pārkāpums, proti,
      nozvejas nepareiza uzskaite, karoga dalībvalsts nodrošina, ka fiziskā pārbaude un
      kopējās uz kuģa esošās nozvejas uzskaite notiek ostā, kas ir tās pakļautībā. Šāda
      pārbaude var notikt, piedaloties inspektoram no jebkuras citas Puses, kas vēlas tajā
      piedalīties, ja saņemta karoga dalībvalsts attiecīga piekrišana.
   5. Ja kuģim izteikta prasība doties uz ostu saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu, citas Puses
      inspektors drīkst būt uz kuģa un/vai palikt uz kuģa laikā, kamēr tas dodas uz ostu, ja
      inspicētā kuģa dalībvalsts kompetentā iestāde nepieprasa inspektoram nokāpt no
      kuģa.
                                          47. pants
                                     Izpildes pasākumi
   1. Karoga dalībvalsts veic izpildes pasākumus attiecībā uz kuģi, ja saskaņā ar tās tiesību
      aktiem ir pierādīts, ka attiecīgais zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu, ir veicis kādu
      no 46. pantā uzskaitītajiem nopietnajiem pārkāpumiem.
   2. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi, jo īpaši atkarībā no nodarījuma smaguma
      pakāpes un saskaņā ar tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem var ietvert
      – soda naudas;
      – aizliegto zvejas rīku un nozvejas arestu;
      – kuģa sekvestrāciju;
      – zvejas atļaujas anulēšanu vai atsaukšanu;
      – zvejas kvotas samazināšanu vai atsaukšanu.
   3. Attiecīgā kuģa karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai par atbilstošajiem
      pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo pantu. Pamatojoties uz šo paziņojumu,
      Komisija par minētajiem pasākumiem informē NAFO sekretariātu.
                                          48. pants
                                 Ziņojumi par pārkāpumiem
   1. Šīs regulas 46. pantā minēta nopietna pārkāpuma gadījumā attiecīgā dalībvalsts
      tiklīdz iespējams vai katrā ziņā trīs mēnešos pēc pārkāpuma paziņošanas sniedz
      Komisijai ziņojumu par izmeklēšanas gaitu, tostarp sīku informāciju par visām
      darbībām, kas veiktas vai ierosinātas saistībā ar attiecīgo nopietno pārkāpumu, un
      ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem, kad izmeklēšana ir pabeigta.
   2. Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Kopienas ziņojumu.
      Četros mēnešos pēc pārkāpuma paziņošanas tā nosūta NAFO sekretariātam Kopienas
LV                                           36                                                LV
 ---pagebreak---              ziņojumu par izmeklēšanas gaitu un pēc iespējas drīzāk — ziņojumu par
             izmeklēšanas rezultātiem, kad izmeklēšana ir pabeigta.
                                           VIII NODAĻA
      Īpaši noteikumi par trešo valstu zvejas kuģu nozvejotu, saldētu
                     zivju izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī
                                                 49. pants
                                           Ostas valsts kontrole
   Neskarot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes 1994. gada 6. maija
   Regulu (EK) Nr. 1093/94 par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var
   tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās37, šajā nodaļā izklāstītās procedūras no
   2007. gada 1. maija piemēro trešo valstu zvejas kuģu nozvejotu, saldētu zivju izkraušanai vai
   pārkraušanai citā kuģī.
                                                 50. pants
                                            Apstiprinātās ostas
   1.        Izkraušana un pārkraušana citā kuģī ir atļauta tikai apstiprinātās ostās.
   2.        Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam
             (apstiprinātās ostas), kurā atļauts veikt 49. pantā minētās zivju izkraušanas vai
             pārkraušanas darbības. Neatkarīgi no 49. pantā minētā piemērošanas datuma
             dalībvalstis pirms 2007. gada 15. janvāra nosūta Komisijai šādu ostu sarakstu. Visas
             turpmākās izmaiņas sarakstā paziņo Komisijai vismaz piecpadsmit dienas pirms
             attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā.
   3.        Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības
             Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē.
                                                 51. pants
                                 Iepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā
   1.        Atkāpjoties no Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, trešo
             valstu kuģu vai Kopienas kuģu kapteiņi, kas paredzējuši ieiet ostā, vismaz trīs
             darbdienas pirms plānotās ierašanās dienas par to informē tās ostas kompetentās
             iestādes, kuru tie vēlas izmantot.
   2.        Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno III pielikuma 4. papildinājumā
             iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto.
             a)     PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju.
   37
           OV L 121, 12.5.1994., 3. lpp.
LV                                                  37                                              LV
 ---pagebreak---         b)     PSC 2 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās.
               Šādos gadījumos katram donorkuģim jāizmanto atsevišķa veidlapa.
   3.   Ostas dalībvalsts tūlīt pārsūta 2. punktā minētās veidlapas kopiju kuģa karoga
        dalībvalstij un donorkuģu karoga valstij vai valstīm, ja kuģi ir iesaistīti pārkraušanas
        darbībās.
                                             52. pants
                              Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī
   1.   Ostas valsts var atļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tā zvejas
        kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai — ja kuģis
        ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — donorkuģu karoga valsts vai valstis,
        atsūtot atpakaļ saskaņā ar 51. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras
        B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka
      (a)      zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota
               deklarētās sugas zvejai;
      (b)      uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot
               visus nozvejas vai piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami;
      (c)      zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot
               deklarētajos apgabalos;
      (d)      kuģa atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir apstiprināta saskaņā ar VMS
               datiem.
        Izkraušanas vai pārkraušanas darbības var uzsākt tikai pēc tam, kad ostas valsts
        kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju.
   2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ostas valsts var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu
        pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās
        zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai,
        pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais
        apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas valsts
        drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.
   3.   Ostas valsts savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī
        tūlīt paziņo
        a)     NEAFC sekretāram, nosūtot III pielikuma 4. papildinājumā iekļautās veidlapas
               kopiju, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās
               zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā;
        b)     Komisijai — visos citos gadījumos, kas nav a) apakšpunktā minētie gadījumi.
LV                                               38                                              LV
 ---pagebreak---                                              53. pants
                                            Inspekcijas
   1.     Dalībvalstis katru gadu savās ostās inspicē vismaz 15 % no 49. pantā minētajiem
          trešo valstu zvejas kuģu veiktiem izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī.
   2.     Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai pārkraušanas uzraudzību un ietver
          kontrolpārbaudes, kurās salīdzina daudzumus pa sugām, kas ierakstīti iepriekšējā
          paziņojumā par izkraušanu, ar tiem daudzumiem pa sugām, kas izkrauti vai pārkrauti
          citā kuģī.
   3.     Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu
          aizkavēšanu un nodrošinātu, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas
          un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās.
                                             54. pants
                                        Inspekcijas ziņojumi
   1.     Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts
          III pielikuma 5. papildinājumā.
   2.     Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un — ja
          kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — donorkuģu karoga valstij vai
          valstīm, kā arī
          a)     NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas
                 NEAFC konvencijas apgabalā;
          b)     Komisijai — visos citos gadījumos, kas nav a) apakšpunktā minētie gadījumi.
   3.     Katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta
          inspicētā kuģa karoga valstij.
                                         IX NODAĻA
     Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo CCAMLR apgabalā
                                            1. IEDAĻA
          IEROBEŽOJUMI UN INFORMĀCIJAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢI
                                             55. pants
                                Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi
   1.     Specializētā zveja, kurā zvejo XIII pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta
          minētajā pielikumā norādītajās zonās un periodos.
   2.     Jauna veida zvejai un izpētes zvejai XIV pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas
          limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos.
LV                                               39                                             LV
 ---pagebreak---                                              56. pants
            Informācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā
   1.   Papildus Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā noteiktajām informācijas
        prasībām attiecībā uz atļauju saņēmušajiem kuģiem dalībvalstis no 2007. gada
        1. augusta attiecībā uz šiem kuģiem paziņo Komisijai šādu informāciju:
      (a)      kuģa SJO numurs (ja izdots);
      (b)      iepriekšējais karogs, ja tāds ir;
      (c)      starptautiskais radio izsaukuma signāls;
      (d)      kuģa īpašnieka un īpašuma beneficiāra (ja zināmi) vārds un uzvārds vai
               nosaukums un adrese;
      (e)      kuģa būves vieta un laiks;
      (f)      kuģa tips;
      (g)      garums;
      (h)      krāsaini kuģa fotoattēli, konkrēti šādi:
                     i)     viens vismaz 12 x 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa labais
                            borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes,
                     ii)    viens vismaz 12 x 7 cm izmēra fotoattēls, kurā redzams kuģa
                            kreisais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes,
                     iii)   viens vismaz 12 x 7 cm izmēra fotoattēla, kurā redzams kuģa
                            pakaļgals tieši pretskatā;
      (i)      pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu uz kuģa uzstādītās satelītuzraudzības
               ierīces netraucētu darbību.
   2.   Ciktāl iespējams, dalībvalstis no 2007. gada 1. augusta paziņo Komisijai arī šādu
        informāciju par kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā:
      (a)      operatora (ja tas nav kuģa īpašnieks) vārds un uzvārds vai nosaukums un
               adrese;
      (b)      kuģa kapteiņa un, attiecīgā gadījumā, zvejas kapteiņa vārds un uzvārds un
               valstspiederība;
      (c)      zvejas paņēmiens vai paņēmieni;
      (d)      platums (m);
      (e)      reģistrētā bruto tilpība;
      (f)      kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);
LV                                               40                                            LV
 ---pagebreak---       (g)      parastais apkalpes sastāvs;
      (h)      galvenā dzinēja vai dzinēju jauda;
      (i)      kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to tilpums (m³);
      (j)      cita informācija (piemēram, ledus klasifikācija), ko uzskata par vajadzīgu.
                                            57. pants
                                  Ziņojumi par kuģu pamanīšanu
   1.   Ja licencēta zvejas kuģa kapteinis Konvencijas apgabalā pamana zvejas kuģi, kuģa
        kapteinis par katru šādu gadījumu dokumentē pēc iespējas vairāk informācijas,
        tostarp šādu:
        a)     kuģa vārds un apraksts;
        b)     kuģa radio izsaukuma signāls;
        c)     reģistrācijas numurs un kuģa Lloyds/SJO numurs;
        d)     kuģa karoga valsts;
        e)     kuģa fotoattēli ziņojuma pamatošanai;
        f)     cita attiecīga informācija par novērotajām pamanītā kuģa darbībām.
   2.   Kapteinis pēc iespējas drīz nosūta savai karoga valstij ziņojumu, kurā ietverta
        1. punktā minētā informācija. Karoga valsts pārsūta CCAMLR sekretariātam visus
        ziņojumus, ja saskaņā ar CCAMLR standartiem var uzskatīt, ka pamanītais kuģis
        iesaistīts NNN darbībās.
                                           2. IEDAĻA
                                        IZPĒTES ZVEJA
                                            58. pants
                                    Piedalīšanās izpētes zvejā
   1.   Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR
        saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem, var piedalīties
        Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā
        arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā, un
        58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā.
   2.   Minētajā 58.4.3a.) un 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens
        zvejas kuģis.
   3.   Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās
        nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un
LV                                              41                                              LV
 ---pagebreak---             piezvejas sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem
            ir noteikts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz
            norādīto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām.
   4.       Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai varētu iegūt
            informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un
            zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir
            aizliegta dziļumā, kas mazāks nekā 550 m.
                                                59. pants
                                           Ziņošanas sistēmas
   Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas
   piepūles ziņošanas sistēmas:
          (a)     piecu dienu nozvejas un piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK)
                  Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas
                  darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un
                  piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR. Maza mēroga pētniecības
                  vienības veic ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un
                  58.4.2. rajonu;
          (b)     ikmēneša nozvejas un zvejas piepūles precīzu datu ziņošanas sistēma, kas
                  paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā;
          (c)     ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni
                  kopējo skaitu un svaru, ieskaitot „recekļaino masu”.
                                                60. pants
                                             Īpašas prasības
   1.       Šīs regulas 58. pantā minēto izpētes zveju veic saskaņā ar 8. pantu Padomes
            2004. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus
            pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu
            dzīvo resursu saglabāšanas konvencija38, ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušas
            bojāejas samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem
          (a)     šādā zvejā ir aizliegta atkritumu izgāšana;
          (b)     kuģus, kas piedalās izpētes zvejā 58.4.1. un 58.4.2. rajonā un kas atbilst
                  CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, atbrīvo no prasības
                  tās izlikt naktī; tomēr kuģi, kas noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atsāk
                  izlikšanu naktī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu;
          (c)     kuģi, kas piedalās izpētes zvejā 88.1. un 88.2. apakšapgabalā un 58.4.3.a) un
                  58.4.3.b) rajonā un noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un
   38
          OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.
LV                                                 42                                               LV
 ---pagebreak---             tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2005./2006. gada
            sezonas beigām.
   2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā,
      attiecas šādas papildu prasības:
      a)    kuģiem aizliegts izmest
                  i)    naftas vai degvielas produktus vai eļļainus atkritumus, izņemot tos,
                        kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par kuģu
                        izraisītā piesārņojuma novēršanu) I pielikumā,
                  ii)   atkritumus,
                  iii)  pārtikas atkritumus, kas paliek sietā, kura atveres nav lielākas par
                        25 mm,
                  iv)   mājputnu gaļu (veselus mājputnus vai to daļas, kā arī olu
                        čaumalas),
                  v)    notekūdeņus, ja attālums no krasta vai pakledus lauka nepārsniedz
                        12 jūras jūdzes vai ja kuģis iet ar ātrumu, kas mazāks par
                        4 mezgliem, vai
                  vi)   sadedzināšanā radušos pelnus;
      b)    dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus nedrīkst ievest 88.1. un
            88.2. apakšapgabalā, un no 88.1. un 88.2. apakšapgabala jāizved neapēstie
            sadalītie mājputni;
      c)    Dissostichus spp. zveja 88.1 un 88.2 apakšapgabalā ir aizliegta 10 jūras jūdzes
            no Belenija salu krasta.
                                         61. pants
                             Zvejas rīku iemetiena definīcija
   1. Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens nozīmē vienu vai vairāku jedu izlikšanu vienā vietā.
      Precīzu iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un piepūles ziņošanas nolūkos
      nosaka pēc izliktās jedas vai jedu viduspunkta.
   2. Lai iemetienu uzskatītu par kontroles tralējumu,
      a)    katru kontroles tralējumu veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita
            kontroles tralējuma; šis attālums jāmēra no katra kontroles tralējuma
            ģeogrāfiskā viduspunkta;
      b)    katrā iemetienā ir ne mazāk kā 3500 un ne vairāk kā 10 000 āķi; iemetienā var
            būt vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā;
      c)    āķu jedu iemetiena ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita
            no izlikšanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam.
LV                                          43                                               LV
 ---pagebreak---                                                  62. pants
                                            Pētniecības plāni
   Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētniecības plānus visās
   SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons.
   Pētniecības plānu īsteno šādi:
          (a)     pirmoreiz ieejot SSRU, pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par „pirmo
                  sēriju”, uzskata par „kontroles tralējumiem”, un tiem jāatbilst kritērijiem, kas
                  izklāstīti 61. panta 2. punktā;
          (b)     nākamos 10 zvejas rīku iemetienus vai 10 nozvejas tonnas, izvēloties
                  kontrollielumu, kurš sasniegts pirmais, sauc par „otro sēriju”. Otrās sērijas
                  zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas
                  izpētes zvejas. Ja tie atbilst 61. panta 2. punkta prasībām, šos iemetienus tomēr
                  var uzskatīt arī par kontroles tralējumiem;
          (c)     ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas
                  turpināt zvejot attiecīgajā SSRU, kuģim jāuzsāk „trešā sērija”, visās trīs sērijās
                  kopā veicot 20 kontroles tralējumus. Trešās sērijas iemetienus beidz tā paša
                  SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju;
          (d)     pabeidzot 20 kontroles tralējumus trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot
                  attiecīgajā SSRU;
          (e)     SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras
                  gultne ir mazāk nekā 15 000 km² platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro,
                  un, pabeidzot 10 kontroles tralējumus, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā
                  SSRU.
                                                 63. pants
                                           Datu vākšanas plāni
   1.       Zvejas kuģi, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētniecības plānus
            visās SSRU, kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un
            58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus:
          (a)     atrašanās vieta un jūras dziļums katras jedas galos vienā iemetienā;
          (b)     izlikšanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks;
          (c)     ūdens virspusē bojā gājušo zivju skaits un sugas;
          (d)     izlikto āķu skaits;
          (e)     ēsmas veids;
          (f)     piekošanās rezultativitāte (%);
          (g)     āķa tips;
LV                                                  44                                               LV
 ---pagebreak---       (h)     jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze jedu izlikšanas laikā.
   2.   Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru kontroles tralējumu; jo īpaši mēra visas
        vienā kontroles tralējumā gūtās zivis līdz pat 100 zivīm, un no vismaz 30 zivīm
        paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto
        gadījuma atlases apakšparaugu.
                                             64. pants
                                     Iezīmēšanas programma
   1.   Katrs zvejas kuģis, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno iezīmēšanas
        programmu:
        a.    iezīmē un atlaiž atpakaļ Dissostichus spp. īpatņus saskaņā ar CCAMLR
              iezīmēšanas programmā un protokolā par Dissostichus spp. izpētes zveju
              izklāstītajiem noteikumiem. Kuģi pārtrauc iezīmēšanu tikai tad, ja tie
              iezīmējuši 500 īpatņus, vai atstāj zonu, iezīmējuši vienu īpatni uz vienu
              nozvejas dzīvsvara tonnu;
        b.    pildot iezīmēšanas prasību, programmā paredz visu lielumu īpatņu iezīmēšanu.
              Iezīmē tikai tās ilkņzivis, kas ir labā stāvoklī. Visus atlaižamos īpatņus iezīmē
              divkārt, un atlaišanu veic pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskajā apgabalā;
        c.    uz visiem iezīmējumiem ir skaidri uzspiests unikāls sērijas numurs un
              nosūtīšanas adrese, lai varētu izsekot iezīmējuma izcelsmei, ja iezīmēto īpatni
              nozvejo atkārtoti;
        d.    atkārtoti nozvejotos īpatņus (t.i., nozvejotās zivis, kas jau ir iezīmētas) neatlaiž,
              tos neatlaiž arī ja tie brīvībā bijuši tikai īsu laiku;
        e.    visiem atkārtoti nozvejotiem īpatņiem veic bioloģisko analīzi (garums, svars,
              dzimums, gonādu attīstības stadija) un, tos digitāli nofotografē (ja iespējams),
              ievāc otolītus un noņem iezīmējumu;
        f.    visus attiecīgos iezīmējuma datus, visus iezīmēto īpatņu atkārtotas nozvejas
              datus trīs mēnešu laikā pēc kuģa iziešanas no attiecīgajām zvejas zonām
              CCAMLR formātā elektroniski nosūta CCAMLR;
        g.    visus attiecīgos iezīmējuma datus, visus iezīmēto īpatņu atkārtotas nozvejas
              datus un datus par atkārtoti nozvejotajiem īpatņiem CCAMLR formātā
              elektroniski nosūta attiecīgajam reģionālajam iezīmējumu datu repozitorijam,
              kā sīkāk izklāstīts CCAMLR Iezīmēšanas protokolā.
   2.   Ilkņzivis, kas ir iezīmētas un atlaistas, neatskaita no nozvejas limitiem.
                                             65. pants
                                       Zinātniskie novērotāji
   1.   Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 58. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas
        darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens
LV                                               45                                                 LV
 ---pagebreak---             ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas
            sistēmu.
   2.       Dalībvalsts saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem,
            tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu izmantošanu valsts tiesvedības
            sistēmā, izvērtē atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR dalībnieka apstiprinātā
            inspektora ziņojumus un rīkojas tāpat, kā izvērtē sava inspektora ziņojumu un rīkojas
            pēc saņemšanas; Puse un attiecīgais apstiprinātājs CCAMLR dalībnieks sadarbojas,
            lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem.
                                                66. pants
                             Paziņojumi par nodomu piedalīties krilu zvejā
   Dalībvalsts, kas plāno piedalīties krilu zvejā Konvencijas apgabalā, paziņo CCAMLR
   sekretariātam par savu nodomu ne vēlāk kā četrus (4) mēnešus pirms Komisijas gadskārtējās
   sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tā plāno zveju.
                                                67. pants
                       Pagaidu aizliegums veikt dziļjūras zveju ar žaunu tīkliem
   1.       Konvencijas apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, aizliegts izmantot
            žaunu tīklus līdz laikam, kad zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā
            zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz zinātniskās komitejas
            ieteikumu, piekritusi, ka Konvencijas apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu.
   2.       Par žaunu tīklu izmantošanu zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki
            par 100 m, iepriekš jāziņo zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības
            uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas.
   3.       Kuģim, kurš plāno šķērsot Konvencijas apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo
            nodomu iepriekš jāpaziņo CCAMLR sekretariātam, norādot paredzētos Konvencijas
            apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli un kurš atrodas
            Konvencijas apgabalā, un kurš iepriekš nav par to paziņojis, ir pārkāpis šos
            noteikumus.
                                                68. pants
      Pagaidu ierobežojumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu tāljūrā Konvencijas apgabalā
                            2006./2007. un 2007./2008. gada zvejas sezonā
   1.       Gruntstraļu izmantošana tāljūrā Konvencijas apgabalā ir aizliegta apgabalos, kuros ir
            spēkā Komisijas noteikti saglabāšanas pasākumi attiecībā uz gruntstraļu
            izmantošanu.
   2.       Saglabāšanas pasākumus nepiemēro gruntstraļu izmantošanai, veicot zinātnisko
            pētniecību Konvencijas apgabalā.
LV                                                 46                                             LV
 ---pagebreak---                                            X NODAĻA
      Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo SEAFO apgabalā
                                             1. IEDAĻA
                                  ATĻAUJU IZDOŠANA KUĢIEM
                                               69. pants
                                       Atļauju izdošana kuģiem
   1.      Līdz 2007. gada 1. jūlijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai
           to kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, atļauts zvejot SEAFO konvencijas
           apgabalā.
   2.      Šā panta 1. punkta minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas.
   3.      Zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var
           izpildīt SEAFO konvencijā šādiem kuģiem noteiktās prasības un pienākumus un
           saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
   4.      Zvejas atļaujas neizsniedz kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas
           darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz adekvātus dokumentārus pierādījumus
           par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai
           finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem, vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē vai
           ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to.
   5.      Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju:
         (a)     kuģa vārds, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un
                 reģistrācijas osta;
         (b)     iepriekšējais karogs (ja tāds ir);
         (c)     starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir);
         (d)     īpašnieka vai īpašnieku vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;
         (e)     kuģa tips;
         (f)     garums;
         (g)     operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un
                 uzvārds vai nosaukums un adrese;
         (h)     reģistrētā bruto tilpība;
         (i)     galvenā dzinēja vai dzinēju jauda.
LV                                                 47                                             LV
 ---pagebreak---    6. Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par katru
      jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem ikreiz, kad veic
      šādas izmaiņas.
                                         70. pants
                          Pienākumi atļauju saņēmušiem kuģiem
   1. Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
   2. Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un
      derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut citā kuģī.
                                         71. pants
                                 Atļauju nesaņēmuši kuģi
   1. Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu
      reģistrā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut SEAFO
      konvencijā ietvertās sugas.
   2. Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem
      iemesliem aizdomām, ka kuģis, kurš nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā,
      Konvencijas apgabalā ir iesaistīts Konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to
      pārkraušanā citā kuģī.
   3. Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka SEAFO atļauju saņēmušo
      kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās vai nav saistīti ar
      zvejas darbībām, ko SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kas nav atļauju
      saņēmušo kuģu sarakstā.
                                       2. IEDAĻA
                               PĀRKRĀVUMI CITĀ KUĢĪ
                                         72. pants
                        Aizliegums pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā
      Dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas
      apgabalā veikt SEAFO konvencijā ietverto sugu īpatņu pārkraušanu citā kuģī.
                                         73. pants
                           Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā
   1. Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā
      ietvertās sugas, pārkrauj nozveju citā kuģī SEAFO Puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš
      saņēmuši atļauju no tās Puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem
      atļauj veikt pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts
      saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut citā kuģī.
LV                                          48                                                   LV
 ---pagebreak---    2.      Dalībvalsts nodrošina, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju
           atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā citā kuģī ostas teritorijā. Dalībvalsts arī
           nodrošina, ka pārkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam un
           pieprasa ziņot par pārkraušanu.
   3.      Tā Kopienas zvejas kuģa kapteinis, no kura pārkrauj citā kuģī (še turpmāk —
           „saņēmējkuģis”) Konvencijas apgabalā gūtas SEAFO konvencijā ietvertu sugu
           nozvejas jebkādā apjomā, minētās pārkraušanas laikā informē saņēmējkuģa karoga
           valsti par attiecīgajām sugām un daudzumiem, pārkraušanas datumu un nozveju vietu
           un iesniedz savai karoga valstij SEAFO pārkraušanas deklarāciju III pielikuma
           7. papildinājumā norādītajā formātā.
   4.      Kopienas zvejas kuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš nosūta tai SEAFO
           Pusei, kuras ostā notiks pārkraušana citā kuģī, šādu informāciju:
           - pārkraujošo zvejas kuģu vārdi,
           - saņēmējkuģu vārdi,
           - pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu,
           - pārkraušanas datums un osta.
   5.      Ja pārkraušana notiek SEAFO Puses ostā, tā Kopienas saņēmējkuģa kapteinis ne
           vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas sākuma un beigām informē ostas valsts
           kompetentās iestādes par SEAFO konvencijā ietverto sugu nozveju apjomu, kas
           atrodas uz viņa kuģa, un 24 stundās nosūta šai kompetentajai iestādei SEAFO
           pārkraušanas deklarāciju.
   6.      Kopienas saņēmējkuģa kapteinis 48 stundas pirms izkraušanas iesniedz SEAFO
           pārkraušanas deklarāciju tās ostas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks
           izkraušana.
   7.      Katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai pārbaudītu saņemtās informācijas
           pareizību un sadarbojas ar karoga valsti, lai nodrošinātu to, ka izkrāvumi atbilst katra
           kuģa paziņotās nozvejas apjomam.
   8.      Dalībvalsts, kuras kuģiem SEAFO konvencijas apgabalā atļauts zvejot SEAFO
           konvencijā ietvertas sugas, līdz 2007. gada 1. jūnijam nosūta Komisijai datus par
           pārkrāvumiem, ko veikuši kuģi, kuri peld ar tās karogu.
                                             3.IEDAĻA
    SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI APDRAUDĒTU DZIĻJŪRAS BIOTOPU UN EKOSISTĒMU
                                          PĀRVALDĪBAI
                                              74. pants
                                          Slēgtie apgabali
   Visas zvejas darbības saistībā ar SEAFO Konvencijā ietvertām sugām Kopienas zvejas
   kuģiem ir aizliegtas turpmāk norādītajos apgabalos.
LV                                               49                                                 LV
 ---pagebreak---    a) A1 Apakšapgabals
   – Dampier Seamount
         10o00’S 02o00’W     10o00’S 00o00’E
         12o00’S 02o00’W     12o00’S 00o00’E
   – Malahit Guyot Seamount
         11o00’S 02o00’W     11o00’S 04o00’W
         13o00’S 02o00’W     13o00’S 04o00’W
   b) B1 apakšapgabals
   – Molloy Seamount
         27o00’S 08o00’E     27o00’S 10o00’E
         29o00’S 08o00’E     29o00’S 10o00’E
   c) C apakšapgabals
   – Schmidt-Ott Seamount & Erica Seamount
         37o00’S 13o00’E     37o00’S 17o00’E
         40o00’S 13o00’E     40o00’S 17o00’E
   – Africana seamount
         37o00’S 28o00’E     37o00’S 30o00’E
         38o00’S 28o00’E     38o00’S 30o00’E
   – Panzarini Seamount
         39o00’S 11o00’E     39o00’S 13o00’E
         41o00’S 11o00’E     41o00’S 13o00’E
   d) C1 apakšapgabals
   – Vema Seamount
         31o00’S 08o00’E     31o00’S 09o00’E
         32o00’S 08o00’E     32o00’S 09o00’E
   – Wust Seamount
         33o00’S 06o00’E     33o00’S 08o00’E
         34o00’S 06o00’E     34o00’S 08o00’E
   e) D apakšapgabals
   – Discovery, Junoy, Shannon Seamounts
         41o00’S 06o00’W     41o00’S 03o00’E
         44o00’S 06o00’W     44o00’S 03o00’E
   – Schwabenland & Herdman Seamounts
LV                                   50      LV
 ---pagebreak---                     44o00’S 01o00’W          44o00’S 02o00’E
                    47o00’S 01o00’W          47o00’S 02o00’E
                                                   75. pants
                                        Iepriekšējas zvejas darbības
   Dalībvalstis līdz 2007. gada 1. jūnijam turpmāk norādītajā formātā paziņo Komisijai
   informāciju, kas saistīta ar to zvejas darbībām, kuras 74. pantā minētajos apgabalos veiktas
   2004., 2005. un 2006. gadā.
        Zvejas veids                  Piepūles noteikšana             Kopējā nozveja (Mt)
   Traleri               a. Kilovati / zvejas dienas
                         b. Kuģis / zvejas dienas
   Āķu     jedu   zvejas a. Bruto tilpība / zvejas dienas
   kuģi                  b. Vidējais izlikto āķu skaits/ jedu
                         izlikšanu skaits
   Citi                  a. Bruto tilpība / zvejas dienas
LV                                                    51                                        LV
 ---pagebreak---                                                      4. IEDAĻA
           PASĀKUMI NEJAUŠI NOĶERTU JŪRAS PUTNU SKAITA SAMAZINĀŠANAI
                                                      76. pants
                          Informācija par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem
   Dalībvalstis vāc un līdz 2007. gada 1. jūnijam sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju par
   gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par putnu nejaušu noķeršanu, kas notikusi,
   tās zvejas kuģiem zvejojot SEAFO konvencijā ietvertas sugas.
                                                      77. pants
                                              Mazināšanas pasākumi
   1.         Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma
              paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas šādi:
              – putnu atbaidīšanas auklas atbilst apstiprinātajai putnu atbaidīšanas auklu
                  konstrukcijai un izmantošanas norādījumiem, kas izklāstīti III pielikuma
                  8. papildinājumā;
              – putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu izlikšanas ūdenī uz
                  dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles;
              – ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja
                  ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums;
              – uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai
                  lietošanai.
   2.         Āķu jedas izliek tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslām39). Zvejojot ar
              āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai.
   3.         Apstrādes subproduktu izmešana ir aizliegta zvejas rīka izmešanas vai izlikšanas
              laikā. Subproduktu izmešana zvejas rīka izcelšanas laikā nav vēlama. Ja iespējams,
              šāda izmešana jāveic tajā kuģa pusē, kurā netiek izcelts zvejas rīks. Attiecībā uz
              kuģiem vai zveju, kam nav noteikta prasība paturēt subproduktus uz kuģa, izveido
              sistēmu, lai āķus atbrīvotu no subproduktiem un zivju galvām pirms to izmešanas.
              Tīklus tīra pirms iemešanas, lai atbrīvotos no atliekām, kas varētu pievilināt jūras
              putnus.
   4.         Kopienas zvejas kuģi pieņem iemešanas un izcelšanas kārtību, kas samazina laiku,
              kurā tīkls atrodas uz ūdens virsmas un tā linuma acis ir vaļīgas. Tīkla apkopi, cik
              vien iespējams, neveic, tīklam atrodoties ūdenī.
   39
      Precīzi jūras krēslas laiki attiecīgajam platuma grādam, vietējam laikam un datumam ir noteikti Nautical
            Almanac tabulās. Visus laikus, gan saistībā ar kuģa darbībām, gan novērotāja ziņojumiem, norāda pēc
            Griničas laika.
LV                                                        52                                                    LV
 ---pagebreak---    5.  Kopienas zvejas kuģus rosina izstrādāt zvejas rīku konstrukcijas, kuras mazinātu
       putnu iespējas iekļūt tajā tīkla daļā, kurā tie ir visvairāk apdraudēti. Tas ietver tīkla
       atsvaru masas palielināšanu vai peldspējas samazināšanu, lai tīkls nogrimtu ātrāk, vai
       krāsainu karekļu virkņu vai citu līdzīgu priekšmetu novietošanu virs noteiktām tīkla
       daļām, kurās putni ir īpaši apdraudēti linuma acs izmēra dēļ.
   6.  Konvencijas apgabalā nav atļauts zvejot Kopienas zvejas kuģiem, kuru konstrukcijā
       nav paredzētas subproduktu pārstrādes iekārtas vai pietiekama tilpība subproduktu
       paturēšanai uz kuģa, vai iespēju izmest subproduktus tajā kuģa pusē, kurā nenotiek
       zvejas rīka izcelšana.
   7.  Jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos jūras putnus, kas zvejas darbību laikā ir
       notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību.
                                         5. IEDAĻA
                                        KONTROLE
                                          78. pants
                         Kuģu pārvietošanās un nozvejas paziņošana
   1.  Zvejas kuģi un zvejas pētniecības kuģi, kuriem atļauts zvejot Konvencijas apgabalā
       un kuri iesaistīti zvejā, ziņojumus par ieiešanu, nozveju un iziešanu ar VMS vai citu
       piemērotu līdzekļu palīdzību nosūta karoga dalībvalsts iestādēm un — pēc karoga
       valsts pieprasījuma — SEAFO administratīvajam sekretāram.
   2.  Ieiešanas ziņojumu nosūta ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms
       katras ieiešanas Konvencijas apgabalā, un tajā iekļauj ieiešanas datumu, laiku, kuģa
       ģeogrāfisko stāvokli un uz kuģa paturēto zivju daudzumu pa sugām (FAO trīsburtu
       kods), norādot dzīvsvaru (kg).
   3.  Katra kalendārā mēneša beigās sagatavo nozvejas ziņojumu, norādot sugas (FAO
       trīsburtu kods) un dzīvsvaru (kg).
   4.  Iziešanas ziņojumu sniedz ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms
       katras iziešanas no Konvencijas apgabala. Tajā iekļauj iziešanas datumu, laiku, kuģa
       ģeogrāfisko stāvokli, zvejas dienu skaitu un nozveju pa sugām (FAO trīsburtu kods),
       norādot dzīvsvaru (kg), kas gūta kopš zvejas uzsākšanas Konvencijas apgabalā vai
       kopš pēdējā nozvejas ziņojuma.
                                          79. pants
      Zinātniska novērošana un informācijas vākšana krājuma novērtēšanas nolūkos
   1.  Katra dalībvalsts nodrošina, ka uz visiem zvejas kuģiem, kas Konvencijas apgabalā
       veic ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām saistītas darbības, ir kvalificēti
       zinātniskie novērotāji.
   2.  Dalībvalsts pieprasa, lai 30 dienās no Konvencijas apgabala atstāšanas tiktu iesniegta
       informācija, ko novērotāji savākuši attiecībā uz katru kuģi, kas peld ar attiecīgās
       dalībvalsts karogu. Datus iesniedz SEAFO zinātniskās komitejas norādītajā formātā.
LV                                            53                                                 LV
 ---pagebreak---             Dalībvalsts, tiklīdz iespējams, iesniedz Komisijai attiecīgās informācijas kopiju,
            ņemot vērā vajadzību saglabāt neapkopotu datu konfidencialitāti. Dalībvalsts
            informācijas kopiju var iesniegt arī SEAFO administratīvajam sekretāram.
   3.       Apstiprināti novērotāji iespējami lielu daļu no šajā pantā minētās informācijas savāc
            un pārbauda līdz 30. jūnijam.
                                               80. pants
                                     Trešo pušu kuģu pamanīšana
   1.       Zvejas kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, paziņo savai karoga dalībvalstij
            informāciju par visām iespējamām zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas Konvencijas
            apgabalā peld ar karogu, kurš nav Puses karogs. Šajā informācijā cita starpā ietver
                  a)    kuģa vārdu;
                  b)    kuģa reģistrācijas numuru;
                  c)    kuģa karoga valsti;
                  d)    citu attiecīgu informācija par pamanīto kuģi.
   2.       Dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai 1. punktā minēto informāciju.
            Komisija minēto informāciju pārsūta SEAFO administratīvajam sekretariātam.
                                           XI NODAĻA
                  Nelegāla, nepaziņota un nereglamentēta zveja
                                               81. pants
                                            Ziemeļatlantija
   Kuģiem, kas Ziemeļatlantijā ir iesaistīti nelegālā, nepaziņotā un nereglamentētā zvejā,
   piemēro XV pielikumā izklāstītos pasākumus.
                                          XII NODAĻA
                                    Nobeiguma noteikumi
                                               82. pants
                                            Datu nosūtīšana
   Ja dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu un 18. panta
   1. punktu nosūta Komisijai datus par nozvejoto krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas
   I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
LV                                                54                                              LV
 ---pagebreak---                                                83. pants
   Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1116/2006.
   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
                                               84. pants
                                           Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.
   Ja CCAMLR teritorijā KPN ir noteikta laikposmam, kas sākas pirms 2007. gada 1. janvāra,
   55. pantu piemēro no attiecīgo KPN piemērošanas laikposmu sākuma.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, […]
                                                 Padomes vārdā —
                                                 priekšsēdētājs
                                                 […]
LV                                                 55                                      LV
 ---pagebreak---                                          I PIELIKUMS
    Nozvejas limiti, kas piemērojami Kopienas kuģiem apgabalos, kuros noteikti nozvejas
       limiti, un trešo valstu zvejas kuģiem Kopienas ūdeņos, pa sugām un apgabaliem
                            (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi)
   Visus šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus uzskata par kvotām šīs regulas 5. panta
   nolūkos, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EK) Nr. 2847/93 un jo īpaši tās 14. un 15. pantā
   paredzētie noteikumi.
   Katram apgabalam zivju krājumi ir uzskaitīti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas
   nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas nolūkiem turpmāk pievienota atbilstības tabula ar sugu
   nosaukumiem latīņu un latviešu valodā.
      Zinātniskais nosaukums              Trīsburtu kods          Nosaukums latviešu valodā
   Ammodytidae                                  SAN               Tūbītes
   Anarhichas lupus                             CAT               Vilkzivs
   Aphanopus carbo                              BSF               Ogļzivs
   Argentina silus                             ARU                Ziemeļatlantijas argentīna
   Beryx spp.                                   ALF               Beriksas
   Boreogadus saida                             POC               Polārmenca
   Brosme brosme                                USK               Brosme
   Centrophorus squamosus                      GUQ                Pelēkā īsradzes haizivs
   Centroscymnus coelolepis                    CYO                Baltacu haizivs
   Cetorhinus maximus                           BSK               Milzu haizivs
   Chaenocephalus aceratus                       SSI              Skotu leduszivs
   Champsocephalus gunnari                      ANI               Antarktikas leduszivs
   Channichthys rhinoceratus                    LIC               Vienraga leduszivs
   Chionoecetes spp.                            PCR               Karaliskie krabji
   Clupea harengus                              HER               Siļķe
   Coryphaenoides rupestris                    RNG                Strupdeguna garaste
   Dalatias licha                               SCK               Melnā haizivs
   Deania calcea                               DCA                Gardeguna spurainā haizivs
   Dissostichus eleginoides                     TOP               Patagonijas ilkņzivs
   Engraulis encrasicolus                       ANE               Anšovi
   Etmopterus princeps                          ETR               Lielā melnā haizivs
   Etmopterus pusillus                          ETP               Gludā haizivs
   Etmopterus spinax                            ETX               Laternhaizivs
   Euphausia superba                            KRI               Krils
   Gadus morhua                                COD                Menca
LV                                              56                                             LV
 ---pagebreak---        Zinātniskais nosaukums   Trīsburtu kods  Nosaukums latviešu valodā
   Galeorhinus galeus                GAG       Bara haizivs
   Germo alalunga                    ALB       Garspuru tunzivs (dienvidu
                                               apakšgrupa)
   Glyptocephalus cynoglossus        WIT       Sarkanā plekste
   Gobionotothen gibberifrons        NOG       Zaļā nototēnija
   Hippoglossoides platessoides      PLA       Rietumatlantijas plekste
   Hippoglossus hippoglossus         HAL       Paltuss
   Hoplostethus atlanticus           ORY       Atlantijas lielgalvis
   Illex illecebrosus                 SQI      Īsspuru kalmārs
   Lamna nasus                       POR       Siļķu haizivs
   Lampanyctus achirus               LAC       Laternzivs
   Lepidonotothen squamifrons        NOS       Pelēkā nototēnija
   Lepidorhombus spp.                LEZ       Megrimi
   Limanda ferruginea                YEL       Dzeltenastes plekste
   Limanda limanda                   DAB       Gludā plekste
   Lophiidae                         ANF       Jūrasvelni
   Macrourus berglax                 RHG       Makrūrzivs
   Macrourus spp.                    GRV       Makrūrzivis
   Makaira nigricans                 BUM       Zilais marlīns
   Mallotus villosus                 CAP       Moiva
   Martialia hyadesi                 SQS       Parastais kalmārs
   Melanogrammus aeglefinus          HAD       Pikša
   Merlangius merlangus             WHG        Merlangs
   Merluccius merluccius             HKE       Heks
   Micromesistius poutassou          WHB       Putasu
   Microstomus kitt                  LEM       Mazmutes plekste
   Molva dypterigia                   BLI      Zilā jūras līdaka
   Molva macrophthalmus               SLI      Lielacu jūras līdaka
   Molva molva                       LIN       Jūras līdaka
   Nephrops norvegicus               NEP       Norvēģijas omārs
   Notothenia rossii                 NOR       Marmora nototēnija
   Pagellus bogaraveo                SBR       Sarkanā zobaine
   Pandalus borealis                 PRA       Ziemeļu garnele
   Paralomis spp.                     PAI      Krabji
LV                                   57                                   LV
 ---pagebreak---       Zinātniskais nosaukums              Trīsburtu kods     Nosaukums latviešu valodā
   Penaeus spp.                                PEN          Tīģergarneles
   Phycis spp.                                 FOX          Diegspuru vēdzeles
   Platichthys flesus                          FLX          Plekste
   Pleuronectes platessa                       PLE          Jūras zeltplekste
   Pleuronectiformes                           FLX          Plekstveidīgās zivis
   Pollachius pollachius                       POL          Pollaks
   Pollachius virens                           POK          Saida
   Psetta maxima                               TUR          Akmeņplekste
   Pseudochaenichthus georgianus                SGI         Melnā leduszivs
   Rajidae                                  SRX-RAJ         Rajas
   Reinhardtius hippoglossoides                GHL          Melnais paltuss
   Salmo salar                                 SAL          Lasis
   Scomber scombrus                            MAC          Makrele
   Scopthalmus rhombus                         BLL          Gludais rombs
   Sebastes spp.                               RED          Sarkanasari
   Solea solea                                 SOL          Jūrasmēle
   Solea spp.                                  SOX          Jūrasmēles
   Sprattus sprattus                           SPR          Brētliņa
   Squalus acanthias                           DGS          Dzelkņu haizivs
   Tetrapturus alba                           WHM           Baltais marlīns
   Thunnus alalunga                            ALB          Garspuru tunzivs (ziemeļu
                                                            apakšgrupa)
   Thunnus albacares                           YFT          Dzeltenspuru tunzivs
   Thunnus obesus                              BET          Lielacu tunzivs
   Thunnus thynnus                             BFT          Zilā tunzivs
   Trachurus spp.                              JAX          Stavridas
   Trisopterus esmarki                         NOP          Esmarka menca
   Urophycis tenuis                           HKW           Baltā Amerikas jūrasvēdzele
   Xiphias gladius                             SWO          Zobenzivs
   Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstošie nosaukumi latviešu un latīņu valodā,
   pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.
   Garspuru tunzivs (ziemeļu ALB                         Thunnus alalunga
   apakšgrupa)
LV                                             58                                       LV
 ---pagebreak---    Garspuru tunzivs (dienvidu ALB    Germo alalunga
   apakšgrupa)
   Beriksas                   ALF    Beryx spp.
   Rietumatlantijas plekste   PLA    Hippoglossoides platessoides
   Anšovi                     ANE    Engraulis encrasicolus
   Jūrasvelni                 ANF    Lophiidae
   Antarktikas leduszivs      ANI    Champsocephalus gunnari
   Patagonijas ilkņzivs       TOP    Dissostichus eleginoides
   Vilkzivs                   CAT    Anarhichas lupus
   Paltuss                    HAL    Hippoglossus hippoglossus
   Lasis                      SAL    Salmo salar
   Milzu haizivs              BSK    Cetorhinus maximus
   Lielacu tunzivs            BET    Thunnus obesus
   Gardeguna spurainā haizivs DCA    Deania calcea
   Ogļzivs                    BSF    Aphanopus carbo
   Melnspuru leduszivs        SSI    Chaenocephalus aceratus
   Zilā jūras līdaka          BLI    Molva dypterigia
   Zilais marlīns             BUM    Makaira nigricans
   Putasu                     WHB    Micromesistius poutassou
   Zilā tunzivs               BFT    Thunnus thynnus
   Gludais rombs              BLL    Scopthalmus rhombus
   Moiva                      CAP    Mallotus villosus
   Menca                      COD    Gadus morhua
   Jūrasmēle                  SOL    Solea solea
   Krabji                     PAI    Paralomis spp.
   Gludā plekste              DAB    Limanda limanda
   Plekstveidīgās zivis       FLX    Pleuronectiformes
LV                                59                              LV
 ---pagebreak---    Parastā plekste            FLX    Platichthys flesus
   Diegspuru vēdzeles         FOX    Phycis spp.
   Lielā melnā haizivs        ETR    Etmopterus princeps
   Ziemeļatlantijas argentīna ARU    Argentina silus
   Melnais paltuss            GHL    Reinhardtius hippoglossoides
   Makrūrzivis                GRV    Macrourus spp.
   Pelēkā nototēnija          NOS    Lepidonotothen squamifrons
   Pikša                      HAD    Melanogrammus aeglefinus
   Heks                       HKE    Merluccius merluccius
   Siļķe                      HER    Clupea harengus
   Stavridas                  JAX    Trachurus spp.
   Zaļā nototēnija            NOG    Gobionotothen gibberifrons
   Melnā haizivs              SCK    Dalatias licha
   Krils                      KRI    Euphausia superba
   Laternzivs                 LAC    Lampanyctus achirus
   Pelēkā īsradzes haizivs    GUQ    Centrophorus squamosus
   Mazmutes plekste           LEM    Microstomus kitt
   Jūras līdaka               LIN    Molva molva
   Makrele                    MAC    Scomber scombrus
   Marmora nototēnija         NOR    Notothenia rossii
   Megrimi                    LEZ    Lepidorhombus spp.
   Ziemeļu garnele            PRA    Pandalus borealis
   Norvēģijas omārs           NEP    Nephrops norvegicus
   Esmarka menca              NOP    Trisopterus esmarki
   Atlantijas lielgalvis      ORY    Hoplostethus atlanticus
   Tīģergarneles              PEN    Penaeus spp.
   Jūras zeltplekste          PLE    Pleuronectes platessa
LV                                60                              LV
 ---pagebreak---    Polārmenca                  POC        Boreogadus saida
   Pollaks                     POL        Pollachius pollachius
   Siļķu haizivs               POR        Lamna nasus
   Baltacu haizivs             CYO        Centroscymnus coelolepis
   Sarkanā zobaine             SBR        Pagellus bogaraveo
   Sarkanasari                 RED        Sebastes spp.
   Makrūrzivs                  RHG        Macrourus berglax
   Strupdeguna garaste         RNG        Coryphaenoides rupestris
   Saida                       POK        Pollachius virens
   Tūbītes                     SAN        Ammodytidae
   Īsspuru kalmārs             SQI        Illex illecebrosus
   Rajas                       SRX-RAJ    Rajidae
   Gludā haizivs               ETP        Etmopterus pusillus
   Karaliskie krabji           PCR        Chionoecetes spp.
   Jūrasmēles                  SOX        Solea spp.
   Melnā leduszivs             SGI        Pseudochaenichthus georgianus
   Lielacu jūras līdaka        SLI        Molva macrophthalmus
   Brētliņa                    SPR        Sprattus sprattus
   Dzelkņu haizivs             DGS        Squalus acanthias
   Parastais kalmārs           SQS        Martialia hyadesi
   Zobenzivs                   SWO        Xiphias gladius
   Bara haizivs                GAG        Galeorhinus galeus
   Akmeņplekste                TUR        Psetta maxima
   Brosme                      USK        Brosme brosme
   Vienraga leduszivs          LIC        Channichthys rhinoceratus
   Laternhaizivs               ETX        Etmopterus spinax
   Baltā Amerikas jūrasvēdzele HKW        Urophycis tenuis
LV                                     61                               LV
 ---pagebreak---    Baltais marlīns      WHM    Tetrapturus alba
   Merlangs             WHG    Merlangius merlangus
   Sarkanā plekste      WIT    Glyptocephalus cynoglossus
   Dzeltenspuru tunzivs YFT    Thunnus albacares
   Dzeltenastes plekste YEL    Limanda ferruginea
LV                          62                            LV
 ---pagebreak---                                                  IA PIELIKUMS
   SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV zona, ICES V, VI, VII, VIII, IX, X zonas
                         EK ūdeņi, CECAF EK ūdeņi, Franču Gviānas ūdeņi
   Sugas:                    Tūbītes                   Zona:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                             Ammodytidae                           SAN/04-N.
                                               (1)
   Dānija                                pm            Analītiskā KPN.
                                               (1)
   Apvienotā Karaliste                   pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (1)
   EK                                    pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                       Nepiemēro
   (1)
            Pārskata 2007. gadā.
   Sugas:                    Tūbītes                   Zonas:      IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā (1)
                             Ammodytidae                           SAN/2A3A4.
   Dānija                    Nav noteikta              Analītiskā KPN.
   Apvienotā Karaliste       Nav noteikta              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (2)
   Visas dalībvalstis        Nav noteikta              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                        Nav noteikta              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                               (3) (4)
   Norvēģija                 pm
   KPN                       Nav noteikta
   (1)      Izņemot ūdeņus līdz 6 jūdžu attālumā no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlendas, Fēras salas
   un Fūlas.
   (2)      Izņemot Dāniju un Apvienoto Karalisti.
   (3)      Jāzvejo Ziemeļjūrā.
   (4)      Pārskata 2007. gadā.
   Suga:                     Ziemeļatlantijas          Zonas:      EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
                             argentīna
                                                                   ARU/1/2.
                             Argentina silus
   Vācija                                 31           Piesardzības KPN
   Francija                               10           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Nīderlande                             25           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                    50           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                   116
   Suga:                     Ziemeļatlantijas          Zonas:      EK un starptautiskie ūdeņi III un IV zonā
LV                                                      63                                                         LV
 ---pagebreak---                               argentīna
                                                                      ARU/3/4.
                              Argentina silus
   Dānija                                1178             Piesardzības KPN
   Vācija                                   12            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                                  8            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Īrija                                     8            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu
   Nīderlande                               55
   Zviedrija                                46
   Apvienotā Karaliste                      21
   EK                                    1328
   Suga:                      Ziemeļatlantijas            Zonas:      EK un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
                              argentīna
                                                                      ARU/567.
                              Argentina silus
   Vācija                                 405             Piesardzības KPN
   Francija                                  9            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                  378             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                            4225             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu
   Apvienotā Karaliste                    297
   EK                                    5311
   Suga:                      Brosme                      Zonas:      EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā
                              Brosme brosme                           USK/2A47-C
                                                (1)
   EK                             Nepiemēro               Piesardzības KPN.
                                                (2) (3)
   Norvēģija                               pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                          Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                        Nepiemēro
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Noteikts Regulā (EK) Nr. …/2006
   (2)      Citu sugu nejauša nozveja pm % vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta Vb, VI un VII zonā. Tomēr šo
            procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu
            nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas.
   (3)      Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdaku nozvejai ir pm tonnas un brosmju
            nozvejai – pm tonnas, tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām
            Vb, VI un VII zonā.
   Suga:                      Brosme                      Zonas:      EK un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā
                              Brosme brosme                           USK/1214EI
   Vācija                                    7
   Francija                                  7
   Apvienotā Karaliste                       7
                                                (1)
   Citas                                     4
LV                                                          64                                                        LV
 ---pagebreak---    EK                                      25
   (1)      Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.
   Suga:                      Brosme                     Zonas:       EK un starptautiskie ūdeņi III zonā
                              Brosme brosme                           USK/3EI.
   Dānija                                  15
   Zviedrija                                8
   Vācija                                   8
   EK                                      31
   Suga:                      Brosme                     Zonas:       EK un starptautiskie ūdeņi IV zonā
                              Brosme brosme                           USK/4EI.
   Dānija                                  65
   Vācija                                  19
   Francija                                45
   Zviedrija                                6
   Apvienotā Karaliste                     97
                                                (1)
   Citas                                    6
   EK                                     238
   (1)      Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.
   Suga:                      Brosme                     Zonas:       EK un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
                              Brosme brosme                           USK/567EI.
   Vācija                                   6
   Spānija                                 22
   Francija                               265
   Īrija                                   26
   Apvienotā Karaliste                    128
                                                (1)
   Citas                                    6
   EK                                     453
   (1)      Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.
   Suga:                      Brosme                     Zonas:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                              Brosme brosme                           USK/4AB-N.
   Beļģija                                pm             Piesardzības KPN
   Dānija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
LV                                                         65                                                      LV
 ---pagebreak---    Francija                                pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu
   Nīderlande                              pm
   Apvienotā Karaliste                     pm
   EK                                      pm
   KPN                            Nepiemēro
   Suga:                      Siļķe(1)                   Zona:       IIIa
                              Clupea harengus                        HER/03A.
   Dānija                                  pm            Analītiskā KPN
   Vācija                                  pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                               pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                      pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (2)
   Farēru salas                           500
   KPN                                     pm
   (1)      To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.
   (2)      Jāzvejo Skagerakā. Rietumos to norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses
            bākai, un dienvidos to norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā
            punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā.
   Suga:                      Siļķe(1)                   Zona:       IV zona uz ziemeļiem no 53°30'Z
                              Clupea harengus                        HER/04A., HER/04B.
   Dānija                                  pm            Analītiskā KPN
   Vācija                                  pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                                pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                              pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                               pm
   Apvienotā Karaliste                     pm
   EK                                      pm
                                                (2)
   Norvēģija                               pm
   KPN                                     pm
   (1)      To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm. Dalībvalstīm ir
            jāinformē Komisija par siļķu izkrāvumiem atsevišķi ICES IVa un IVb zonā.
   (2)      Var tikt nozvejotas EK ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst zvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
                                Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem
                                      no 62°Z (HER/*04N-)
   EK                                          pm
LV                                                         66                                                      LV
 ---pagebreak---    Suga:                     Siļķe                       Zonas:      Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°Z
                             Clupea harengus                         HER/04-N.
                                               (1)
   Zviedrija                             pm
   EK                                    pm
   KPN                       Nepiemēro
   (1)
            Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.
   Suga:                     Siļķe(1)                    Zona:       Piezveja IIIa zonā
                             Clupea harengus                         HER/03A-BC
   Dānija                                pm              Analītiskā KPN
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                             pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                    pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                   pm
   (1)      To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.
   Suga:                     Siļķe(1)                    Zonas:      Piezveja IV un VIId zonā un EK ūdeņos
                                                                     IIa zonā
                             Clupea harengus
                                                                     HER/2A47DX
   Beļģija                               pm
   Dānija                                pm              Analītiskā KPN
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                              pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                            pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
   KPN                                   pm
   (1)      To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.
   Suga:                     Siļķe(1)                    Zonas:      VIId; IVc (2)
                             Clupea harengus                         HER/4CXB7D
                                               (3)
   Beļģija                               pm
                                               (3)
   Dānija                                pm              Analītiskā KPN
                                               (3)
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (3)
   Francija                              pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
LV                                                         67                                                LV
 ---pagebreak---                                                  (3)
   Nīderlande                               pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (3)
   Apvienotā Karaliste                      pm
   EK                                       pm
   KPN                                      pm
   (1)      To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 32 mm.
   (2)      Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas iztekas jūras reģionā zonā, ko ierobežo līnija, kas
            novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51°56' Z, 1°19.1' A) līdz platumam 51°33'Z un no šā
            punkta taisni uz rietumiem līdz Apvienotās Karalistes krasta punktam.
   (3)      Līdz 50 % no šīs kvotas var pārcelt uz ICES IVb zonu. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo
            Komisijai (HER/*04B).
   Suga:                       Siļķe                      Zonas:      Vb un VIb; EK ūdeņi VIaN zonā (1)
                               Clupea harengus                        HER/5B6ANB.
   Vācija                                   pm            Piesardzības KPN
   Francija                                 pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                    pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                               pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                      pm
   EK                                       pm
                                                 (2)
   Farēru salas                             660
   KPN                                   28900
   (1)      Attiecas uz siļķu krājumu ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56°00' Z un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas
            uz austrumiem no 07°00' R un ziemeļiem no 55°00' N, izņemot Klaidu.
   (2)      Šī kvota var tikt iegūta tikai ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30' Z.
   Suga:                       Siļķe                      Zonas:      VIIbc; VIaS (1)
                               Clupea harengus                        HER/6AS7BC
   Īrija                                 10162            Analītiskā KPN
   Nīderlande                              1016           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                    11178            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                   11178
   (1)      Attiecas uz siļķu krājumiem ICES VIa zonā uz dienvidiem no 56°00' Z un uz rietumiem no 07°00' R.
   Suga:                       Siļķe                      Zonas:      VI Klaida (1)
                               Clupea harengus                        HER/06ACL.
   Apvienotā Karaliste                      640           Piesardzības KPN
   EK                                       640           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
LV                                                         68                                                     LV
 ---pagebreak---                                                           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                                     640
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Klaidas krājums: siļķu krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura
            novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu.
   Suga:                       Siļķe                      Zona:       VIIa (1)
                               Clupea harengus                        HER/07A/MM
   Īrija                                  1250            Analītiskā KPN
   Apvienotā Karaliste                    3550            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                     4800            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                    4800
   (1)      VIIa zona ir samazināta par ICES VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto apgabalu, ko ierobežo:
            –        ziemeļos — 52° 30'Z platums,
            –        dienvidos — 52° 00'Z platums,
            –        rietumos — Īrijas krasts,
            –        austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.
   Suga:                       Siļķe                      Zonas:      VIIe un VIIf
                               Clupea harengus                        HER/7EF.
   Francija                                500            Piesardzības KPN
   Apvienotā Karaliste                     500            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                     1000            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                    1000
   Suga:                       Siļķe                      Zonas:      VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) un VIIk (1)
                               Clupea harengus                        HER/7G-K.
   Vācija                                   80            Analītiskā KPN
   Francija                                443            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                  6209            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Nīderlande                              443            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                       9
   EK                                     7184
   KPN                                    7184
   (1)      Šī zona ir palielināta par apgabalu, ko ierobežo
            –        ziemeļos — 52° 30' Z platuma,
            –        dienvidos — 52° 00'Z platums,
            –        rietumos — Īrijas krasts,
LV                                                         69                                                 LV
 ---pagebreak---             –        austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.
   Suga:                     Anšovi                      Zona:       VIII
                             Engraulis encrasicolus                  ANE/08.
                                                (1)
   Spānija                                   0           Analītiskā KPN
                                                (1)
   Francija                                  0           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                (1)
   EK                                        0           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (1)
   KPN                                       0
   (1)      KPN var pārskatīt, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2007. gadā.
   Suga:                     Anšovi                      Zonas:      IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
                             Engraulis encrasicolus                  ANE/9/3411
   Spānija                              3826             Piesardzības KPN
   Portugāle                            4174             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                   8000             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                  8000
   Suga:                     Menca                       Zona:       Skageraks (1)
                             Gadus morhua                            COD/03AN.
                                                (2)
   Beļģija                                pm
                                                (2)
   Dānija                                 pm             Analītiskā KPN
                                                (2)
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                (2)
   Nīderlande                             pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (2)
   Zviedrija                              pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                     pm
   KPN                                    pm
   (1)      Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta e) punktā.
   (2)      Tikai piezvejai
   Suga:                     Menca                       Zona:       Kategats (1)
                             Gadus morhua                            COD/03AS.
                                                (2)
   Dānija                                 394            Analītiskā KPN
                                                (2)
   Vācija                                    8           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                (2)
   Zviedrija                              236            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                     638            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
LV                                                         70                                                LV
 ---pagebreak---    KPN                                    638
   (1)      Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta f) punktā.
   (2)      Tikai piezvejai
   Suga:                      Menca                      Zonas:      IV; EK ūdeņi IIa zonā
                              Gadus morhua                           COD/2AC4.
                                                (2)
   Beļģija                                pm
                                                (2)
   Dānija                                 pm             Analītiskā KPN
                                                (2)
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                (2)
   Francija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (2)
   Nīderlande                             pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (2)
   Zviedrija                              pm
                                                (2)
   Apvienotā Karaliste                    pm
   EK                                     pm
                                                (1)
   Norvēģija                              pm
   KPN                                    pm
   (1)      Var tikt nozvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.
   (2)      Tikai piezvejai
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par
   šādiem daudzumiem.
                                   Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                                         (COD/*04N-)
   EK                                          pm
   Suga:                      Menca                      Zona:       Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° Z
                              Gadus morhua                           COD/04-N.
   Zviedrija                              pm             Analītiskā KPN
   EK                                     pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                         Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                            Nepiemēro
                                                         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Suga:                      Menca                      Zonas:      VI; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie
                                                                     ūdeņi XII un XIV zonā
                              Gadus morhua
                                                                     COD/561214
                                                (1)
   Beļģija                                   1           Analītiskā KPN
                                                (1)
   Vācija                                  14            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
LV                                                         71                                                   LV
 ---pagebreak---                                               (1)
   Francija                             146            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                              (1)
   Īrija                                 57            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                              (1)
   Apvienotā Karaliste                  242
   EK                                   460
   KPN                                  460
   (1)      Tikai piezvejai
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās ICES zonās nedrīkst nozvejot vairāk par
   šādiem daudzumiem.
                                   VIa; EK ūdeņi Vb zonā
                                       (COD/*5BC6A)
   Beļģija                                     1
   Vācija                                    14
   Francija                                 146
   Īrija                                     57
   Apvienotā Karaliste                      242
   EK                                       460
   Suga:                     Menca                     Zona:       VIIa
                             Gadus morhua                          COD/07A.
                                              (1)
   Beļģija                               37            Analītiskā KPN
                                              (1)
   Francija                             101            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                              (1)
   Īrija                                639            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                              (1)
   Nīderlande                             9            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                              (1)
   Apvienotā Karaliste                  585
   EK                                  1371
   KPN                                 1371
   (1)      Tikai piezvejai
   Suga:                     Menca                     Zonas:      VIIb-k, VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF
                                                                   34.1.1 zonā
                             Gadus morhua
                                                                   COD/7X7A34
   Beļģija                              162            Analītiskā KPN
   Francija                            2778            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                370            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Nīderlande                            23            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                  301
   EK                                  3634
LV                                                      72                                                      LV
 ---pagebreak---    KPN                           3634
   Suga:               Siļķu haizivs      Zonas:     I - XIV
                       Lamna nasus                   POR/1-14
   EK                              240
   KPN                     Nepiemēro
   Sugas:              Megrimi            Zonas:     EK ūdeņi IIa un IV zonā
                       Lepidorhombus spp.            LEZ/2AC4-C
   Beļģija                           4    Piesardzības KPN
   Dānija                            4    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                            4    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Francija                         24    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                       19
   Apvienotā Karaliste           1424
   EK                            1479
   KPN                           1479
   Sugas:              Megrimi            Zonas:     VI; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII
                                                     un XIV zonā
                       Lepidorhombus spp.
                                                     LEZ/561214
   Spānija                         278    Piesardzības KPN
   Francija                      1085     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                           317    Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste             768    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                            2448
   KPN                           2448
   Sugas:              Megrimi            Zona:      VII
                       Lepidorhombus spp.            LEZ/07.
   Beļģija                         420    Piesardzības KPN
LV                                         73                                                       LV
 ---pagebreak---    Spānija                       4667     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                      5663     Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Īrija                         2575     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste           2230
   EK                           15555
   KPN                          15555
   Sugas:              Megrimi            Zonas:      VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
                       Lepidorhombus spp.             LEZ/8ABDE.
   Spānija                         999    Analītiskā KPN
   Francija                        807    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                            1806     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                           1806
   Sugas:              Megrimi            Zonas:      VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 31.1.1. zonā
                       Lepidorhombus spp.             LEZ/8C3411
   Spānija                       1330     Analītiskā KPN
   Francija                         66    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Portugāle                        44    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   EK                            1440     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                           1440
   Sugas:              Gludā plekste un   Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                       plekste
                                                      D/F/2AC4-C
                       Limanda limanda un
                       Platichthys flesus
   Beļģija                         373    Piesardzības KPN
   Dānija                        1401     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                        2102     Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                        146    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                    8475
   Zviedrija                          5
   Apvienotā Karaliste           1178
LV                                         74                                                     LV
 ---pagebreak---    EK                           13680
   KPN                          13680
   Sugas:              Jūrasvelni      Zonas:     EK ūdeņi IIa un IV zonā
                       Lophiidae                  ANF/2AC4-C
   Beļģija                         365 Piesardzības KPN
   Dānija                          804 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                          393 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                         75 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                      276
   Zviedrija                         9
   Apvienotā Karaliste            8392
   EK                           10314
   KPN                          10314
   (1)
   Sugas:              Jūrasvelni      Zona:      Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                       Lophiidae                  ANF/4AB-N.
   Beļģija                         pm  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Dānija                          pm  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Vācija                          pm  Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                      pm
   Apvienotā Karaliste             pm
   EK                              pm
   KPN                     Nepiemēro
   Sugas:              Jūrasvelni      Zonas:     VI; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII
                                                  un XIV zonā
                       Lophiidae
                                                  ANF/561214
   Beļģija                         168 Piesardzības KPN
   Vācija                          192 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Spānija                         180 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                       2073 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Īrija                           469
LV                                      75                                                       LV
 ---pagebreak---    Nīderlande                           162
   Apvienotā Karaliste                 1442
                                              (1)
   EK                                  4686
                                              (1)
   KPN                                 4686
   (1)      Sākotnējā KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2007. gada pirmajā
            pusē.
   Sugas:                   Jūrasvelni                 Zona:       VII
                            Lophiidae                              ANF/07.
                                              (1)
   Beļģija                             2595            Analītiskā KPN
                                              (1)
   Vācija                               289            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                              (1)
   Spānija                             1031            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                              (1)
   Francija                          16651             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                              (1)
   Īrija                               2128
                                              (1)
   Nīderlande                           336
                                              (1)
   Apvienotā Karaliste                 5050
                                              (1)
   EK                                28080
                                              (1)
   KPN                               28080
   (1)      Līdz 5 % var nozvejot ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).
   Sugas:                   Jūrasvelni                 Zonas:      VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
                            Lophiidae                              ANF/8ABDE.
   Spānija                             1206            Analītiskā KPN
   Francija                            6714            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                  7920            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                 7920
   Sugas:                   Jūrasvelni                 Zonas:      VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 31.1.1. zonā
                            Lophiidae                              ANF/8C3411
   Spānija                             1385            Analītiskā KPN
   Francija                               1            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Portugāle                            276            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   EK                                  1662            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                 1662
LV                                                       76                                                    LV
 ---pagebreak---    Suga:                     Pikša                     Zonas:      IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
                             Melanogrammus                         HAD/3A/BCD
                             aeglefinus
   Beļģija                               pm            Analītiskā KPN
   Dānija                                pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                            pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                             pm
   EK                                    pm
   KPN                                   pm
   Suga:                      Pikša                    Zonas:      IV; EK ūdeņi IIa zonā
                              Melanogrammus                        HAD/2AC4.
                              aeglefinus
   Beļģija                               pm
   Dānija                                pm            Analītiskā KPN
   Vācija                                pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                              pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                            pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
   Norvēģija                             pm
   KPN                                   pm
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst zvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
                                  Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                                        (HAD/*04N-)
   EK                                        pm
LV                                                      77                                                      LV
 ---pagebreak---    Suga:               Pikša           Zona:       Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° Z
                       Melanogrammus               HAD/04-N.
                       aeglefinus
   Zviedrija                       pm  Analītiskā KPN
   EK                              pm  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                     Nepiemēro
                                       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Suga:                Pikša          Zonas:      EK ūdeņi VIb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un
                                                   XIV zonā
                        Melanogrammus
                        aeglefinus                 HAD/6B1214
   Beļģija                           2 Analītiskā KPN
   Vācija                            2 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                         76 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Īrija                            54 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste             553
   EK                              687
   KPN                             687
   Suga:                Pikša          Zonas:      EK ūdeņi Vb un VIa zonā
                        Melanogrammus              HAD/5BC6A.
                        aeglefinus
   Beļģija                          16 Analītiskā KPN
   Vācija                           19 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                        794 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Īrija                           567 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste            5804
   EK                             7200
   KPN                            7200
   Suga:                Pikša          Zonas:      VII, VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF
                                                   34.1.1. zonā
                        Melanogrammus
                        aeglefinus                 HAD/7/3411
   Beļģija                         109 Piesardzības KPN
   Francija                       6528 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
LV                                      78                                                        LV
 ---pagebreak---    Īrija                               2176              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                   979             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                  9792
   KPN                                 9792
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk noteiktajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem:
                                              VIIa
                                          (HAD/*07)
   Beļģija                                     17
   Francija                                    78
   Īrija                                      469
   Apvienotā Karaliste                        520
   EK                                       1084
   Ziņojot Komisijai par kvotu apgūšanu, dalībvalstis norāda ICES VIIa zonā nozvejotos daudzumus. ICES VIIa
   zonā nozvejotu pikšu izkraušanu aizliedz, ja šādu izkrāvumu kopējais apjoms pārsniedz 1275 tonnas.
   Suga:                     Merlangs                    Zona:      IIIa
                             Merlangius merlangus                   WHG/03A.
   Dānija                                pm              Piesardzības KPN
   Nīderlande                            pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                             pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (2)
   EK                                    pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                   pm
    (2)     Izņemot aprēķinātās rūpnieciskās piezvejas pm tonnas.
   Suga:                     Merlangs                    Zonas:     IV; EK ūdeņi IIa zonā
                             Merlangius merlangus                   WHG/2AC4.
   Beļģija                               pm
   Dānija                                pm              Piesardzības KPN
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                              pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                            pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
                                                (1)
   Norvēģija                             pm
   KPN                                   pm
LV                                                        79                                                    LV
 ---pagebreak---    (1)      Var tikt zvejotas EK ūdeņos. Šajā kvotā gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
                                   Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                                        (WHG/*04N-)
   EK                                         pm
   Suga:                      Merlangs                  Zonas:      VI; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII
                                                                    un XIV zonā
                              Merlangius merlangus
                                                                    WHG/561214
   Vācija                                  2            Piesardzības KPN
   Francija                               37            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                  90            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                   171            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                    300
   KPN                                   300
   Suga:                      Merlangs                  Zona:       VIIa
                              Merlangius merlangus                  WHG/07A.
   Beļģija                                 1            Piesardzības KPN
   Francija                               10            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                  55            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                              0            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                    73
   EK                                    139
   KPN                                   139
   Suga:                      Merlangs                  Zonas:      VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un
                                                                    VIIk
                              Merlangius merlangus
                                                                    WHG/7X7A.
   Beļģija                               195            Piesardzības KPN
   Francija                           11964             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                               5544             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                             97            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                 2140
   EK                                 19940
LV                                                        80                                                       LV
 ---pagebreak---    KPN                                19940
   Suga:                     Merlangs              Zona:       VIII
                             Merlangius merlangus              WHG/08.
   Spānija                             1152        Piesardzības KPN
   Francija                            1728        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                  2880        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                 2880
   Suga:                     Merlangs              Zonas:      IX un X; EK ūdeņi CECAF 31.1.1 zonā
                             Merlangius merlangus              WHG/9/3411
   Portugāle                            522        Piesardzības KPN
   EK                                   522        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                   Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                                  522
                                                   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Sugas:                    Merlangs un pollaks   Zona:       Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° Z
                             Merlangius merlangus              W/P/04-N.
                             un Pollachius
                             pollachius
   Zviedrija                            pm         Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   EK                                   pm         Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                           Nepiemēro
   Suga:                     Heks                  Zonas:      IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
                             Merluccius merluccius             HKE/3A/BCD
   Dānija                              1403        Analītiskā KPN
   Zviedrija                            119        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                  1522        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                              (1)
   KPN                                 1522
   (1)      Saskaņā ar kopējo KPN — 50500 tonnas — heka ziemeļu krājumam.
LV                                                  81                                                 LV
 ---pagebreak---    Suga:                     Heks                      Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                             Merluccius merluccius                 HKE/2AC4-C
   Beļģija                               25            Analītiskā KPN
   Dānija                              1025            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                               118            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Francija                             227            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                            59
   Apvienotā Karaliste                  319
   EK                                  1773
                                               (1)
   KPN                                 1773
   (1)      Saskaņā ar kopējo KPN — 50500 tonnas — heka ziemeļu krājumam.
   Suga:                      Heks                     Zonas:      VI un VII; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie
                                                                   ūdeņi XII un XIV zonā
                              Merluccius
                              merluccius                           HKE/571214
   Beļģija                              260            Analītiskā KPN
   Spānija                             8348            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                          12891             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Īrija                               1562            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                           168
   Apvienotā Karaliste                 5089
   EK                                28318
                                               (1)
   KPN                               28318
   (1)      Saskaņā ar kopējo KPN — 50500 tonnas — heka ziemeļu krājumam.
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par
   šādiem daudzumiem:
                                VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
                                      (HKE/*8ABDE)
   Beļģija                                    34
   Spānija                                 1347
   Francija                                1347
   Īrija                                    168
   Nīderlande                                 17
   Apvienotā Karaliste                      757
   EK                                      3670
   Suga:                      Heks                     Zonas:      VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
LV                                                      82                                                     LV
 ---pagebreak---                                 Merluccius                          HKE/8ABDE.
                                merluccius
   Beļģija                                   8          Analītiskā KPN
   Spānija                               5811           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                            13051            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Nīderlande                               17          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                  18887
                                                 (1)
   KPN                                 18887
   (1)      Saskaņā ar kopējo KPN — 50500 tonnas — heka ziemeļu krājumam.
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem:
                          VI un VII; EK ūdeņi Vb zonā;
                          starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
                                         (HKE/*57-14)
   Beļģija                                        2
   Spānija                                    1683
   Francija                                   3030
   Nīderlande                                     5
   EK                                         4720
   Suga:                      Heks                      Zonas:      VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā
                              Merluccius merluccius                 HKE/8C3411
   Spānija                               3837           Analītiskā KPN
   Francija                               368           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Portugāle                             1790           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   EK                                    5995           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                   5995
   Suga:                      Putasu                    Zona:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                              Micromesistius                        WHB/4AB-N.
                              poutassou
   Dānija                                  pm           Analītiskā KPN
   Apvienotā Karaliste                    pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   EK                                      pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                    pm
LV                                                       83                                                       LV
 ---pagebreak---    Suga:                      Putasu                     Zonas:       EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI,
                                                                      VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un
                              Micromesistius
                                                                      XIV zonā
                              poutassou
                                                                      WHB/1 X 14
                                                 (5)(6)
   Dānija                                  pm
                                                 (5)(6)
   Vācija                                  pm            Analītiskā KPN
                                                 (5)(6)
   Spānija                                 pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                 (5)(6)
   Francija                                pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                 (5)(6)
   Īrija                                   pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (5)(6)
   Nīderlande                              pm
                                                 (5)(6)
   Portugāle                               pm
                                                 (5)(6)
   Zviedrija                               pm
                                                 (5)(6)
   Apvienotā Karaliste                     pm
                                                 (5)(6)
   EK                                      pm
                                                 (1)(2)
   Norvēģija                               pm
                                                 (3)(4)
   Farēru salas                        43 500
   KPN                                     pm
   (1)      Var tikt zvejoti EK ūdeņos II, IVa, VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'Z, VIb un VII zonā uz rietumiem
            no 12°R WHB/*8CX34).
   (2)      No kā līdz pm tonnām var būt argentīnas (Argentina spp.).
   (3)      Putasu nozveja var ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju.
   (4)      Var tikt zvejoti EK ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'Z, VIb un VII zonā uz rietumiem no 12°R.
            Nozveja IVa zonā nepārsniedz 10 875 tonnas.
   (5)      No kā līdz 61% drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu
            (WHB/*NZJM1).
   (6)      No kā līdz pm % drīkst nozvejot Farēru ūdeņos.
   Suga:                      Putasu                     Zonas:       EK ūdeņi II zonā, IVa zonā(2), VIa zonā uz
                                                                      ziemeļiem no 56°30'Z, VIb un VII zonā uz
                              Micromesistius
                                                                      rietumiem no 12°R
                              poutassou
                                                                      WHB/24A567
                                                 (1)
   Farēru salas                        27 000
   KPN                                    pm
   (1)      Jāatskaita no Farēru salu nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.
   (2)      Nozveja IVa zonā nepārsniedz 6 750 tonnas.
   Suga:                      Putasu                     Zonas:       VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā
                              Micromesistius                          WHB/8C3411
                              poutassou
                                                 (1)
   Spānija                                 pm            Analītiskā KPN
LV                                                         84                                                           LV
 ---pagebreak---                                                 (1)
   Portugāle                               pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                (1)
   EK                                      pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                                         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                     pm
   (1)      No kā līdz 61% drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu
            (WHB/*NZJM2).
   Suga:                     Putasu                      Zonas:      EK ūdeņi II zonā, IVa zonā(2), V, VI zonā uz
                                                                     ziemeļiem no 56°30'Z un VII zonā uz
                             Micromesistius
                                                                     rietumiem no 12°R
                             poutassou
                                                                     WHB/24A567
                                                (1)
   Norvēģija                               pm
   KPN                                     pm
   (1)      Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.
   (2)      Nozveja IVa zonā nepārsniedz pm tonnas.
   Sugas:                    Mazmutes plekste un         Zona:       EK ūdeņi IIa un IV zonā
                             sarkanā plekste
                                                                     L/W/2AC4-C
                             Microstomus kitt un
                             Glyptocephalus
                             cynoglossus
   Beļģija                                301            Piesardzības KPN
   Dānija                                 829            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                 107            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                               227            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                             690
   Zviedrija                                9
   Apvienotā Karaliste                  3395
   EK                                   5558
   KPN                                  5558
   Suga:                     Zilā jūras līdaka           Zonas:      EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā
                             Molva dypterigia                        BLI/2A47-C
                                                (1)
   EK                                      pm
   Norvēģija                               pm
   KPN                                     pm
   (1)      Noteikta Regulā (EK) Nr. …/2006
LV                                                        85                                                      LV
 ---pagebreak---    Suga:                       Zilā jūras līdaka          Zonas:       EK ūdeņi VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'Z
                                                                       un VIb zonā
                               Molva dypterigia
                                                                       BLI/6AN6B.
                                                 (1)
   Farēru salas                             200
   KPN                              Nepiemēro
   (1)       Jāzvejo ar traļiem: strupdeguna garastu un ogļzivju piezveja jāatskaita no šīs kvotas.
   Suga:                       Jūras līdaka               Zonas:       EK un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
                               Molva molva                             LIN/1/2.
   Dānija                                    10           Piesardzības KPN
   Vācija                                    10           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                                  10           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                       10           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
         (1)
   Citas                                      5
                                             45
   EK
   (1)       Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja.
   Suga:                       Jūras līdaka               Zonas:       IIIa; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
                               Molva molva
                                                                       LIN/03.
   Beļģija                                    7           Piesardzības KPN
   Dānija                                    54           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                     7           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                                 21           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                        7
                                             95
   EK
   Suga:                       Jūras līdaka               Zona:        EK ūdeņi IV zonā
                               Molva molva
                                                                       LIN/04.
                                                 (1)
   Beļģija                                   18           Piesardzības KPN
   Dānija                                   278           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                 (1)
   Vācija                                   172           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                                 155           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (1)
   Nīderlande                               612
   Zviedrija                                 12
LV                                                          86                                                   LV
 ---pagebreak---    Apvienotā Karaliste                   2135
   EK                                    2776
   Suga:                      Jūras līdaka                Zona:       EK un starptautiskie ūdeņi V zonā
                              Molva molva                             LIN/05.
   Beļģija                                   9            Piesardzības KPN
   Dānija                                    6            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                    6            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                                  6            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                       6
   EK
                                            33
   Suga:                      Jūras līdaka                Zonas:      EK un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX,
                                                                      X, XII un XIV zonā
                              Molva molva
                                                                      LIN/6X14.
   Beļģija                                  39            Piesardzības KPN
   Dānija                                    7            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                  143            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Spānija                               2887             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Francija                              3078
   Īrija                                   771
   Portugāle                                 7
   Apvienotā Karaliste                   3543
   EK                                  10 475
   Suga:                      Jūras līdaka                Zonas:      EK ūdeņi IIa, IV, Vb, VI un VII zonā
                              Molva molva                             LIN/2A47-C
                                                  (1)
   EK                              Nepiemēro              Piesardzības KPN
                                                  (2)(3)
   Norvēģija                               pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                  (4)(5)
   Farēru salas                            250            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Noteikts Regulā (EK) Nr. …/2006.
   (2)      Citu sugu nejauša nozveja pm % vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta VI un VII zonā. Tomēr šo
            procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā citu sugu
            nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas.
   (3)      Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdaku nozvejai ir pm tonnas un brosmju nozvejai –
            pm tonnas, tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un
LV                                                          87                                                       LV
 ---pagebreak---             VII zonā.
   (4)      Ieskaitot zilās jūras līdakas un brosmes. Var tikt nozvejotas tikai ar āķu jedām VIa zonā uz ziemeļiem
            no 56° 30' Z un VIb zonā.
   (5)      Citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta ICES VIa un VIb zonā.
            Tomēr šo procentuālo daļu var pārsniegt pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā vietā. Kopējā
            citu sugu nejauša nozveja VI zonā nedrīkst pārsniegt 75 tonnas.
   Suga:                       Jūras līdaka              Zona:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                               Molva molva                           LIN/4AB-N.
   Beļģija                                  pm           Piesardzības KPN
   Dānija                                   pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                   pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                                 pm           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                               pm
   Apvienotā Karaliste                      pm
   EK                                       pm
                                    Nepiemēro
   KPN
   Suga:                       Norvēģijas omārs          Zonas:      IIIa ; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
                               Nephrops norvegicus                   NEP/3A/BCD
   Dānija                                   pm           Analītiskā KPN
   Vācija                                   pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                                pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                       pm           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                            pm
   KPN
   Suga:                       Norvēģijas omārs          Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                               Nephrops norvegicus                   NEP/2AC4-C
   Beļģija                                1251           Analītiskā KPN
   Dānija                                 1251           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                    18          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Francija                                  37          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                              644
   Apvienotā Karaliste                   20724
   EK                                    23925
                                         23925
   KPN
LV                                                        88                                                       LV
 ---pagebreak---    Suga:               Norvēģijas omārs    Zona:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                       Nephrops norvegicus             NEP/4AB-N.
   Dānija                         pm       Analītiskā KPN
   Vācija                         pm       Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                      pm       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                             pm       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                          Nepiemēro
   KPN
   Suga:               Norvēģijas omārs    Zonas:      VI; EK ūdeņi Vb zonā
                       Nephrops norvegicus             NEP/5BC6.
   Spānija                         33      Analītiskā KPN
   Francija                       132      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                          220      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Apvienotā Karaliste         15915       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                          16300
                               16300
   KPN
   Suga:               Norvēģijas omārs    Zona:       VII
                       Nephrops norvegicus             NEP/07.
   Spānija                      1290       Piesardzības KPN
   Francija                     5228       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                        7928       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste          7052       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                          21498
                               21498
   KPN
   Suga:               Norvēģijas omārs    Zonas:      VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
                       Nephrops norvegicus             NEP/8ABDE.
   Spānija                        216      Piesardzības KPN
   Francija                     3384       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                           3600       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                3600       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
LV                                          89                                                 LV
 ---pagebreak---    Suga:               Norvēģijas omārs    Zona:       VIIIc
                       Nephrops norvegicus             NEP/08C.
   Spānija                        126      Analītiskā KPN
   Francija                         5      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                             131      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                  131      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:               Norvēģijas omārs    Zonas:      IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā
                       Nephrops norvegicus             NEP/9/3411
   Spānija                        109      Analītiskā KPN
   Portugāle                      328      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                             437      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
                                  437      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:               Ziemeļu garnele     Zona:       IIIa
                       Pandalus borealis               PRA/03A.
   Dānija                         pm       Analītiskā KPN
   Zviedrija                      pm       Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   EK                             pm       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                  pm       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:               Ziemeļu garnele     Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                       Pandalus borealis               PRA/2AC4-C
   Dānija                         pm       Piesardzības KPN
   Nīderlande                     pm       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Zviedrija                      pm       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste            pm       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                             pm
                                  pm
   KPN
   Suga:               Ziemeļu garnele     Zona:       Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° Z
                       Pandalus borealis               PRA/04-N.
   Dānija                         pm       Piesardzības KPN
LV                                          90                                                 LV
 ---pagebreak---                                                  (1)
   Zviedrija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   EK                                      pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                  Nepiemēro               Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   (1)      Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.
   Sugas:                    Tīģergarneles                Zona:      Franču Gviānas ūdeņi (2)
                             Penaeus spp.                            PEN/FGU.
                                                 (1)
   Francija                              4108             Piesardzības KPN
                                                 (1)
   EK                                    4108             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
                                         4108             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN
                                                          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ūdeņos līdz 30 m dziļumam ir aizliegta.
   (2)      Apgabalos, kas noteikti šīs regulas 14. panta 3 punktā.
   Suga:                     Plekste                      Zona:      Skageraks (1)
                             Pleuronectes platessa                   PLE/03AN.
   Beļģija                                 pm             Piesardzības KPN
   Dānija                                  pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                  pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                              pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                               pm
   EK                                      pm
                                           pm
   KPN
   (1)      Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta e) punktā.
   Suga:                     Plekste                      Zona:      Kategats(1)
                             Pleuronectes platessa                   PLE/03AS.
   Dānija                                  pm             Piesardzības KPN
   Vācija                                  pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                      pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                           pm
   KPN
   (1)      Apgabals noteikts šīs regulas 3. panta f) punktā.
   Suga:                     Plekste                      Zona:      IV; EK ūdeņi IIa zonā
                             Pleuronectes platessa                   PLE/2AC4.
   Beļģija                                 pm
LV                                                         91                                                 LV
 ---pagebreak---    Dānija                                 pm            Analītiskā KPN
   Vācija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                             pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                    pm
   EK                                     pm
   Norvēģija                              pm
   KPN                                    pm
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem:
                                   Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                                         (PLE/*04N-)
   EK                                         pm
   Suga:                     Plekste                    Zonas:      VI; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII
                                                                    un XIV zonā
                             Pleuronectes platessa
                                                                    PLE/561214
   Francija                                17           Piesardzības KPN
   Īrija                                 229            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Apvienotā Karaliste                   383            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                    629            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                         629
   KPN
   Suga:                     Plekste                    Zona:       VIIa
                             Pleuronectes platessa                  PLE/07A.
   Beļģija                                 47           Analītiskā KPN
   Francija                                21           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                               1209             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Nīderlande                              14           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                   558
   EK                                  1849
                                       1849
   KPN
   Suga:                     Plekste                    Zonas:      VIIb un VIIc
LV                                                       92                                                        LV
 ---pagebreak---                        Pleuronectes platessa             PLE/7BC.
   Francija                        24        Piesardzības KPN
   Īrija                           98        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                             122        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                  122        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:               Plekste               Zonas:      VIId un VIIe
                       Pleuronectes platessa             PLE/7DE.
   Beļģija                        826        Piesardzības KPN
   Francija                     2755         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Apvienotā Karaliste          1469         Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                           5050         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                5050
   KPN
   Suga:               Plekste               Zonas:      VIIf un VIIg
                       Pleuronectes platessa             PLE/7FG.
   Beļģija                        101        Analītiskā KPN
   Francija                       181        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                           28        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Apvienotā Karaliste             95        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                             405
                                  405
   KPN
   Suga:               Plekste               Zonas:      VIIh, VIIj un VIIk
                       Pleuronectes platessa             PLE/7HJK.
   Beļģija                         21        Piesardzības KPN
   Francija                        42        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                          148        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                      84        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste             42
   EK                             337
                                  337
   KPN
LV                                            93                                                 LV
 ---pagebreak---    Suga:               Plekste               Zonas:     VIII ,IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā
                       Pleuronectes platessa            PLE/8/3411
   Spānija                         60        Piesardzības KPN
   Francija                       238        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Portugāle                       60        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                             358        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                  358
   KPN
   Suga:               Pollaks               Zonas:     VI; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII
                                                        un XIV zonā
                       Pollachius pollachius
                                                        POL/561214
   Spānija                          5        Piesardzības KPN
   Francija                       172        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                           51        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste            132        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                             360
                                  360
   KPN
   Suga:               Pollaks               Zona:      VII
                       Pollachius pollachius            POL/07.
   Beļģija                        381        Piesardzības KPN
   Spānija                         23        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                      8768        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Īrija                          934        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste           2134
   EK                           12240
                                12240
   KPN
   Suga:               Pollaks               Zonas:     VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
                       Pollachius pollachius            POL/8ABDE.
   Spānija                        286        Piesardzības KPN
   Francija                      1394        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                            1680        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                 1680        Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
LV                                            94                                                       LV
 ---pagebreak---    Suga:                      Pollaks                  Zona:       VIIIc
                              Pollachius pollachius                POL/08C.
   Spānija                               189           Piesardzības KPN
   Francija                                21          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                    210           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                         210           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:                      Pollaks                  Zona:       IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā
                              Pollachius pollachius                POL/9/3411
   Spānija                               222           Piesardzības KPN
   Portugāle                                8          Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                    230           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                         230           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:                      Saida                    Zonas:      IIIa un IV; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā
                              Pollachius virens                    POK/2A34.
   Beļģija                                pm
   Dānija                                 pm           Analītiskā KPN
   Vācija                                 pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                             pm           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                              pm
   Apvienotā Karaliste                    pm
   EK                                     pm
                                                (1)
   Norvēģija                              pm
   KPN                                    pm
   (1)      Var tikt zvejotas tikai IV (EK ūdeņi) un IIIa zonā. Šajā kvotā gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas
            KPN daļas.
   Suga:                      Saida                    Zonas:      VI; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie
                                                                   ūdeņi XII un XIV zonā
                              Pollachius virens
                                                                   POK/561214
   Vācija                                 pm           Analītiskā KPN
   Francija                               pm           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
LV                                                       95                                                          LV
 ---pagebreak---    Īrija                           pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste             pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                              pm
                                   pm
   KPN
   Suga:               Saida               Zona:       Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°Z
                       Pollachius virens               POK/04-N.
   Zviedrija                       pm      Analītiskā KPN
   EK                              pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                           Nepiemēro       Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN
                                           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Suga:               Saida               Zonas:      VII, VIII, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1
                                                       zonā
                       Pollachius virens
                                                       POK/7X1034
   Beļģija                          10     Piesardzības KPN
   Francija                      2132      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                         1066      Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste            582      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                            3790
                                 3790
   KPN
   Sugas:              Akmeņplekste un     Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                       gludais rombs                   T/B/2AC4-C
                       Psetta maxima un
                       Scopthalmus rhombus
   Beļģija                        285
   Dānija                         610      Piesardzības KPN
   Vācija                         156      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                         73     Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                    2162      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Zviedrija                         4
   Apvienotā Karaliste            601
   EK                            3891
   KPN                           3891
LV                                          96                                                   LV
 ---pagebreak---    Sugas:                     Rajas                      Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                              Rajidae                                SRX/2AC4-C
                                                 (1)
   Beļģija                               254             Piesardzības KPN
                                                 (1)
   Dānija                                  10            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                 (1)
   Vācija                                  12            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
   Francija                                40            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (1)
   Nīderlande                            217
                                                 (1)
   Apvienotā Karaliste                   977
                                                 (1)
   EK                                   1510
   KPN                                  1510
   (1)      Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst pārsniegt 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa.
   Suga:                      Melnais paltuss            Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā; EK un starptautiskie
                              Reinhardtius                           ūdeņi VI zonā
                              hippoglossoides                        GHL/2A-C46
   Dānija                                 pm             Piesardzības KPN
   Vācija                                 pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Igaunija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Spānija                                pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Francija                               pm
   Īrija                                  pm
   Lietuva                                pm
   Polija                                 pm
   Apvienotā Karaliste                    pm
                                                 (1)
   EK                                    847
   KPN                            Nepiemēro
   (1)      No kā pm tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo EK ūdeņos ICES IIa un VI zonā. Šo daudzumu
            ICES VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.
   Suga:                        Makrele                  Zonas:      IIIa un IV; EK ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId zonā
                                Scomber scombrus                     MAC/2A34.
   Beļģija                                pm             Analītiskā KPN
   Dānija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                             pm
                                                 (1)(2)
   Zviedrija                              pm
   Apvienotā Karaliste                    pm
                                                 (1)
   EK                                     pm
                                                 (3)
   Norvēģija                              pm
                                                 (4)
   KPN                                    pm
LV                                                         97                                                          LV
 ---pagebreak---    (1)      Ieskaitot pm tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62°Z (MAC/*04-N).
   (2)      Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezvejas ir jāatskaita no šo
            sugu kvotām.
   (3)      Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (pieejas kvota). Šī kvota var tikt iegūta tikai IVa zonā, izņemot pm
            tonnas, kas var tikt iegūtas IIIa zonā.
   (4)      KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
                        IIIa              IIIa un IVbc     IVb             IVc              VI; starptautiskie ūdeņi
                        MAC/*03A.         MAC/*3A4BC MAC/*04B.             MAC/*04C.        IIa no 2007. gada
                                                                                1. janvāra līdz
                                                                                31. martam
                                                                                MAC/*2A6.
   Dānija                                 pm                                                pm
   Francija                               pm
   Nīderlande                             pm
   Zviedrija                                               pm              pm
   Apvienotā                              pm
            Karaliste
   Norvēģija            pm
   Suga:                         Makrele                   Zonas:    VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; EK
                                                                     ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un
                                 Scomber scombrus
                                                                     XIV zonā
                                                                     MAC/2CX14-
   Vācija                                   pm             Analītiskā KPN
   Spānija                                  pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Igaunija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                                 pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Īrija                                    pm
   Latvija                                  pm
   Lietuva                                  pm
   Nīderlande                               pm
   Polija                                   pm
   Apvienotā Karaliste                      pm
   EK                                       pm
                                                  (1)
   Norvēģija                                pm
                                                  (2)
   Farēru salas                          3 955
                                                  (3)
   KPN                                      pm
   (1)      Var tikt zvejotas tikai ICES IIa, VIa (uz ziemeļiem no 56°30’ Z), IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā.
   (2)      No tām pm tonnas var tikt zvejotas EK ūdeņos ICES IVa zonā uz ziemeļiem no 59°Z no 1. janvāra līdz
            15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Farēru salu kvota 3 290 tonnu apjomā var tikt iegūta
            ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'Z visu gadu un/vai ICES VIIe, VIIf, VIIh zonā un/vai ICES IVa
            zonā.
   (3)      KPN, par ko vienojušās EK, Norvēģija un Farēru salas attiecībā uz ziemeļu apgabalu.
LV                                                         98                                                        LV
 ---pagebreak---    Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās drīkst zvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem
   un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.
                                        EK ūdeņi IVa zonā
                                           MAC/*04A-C
   Vācija                                        pm
   Francija                                      pm
   Īrija                                         pm
   Nīderlande                                    pm
   Apvienotā Karaliste                           pm
   EK                                            pm
   Norvēģija                                     pm
   Farēru salas                                  pm (1)
   (1)       EK ūdeņos uz ziemeļiem no 59°Z no 1. janvāra līdz 15.
             februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.
   Suga:                        Makrele                   Zonas:       VIIIc, IX un X; EK ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā
                                Scomber scombrus                       MAC/8C3411
                                                  (1)
   Spānija                               24405            Analītiskā KPN
                                                  (1)
   Francija                                 162           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                  (1)
   Portugāle                              5044            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                    29611            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                         29611
   KPN
   (1)       Daudzumi, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, var būt līdz 25 % no devējas dalībvalsts
             kvotas ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.).
   Īpaši nosacījumi
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
                                                VIIIb
                                           (MAC/*08B.)
                                              pm
                                              pm
   EK                                         pm
   Suga:                        Jūrasmēle                 Zonas:       IIIa, EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
                                Solea solea                            SOL/3A/BCD
   Dānija                                   642           Analītiskā KPN
   Vācija                                    37           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Nīderlande                                62           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Zviedrija                                 24           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                       765
                                            765
   KPN
LV                                                         99                                                     LV
 ---pagebreak---    Suga:                        Jūrasmēle           Zonas:      EK ūdeņi II un IV zonā
                                Solea solea                     SOL/24.
   Beļģija                                  pm      Analītiskā KPN
   Dānija                                   pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                   pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Francija                                 pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                               pm
   Apvienotā Karaliste                      pm
   EK                                       pm
                                                (1)
   Norvēģija                                pm
                                         15020
   KPN
   (1) Var tikt zvejotas tikai IV zonā.
   Suga:                        Jūrasmēle           Zonas:      VI; EK ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII
                                                                un XIV zonā
                                Solea solea
                                                                SOL/561214
   Īrija                                     43     Piesardzības KPN
   Apvienotā Karaliste                       11     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                                        54     Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                             54     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:                        Jūrasmēle           Zona:       VIIa
                                Solea solea                     SOL/07A.
   Beļģija                                  403     Analītiskā KPN
   Francija                                   5     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                                     99     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Nīderlande                               128     Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                      181
   EK                                       816
                                            816
   KPN
   Suga:                        Jūrasmēle           Zonas:      VIIb un VIIc
                                Solea solea                     SOL/7BC.
LV                                                  100                                                        LV
 ---pagebreak---    Francija                         10 Piesardzības KPN
   Īrija                            55 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                               65 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                    65 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:               Jūrasmēle       Zona:       VIId
                       Solea solea                 SOL/07D.
   Beļģija                       1675  Piesardzības KPN
   Francija                      3349  Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Apvienotā Karaliste           1196  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                            6220  Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                 6220
   KPN
   Suga:               Jūrasmēle       Zona:       VIIe
                       Solea solea                 SOL/07E.
   Beļģija                          32 Piesardzības KPN
   Francija                        339 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Apvienotā Karaliste             529 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                              900 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                   900
   KPN
   Suga:               Jūrasmēle       Zonas:      VIIf un VIIg
                       Solea solea                 SOL/7FG.
   Beļģija                         525 Analītiskā KPN
   Francija                         53 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                            26 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Apvienotā Karaliste             236 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                              840
                                   840
   KPN
   Suga:               Jūrasmēle       Zonas:      VIIh, VIIj un VIIk
                       Solea solea                 SOL/7HJK.
LV                                     101                                                 LV
 ---pagebreak---    Beļģija                          46   Piesardzības KPN
   Francija                         92   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Īrija                           249   Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                       74   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste              92
   EK                              553
                                   553
   KPN
   Suga:               Jūrasmēle         Zonas:      VIIIa un b
                       Solea solea                   SOL/8AB.
   Beļģija                          56   Analītiskā KPN
   Spānija                          10   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                       4162   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Nīderlande                      312   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                             4540
                                  4540
   KPN
   Suga:               Jūrasmēles        Zonas:      VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X; EK ūdeņi CECAF
                                                     34.1.1 zonā
                       Solea spp.
                                                     SOX/8CDE34
   Spānija                         458   Piesardzības KPN
   Portugāle                       758   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   EK                             1216   Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                  1216   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN
   Suga:               Brētliņa          Zona:       IIIa
                       Sprattus sprattus             SPR/03A.
   Dānija                          pm    Piesardzības KPN
   Vācija                          pm    Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Zviedrija                       pm    Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                              pm    Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                   pm
   KPN
   Suga:               Brētliņa          Zona:       EK ūdeņi IIa un IV zonā
LV                                       102                                                    LV
 ---pagebreak---                                Sprattus sprattus                       SPR/2AC4-C
   Beļģija                                  pm              Piesardzības KPN
   Dānija                                   pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                   pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                                 pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                               pm
                                                 (1)
   Zviedrija                                pm
   Apvienotā Karaliste                      pm
   EK                                       pm
                                                 (2)
   Norvēģija                                pm
                                                 (3) (4)(5)
   Farēru salas                          9 160
                                                 (6)
   KPN                                 175000
   (1)      Ieskaitot tūbītes.
   (2)      Var tikt zvejotas tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.
   (3)      Šo daudzumu drīkst zvejot tikai ICES IV zonā un IVa zonā uz ziemeļiem no 56°30'Z. Putasu piezveju
            atskaita no putasu kvotas, kas noteikta ICES VIa, VIb un VII zonai.
   (4)      1832 tonnas var tikt nozvejotas kā siļķes, zvejojot ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā
            32 mm. Ja siļķu kvota 1832 tonnu apmērā ir pilnībā apgūta, aizliedz jebkādu zveju ar tīkliem, kuru
            linuma acs izmērs ir mazāks nekā 32 mm.
   (5)      Nozvejas, kas gūtas kontrolzvejā un kas atbilst 2 % no zvejas piepūles, un kas nepārsniedz 2500 tonnas,
            var tikt nozvejotas kā tūbītes.
   (6)      Sākotnējā KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunus zinātniskus ieteikumus 2007. gada pirmajā
            pusē.
   Suga:                       Brētliņa                     Zona:      VIId un VIIe
                               Sprattus sprattus                       SPR/7DE.
   Beļģija                                   25             Piesardzības KPN
   Dānija                                1597               Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                    25             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                                 344             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                               344
   Apvienotā Karaliste                   2580
   EK                                    4915
                                         4915
   KPN
   Suga:                       Dzelkņu haizivs              Zonas:     EK ūdeņi IIa un IV zonā
                               Squalus acanthias                       DGS/2AC4-C
                                                 (1)
   Beļģija                                  pm              Piesardzības KPN
                                                 (1)
   Dānija                                   pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                 (1)
   Vācija                                   pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
   Francija                                 pm
LV                                                          103                                                     LV
 ---pagebreak---                                                 (1)
   Nīderlande                             pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (1)
   Zviedrija                              pm
                                                (1)
   Apvienotā Karaliste                    pm
                                                (1)
   EK                                     pm
   Norvēģija                              pm
   KPN                                    841
   (1)      Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst pārsniegt 5 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa.
   Suga:                       Dzelkņu haizivs           Zonas:      IIIa; EK un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII,
                                                                     VIII, XII un XIV zonā
                               Squalus acanthias
                                                                     DGS/135X14
   EK                                       0            Piesardzības KPN
   KPN                                      0            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                         Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Suga:                       Stavridas                 Zonas:      EK ūdeņi IIa un IV zonā
                               Trachurus spp.                        JAX/2AC4-C
   Beļģija                                pm             Piesardzības KPN
   Dānija                                 pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Īrija                                  pm
   Nīderlande                             pm
   Zviedrija                              pm
   Apvienotā Karaliste                    pm
   EK                                     pm
                                                (1)
   Norvēģija                              pm
                                                (2)
   Farēru salas                           606
   KPN                                  36318
   (1)      Var tikt zvejotas tikai EK ūdeņos ICES IV zonā.
   (2)      Nepārsniedzot kopējo kvotu 2550 tonnas ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z) VII e, VIIf un VIIh
            zonā.
   Sugas:                      Stavridas                 Zonas:      VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; EK
                                                                     ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un
                               Trachurus spp.
                                                                     XIV zonā
                                                                     JAX/578/14
   Dānija                                 pm             Analītiskā KPN
LV                                                        104                                                        LV
 ---pagebreak---    Vācija                                pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Spānija                               pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   Francija                              pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Īrija                                 pm
   Nīderlande                            pm
   Portugāle                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
                                               (1)
   Farēru salas                         1944
   KPN                                116450
   (1)      Nepārsniedzot kopējo kvotu 2550 tonnas ICES IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z) VIIe, VIIf un VIIh
            zonā.
   Sugas:                     Stavridas                Zonas:      VIIIc un IX
                              Trachurus spp.                       JAX/8C9.
                                               (1)
   Spānija                             25149           Analītiskā KPN
                                               (1)
   Francija                              320           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                               (1)
   Portugāle                           21281           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.
   EK                                  46750           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                 46750
   (1)      No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr.
            850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar koeficientu 1,2.
   Sugas:                     Stavridas                Zonas:      X; EK ūdeņi CECAF apgabalā
                              Trachurus spp.                       JAX/X34PRT
                                               (2)
   Portugāle                            2560           Piesardzības KPN
   EK                                   2560           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   KPN                                  2560           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
    (1)     Ūdeņi pie Azoru salām.
   (2)      No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr.
            850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar koeficientu 1,2.
   Sugas:                     Stavridas                Zonas:      EK ūdeņi CECAF apgabalā (1)
                              Trachurus spp.                       JAX/341PRT
                                               (2)
   Portugāle                            1024           Piesardzības KPN
   EK                                   1024           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   KPN                                  1024           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                       Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Ūdeņi pie Madeiras.
LV                                                      105                                                     LV
 ---pagebreak---    (2)      No kā ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Padomes Regulas (EK) Nr.
            850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar koeficientu 1,2.
   Sugas:                      Stavridas                 Zonas:      EK ūdeņi CECAF apgabalā(1)
                               Trachurus spp.                        JAX/341PRT
   Spānija                               1024            Piesardzības KPN
   EK                                    1024            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   KPN                                   1024            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                         Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Ūdeņi pie Kanāriju salām.
   Suga:                       Esmarka menca             Zonas:      IIIa; EK ūdeņi IIa un IV zonā
                               Trisopterus esmarki                   NOP/2A3A4.
   Dānija                                    0           Analītiskā KPN
   Vācija                                    0           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Nīderlande                                0           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                        0           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (1)
   Norvēģija                               pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Šo kvotu drīkst izmantot ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'Z.
   Suga:                       Esmarka menca             Zona:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                               Trisopterus esmarki                   NOP/4AB-N.
                                                (1) (2)
   Dānija                                  pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                (1) (2)
   Apvienotā Karaliste                     pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (1) (2)
   EK                                      pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Ieskaitot nenovēršami piezvejotas stavridas.
   (2)      Tikai kā piezveja.
   Sugas:                      Rūpnieciskas zivis        Zona:       Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                                                                     I/F/4AB-N.
                                                (1)(2)
   Zviedrija                               pm
   EK                                      pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Mencu, pikšu, pollaku, merlangu un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.
   (2)      No tām stavridas ne vairāk ka pm tonnas.
   Sugas:                      Apvienotā kvota           Zonas:      EK ūdeņi Vb, VI un VII zonā
LV                                                       106                                                    LV
 ---pagebreak---                                                                      R/G/5B67-C
   EK                                     pm
                                                (1)
   Norvēģija                              pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, Mora mora un lielās diegspuru vēdzeles.
   Sugas:                     Citas sugas                 Zona:      Norvēģijas ūdeņi IV zonā
                                                                     OTH/4AB-N.
   Beļģija                                pm              Piesardzības KPN
   Dānija                                 pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                 pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                             pm
                                                (1)
   Zviedrija                              pm
   Apvienotā Karaliste                    pm
                                                (2)
   EK                                     pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Kvota, ko Norvēģija piešķīrusi Zviedrijai par „citām sugām” parastajā apmērā.
   (2)      Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.
   Sugas:                     Citas sugas                 Zonas:     EK ūdeņi IIa, IV zonā un VIa zonā uz
                                                                     ziemeļiem no 56°30'Z
                                                                     OTH/2A46AN
   EK                              Nepiemēro
                                                (1) (3)
   Norvēģija                              pm
                                                (2)
   Farēru salas                           150
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Tikai ICES IIa un IV zonā. Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta.
   (2)      Tikai sīgu piezvejai ICES IV un VIa zonā. Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta.
   (3)      Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.
LV                                                         107                                                LV
 ---pagebreak---                                                  IB PIELIKUMS
                ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNS UN GRENLANDE
                ICES I, II, V, XII, XIV zona un Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā
   Sugas:                    Karaliskie krabji          Zonas:     Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā
                             Chionoecetes spp.                     PCR/N01GRN
   Īrija                                 pm             Piesardzības KPN
   Spānija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   EK                                    pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                           Nepiemēro              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Suga:                     Siļķe                      Zonas:     EK, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II
                                                                   zonā
                             Clupea harengus
                                                                   HER/1/2.
   Beļģija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Dānija                                pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Vācija                                pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Spānija                               pm
   Francija                              pm
   Īrija                                 pm
   Nīderlande                            pm
   Polija                                pm
   Portugāle                             pm
   Somija                                pm
   Zviedrija                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
                                               (1)
   Farēru salas                          pm
   KPN                           Nepiemēro
   Īpaši nosacījumi:
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
                             Farēru salu ūdeņi ICES II un Vb zonā uz ziemeļiem no 62° Z (HER/*25B-F)
   Beļģija                               pm
   Dānija                                pm
   Vācija                                pm
   Spānija                               pm
   Francija                              pm
   Īrija                                 pm
LV                                                      108                                                       LV
 ---pagebreak---    Nīderlande                            pm
   Polija                                pm
   Portugāle                             pm
   Somija                                pm
   Zviedrija                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   Suga:                     Menca                       Zonas:      Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                             Gadus morhua                            COD/1N2AB.
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Grieķija                              pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Spānija                               pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Īrija                                 pm
   Francija                              pm
   Portugāle                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
   KPN                                   pm
   Suga:                     Menca                       Zonas:      Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā;
                                                                     Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
                             Gadus morhua
                                                                     COD/N01514
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                   pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                    pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                           Nepiemēro
   Suga:                     Menca                       Zonas:      I un IIb
                             Gadus morhua                            COD/1/2B.
   Vācija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Spānija                               pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                              pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Polija                                pm
   Portugāle                             pm
   Apvienotā Karaliste                   pm
                                                (1)
   Visas dalībvalstis                    pm
                                                (2)
   EK                                    pm
   KPN                                   pm
   (1)      Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.
LV                                                       109                                                 LV
 ---pagebreak---    (2)      Kopienai pieejamo mencas krājumu piešķiršana Špicbergenā un Lāču salā nekādi neskar tiesības un
            saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes nolīguma.
   Sugas:                       Menca un pikša               Zona:      Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                                Gadus morhua un                         C/H/05B-F.
                                Melanogrammus
                                aeglefinus
   Vācija                                   pm               Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                                 pm               Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                      pm               Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                       pm
   KPN                               Nepiemēro
   Suga:                        Paltuss                      Zonas:     Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
                                Hippoglossus                            HAL/514GRN
                                hippoglossus
   Portugāle                                pm               Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                   (1)(2)
   EK                                       pm               Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                               Nepiemēro               Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      No kā pm tonnas, ko paredzēts zvejot tikai ar āķu jedām, iedalītas Norvēģijai.
   (2)      Ja Atlantijas paltusa piezveja, veicot mencas un sarkanasaru zveju ar traļiem, rada šīs kvotas pārzveju,
            Grenlandes iestādes nodrošinās, ka tiek rasts risinājums, lai Kopienas mencas un sarkanasaru zveja var
            turpināties, līdz attiecīgās kvotas ir pilnībā apgūtas.
   Suga:                        Paltuss                      Zonas:     Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā
                                Hippoglossus                            HAL/N01GRN
                                hippoglossus
                                                   (1)(2)
   EK                                       pm
   KPN                               Nepiemēro
   (1)      No kā pm tonnas, ko paredzēts zvejot tikai ar āķu jedām, iedalītas Norvēģijai.
   (2)      Ja Atlantijas paltusa piezveja, veicot mencas un sarkanasaru zveju ar traļiem, rada šīs kvotas pārzveju,
            Grenlandes iestādes nodrošinās, ka tiek rasts risinājums, lai Kopienas mencas un sarkanasaru zveja var
            turpināties, līdz attiecīgās kvotas ir pilnībā apgūtas.
   Suga:                        Moiva                        Zona:      IIb
                                Mallotus villosus                       CAP/02B.
   EK                                         0
   KPN                                        0
   Suga:                        Moiva                        Zonas:     Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
LV                                                           110                                                     LV
 ---pagebreak---                        Mallotus villosus               CAP/514GRN
   Visas dalībvalstis               pm
   EK                               pm
   KPN                     Nepiemēro
   Suga:               Pikša                Zonas:     Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                       Melanogrammus                   HAD/1N2AB.
                       aeglefinus
   Vācija                           pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                         pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste              pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                               pm
   KPN                     Nepiemēro
   Suga:               Putasu               Zonas:     Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                       Micromesistius                  WHB/1N2AB.
                       poutassou
   Vācija                           pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                         pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                               pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                              pm
   Suga:               Putasu               Zonas:     Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                       Micromesistius                  WHB/05B-F.
                       poutassou
   Dānija                           pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                           pm      Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                         pm      Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                       pm
   Apvienotā Karaliste              pm
   EK                               pm
   KPN                     Nepiemēro
   Sugas:              Jūras līdaka un zilā Zona:      Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                       jūras līdaka
                                                       B/L/05B-F.
LV                                          111                                                 LV
 ---pagebreak---                               Molva molva un Molva
                              dypterigia
                                                (1)
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                (1)
   Francija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (1)
   Apvienotā Karaliste                    pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (1)
   EK                                     pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      No šīs kvotas atskaita strupdeguna garastes un ogļzivju piezveju līdz pm tonnām.
   Suga:                      Ziemeļu garnele            Zonas:      Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
                              Pandalus borealis                      PRA/514GRN
   Dānija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (1)
   EK                                     pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      No kā pm tonnas ir piešķirtas Norvēģijai un pm tonnas — Farēru salām.
   Suga:                      Ziemeļu garnele            Zonas:      Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā
                              Pandalus borealis                      PRA/N01GRN
   Dānija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                     pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                             Nepiemēro
   Suga:                      Saida                      Zonas:      Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                              Pollachius virens                      POK/1N2AB.
   Vācija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                    pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                     pm
   KPN                             Nepiemēro
   Suga:                      Saida                      Zonas:      Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
                              Pollachius virens                      POK/1/2INT.
   EK                                       0
LV                                                       112                                                 LV
 ---pagebreak---    KPN                           Nepiemēro
   Suga:                    Saida                       Zona:      Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                            Pollachius virens                      POK/05B-F.
   Beļģija                                pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                               pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Nīderlande                             pm
   Apvienotā Karaliste                    pm
   EK                                     pm
   KPN                           Nepiemēro
   Suga:                    Melnais paltuss             Zonas:     Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                            Reinhardtius                           GHL/1N2AB.
                            hippoglossoides
   Vācija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                    pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EK                                     pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                           Nepiemēro
   Suga:                    Melnais paltuss             Zonas:     Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
                            Reinhardtius                           GHL/1/2INT.
                            hippoglossoides
   EK                                      0
   KPN                           Nepiemēro
   Suga:                    Melnais paltuss             Zonas:     Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
                            Reinhardtius                           GHL/514GRN
                            hippoglossoides
   Vācija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                    pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                               (1)
   EK                                     pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                           Nepiemēro
   (1)      No kā pm tonnas ir piešķirtas Norvēģijai un pm tonnas — Farēru salām.
LV                                                       113                                                LV
 ---pagebreak---    Suga:                      Melnais paltuss           Zonas:      Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zona
                              Reinhardtius                          GHL/N01GRN
                              hippoglossoides
   Vācija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (1)
   EK                                     pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                            Nepiemēro             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      No kā pm tonnas ir piešķirtas Norvēģijai un pm tonnas — Farēru salām.
   Suga:                      Makrele                   Zona:       Norvēģijas ūdeņi IIa zonā
                              Scomber scombrus                      MAC/02A-N.
                                               (1)
   Dānija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (1)
   EK                                     pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                            Nepiemēro             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Var zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IV zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa zonā ((MAC/*4N-2A).
   Suga:                      Makrele                   Zona:       Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                              Scomber scombrus                      MAC/05B-F.
                                               (1)
   Dānija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   EK                                     pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   KPN                            Nepiemēro             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   (1)      Var tikt zvejotas EK ūdeņos IVa zonā (MAC/*04A.).
   Sugas:                     Sarkanasari               Zonas:      EK un starptautiskie ūdeņi V zonā;
                                                                    starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (2)
                              Sebastes spp.
                                                                    RED/51214.
                                               (1) (2)
   Igaunija                               pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (1) (2)
   Vācija                                 pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                               (1) (2)
   Spānija                                pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                               (1) (2)
   Francija                               pm
                                               (1) (2)
   Īrija                                  pm
                                               (1) (2)
   Latvija                                pm
                                               (1) (2)
   Nīderlande                             pm
                                               (1) (2)
   Polija                                 pm
                                               (1) (2)
   Portugāle                              pm
                                               (1) (2)
   Apvienotā Karaliste                    pm
LV                                                       114                                                 LV
 ---pagebreak---                                                  (1)
   EK                                      pm
   KPN                                     pm
    (1)     Var zvejot arī NAFO pārvaldes apgabala 2. apakšapgabala IF un 3K rajonā, bet to atskaita no ICES V,
            XII, XIV zonai noteiktās kvotas, nepārsniedzot kopējo kvotu pm tonnas (RED/*N1F3K).
   (2)      Līdz 2007. gada 1. jūlijam drīkst nozvejot ne vairāk kā pm % no kvotas
   Sugas:                      Sarkanasari                Zonas:      Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                               Sebastes spp.                          RED/1N2AB.
                                                 (1)
   Vācija                                  pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
   Spānija                                 pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
   Francija                                pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (1)
   Portugāle                               pm
                                                 (1)
   Apvienotā Karaliste                     pm
                                                 (1)
   EK                                      pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Tikai kā piezveja.
   Sugas:                      Sarkanasari                Zonas:      Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
                               Sebastes spp.                          RED/514GRN
   Vācija                                pm               Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                              pm               Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                   pm               Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                               (1)(2)(3)
   EK                                    pm
   KPN                           Nepiemēro
   (1)      Var zvejot ar pelaģisko trali. Par nozvejām ar gruntstrali un pelaģisko trali ziņo atsevišķi. Var zvejot
            austrumos vai rietumos.
   (2)      pm tonnas zvejošanai ar pelaģisko trali ir iedalītas Norvēģijai.
   (3)      pm tonnas ir iedalītas Farēru salām. Par nozvejām ar gruntstrali un pelaģisko trali ziņo atsevišķi.
   Sugas:                      Sarkanasari                Zonas:      Islandes ūdeņi Va zonā
                               Sebastes spp.                          RED/05A-IS
                                               (1)(2)(3)
   Beļģija                                 0              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                               (1)(2)(3)
   Vācija                                  0              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                               (1) (2)(3)
   Francija                                0              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                               (1) (2)(3)
   Apvienotā Karaliste                     0
                                               (1)(2)(3)
   EK                                      0
   KPN                           Nepiemēro
   (1)      Tostarp nenovēršams piezveja (mencas piezveja nav atļauta).
   (2)      Jāzvejo laikposmā no jūlija līdz decembrim.
LV                                                         115                                                       LV
 ---pagebreak---    (3)      Sākotnējā kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas sarunas ar Islandi par zveju 2007. gadā.
   Sugas:                      Sarkanasari                 Zona:       Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                               Sebastes spp.                           RED/05B-F.
   Beļģija                               pm                Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                pm                Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Francija                              pm                Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Apvienotā Karaliste                   pm
   EK                                    pm
   KPN                            Nepiemēro
   Sugas:                      Piezveja                    Zonas:      Grenlandes ūdeņi NAFO 0 un 1 zonā
                                                                       XBC/N01GRN
                                                 (1)
   EK                                      pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Attiecas uz jauktu mencu, vilkzivju, raju, jūras līdaku un brosmju piezveju. Mencu piezvejas apjomi
            nedrīkst pārsniegt pm tonnas. Var zvejot austrumos vai rietumos.
   Sugas:                      Citas sugas (1)             Zonas:      Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
                                                                       OTH/1N2AB.
                                                 (1)
   Vācija                                  pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
   Francija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                 (1)
   Apvienotā Karaliste                     pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (1)
   EK                                      pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Tikai kā piezveja.
   Sugas:                      Citas sugas (1)             Zonas:      Farēru salu ūdeņi Vb zonā
                                                                       OTH/05B-F.
   Vācija                                  pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                                pm              Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste                     pm              Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                                      pm
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Izņemot to sugu zivis, kam nav komerciālas vērtības.
   Sugas:                      Plekstveidīgās zivis        Zonas:      Farēru salu ūdeņi Vb zonā
LV                                                         116                                                   LV
 ---pagebreak---                                             FLX/05B-F.
   Vācija                    pm  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Francija                  pm  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Apvienotā Karaliste       pm  Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EK                        pm
   KPN                 Nepiemēro
LV                               117                                                 LV
 ---pagebreak---                                              IC PIELIKUMS
                                  ZIEMEĻRIETUMU ATANTIJA
                                             NAFO apgabals
   Visas KPN un ar tām saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO.
   Suga:                  Menca                    Zona:       NAFO 2J3KL
                          Gadus morhua                         COD/N2J3KL
                                           (1)
   EK                                  0
                                           (1)
   KPN                                 0
   (1)    Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
          noteikumiem.
   Suga:                  Menca                    Zona:       NAFO 3NO
                          Gadus morhua                         COD/N3NO.
                                           (1)
   EK                                  0
                                           (1)
   KPN                                 0
   (1)    Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
          noteikumiem.
   Suga:                  Menca                    Zona:       NAFO 3M
                          Gadus morhua                         COD/N3M.
                                           (1)
   EC                                  0
                                           (1)
   KPN                                 0
   (1)    Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
          noteikumiem.
   Suga:                  Sarkanā plekste          Zona:       NAFO 2J3KL
                          Glyptocephalus                       WIT/N2J3KL
                          cynoglossus
                                           (1)
   EC                                  0
                                           (1)
   KPN                                 0
   (1)    Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
          noteikumiem.
   Suga:                  Sarkanā plekste          Zona:       NAFO 3NO
                          Glyptocephalus                       WIT/N3NO.
                          cynoglossus
                                           (1)
   EC                                  0
                                           (1)
   KPN                                 0
   (1)    Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
LV                                                  118                                                   LV
 ---pagebreak---             noteikumiem.
   Suga:                       Rietumatlantijas plekste   Zona:      NAFO 3M
                               Hippoglossoides                       PLA/N3M.
                               platessoides
                                                  (1)
   EC                                         0
                                                  (1)
   KPN                                        0
   (1)      Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
            noteikumiem.
   Suga:                       Rietumatlantijas plekste   Zona:      NAFO 3LNO
                               Hippoglossoides                       PLA/3LNO.
                               platessoides
                                                  (1)
   EC                                         0
                                                  (1)
   KPN                                        0
   (1)      Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
            noteikumiem.
   Suga:                       Īsspuru kalmārs            Zonas:     NAFO 3 un 4 apakšzona
                               Illex illecebrosus                    SQI/N34.
                                                  (2)
   Igaunija                                 128           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                  (2)
   Latvija                                  128           Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                  (2)
   Lietuva                                  128           Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                  (2)
   Polija                                   227
                                                  (1) (2)
   EC
   KPN                                    34000
   (1)      Nav noteikta Kopienas daļa, 29 467 tonnas ir pieejamas Kanādai un EK dalībvalstīm, izņemot Igauniju,
            Latviju, Lietuvu un Poliju.
   (2)      Jāzvejo laikposmā no 1. jūlija līdz 31. decembrim.
   Suga:                       Dzeltenastes plekste       Zona:      NAFO 3LNO
                               Limanda ferruginea                    YEL/N3LNO.
                                                  (1) (2)
   EC                                         0
   KPN                                    15500
   (1)      Lai gan Kopienai ir pieejama kopējā kvota 79 tonnu apmērā, ir nolemts šo apjomu samazināt līdz nullei.
            Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
            noteikumiem.
   (2)      Informāciju par nozveju, ko kuģi guvuši saskaņā ar šo kvotu, reizi 48 stundās iesniedz karoga
            dalībvalstij un ar Komisijas starpniecību nosūta NAFO administratīvajam sekretāram.
   Suga:                       Moiva                      Zona:      NAFO 3NO
LV                                                        119                                                      LV
 ---pagebreak---                                Mallotus villosus                      CAP/N3NO.
                                                 (1)
   EC                                         0
                                                 (1)
   KPN                                        0
   (1)      Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
            noteikumiem.
   Suga:                         Ziemeļu garnele          Zona:       NAFO 3L (1)
                                 Pandalus borealis                    PRA/N3L.
                                                 (2)
   Igaunija                               245             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                 (2)
   Latvija                                245             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                 (2)
   Lietuva                                245             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (2)
   Polija                                 245
                                                 (2) (3)
   EC                                     245
   KPN                                 22000
   (1)      Neietverot četrstūra zonu, ko ierobežo šādas koordinātas:
                                  Punkts Nr.     Ziemeļu platums      Rietumu garums
                                            1             47°20'0              46°40'0
                                            2             47°20'0              46°30'0
                                            3             46°00'0              46°30'0
                                            4             46°00'0              46°40'0
   (2)      Jāzvejo laikposmā no 1. janvāra līdz 31. martam, no 1. jūlija līdz 31. decembrim.
   (3)      Visas dalībvalstis, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.
   Suga:                         Ziemeļu garnele          Zona:       NAFO 3M (1)
                                 Pandalus borealis                    PRA/N3M.
                                                 (2)
   KPN                             Nepiemēro
   (1)      Kuģi var zvejot šo krājumu arī 3L rajona četrstūra zonā, ko ierobežo šādas koordinātas:
                                  Punkts Nr.     Ziemeļu platums      Rietumu garums
                                            1             47°20'0              46°40'0
                                            2             47°20'0              46°30'0
                                            3             46°00'0              46°30'0
                                            4             46°00'0              46°40'0
            Zvejojot garneles šajā zonā, kuģiem neatkarīgi no tā, vai tie šķērso vai nešķērso līniju, kas atdala NAFO
            3L un 3M rajonu, jāziņo saskaņā ar pielikuma 1.3. punktu Padomes 1992. gada 27. janvāra Regulā
            (EEK) Nr. 189/92, kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas Zvejniecības organizācijas pieņemtu
            kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus (OV L 21, 30.1.1992., 4. lpp.). Regulā jaunākie
            grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1048/97 (OV L 154, 12.6.1997., 1. lpp.)) .
            Turklāt garneļu zveja ir aizliegta no 2007. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim apgabalā, kuru ierobežo
            šādas koordinātas:
LV                                                         120                                                        LV
 ---pagebreak---                                   Punkts Nr.     Ziemeļu platums      Rietumu garums
                                            1              47°55'0              45°00'0
                                            2              47°30'0              44°15'0
                                            3              46°55'0              44°15'0
                                            4              46°35'0              44°30'0
                                            5              46°35'0              45°40'0
                                            6              47°30'0              45°40'0
                                            7              47°55'0              45°00'0
   (2)      Nepiemēro. Zveju pārvalda, nosakot zvejas piepūles ierobežojumus. Attiecīgās dalībvalstis izdod īpašas
            zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas nodarbojas ar šāda veida zveju, un informē Komisiju par šādām
            atļaujām pirms kuģa darbības sākšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94. Atkāpjoties no minētās
            regulas 8. panta, atļaujas būs derīgas tikai tad, ja Komisija tās nebūs apstrīdējusi piecu darbdienu laikā
            pēc paziņojuma.
                                  Dalībvalsts    Maksimālais zvejas kuģu            Maksimālais zvejas
                                                                     skaits                 dienu skaits
                                       Dānija                             2                          131
                                     Igaunija                             8                         1667
                                      Spānija                            10                          257
                                      Latvija                             4                          490
                                      Lietuva                             7                          579
                                       Polija                             1                          100
                                   Portugāle                              1                           69
            Katrai dalībvalstij ik mēnesi 25 dienās pēc kalendārā mēneša, kurā veikta nozveja, jāziņo Komisijai par
            zvejas dienām, kas pavadītas 3M rajonā un apgabalā, kas definēts iepriekš 1. parindē.
   Suga:                       Melnais paltuss             Zonas:     NAFO 3LMNO
                               Reinhardtius                           GHL/N3LMNO
                               hippoglossoides
   Igaunija                                320             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Vācija                                  327             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Latvija                                  45             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Lietuva                                  22
   Spānija                                4387
   Portugāle                              1850
   EC                                     6951
   KPN                                   11856
   Suga:                       Rajas                       Zonas:     NAFO 3LNO
                               Rajidae                                SRX/N3LNO.
   Spānija                                6561             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Portugāle                              1274             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Igaunija                                546             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Lietuva                                 119
LV                                                         121                                                         LV
 ---pagebreak---    EC                                   8500
   KPN                                 13500
   Sugas:                     Sarkanasari                Zonas:      NAFO 3LN
                              Sebastes spp.                          RED/N3LN.
                                                (1)
   EC                                       0
                                                (1)
   KPN                                      0
   (1)      Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja saskaņā ar 29. pantā paredzētajiem
            noteikumiem.
   Sugas:                     Sarkanasari                Zona:       NAFO 3M
                              Sebastes spp.                          RED/N3M.
                                                (1)
   Igaunija                             1571             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
                                                (1)
   Vācija                                513             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (1)
   Spānija                               233             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                (1)
   Latvija                              1571
                                                (1)
   Lietuva                              1571
                                                (1)
   Portugāle                            2354
                                                (1)
   EC                                   7813
                                                (1)
   KPN                                  5000
   (1)      Šai kvotai jāsaskan KPN 5000 tonnu apmērā, kas noteikta šim krājumam. Pēc KPN apgūšanas tiks
            apturēta šā krājuma specializēta zveja neatkarīgi no nozvejas apjoma.
   Sugas:                     Sarkanasari                Zona:       NAFO 3O
                              Sebastes spp.                          RED/N3O.
   Spānija                              1771             Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Portugāle                            5229             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EC                                   7000             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                 20000
   Sugas:                     Sarkanasari                Zonas:      NAFO 2 apakšapgabals, IF un 3K rajons
                              Sebastes spp.                          RED/N1F3K.
   Latvija                               364
   Lietuva                              3019
   KPN                                  3383
LV                                                        122                                                LV
 ---pagebreak---    Suga:     Baltā Amerikas   Zonas:     NAFO 3NO
             jūrasvēdzele
                                         HKW/N3NO.
             Urophycis tenuis
   Spānija             2165   Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   Portugāle           2835   Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EC                  5000   Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                 8500
LV                            123                                                 LV
 ---pagebreak---                                                   ID PIELIKUMS
                               TĀLMIGRĒJOŠĀS ZIVIS — visi apgabali
   KPN šajā apgabalā ir pieņemta, saskaņojot to ar starptautiskām tunzivs zvejniecības
   organizācijām, piemēram, ICCAT un IATTC.
   Suga:                     Zilā tunzivs                Zonas:       Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° R
                                                                      garuma un Vidusjūra
                             Thunnus thynnus
                                                                      BFT/AE045W
                                                (1)
   Kipra                                                 Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Grieķija                               pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Spānija                                pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   Francija                               pm
   Itālija                                pm
                                                (1)
   Malta                                  pm
   Portugāle                              pm
                                                (2)
   Visas dalībvalstis                     pm
   EC                                     pm
   KPN                                    pm
   (1)      Kipra un Malta var izmantot ICCAT kvotu „Citas sugas” saskaņā ar ICCAT atbilstības tabulām, kas
            pieņemtas ICCAT ikgadējā sanāksmē 2003. gadā.
   (2)      Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā.
   Suga:                     Zobenzivs                   Zonas:       Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° Z
                                                                      platuma
                             Xiphias gladius
                                                                      SWO/AN05N
   Spānija                                pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Portugāle                              pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                (1)
   Visas dalībvalstis                     pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EC                                     pm
   KPN                                    pm
   (1)      Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā.
   Suga:                     Zobenzivs                   Zona:        Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° Z
                                                                      platuma
                             Xiphias gladius
                                                                      SWO/AS05N
   Spānija                                pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Portugāle                              pm             Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   EC                                     pm             Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   KPN                                    pm
LV                                                        124                                                  LV
 ---pagebreak---    Suga:                      Garspuru tunzivs          Zona:      Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° Z
                                                                   platuma
                              Germo alalunga
                                                                   ALB/AN05N
                                                 (2)
   Īrija                                  pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
                                                 (2)
   Spānija                                pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
                                                 (2)
   Francija                               pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
                                                 (2)
   Apvienotā Karaliste                    pm
                                                (2)
   Portugāle                              pm
                                                 (1)
   EC                                     pm
   KPN                                    pm
    (1)     To Kopienas kuģu skaits, kas zvejo garspuru tunzivi (Germo alalunga) kā mērķsugu, saskaņā ar
            Regulas (EK) Nr. 973/2001 10. panta 1. punktu ir 1253.
   (2)      Zvejas kuģu, kas peld ar dalībvalsts karogu, maksimālā skaita sadalījums starp dalībvalstīm, kurām
            atļauts zvejot garspuru tunzivi (Germo alalunga) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 973/2001
            10. panta 4. punktu ir šāds.
               Dalībvalsts                Maksimālais zvejas kuģu skaits
               Īrija                                   50
               Spānija                                730
               Francija                               151
               Apvienotā Karaliste                     12
               Portugāle                              310
               EC                                    1253
   Suga:                      Garspuru tunzivs          Zona:      Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° Z
                                                                   platuma
                              Germo alalunga
                                                                   ALB/AS05N
   Spānija                                pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                               pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Portugāle                              pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EC                                     pm
   KPN                                    pm
   Suga:                      Lielacu tunzivs           Zona:      Atlantijas okeāns
                              Thunnus obesus                       BET/ATLANT
   Spānija                                pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.
   Francija                               pm            Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   Portugāle                              pm            Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.
   EC                                     pm
   KPN                                    pm
LV                                                      125                                                    LV
 ---pagebreak---    Suga: Zilais marlīns    Zona: Atlantijas okeāns
         Makaira nigricans       BUM/ATLANT
   EC                 pm
   KPN       Nepiemēro
   Suga: Baltais marlīns   Zona: Atlantijas okeāns
         Makaira nigricans       WHM/ATLANT
   EC                 pm
   KPN       Nepiemēro
LV                         126                     LV
 ---pagebreak---                                                   IE PIELIKUMS
                                                  ANTARKTIKA
                                                CCAMLR apgabals
   Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, un tāpēc Kopienas
   daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc
   KPN pilnīgas apgūšanas dēļ.
   Suga:                      Vienraga leduszivs             Zona:    FAO 58.5.2 Antarktika
                              Channichthys rhinoceratus               LIC/F5852.
   KPN                                     150
   Suga:                      Antarktikas leduszivs          Zona:    FAO 48.3 Antarktika
                              Champsocephalus gunnari                 ANI/F483.
                                                (1)
   KPN                                   4 337
   (1)      KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 15. novembra līdz 2007. gada 14. novembrim. Šā
            krājuma zvejošana laikposmā no 2007. gada 1. marta līdz 31. maijam ir ierobežota līdz 1 084 tonnām.
   Suga:                      Antarktikas leduszivs          Zona:    FAO 58.5.2 Antarktika(1)
                              Champsocephalus gunnari                 ANI/F5852.
                                                (2)
   KPN                                      42
   (1)      Šai KPN apgabals, kurā drīkst zvejot, ir FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo šāda līkne:
              a)       no punkta, kur 72°15’A garuma meridiāns šķērso ar Austrālijas un Francijas jūras
                       robežlīgumu noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53°25'D
                       platuma paralēli,
              b)       tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74°A garuma meridiānu,
              c)       tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52°40'D platuma paralēles un 76°A
                       garuma meridiāna krustpunktam,
              d)       tad uz ziemeļiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52°D platuma paralēli,
              e)       tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51°D platuma paralēles un 74°30’A
                       garuma meridiāna krustpunktam, un
              f)       tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.
   (2)      Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
   Suga:                      Patagonijas ilkņzivs           Zona:    FAO 48.3 Antarktika
                              Dissostichus eleginoides                TOP/F483.
                                                (1)
   KPN                                   3 554
   Īpaši nosacījumi:
   Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajos apgabalos nedrīkst zvejot vairāk par šādiem
   daudzumiem.
   Pārvaldības apgabals A: 48° R līdz                 0
   43° 30' R – 52° 30' D līdz 56° D
LV                                                        127                                                       LV
 ---pagebreak---    (TOP/*F483A)
   Pārvaldības apgabals B: 43° 30' R                 1 066
   līdz 40° R – 52° 30' D līdz 56° D
   (TOP/*F483B)
   Pārvaldības apgabals C: 40° R līdz                2 488
   33° 30' R – 52° 30' D līdz 56° D
   (TOP/*F483C)
   (1)      Šī KPN attiecas uz zveju ar āķu jedām laikposmā no 2007. gada 1. maija līdz 31. augustam un zveju ar
            murdiem no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
   Suga:                       Patagonijas ilkņzivs          Zona: FAO 48.4 Antarktika
                               Dissostichus eleginoides            TOP/F484.
   KPN                                      100
   Suga:                       Patagonijas ilkņzivs          Zona: FAO 58.5.2 Antarktika
                               Dissostichus eleginoides            TOP/F5852.
                                                 (1)
   KPN                                    2 427
   (1)      Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79°20’A. Zveja uz austrumiem no meridiāna šajā zonā ir
            aizliegta (skatīt XIII pielikumu).
   Suga:                       Krils                         Zona: FAO 48
                               Euphausia superba                   KRI/F48.
                                                 (1)
   KPN                               4 000 000
   Īpaši nosacījumi:
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk
   par šādiem daudzumiem.
   48.1. apakšapgabals (KRI/*F481.)             1 008 000
   48.2. apakšapgabals (KRI/*F482.)             1 104 000
   48.3. apakšapgabals (KRI/*F483.)             1 056 000
   48.4. apakšapgabals (KRI/*F484.)                832 000
   (1)      Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
   Suga:                       Krils                         Zona: FAO 58.4.1 Antarktika
                               Euphausia superba                   KRI/F5841.
                                                 (1)
   KPN                                  440 000
   Īpaši nosacījumi:
   Ievērojot iepriekšminēto kvotu ierobežojumus, še turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk
LV                                                         128                                                   LV
 ---pagebreak---    par šādiem daudzumiem.
   58.4.1. rajons uz rietumiem no 115°         277 000
   A (KRI/*F-41W)
   58.4.1. rajons uz austrumiem no 115°        163 000
   A (KRI/*F-41E)
   (1)       Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
   Suga:                      Krils                       Zona:   FAO 58.4.2 Antarktika
                              Euphausia superba                   KRI/F5842.
                                               (1)
   KPN                                450 000
   (1)       Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
   Suga:                     Pelēkā nototēnija            Zona:   FAO 58.5.2 Antarktika
                             Lepidonotothen squamifrons           NOS/F5852.
   KPN                                     80
   Sugas:                     Krabji                      Zona:   FAO 48.3 Antarktika
                              Paralomis spp.                      PAI/F483.
                                               (1)
   TAC                                  1 600
   (1)       Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
   Sugas:                    Makrūrzivis                  Zona:   FAO 58.5.2 Antarktika
                             Macrourus spp.                       GRV/F5852.
   KPN                                    360
   Sugas:                    Citas sugas                  Zona:   FAO 58.5.2 Antarktika
                                                                  OTH/F5852.
   KPN                                     50
   Sugas:                    Rajas                        Zona:   FAO 58.5.2 Antarktika
                             Rajidae                              SRX/F5852.
   KPN                                    120
   Suga:                     Parastais kalmārs            Zona: FAO 48.3 Antarktika
                             Martialia hyadesi                    SQS/F483.
                                               (1)
   KPN                                  2 500
   (1)       Šī KPN ir piemērojama laikposmā no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim.
LV                                                      129                                           LV
 ---pagebreak---                                       II PIELIKUMS
                                     IIA PIELIKUMS
        ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU KRĀJUMU
   ATJAUNOŠANU SKAGERAKĀ UN ICES IV, VIA, VIID ZONĀ UN ICES IIA ZONAS
                                        EK ŪDEŅOS
                                 VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1.   DARBĪBAS JOMA
        Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais
        garums ir vismaz 10 metri, uz kuriem ir kāds no 4. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem
        un kuri atrodas Skagerakā, Kategatā un ICES IV, VIa, VIId zonā un ICES IIa zonas
        EK ūdeņos. Šajā pielikumā norāde uz 2007. gadu nozīmē laikposmu no 2007. gada
        1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim.
   2.   ĢEOGRĀFISKO APGABALU DEFINĪCIJAS
   2.1. Šis pielikums attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu, kas ietver šādas teritorijas:
        a)     Kategats;
        b)     Skageraks, ICES IV un VIId zona un ICES IIa zonas EK ūdeņi;
        c)     ICES VIIa zona;
        d)     ICES VIa zona.
   2.2. Attiecībā uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar
        kuģu satelītuzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un
        6. pantu, piemēro šādu ICES VIa zonas definīciju:
        ICES VIa zona, izņemot to ICES VIa zonas daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas,
        ko iegūst, ar loksodromām secīgi savienojot turpmāk norādītos punktus, kurus
        nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.
        60°00’N, 04°00’W
        59°45’N, 05°00’W
        59°30’N, 06°00’W
        59°00’N, 07°00’W
        58°30’N, 08°00’W
        58°00’N, 08°00’W
        58°00’N, 08°30’W
        56°00’N, 08°30’W
LV                                           130                                             LV
 ---pagebreak---         56°00’N, 09°00’W
        55°00’N, 09°00’W
        55°00’N, 10°00’W
        54°30’N, 10°00’W
   3.   APGABALĀ PAVADĪTAS DIENAS DEFINĪCIJA
        Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai
        šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas kādā no 2.1. punktā noteiktajiem
        ģeogrāfiskajiem apgabaliem un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto
        laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais
        kuģis.
   4.   ZVEJAS RĪKI
   4.1. Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju.
        a)     Traļi, bugurvadi un līdzīgi zvejas rīki, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acs
        izmērs ir
              i)     vismaz 16 mm un mazāks nekā 32 mm,
              ii)    vismaz 70 mm un mazāks nekā 90 mm,
              iii)   vismaz 90 mm un mazāks nekā 100 mm,
              iv)    vismaz 100 mm un mazāks nekā 120 mm,
              v)     vismaz 120 mm;
        b)     rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir
              i)     vismaz 80 mm un mazāks nekā 90 mm,
              ii)    vismaz 90 mm un mazāks nekā 100 mm,
              iii)   vismaz 100 mm un mazāks nekā 120 mm,
              iv)    vismaz 120 mm;
        c)     žaunu tīkli, iepinējtīkli (izņemot rāmju tīklus), kuru linuma acs izmērs ir
              i)     mazāks nekā 110 mm,
              ii)    vismaz 110 mm un mazāks nekā 220 mm,
              iii)   vismaz 220 mm;
LV                                             131                                            LV
 ---pagebreak---         d)     rāmju tīkli;
        e)     āķu jedas.
   4.2. Šajā pielikumā un attiecībā uz 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem
        un 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām ir noteiktas šādas nodevuma grupas:
        a)     4.a.i punktā norādītie zvejas rīki jebkurā apgabalā;
        b)     4.a.ii punktā norādītie zvejas rīki jebkurā apgabalā un 4.a.iii punktā norādītie
        zvejas rīki ICES IV, VIa, VIId zonā un IIa zonas EK ūdeņos;
        c)     4.a.iii punktā norādītie zvejas rīki Kategatā un Skagerakā, 4.a.iv un
        4.a.v punktā norādītie zvejas rīki jebkurā apgabalā;
        d)     4.b.i, 4.b.ii, 4.b.iii un 4.b.iv punktā norādītie zvejas rīki jebkurā apgabalā;
        e)     4.c.i, 4.c.ii, 4.c.iii un 4.d punktā norādītie zvejas rīki jebkurā apgabalā;
        f)     4.e punktā norādītie zvejas rīki jebkurā apgabalā.
                   ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMU ĪSTENOŠANA
   5.   ATĻAUJU SAŅĒMUŠI KUĢI
   5.1. Dalībvalsts neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder kādai no 4.1. punktā norādītajām
        zvejas rīku grupām, nevienā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem
        nevienam kuģim, kas peld ar tās karogu un kam šajā apgabalā 2001., 2002., 2003.,
        2004., 2005. vai 2006. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot reģistrētas
        zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodevumu citam zvejas kuģim, ja vien tas
        nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā netiek izmantota līdzvērtīga jauda, izteikta
        kilovatos.
        Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kas pieder kādai no 4.1. punktā
        noteiktajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas
        rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā zvejas
        rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.
   5.2  Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu kādā no 2.1. punktā
        noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas
        rīku, kas pieder kādai no 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām, izņemot
        gadījumus, ja šim kuģim ir piešķirta kvota pēc dienu nodevuma, kas atļauts saskaņā
        ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā
        ar šā pielikuma 15. punktu.
   6.   DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
        Dalībvalsts nodrošina, ka zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā,
        pavada kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem ne vairāk kā
LV                                                132                                           LV
 ---pagebreak---           8. punktā paredzēto dienu skaitu, kad uz šiem kuģiem ir kāds no 4.1. punktā
          minētiem zvejas rīkiem.
   7.     IZŅĒMUMI
          Dalībvalsts neatskaita nevienu dienu no apgabalā pavadāmo dienu skaita, kas
          saskaņā ar šo pielikumu iedalīts kuģiem, kuri peld ar tās karogu, ja kuģis ir bijis šajā
          apgabalā, taču nav zvejojis, jo tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja
          kuģis ir bijis apgabalā, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotas personas
          neatliekamās medicīniskās palīdzības sniegšanai. Dalībvalsts vien mēneša laikā pēc
          šāda lēmuma pieņemšanas iesniedz Komisijai tā pamatojumu un kompetento iestāžu
          pierādījumus par ārkārtas situāciju.
       ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO DIENU SKAITS, KO TIE PAVADA ĀRPUS OSTAS
   8.     MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
   8.1.   Lai noteiktu maksimālo dienu skaitu, ko zvejas kuģis drīkst pavadīt apgabalā,
          piemēro šādus īpašus nosacījumus saskaņā ar I tabulu.
          a)     Kuģim jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti 1. papildinājumā.
          b)     Kuģim jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti 2. papildinājumā.
          c)     Kuģa vai tāda kuģa vai kuģu, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību
          aktiem un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus, un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam
          nosacījumam, veiktie kopējie mencas izkrāvumi 2002. gadā drīkst veidot ne vairāk
          kā 5 % no kopējiem visu sugu izkrāvumiem, ko kuģis veicis 2002. gadā saskaņā ar
          Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā.
          d)     Kuģa vai tāda kuģa vai kuģu, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību
          aktiem un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam
          nosacījumam, veiktie kopējie mencas, jūrasmēļu un jūras zeltplekstes izkrāvumi
          2002. gadā drīkst veidot ne vairāk kā 5 % no kopējiem visu sugu izkrāvumiem, ko
          kuģis veicis 2002. gadā saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem
          par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā.
          e)     Kuģa vai tāda kuģa vai kuģu, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību
          aktiem un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus, un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam
          nosacījumam, veiktie kopējie izkrāvumi 2002. gadā drīkst veidot ne vairāk kā 5 %
          mencas un ne mazāk kā 60 % jūras zeltplekstes no kopējiem visu sugu izkrāvumiem,
          ko kuģis veicis 2002. gadā saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem
          ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā.
          f)     Kuģa vai tāda kuģa vai kuģu, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību
          aktiem, un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam
          nosacījumam, veiktie kopējie izkrāvumi 2002. gadā drīkst veidot ne vairāk kā 5 %
          mencas un ne mazāk kā 5 % akmeņplekstes un zaķzivs no kopējiem visu sugu
          izkrāvumiem, ko kuģis veicis 2002. gadā saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā
          izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā.
LV                                              133                                                 LV
 ---pagebreak---         g)     Kuģim jābūt aprīkotam ar rāmju tīklu, kura linuma acs izmērs ir vismaz
        110 mm, un tas ārpus ostas viena reizē drīkst pavadīt ne vairāk kā 24 stundas.
        h)     Kuģim jāpeld ar karogu un jābūt reģistrētam dalībvalstī, kurā ir izstrādāta
        Komisijas apstiprināta sistēma automātiskai zvejas licences apturēšanai, ņemot vērā
        to kuģu pārkāpumus, kas atbilst šim īpašajam nosacījumam.
        i)     Kuģim jābūt bijušam attiecīgajā apgabalā 2003., 2004., 2005. vai 2006. gadā,
        pārvadājot kādu no 4.1.b. punktā minētiem zvejas rīkiem. Uz kuģa paturēto mencu
        daudzumam 2007. gadā jābūt mazākam par 5 % no visu sugu kopējiem
        izkrāvumiem, ko attiecīgais kuģis veicis saskaņā ar Kopienas zvejas žurnālā
        izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā. Pārvaldības laikposmā,
        kurā kuģis izmanto šo nosacījumu, kuģis jebkurā laikā drīkst pārvadāt tikai tos zvejas
        rīkus, kas norādīti 4.1.b.iii vai 4.1.b.iv punktā.
        j)     Kuģim jāatbilst 3. papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem.
        k)     Kuģa vai tāda kuģa vai kuģu, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību
        aktiem un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim īpašajam
        nosacījumam, veiktie kopējie izkrāvumi 2002. gadā drīkst veidot ne vairāk kā 5 %
        mencu un ne mazāk kā 60 % juras zeltplekstu no kopējā visu sugu izkrāvumu apjoma
        dzīvsvarā, kas ierakstīts Kopienas zvejas žurnālā laikposmā no maija līdz oktobrim.
        Vismaz 55 % no dienu skaita, kas pieejams saskaņā ar šo īpašo nosacījumu,
        jāizmanto apgabalā uz austrumiem no 4°30'R laikposmā no maija līdz oktobrim
        ieskaitot.
   8.2  Maksimālais dienu skaits gadā, ko kuģis, uz kura ir kāds no 4.1. punktā minētiem
        zvejas rīkiem, var pavadīt kādā no 2.1. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem
        apgabaliem, ir norādīts I tabulā.
   8.3. Maksimālais dienu skaits gadā, ko kuģis var pavadīt kādā no 2.1. punktā noteikto
        ģeogrāfisko apgabalu kombinācijām, nedrīkst būt lielāks par to maksimālo dienu
        skaitu, kas piešķirts vienam no attiecīgajiem apgabaliem.
   8.4. Dienu, kuru kuģis, kas izmanto IIA pielikuma 4.1. punktā un IIC pielikuma 3. punktā
        minētos zvejas rīkus, pavadījis kādā no šā pielikuma 2.1. punktā noteiktajiem
        ģeogrāfiskajiem apgabaliem, arī pieskaita kopējam dienu skaitam, kas pavadīts kādā
        IIC pielikuma 1. punktā noteiktā apgabalā.
   8.5. Ja kuģis zvejas reisā šķērso divus vai vairākus ģeogrāfiskos apgabalus, kas minēti šā
        pielikuma 2. punktā, dienu uzskata par pavadītu apgabalā, kur attiecīgajā dienā
        proporcionāli ir pavadīts vairāk laika.
   9.   PĀRVALDĪBAS LAIKPOSMI
   9.1. Dalībvalsts var sadalīt apgabalā pavadāmo dienu skaitu, kas norādīts I tabulā, pa
        pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.
   9.2. Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt jebkurā no 2.1. punktā noteiktajiem
        ģeogrāfiskajiem apgabaliem pārvaldības laikposmā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts
        ieskatiem.
LV                                              134                                            LV
 ---pagebreak---    9.3.   Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģim, kas ir izmantojis tam piešķirto dienu skaitu,
          kas pavadāmas apgabalā, jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2.1. punktā minētajiem
          ģeogrāfiskajiem apgabaliem līdz pārvaldības laikposma beigām, izņemot, ja tas
          izmanto tikai nereglamentētus zvejas rīkus, kas aprakstīti 18. punktā.
   10.    PAPILDU    DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU GALĪGU PĀRTRAUKŠANU BEZ
          PUBLISKĀ SEKTORA ATBALSTA SAŅEMŠANAS
   10.1.  Komisija, pamatojoties uz zvejas darbību galīgu pārtraukšanu, kas bez publiskā
          sektora atbalsta saņemšanas notikusi pēc 2006. gada 31. janvāra, var iedalīt
          dalībvalstij papildu dienu skaitu, ko apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no
          4.1. punktā minētiem zvejas rīkiem. Zvejas piepūli, izteiktu kilovatdienās, ko
          2006. gadā izvērsuši zvejas darbību pārtraukušie kuģi, kuri izmanto attiecīgo zvejas
          rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2006. gadā izvērsuši visi kuģi, kas izmanto šo zvejas
          rīku. Papildu dienu skaitu aprēķina, reizinot šādi iegūto koeficientu ar sākotnēji
          iedalīto dienu skaitu. Dienas daļu, kas iegūta šajos aprēķinos, noapaļo līdz tuvākajai
          pilnai dienai.
   10.2.  Dalībvalstīm, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minētās iedalītās dienas, jāiesniedz
          Komisijai pieprasījums kopā ar ziņojumu, kurā sniegta informācija par minēto zvejas
          darbību galīgu pārtraukšanu.
   10.3.  Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt 8.2. punktā noteikto dienu
          skaitu attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Regulas (EK)
          Nr. 2371/20021 30. panta 2. punktā.
   10.4.  Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību galīgu
          pārtraukšanu, tiek saglabāts 2007. gadā.
   11.    PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PASTIPRINĀTAI NOVĒROŠANAI
   11.1.  Pamatojoties uz pastiprinātas novērošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp
          zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2007. gada 1. februāra līdz
          2008. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā
          apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no 4.1. punktā minētiem zvejas rīkiem.
          Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz nozveju izmetumu un nozvejas sastāvu, un tā
          pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām un paplašinātajām
          programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/20002, Regulā (EK) Nr. 1639/20013 un
          Regulā (EK) Nr. 1581/20044.
   11.2   Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 11.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz
          Komisijai pastiprinātas novērošanas programmas aprakstu.
   1
         OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
   2
         OV L 176, 15.7.2000., 1. lpp.
   3
         OV L 222, 17.8.2001., 53. lpp.
   4
         OV L 289, 10.9.2004., 6. lpp.
LV                                             135                                                LV
 ---pagebreak---    11.3  Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija var grozīt
         8.2. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un
         zvejas rīku veidiem, ko aptver pastiprinātas novērošanas programma, saskaņā ar
         Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
   12.   ĪPAŠI NOSACĪJUMI DIENU IEDALĪŠANAI
   12.1. Īpašajā zvejas atļaujā, kas minēta 7. panta 3. punktā, kuģim, kas izmanto kādu no
         8.1. punktā noteiktajiem īpašajiem nosacījumiem, paredz šādus nosacījumus.
   12.2. Ja kuģim papildu dienu skaitu piešķir sakarā ar atbilstību kādam no 8.1. punkta b),
         c), d), e), f) vai k) apakšpunktā minētiem īpašajiem nosacījumiem, šis kuģis nozvejo
         un patur uz kuģa ne vairāk kā attiecīgajos punktos minēto sugu procentuālo
         daudzumu. Kuģis neveic zivju pārkraušanu citā kuģī. Ja kuģis neievēro kādu no šiem
         nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana
         saistīta ar attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem.
LV                                             136                                            LV
 ---pagebreak---     13.      I TABULA. MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS, KO KUĢIS 2007. GADĀ                VAR PAVADĪT
             APGABALĀ, IZMANTOJOT KONKRĒTUS ZVEJAS RĪKUS
                                                             Apgabals, kā definēts šādā punktā
   Zvejas  Īpašais    Nosaukums1                      2.a               2.b               2.c   2.d
   rīks    nosacījum
   (4. pun s                                        Kategats      1 – Skageraks          VIIa   VIa
   kts)    (8. punkts
           )                                                     2 – II, IVa,b,c,
                                                                     3 – VIId
                                                              1           2       3
   4.a.i              Traļi vai bugurvadi, kuru       228             228(2)              228   228
                      linuma acs izmērs ir ≥16 un
                      <32 mm
   4.a.ii             Traļi vai bugurvadi, kuru       n.a.   n.a.            170          170   227
                      linuma acs izmērs ir ≥70 un
                      <90 mm
   4.a.iii            Traļi vai bugurvadi, kuru        77     77             227          227   227
                      linuma acs izmērs ir ≥90 un
                      <100 mm
   4.a.iv             Traļi vai bugurvadi, kuru       103               77                 86    68
                      linuma acs izmērs ir ≥100 un
                      <120 mm
   4.a.v              Traļi vai bugurvadi, kuru       103               77                114    68
                      linuma    acs     izmērs   ir
                      ≥120 mm
   4.a.iii 8.1.(a)    Traļi vai bugurvadi, kuru       103    103             227          227   227
                      linuma acs izmērs ir ≥90 un
                      <100 mm, ar 120 mm
                      kvadrātveida linuma acu logu
   4.a.iv  8.1.(a)    Traļi vai bugurvadi, kuru       137    137             103          114    91
                      linuma acs izmērs ir ≥100 un
                      <120 mm, ar 120 mm
                      kvadrātveida linuma acu logu
   4.a.v   8.1.(a)    Traļi vai bugurvadi, kuru       137    103             103          114    91
                      linuma    acs     izmērs   ir
                      ≥120 mm,       ar    120 mm
                      kvadrātveida linuma acu logu
   4.a.v.  8.1.(j)    Traļi vai bugurvadi, kuru 149          149             115          126   103
                      linuma    acs     izmērs   ir
                      ≥120 mm, ar 140 mm
LV                                                137                                           LV
 ---pagebreak---                    kvadrātveida linuma acu logu
   4.a.ii  8.1.(b) Traļi vai bugurvadi, kuru Neierob.       Neierobežots Neierob. Neierob.
                   linuma acs izmērs ir ≥70 un
                   <90 mm un kuri atbilst
                   2. papildinājuma
                   nosacījumiem
   4.a.iii 8.1.(b) Traļi vai bugurvadi, kuru Neierob.       Neierobežots Neierob. Neierob.
                   linuma acs izmērs ir ≥90 un
                   <100 mm un kuri atbilst
                   2. papildinājuma
                   nosacījumiem
   4.a.iv  8.1.(c) Traļi vai bugurvadi, kuru       148          148        148      148
                   linuma acs izmērs ir ≥100 un
                   <120 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu
   4.a.v   8.1.(c) Traļi vai bugurvadi, kuru       160          160        160      160
                   linuma     acs   izmērs    ir
                   ≥120 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu
   4.a.iv  8.1.(k) Traļi vai bugurvadi, kuru       n.a.         n.a.       166      n.a.
                   linuma acs izmērs ir ≥100 un
                   <120 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu un
                   vairāk nekā 60 % plekstu
   4.a.v   8.1.(k) Traļi vai bugurvadi, kuru       n.a.         n.a.       178      n.a.
                   linuma     acs   izmērs    ir
                   ≥120 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu un
                   vairāk nekā 60 % plekstu
   4.a.v   8.1.(h) Traļi vai bugurvadi, kuru       115          115        115      115
                   linuma     acs   izmērs    ir
                   ≥120 mm un kurus izmanto
                   saskaņā ar zvejas licenču
                   automātiskas     apturēšanas
                   sistēmu
   4.a.ii  8.1.(d) Traļi vai bugurvadi, kuru       280          280        280      210
                   linuma acu izmērs ir ≥70 un
                   <90 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu,
                   jūrasmēļu un plekstu
   4.a.iii 8.1.(d) Traļi vai bugurvadi, kuru Neierob. Neierob.       280   280      280
                   linuma acs izmērs ir ≥90 un
                   <100 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu,
                   jūrasmēļu un plekstu
LV                                             138                                  LV
 ---pagebreak---    4.a.iv  8.1.(d) Traļi vai bugurvadi, kuru Neierob.           Neierobežots         225     225
                   linuma acs izmērs ir ≥100 un
                   <120 mm un kuru nozvejā ir
                   mazāk nekā 5 % mencu,
                   jūrasmēļu un plekstu
   4.a.v   8.1.(d) Traļi vai bugurvadi, kuru Neierob.           Neierobežots       Neierob.  225
                   linuma acs izmērs >120 mm
                   un kuru nozvejā ir mazāk
                   nekā 5 % mencu, jūrasmēļu
                   un plekstu
   4.a.v   8.1.(h) Traļi vai bugurvadi, kuru          n.a. n.a.          127         138     115
                   linuma       acs    izmērs    ir
           8.1.(j) >120 mm,         ar     140 mm
                   kvadrātveida linuma acu
                   logu, un kurus izmanto
                   saskaņā ar zvejas licenču
                   automātiskas         apturēšanas
                   sistēmu
   4.b.i           Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.    107(2)        Neiero   107    143(2)
                   izmērs ir ≥80 un <90 mm                                    b.
   4.b.ii          Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.    143(2)        Neiero   143    143(2)
                   izmērs ir ≥90 un <100 mm                                   b.
   4.b.iii         Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.      143         Neiero   143     143
                   izmērs ir ≥100 un <120 mm                                  b.
   4.b.iv          Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.      143         Neiero   143     143
                   izmērs ir ≥120 mm                                          b.
   4.b.iii 8.1.(c) Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.      155         Neiero   155     155
                   izmērs ir ≥100 un <120 mm                                  b.
                   un kuru nozvejā ir mazāk
                   nekā 5 % mencu
   4.b.iii 8.1 (i) Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.      155         Neiero   155     155
                   izmērs ir ≥100 un <120 mm                                  b.
                   un kurus izmanto kuģi, kas
                   rāmja traļus ir lietojuši 2003.,
                   2004. vai 2005. gadā
   4.b.iv  8.1.(c) Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.      155         Neiero   155     155
                   izmērs ir ≥120 mm un kuru                                  b.
                   nozvejā ir mazāk nekā 5 %
                   mencu
   4.b.iv  8.1 (i) Rāmja traļi, kuru linuma acs       n.a.      155         Neiero   155     155
                   izmērs ir ≥120 mm un kurus                                 b.
                   izmanto kuģi, kas rāmju
                   traļus ir lietojuši 2003., 2004.
                   vai 2005. gadā
LV                                                139                                        LV
 ---pagebreak---    4.b.iv     8.1.(e)      Rāmja traļi, kuru linuma acs   n.a.         155        Neiero      155     155
                           izmērs ir ≥120 mm un kuru                                b.
                           nozvejā ir mazāk nekā 5 %
                           mencu un vairāk nekā 60 %
                           plekstu
   4.c.i                   Žaunu tīkli un iepinējtīkli,   140              140                140     140
                           kuru linuma acs izmērs ir <
                           110 mm
   4.c.ii                  Žaunu tīkli un iepinējtīkli,   140              105                140     140
                           kuru linuma acs izmērs ir
                           ≥110 mm un < 220 mm
   4.c.iii                 Žaunu tīkli un iepinējtīkli,   140              140                140     140
                           kuru linuma acs izmērs ir ≥
                           220 mm
   4.c.iii                 Rāmju tīkli                    140              140                140     140
   4.d
   4.c.iii    8.1.(f)      Žaunu tīkli un iepinējtīkli,   162      140      162    140        140     140
                           kuru linuma acs izmērs ir
                           ≥220 mm un kuru nozvejā ir
                           mazāk nekā 5 % mencu un
                           vairāk        nekā        5%
                           akmeņplekstu un zaķzivju
   4.d        8.1.(g)      Rāmju tīkli, kuru linuma acs   140          140         205        140     140
                           izmērs ir <110 mm. Kuģis
                           ārpus ostas pavada ne vairāk
                           kā 24 stundas
   4.e                     Āķu jedas                      173              173                173     173
   1
     Lietoti tikai 4.1. un 8.1. punktā minētie nosaukumi.
   2
     Ja pastāv ierobežojumi, piemēro Regulas (EK) Nr. 850/98 V sadaļu.
   n.a. = „neattiecas”
                           APMAIŅA AR ZVEJAS PIEPŪLES PIEŠĶĪRUMIEM
    14.        DIENU     NODEVUMI STARP ZVEJAS KUĢIEM, KAS PELD AR VIENAS DALĪBVALSTS
               KAROGU
    14.1.      Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam
               piešķirtās dienas, kas pavadāmas kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem
               apgabaliem, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, ja kuģa saņemto
               dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds
LV                                                    140                                             LV
 ---pagebreak---          vai mazāks par donorkuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos)
         reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kā reģistrēts Kopienas zvejas
         flotes reģistrā.
   14.2. Kopējais dienu skaits, kas pavadāms 14.1. punktā minētajā apgabalā, reizināts ar
         donorkuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par donorkuģa šajā apgabalā pavadīto
         reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, neskaitot citu kuģu nodotās dienas, kas
         apstiprināts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā,
         reizinātu ar šā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Ja donorkuģis izmanto 2.2. punktā
         noteikto definējumu apgabalam uz rietumiem no Skotijas, tā zvejas darbību ierakstu
         noteikšanai izmanto minēto apgabala definīciju.
         Šā punkta piemērošanas nolūkos saņēmējkuģim ir jāizmanto tam iedalītās dienas,
         pirms tas izmanto cita kuģa nodotās dienas. Nodotās dienas, ko izmanto
         saņēmējkuģis, ieskaita donorkuģa zvejas darbību ierakstos.
   14.3. Šā pielikuma 14.1. punktā aprakstītais dienu nodevums ir atļauts tikai starp kuģiem,
         kas darbojas vienā 4.2. punktā minētā nodevumu grupā un vienā pārvaldības
         laikposmā. Dalībvalsts var atļaut dienu nodevumu gadījumos, kad licencēts
         donorkuģis ir uz laiku pārtraucis zvejas darbības bez publiskā sektora atbalstu
         saņemšanas.
   14.4. Dienu nodevums ir atļauts tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienu piešķīrumus bez
         atbilstības 8.1. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.
         Atkāpjoties no šā punkta, kuģi, kas izmanto zvejas dienu piešķīrumus saskaņā ar
         8.1.h punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem, var nodot dienas, ja šo
         nosacījumu apvieno ar kādu citu no 8.1. punktā izklāstītajiem īpašajiem
         nosacījumiem.
   14.5. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajiem
         nodevumiem. Lai šo informāciju darītu pieejamu Komisijai, var pieņemt sīki
         izstrādātu izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta
         2. punktā paredzēto procedūru.
   15.   DIENU    NODEVUMI STARP ZVEJAS KUĢIEM, KAS PELD AR DAŽĀDU DALĪBVALSTU
         KAROGU
         Dalībvalstis var atļaut nodot apgabalā pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības
         laikposmā un tajā pašā apgabalā starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to
         karogu, ja ir ievēroti 6.1., 6.2., 7. un 14. punkta nosacījumi. Ja dalībvalstis nolemj
         atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas
         par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar
         to saistītās nozvejas kvotas.
                               ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA
LV                                              141                                             LV
 ---pagebreak---    16.   PAZIŅOŠANA PAR ZVEJAS RĪKIEM
         Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis
         karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot
         gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav
         tiesību zvejot 2.1. punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos, izmantojot kādu no
         4.1. punktā minētajiem zvejas rīkiem.
   17.   VAIRĀKU ZVEJAS RĪKU GRUPU IZMANTOŠANA
   17.1. Kuģis vienā pārvaldības laikposmā var izmantot zvejas rīkus, kas pieder vairākām
         4.1. punktā noteiktām zvejas rīku grupām.
   17.2. Ja kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis paziņo par vairāku zvejas rīku izmantošanu, gadā
         pieejamais kopējais dienu skaits nav lielāks par vidējo aritmētisko dienu skaitu, kurās
         saskaņā ar I tabulu drīkst izmantot katru no zvejas rīkiem, noapaļojot līdz tuvākajai
         pilnajai dienai.
   17.3. Ja attiecībā uz paziņotajiem zvejas rīkiem dienu skaits nav ierobežots, konkrētajam
         zvejas rīkam neierobežo gadā pieejamo kopējo dienu skaitu.
   17.4. Ja paziņoto zvejas rīku skaits ir divi, tad kuģis nevienu no rīkiem nevar izmantot
         ilgāk par dienu skaitu, kas šā rīka izmantošanai attiecīgajā apgabalā noteikts I tabulā.
   17.5. Ja paziņoto zvejas rīku skaits ir trīs vai lielāks, tad kuģis jebkurā brīdī var izmantot
         kādu no paziņotajiem rīkiem, kuriem noteikts dienu skaita ierobežojums, ja kopējais
         zvejā pavadīto dienu skaits, izmantojot kādu no zvejas rīkiem, kopš gada sākuma
         nepārsniedz
         a)     saskaņā ar 17.2. punktu noteikto pieejamo dienu skaitu un
         b)     dienu skaitu, ko piešķirtu saskaņā ar I tabulu, ja izmantotu tikai attiecīgo rīku.
   17.6. Ja dalībvalsts nolemj sadalīt dienas starp pārvaldības laikposmiem saskaņā ar
         9. punktu, katram pārvaldības periodam mutatis mutandis piemēro 17.2., 17.3. un
         17.4. punktā paredzētos nosacījumus.
   17.7. Iespēja izmantot vairākus rīkus var būt pieejama tikai, ja ir ievēroti šādi papildu
         uzraudzības pasākumi:
         a)     viena reisa laikā uz zvejas kuģa var atrasties zvejas rīki, kas pieder tikai vienai
         no 4.1. punktā noteiktajām zvejas rīku grupām, izņemot 19.2. punktā paredzētos
         gadījumus;
         b)     pirms katra reisa kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis iesniedz kompetentajām
         iestādēm iepriekšēju paziņojumu par zvejas rīka veidu, ko paredzēts pārvadāt uz
         kuģa vai izmantot, izņemot, ja zvejas rīka veids neatšķiras no tā, par ko paziņots
         iepriekšējā reisā.
   17.8. Kompetentās iestādes veic inspekcijas un uzraudzības pasākumus jūrā un ostās, lai
         pārliecinātos par abu iepriekš minēto prasību ievērošanu. Ja atklājas, ka kuģis nepilda
LV                                             142                                                  LV
 ---pagebreak---         minētās prasības, tūlīt anulē šā kuģa tiesības izmantot vairāk nekā viena veida zvejas
        rīkus.
   18.  REGLAMENTĒTU UN NEREGLAMENTĒTU ZVEJAS RĪKU APVIENOTA IZMANTOŠANA
        Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4.1. punktā minēto zvejas rīku
        (reglamentēti rīki) izmantošanu ar citu 4.1. punktā neminētu zvejas rīku
        (nereglamentēti rīki) izmantošanu, nedrīkst ierobežot nereglamentētu rīku
        izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par reglamentētu zvejas rīku
        izmantošanu. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens no
        4.1. punktā minētiem zvejas rīkiem. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un
        aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas darbības ar nereglamentētiem rīkiem.
   19.  AIZLIEGUMS     PĀRVADĀT UZ KUĢA VAIRĀK PAR VIENU REGLAMENTĒTU ZVEJAS
        RĪKU
   19.1 Uz kuģa, kurš atrodas kādā no 2. punktā noteiktajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un
        uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 4.1. punktā minētajām zvejas rīku grupām,
        nedrīkst vienlaikus būt zvejas rīks, kas pieder kādai citai no 4.1. punktā minētajām
        zvejas rīku grupām.
   19.2 Atkāpjoties no 19.1. punkta, kādā no 2.1. punktā minētajiem ģeogrāfiskajiem
        apgabaliem uz kuģa drīkst būt zvejas rīki, kas pieder dažādām zvejas rīku grupām, ja
        šīm zvejas rīku grupām piešķirto dienu skaits attiecīgajā apgabalā ir vienāds vai ja
        viens no zvejas rīkiem pieder 4.a.ii un 4.a.iii grupai un to izmanto saskaņā ar
        8.1.b. punktā minēto īpašo nosacījumu.
                  AR ZVEJU NESAISTĪTAS DARBĪBAS UN TRANZĪTS
   20.  AR ZVEJU NESAISTĪTAS DARBĪBAS
        Jebkurā noteiktajā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas
        darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 8. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien
        kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās
        darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz
        kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis.
   21.  TRANZĪTS
        Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī
        kuģis ir pirms tam paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr
        kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt
        piestiprinātiem un sakrautiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK)
        Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.
                         UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN NOVĒROŠANA
   22.  ĪPAŠA ATĻAUJA
        Kuģiem, uz kuriem ir vai kuri izmanto kādu no 4.1. punktā noteiktajiem zvejas
        rīkiem, ir jābūt īpašai atļaujai zvejot 1. punktā noteiktajos apgabalos, kura izsniegta
        saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.
LV                                            143                                               LV
 ---pagebreak---           PIENĀKUMS ATTIECĪBĀ UZ KUĢU SATELĪTUZRAUDZĪBAS SISTĒMU
   23.      ATTIECĪGO DATU REĢISTRĒŠANA
            Dalībvalstis nodrošina, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas
            (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē
            datorlasāmā formā:
            a)     ieiešana ostā un iziešana no ostas;
            b)     katra ieiešana jebkurā jūras rajonā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei
            ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā.
   24.      KONTROLPĀRBAUDES
            Dalībvalstis pārbauda kuģa žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas
            reģistrēta zvejas žurnālā, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus.
            Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.
                                       ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI
   25.      ATTIECĪGO DATU VĀKŠANA
            Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto
            ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni
            apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas izvērsta 2.1. punktā noteiktajos
            apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem, statiskajiem zvejas rīkiem un grunts āķu
            jedām, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos izvērsuši
            kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.
   26.      ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
   26.1.    Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā
            formātā dara zināmus Komisijai 25. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo
            elektronisko pastkastīti, kuras adresi Komisija norāda dalībvalstīm.
   26.2.    Lai 25. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu
            izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā
            paredzēto procedūru.
                                                 II tabula
                                           Ziņošanas formāts
   Valsts CFR Ārējais Pārvaldības Apgab Paziņotie rīki    Īpaši nosacījumi, Dienu skaits, Dienu           skaits, Dienu
               marķēju laikposma als,                        ko piemēro     kurās ir tiesības kurās paziņotie nodevumi
               ms           ilgums  kurā                    paziņotajiem       izmantot       rīki ir izmantoti
                                    zvejo                       rīkiem      paziņotos rīkus
                                          N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 …
   (1)    (2) (3)       (4)        (5)    (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9) (9) (9) (9) (10)
LV                                                  144                                                          LV
 ---pagebreak---                                                       III tabula
                                                    Datu formāts
   Lauka nosaukums               Maksimālais zīmju/         Līdzināšana(*)      Definīcija un piezīmes
                                   ciparu skaits
                                                        L(pa kreisi) R(pa labi)
   (1) Valsts                 3                       n/a                       Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis ir
                                                                                reģistrēts zvejai saskaņā ar Padomes Regulu (EK)
                                                                                Nr. 2371/2002.
                                                                                Donorkuģa gadījumā tā vienmēr ir paziņotāja
                                                                                valsts.
   (2) CFR                    12                      n/a                       Kopienas flotes reģistra numurs
                                                                                Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.
                                                                                Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda
                                                                                identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir
                                                                                mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to
                                                                                papildina ar nullēm.
   (3) Ārējais marķējums      14                      L                         Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87
   (4) Pārvaldības            2                       L                         Pārvaldības laikposma ilgums, izteikts mēnešos.
   laikposma ilgums
   (5) Apgabals, kurā zvejo 1                         L                         Norāda, ja kuģis ir zvejojis IIA pielikuma
                                                                                2.1. punkta a, b, c vai d apgabalā.
   (6) Paziņotie rīki         5                       L                         Norāda zvejas rīku grupu, kas paziņota saskaņā ar
                                                                                IIA pielikuma 4.1. punktu (piem., a.i, a.ii. a.iii,
                                                                                a.iv, a.v, b.i, b.ii, b.iii, b.iv, c.i, c.ii, c.iii, d vai e).
   (7) Īpaši nosacījumi, ko 2                         L                         Norāda, kuru no IIA pielikuma 8.1. punktā
   piemēro paziņotajiem                                                         norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a-k)
   rīkiem                                                                       piemēro, ja piemēro kādu no tiem.
   (8) Dienu skaits, kurās ir 3                       L                         Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar
   tiesības izmantot                                                            IIA pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus un
   paziņotos rīkus                                                              paziņotā pārvaldības laikposma ilgums.
   (9) Dienu skaits, kurās 3                          L                         Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadīja attiecīgajā
   paziņotie rīki ir                                                            apgabalā un izmantoja paziņotos rīkus paziņotajā
   izmantoti                                                                    pārvaldības laikposmā saskaņā ar IIA pielikumu.
   (10) Dienu nodevumi        4                       L                         Attiecībā uz nodotajām dienām norāda „– nodoto
                                                                                dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām
                                                                                norāda „+ nodoto dienu skaits”.
   (*) attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.
LV                                                         145                                                                       LV
 ---pagebreak---                                      IIA pielikuma 1. papildinājums
   Šā pielikuma 12.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopija atrodas uz zvejas kuģa.
   4.       Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos
            vadus ar izejas logu, kā minēts šā papildinājuma 3. punktā. Pirms zvejas uzsākšanas
            par zvejas rīkiem saņem valsts inspektoru apstiprinājumu.
   5.       Izejas logs.
   5.1.     Logu ievieto cilindriskajā daļā ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm pa perimetru.
            Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus
            šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā
            sešus metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir divas linuma rombveida
            acis pret vienu linuma kvadrātveida aci.
   5.2.     Logs ir vismaz trīs metrus garš. Linuma acis ir ar vismaz 120 mm iekšējo acs
            atvērumu. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto
            visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai linuma acu rindas ir paralēli un
            perpendikulāri āmja garumam.
   5.3.     Kvadrātveida acu daļas linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs
            ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. It
            tikai viens logs, to nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.
LV                                                146                                                LV
 ---pagebreak---                                     IIA pielikuma 2. papildinājums
   Šā pielikuma 12.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopija atrodas uz zvejas kuģa.
   6.       Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos
            vadus ar restēm, kas paredzētas, lai nošķirtu Norvēģijas omārus no apaļām zivīm, kā
            norādīts šā papildinājuma 3. punktā, vai citas iekārtas ar līdzīgām praksē pieradītām
            selektīvām īpašībām. Pirms zvejas uzsākšanas saņem valsts inspektoru
            apstiprinājumu par zvejas rīkiem.
   7.       Restes
   7.1.     Restēm ir taisnstūra forma. Restu stieņi ir paralēli restu garenasij. Attālums starp
            stieņiem nedrīkst pārsniegt 35 mm. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai
            atvieglotu restu uzglabāšanu uz tīkla cilindra.
   7.2.     Restes tralī nostiprina pa diagonāli — augšup uz aizmuguri, no jebkuras vietā tieši
            āmja priekšā līdz konusveida daļas priekšējam galam. Visas restu malas ir
            piestiprinātām pie traļa.
   7.3.     Traļa augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar restu augšējo
            daļu. Zivju izejas atvērums aizmugurējā daļā ir tikpat plats, cik restes, un tas ir
            izgriezts virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām no abām restu pusēm.
   7.4      Restu priekšā atļauts piestiprināt piltuvi, lai novadītu zivis traļa grīdas un restu
            virzienā. Minimālais piltuves linuma acs izmērs ir vienāds ar mazāko āmja linuma
            acs izmēru. Minimālais vertikālais atvērums piltuvē zivju novadīšanai restu virzienā
            ir 15 centimetri. Piltuves platums restu virzienā ir vienāds ar restu platumu.
   8.       Kuģiem, kuriem ir šā pielikuma 12.1. punktā minētā īpašā zvejas atļauja, uz kuģa
            paturētajā nozvejā ir ne vairāk kā 5 % mencu un ne mazāk kā 70% Norvēģijas
            omāru.
LV                                                147                                                LV
 ---pagebreak---                                      IIA pielikuma 3. papildinājums
   Šā pielikuma 12.1. punktā minētās īpašās zvejas atļaujas kopija atrodas uz zvejas kuģa.
   1.       Ja kuģim ir īpašā zvejas atļauja, uz tā var atrasties un tas var izmantot tikai velkamos
            vadus ar izejas logu, kā noteikts šā papildinājuma 3. punktā. Pirms zvejas uzsākšanas
            saņem valsts inspektoru apstiprinājumu par zvejas rīkiem.
   2.       Izejas logs
   2.1.     Logu ievieto cilindriskajā daļā ar vismaz 80 atvērtām linuma acīm pa perimetru.
            Logu ievieto āmja augšējā plātnē. Starp aizmugurējo acu rindu loga pusē un blakus
            šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Logs beidzas ne tālāk kā
            6 metrus no galvenās stropes. Savienojuma attiecība ir divas linuma rombveida acis
            pret vienu linuma kvadrātveida aci.
   2.2.     Logs ir vismaz trīs metrus garš. Linuma acis ir ar vismaz 140 mm iekšējo acs
            atvērumu. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas četras loga linuma malas krusto
            visas linuma acu rindas. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un
            perpendikulāri āmja garenvirzienam.
   2.3.     Kvadrātveida acu daļas linums ir izgatavots no viena vijuma bezmezglu auklas. Logs
            ir ievietots tā, lai linuma acis zvejošanas laikā vienmēr paliktu pilnībā atvērtas. It
            tikai viens logs, to nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.
LV                                                148                                                LV
 ---pagebreak---                                          IIB PIELIKUMS
        ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR DAŽU DIENVIDU HEKA UN
      NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIa UN IXa ZONĀ,
                               IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI
   1.     DARBĪBAS JOMA
          Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais
          garums ir vismaz 10 metri, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem velkamajiem
          vai statiskajiem zvejas rīkiem, un kuri atrodas VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas
          jūras līci. Šajā pielikumā norāde uz 2007. gadu nozīmē laikposmu no 2007. gada
          1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim.
   2.     APGABALĀ PAVADĪTAS DIENAS DEFINĪCIJA
          Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai
          šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas 1. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā
          un ir ārpus ostas. Laiku, no kura sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās
          dalībvalsts ieskatiem, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.
   3.     ZVEJAS RĪKI
          Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju.
          a)     traļi, bugurvadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir
                        i)   vismaz 32 mm un mazāks nekā 55 mm,
                        ii)  vismaz 55 mm;
          b)     žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir
                        i)   vismaz 60 mm un mazāks nekā 80 mm,
                        ii)  vismaz 80 mm;
          c)     grunts āķu jedas.
                      ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMU ĪSTENOŠANA
   4.     ATĻAUJU SAŅĒMUŠI KUĢI
   4.1.   Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder kādai no
          3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā
          2002., 2003., 2004., 2005. vai 2006. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot
          tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu citam zvejas
          kuģim, ja vien tas nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā netiek izmantota
          līdzvērtīga jauda, izteikta kilovatos.
LV                                               149                                            LV
 ---pagebreak---         Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kas pieder kādai 3. punktā
        norādītajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citu zvejas rīku, ja otrā minētā
        zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā
        zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.
   4.2. Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā
        noteiktajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder kādai no
        3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc
        dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta
        5. punktu, un ja tam iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 13. punktu.
   5.   DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
        Katra dalībvalsts nodrošina to, lai zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts
        Kopienā, atrodas attiecīgajā apgabalā ne ilgāk par 7. punktā norādīto dienu skaitu,
        kad uz tā ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām.
   6.   IZŅĒMUMI
        Dalībvalsts neatskaita no kādam kuģim piešķirto dienu skaita nevienu dienu saskaņā
        ar šo pielikumu, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, ja tas ir palīdzējis
        citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, jo
        pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamās medicīniskās palīdzības
        sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas ar šādu
        pamatojumu ziņo Komisijai par attaisnojošiem iemesliem, pievienojot kompetento
        iestāžu apstiprinājumu par ārkārtas situāciju.
                                ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO
                         APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS
   7.   MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
   7.1. Lai noteiktu maksimālo dienu skaitu, ko zvejas kuģis drīkst pavadīt apgabalā,
        saskaņā ar I. tabulu piemēro šādus īpašus nosacījumus:
              a)     kopējais heka izkrāvumu apjoms, kurus 2005. gadā veicis kuģis vai tāds
                     kuģis vai kuģi, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un
                     kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis atbilst šim
                     īpašajam nosacījumam, ir mazāks nekā 2,5 tonnas saskaņā ar Kopienas
                     zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā,
                     un
              b)     kopējais Norvēģijas omāru izkrāvumu apjoms, kurus 2005. gadā veicis
                     kuģis vai tāds kuģis vai kuģi, ko tas ir aizstājis saskaņā ar Kopienas
                     tiesību aktiem un kas izmanto līdzīgus zvejas rīkus un mutatis mutandis
                     atbilst šim īpašajam nosacījumam, ir mazāks nekā 2,5 tonnas saskaņā ar
                     Kopienas zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu
                     dzīvsvarā.
LV                                             150                                                LV
 ---pagebreak---    7.2.  Maksimālais dienu skaits, ko kuģis, uz kura ir zvejas rīki, kas pieder kādai no
         3. punktā minētajām grupām, katru gadu var pavadīt attiecīgajā apgabalā, ir norādīts
         I tabulā.
   8.    PĀRVALDĪBAS LAIKPOSMI
   8.1.  Dalībvalsts var sadalīt apgabalā pavadāmo dienu skaitu, kas norādīts I tabulā, pa
         pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.
   8.2.  Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības laikposmā, nosaka pēc
         attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.
   8.3.  Jebkurā noteiktā pārvaldības laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības,
         kuru laikā netiek samazināts tam 7. punktā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis
         vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās
         darbības veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz
         kuģa nedrīkst būt ne zvejas rīki, ne zivis.
   9.    PAPILDU    DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU GALĪGU PĀRTRAUKŠANU BEZ
         PUBLISKĀ SEKTORA ATBALSTA SAŅEMŠANAS
   9.1.  Komisija, pamatojoties uz zvejas darbību galīgu pārtraukšanu, kas bez publiskā
         sektora atbalsta saņemšanas notikusi pēc 2006. gada 31. janvāra, var iedalīt
         dalībvalstij papildu dienu skaitu, ko apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas
         rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētām grupām. Zvejas piepūli, izteiktu
         kilovatdienās, ko 2006. gadā izvērsuši zvejas darbību pārtraukušie kuģi, kuri izmanto
         attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko tajā pašā gadā izvērsuši visi kuģi, kas
         izmanto šo zvejas rīku. Papildu dienu skaitu aprēķina, reizinot šādi iegūto koeficientu
         ar sākotnēji piešķirto dienu skaitu. Dienas daļu, kas iegūta šajos aprēķinos, noapaļo
         līdz tuvākajai pilnai dienai.
   9.2.  Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 9.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz
         Komisijai pieprasījumu kopā ar ziņojumiem, kuros sniegta informācija par minēto
         zvejas darbību galīgu pārtraukšanu.
   9.3.  Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt 7.2. punktā noteikto dienu
         skaitu šai dalībvalstij, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā
         paredzēto procedūru.
         Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību galīgu
         pārtraukšanu, tiek saglabāts 2006. gadā.
   10.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PASTIPRINĀTAI NOVĒROŠANAI
   10.1. Pamatojoties uz pastiprinātas novērošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp
         zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2007. gada 1. februāra līdz
         2008. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā
         apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā
         minētajām grupām. Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un
LV                                             151                                                 LV
 ---pagebreak---             nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām
            un paplašinātajām programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/2000,
            Regulā (EK) Nr. 1639/2001 un Regulā (EK) Nr. 1581/2004.
   10.2     Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 10.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz
            Komisijai pastiprinātas novērošanas programmas aprakstu.
   10.3     Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija var grozīt
            7.2. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un
            zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērošanas programma, saskaņā ar
            Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
   11.      ĪPAŠI NOSACĪJUMI DIENU IEDALĪŠANAI
   11.1.    Ja kuģim papildu dienas ir iedalītas tāpēc, ka izpildīti 7.1.a) un 7.1.b) punktā
            uzskaitītie īpašie nosacījumi, kuģa izkrāvumi 2007. gadā nedrīkst pārsniegt
            2,5 tonnas (dzīvsvars) heka un 2,5 tonnas (dzīvsvars) Norvēģijas omāra.
   11.2.    Kuģis, esot jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī.
   11.3.    Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz
            papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem.
                                               I tabula
         Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot
                                      konkrētus zvejas rīkus
   Zvejas     Īpaši nosacījumi                       Nosaukums                       Maksimālais
     rīks                                                                             dienu skaits
   (3. pun       (7. punkts)       Izmanto tikai 3. punktā noteiktās zvejas rīku
     kts)                             grupas un 7. punktā noteiktos īpašos
                                                    nosacījumus.
   3.a.i                         Gruntstraļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥32 un 216
                                 <55 mm
   3.a.ii                        Gruntstraļi, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 216
                                 55 mm
   3.b.i                         Žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥60 un 216
                                 <80 mm
   3.c                           Grunts āķu jedas                                   216
   3.a.i     7.1.a) un 7.1.b)    Gruntstraļi, kuru linuma acs izmērs ≥32 un Neierobežots
                                 <55 mm
   3.a.ii    7.1.a) un 7.1.b)    Rāmja traļi, kuru linuma acu izmērs ir ≥55 mm      Neierobežots
   3.b.i     7.1.a)              Žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥60 un Neierobežots
                                 <80 mm
LV                                                152                                              LV
 ---pagebreak---    3.c    7.1.a)               Grunts āķu jedas                                 Neierobežots
                     APMAIŅA AR ZVEJAS PIEPŪLES PIEŠĶĪRUMIEM
   12.   DIENU NODEVUMI STARP KUĢIEM, KAS PELD AR VIENAS DALĪBVALSTS KAROGU
   12.1. Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam
         piešķirtās dienas, kas pavadāmas apgabalā, kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar
         tās karogu apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos)
         reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds vai mazāks par donorkuģa nodoto dienu skaita
         un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir
         tāda, kā reģistrēts Kopienas zvejas flotes reģistrā.
   12.2. Kopējais dienu skaits, kas pavadāms attiecīgajā apgabalā un nodots saskaņā ar
         12.1. punktu, reizināts ar donorkuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par
         donorkuģa zvejas darbību ierakstu par vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts
         Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizināts ar tā
         kuģa dzinēja jaudu kilovatos.
   12.3. Dienu nodevums, kas aprakstīts 12.1. punktā, ir atļauts tikai starp kuģiem, kas
         darbojas ar vienu zvejas rīku grupu un vienā pārvaldības laikposmā.
   12.4. Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienu piešķīrumus bez
         atbilstības 7.1. punktā izklāstītajiem īpašajiem nosacījumiem.
   12.5. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz informāciju par notikušajiem
         nodevumiem. Lai vāktu un pārsūtītu šajā punktā minēto informāciju, var pieņemt
         izklājlapu formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā
         paredzēto procedūru.
   13.   DIENU    NODEVUMI STARP ZVEJAS KUĢIEM, KAS PELD AR DAŽĀDU DALĪBVALSTU
         KAROGU
         Dalībvalstis var atļaut apgabalos pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā
         un tajā pašā apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja
         ir ievēroti 5.1., 5.2., 6. un 12. punktā paredzētie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj
         atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas
         par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar
         to saistītās nozvejas kvotas.
                                ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA
LV                                              153                                            LV
 ---pagebreak---    14.   PAZIŅOŠANA PAR ZVEJAS RĪKIEM
   14.1. Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis
         karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot
         gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav
         tiesību zvejot 1. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, izmantojot kādu no
         3. punktā minētām zvejas rīku grupām.
   14.2. Zvejas kuģiem, kam dalībvalsts atļāvusi izmantot tikai vienu no 3. punkta
         noteiktajām zvejas rīku grupām, 14.1. punktu nepiemēro.
   15.   REGLAMENTĒTU UN NEREGLAMENTĒTU ZVEJAS RĪKU APVIENOTA IZMANTOŠANA
         Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 3. punktā minēto zvejas rīku grupu
         (reglamentēti rīku) izmantošanu ar citu 3. punktā neminētu zvejas rīku grupu
         (nereglamentēti rīki) izmantošanu, neierobežo nereglamentētu rīku izmantošanā.
         Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par reglamentētu zvejas rīku izmantošanu. Ja šāds
         paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens no 3. punktā minētiem
         zvejas rīkiem. Šādiem kuģiem ir jābūt saņēmušiem atļauju un aprīkotiem veikt
         alternatīvas zvejas darbības ar nereglamentētiem rīkiem.
                                               TRANZĪTS
   16.   TRANZĪTS
         Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā vai arī
         kuģis pirms tam ir paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem. Kamēr
         kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt
         piestiprinātiem un sakrautiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta
         1. punktā paredzētajiem noteikumiem.
                      UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN NOVĒROŠANA
   17.   ĪPAŠA ATĻAUJA
         Kuģiem, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem, ir jābūt īpašai
         atļaujai zvejot 1. punktā noteiktajos apgabalos, kura izsniegta saskaņā ar
         Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.
   18.   ATTIECĪGO DATU REĢISTRĒŠANA
         Dalībvalstis nodrošina, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas
         (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē
         datorlasāmā formā:
         a)     ieiešana ostā un iziešana no ostas;
LV                                             154                                           LV
 ---pagebreak---             b)     katra ieiešana jebkurā jūras rajonā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei
            ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā.
   19.      KONTROLPĀRBAUDES
            Dalībvalstis pārbauda kuģa žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas
            reģistrēta zvejas žurnālā, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus.
            Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.
                                       ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI
   20.      ATTIECĪGO DATU VĀKŠANA
            Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto
            ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni
            apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas izvērsta 2.1. punktā noteiktajos
            apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem un statiskajiem zvejas rīkiem, un par to
            zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos izvērsuši kuģi ar dažāda
            veida zvejas rīkiem.
   21.      ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
   21.1.    Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā
            formātā dara zināmus Komisijai 20. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo
            elektronisko pastkastīti, kuras adresi Komisija norāda dalībvalstīm.
   21.2.    Lai 20. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu
            izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā
            paredzēto procedūru.
                                                   II tabula
                                             Ziņošanas formāts
   Valsts CFR Ārējais    Pārvaldības Apgaba     Paziņotie rīki Īpaši nosacījumi,    Dienu skaits,     Dienu skaits, Dienu
                marķēju   laikposma ls, kurā                      ko piemēro       kurās ir tiesības kurās paziņotie nodevum
                ms          ilgums    zvejo                      paziņotajiem    izmantot paziņotos rīki ir izmantoti i
                                                                     rīkiem             rīkus
                                             N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 …
   (1)    (2)   (3)     (4)          (5)     (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9) (9) (9) (9) (10)
LV                                                    155                                                             LV
 ---pagebreak---                                                       III tabula
                                                    Datu formāts
       Lauka nosaukums         Maksimālais zīmju/ Līdzināšana(*)              Definīcija un piezīmes
                                   ciparu skaits
                                                      L(pa kreisi) R(pa labi)
   (1) Valsts                3                        n/a                     Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis ir
                                                                              reģistrēts zvejai saskaņā ar Padomes Regulu (EK)
                                                                              Nr. 2371/2002.
                                                                              Donorkuģa gadījumā tā vienmēr ir paziņotāja
                                                                              valsts.
   (2) CFR                   12                       n/a                     Kopienas flotes reģistra numurs
                                                                              Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.
                                                                              Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda
                                                                              identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir
                                                                              mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to
                                                                              papildina ar nullēm.
   (3) Ārējais marķējums 14                           L                       Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87
   (4) Pārvaldības           2                        L                       Pārvaldības laikposma ilgums, izteikts mēnešos.
   laikposma ilgums
   (5) Apgabals, kurā zvejo 1                         L                       Uz IIB pielikumu neattiecas.
   (6) Paziņotie rīki        5                        L                       Norāda zvejas rīku grupu, kas paziņota saskaņā ar
                                                                              IIB pielikuma 3. punktu (piem., a.i, a.ii, b.i, b.ii
                                                                              vai c)
   (7) Īpaši nosacījumi, ko 2                         L                       Norāda, kuru no IIB pielikuma 7.1. punktā
   piemēro paziņotajiem                                                       norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a-b)
   rīkiem                                                                     piemēro, ja piemēro kādu no tiem.
   (8) Dienu skaits, kurās 3                          L                       Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar
   ir tiesības izmantot                                                       IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus
   paziņotos rīkus                                                            un paziņotā pārvaldības laikposma ilgums.
   (9) Dienu skaits, kurās 3                          L                       Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadīja
   paziņotie rīki ir                                                          attiecīgajā apgabalā un izmantoja zvejas rīku, kas
   izmantoti                                                                  atbilst paziņotajai rīku grupai paziņotajā
                                                                              pārvaldības laikposmā saskaņā ar IIB pielikumu.
   (10) Dienu nodevumi       4                        L                       Attiecībā uz nodotajām dienām norāda „– nodoto
                                                                              dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām
                                                                              norāda „+ nodoto dienu skaits”.
   (*) attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.
LV                                                         156                                                           LV
 ---pagebreak---                                        IIC PIELIKUMS
       ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAKARĀ AR LAMANŠA RIETUMDAĻAS
            JŪRASMĒLES KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIe ZONĀ
                                   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1.   DARBĪBAS JOMA
   1.1  Šajā pielikumā noteiktos nosacījumus piemēro Kopienas kuģiem, kuru lielākais
        garums ir vismaz 10 metri, uz kuriem ir kāds no 3. punktā zvejas rīkiem, un kuri
        atrodas VIIe zonā. Šajā pielikumā norāde uz 2007. gadu nozīmē laikposmu no
        2007. gada 1. februāra līdz 2008. gada 31. janvārim.
   1.2  Kuģus, kas zvejo ar statiskajiem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm,
        un kas saskaņā ar EK kuģa žurnālu 2004. gadā nozvejojuši mazāk par 300 kg
        jūrasmēļu (dzīvsvars), atbrīvo no šā pielikuma noteikumiem, ja
        a)    šādi kuģi 2007. gadā nozvejo mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) un
        b)    šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī, un
        c)    katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2007. gada 31. jūlijam un 2008. gada
        31. janvārim ziņo Komisijai par šo kuģu jūrasmēļu reģistrēto nozveju 2004. gadā un
        jūrasmēļu nozveju 2007. gadā.
        Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, attiecīgajiem kuģiem tūlīt pārtrauc
        piemērot izņēmumu no šā pielikuma noteikumiem.
   2.   APGABALĀ PAVADĪTAS DIENAS DEFINĪCIJA
        Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai
        šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas VIIe zonā un ir ārpus ostas. Laiku, no kura
        sāk skaitīt nepārtraukto laikposmu, nosaka pēc tās dalībvalsts ieskatiem, ar kuras
        karogu peld attiecīgais kuģis.
   3.   ZVEJAS RĪKI
        Šajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:
        a)    rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 80 mm;
        b)    statiskie tīkli, tostarp žaunu tīkli, rāmju tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs
        izmērs ir mazāks par 220 mm.
                  ZVEJAS PIEPŪLES IEROBEŽOJUMU ĪSTENOŠANA
LV                                            157                                                LV
 ---pagebreak---    4.    ATĻAUJU SAŅĒMUŠI KUĢI
   4.1.  Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder kādai no
         3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā
         2002., 2003., 2004., 2004. vai 2006. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien
         tas nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā netiek izmantota līdzvērtīga jauda, izteikta
         kilovatos.
         Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kas pieder kādai 3. punktā
         norādītajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citu zvejas rīku, ja otrā minētā
         zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā
         zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.
   4.2.  Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā
         noteiktajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder kādai no
         3. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc
         dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta
         5. punktu, un ja tam iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 13. punktu.
   5.    DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
         Katra dalībvalsts nodrošina to, lai zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts
         Kopienā, atrodas attiecīgajā apgabalā ne ilgāk par 7. punktā norādīto dienu skaitu,
         kad uz tā ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā minētajām grupām.
   6.    IZŅĒMUMI
         Dalībvalsts neatskaita no kādam kuģim piešķirto dienu skaita nevienu dienu saskaņā
         ar šo pielikumu, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, ja tas ir palīdzējis
         citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis ārpus ostas, taču nav zvejojis, jo
         pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamās medicīniskās palīdzības
         sniegšanai. Dalībvalsts viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas ar šādu
         pamatojumu ziņo Komisijai par attaisnojošiem iemesliem, pievienojot kompetento
         iestāžu apstiprinājumu par ārkārtas situāciju.
        ZVEJAS KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS
   7.    MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
   7.1   Maksimālais dienu skaits, ko kuģis, uz kura ir kāds no 3. punktā minētajiem zvejas
         rīkiem, katru gadu var pavadīt attiecīgajā apgabalā, ir norādīts I tabulā.
   7.2   Dienu skaits, ko kuģis gadā pavada kopējā apgabalā, uz ko attiecas šis pielikums un
         IIA pielikums, nedrīkst pārsniegt dienu skaitu, kas norādīts šā pielikuma I tabulā.
         Tomēr dienu skaits, ko kuģis pavada apgabalos, uz kuriem attiecas IIA pielikums,
         atbilst maksimālajam dienu skaitam, kas noteikts saskaņā ar IIA pielikumu.
LV                                              158                                                LV
 ---pagebreak---    8.   PĀRVALDĪBAS LAIKPOSMI
   8.1. Dalībvalstis var sadalīt vienā apgabalā pavadāmo dienu skaitu, kas norādīts I tabulā,
        pa pārvaldības laikposmiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.
   8.2. Dienu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības laikposmā, nosaka pēc
        attiecīgo dalībvalstu ieskatiem.
   8.3. Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģis, kas izmantojis noteikto dienu skaitu, kuru tas
        drīkst pavadīt apgabalā un ārpus ostas, paliek ostā vai ārpus apgabala visu atlikušo
        pārvaldības periodu, ja vien tas neizmanto zvejas rīku, kura izmantošanai
        maksimālais dienu skaits nav noteikts.
   9.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU GALĪGU PĀRTRAUKŠANAI
   9.1. Komisija, pamatojoties uz zvejas darbību galīgu pārtraukšanu, kas bez publiskā
        sektora atbalsta saņemšanas notikusi pēc 31. janvāra, var iedalīt dalībvalstij papildu
        dienu skaitu, ko apgabalā var pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai
        no 3. punktā minētām grupām. Zvejas piepūli, izteiktu kilovatdienās, ko 2006. gadā
        izvērsuši zvejas darbību pārtraukušie kuģi, kuri izmanto attiecīgo zvejas rīku, dala ar
        zvejas piepūli, ko tajā pašā gadā izvērsuši visi kuģi, kas izmanto minēto zvejas rīku.
        Papildu dienu skaitu aprēķina, reizinot šādi iegūto koeficientu ar sākotnēji iedalīto
        dienu skaitu. Dienas daļu, kas iegūta šajos aprēķinos, noapaļo līdz tuvākajai pilnai
        dienai.
   9.2  Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 9.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz
        Komisijai pieprasījumu kopā ar ziņojumiem, kuros sniegta informācija par minēto
        zvejas darbību galīgu pārtraukšanu.
   9.3  Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt šai dalībvalstij 7.1. punktā
        noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā
        paredzēto procedūru.
        Papildu dienu skaits, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību galīgu
        pārtraukšanu, tiek saglabāts 2006. gadā.
   10.  PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PASTIPRINĀTAI NOVĒROŠANAI
   10.1 Pamatojoties uz pastiprinātas novērošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp
        zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2007. gada 1. februāra līdz
        2008. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā
        apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 3. punktā
        minētajām grupām. Šāda programma jo īpaši ir vērsta uz izmetumu apjomu un
        nozvejas sastāvu, un tā pārsniedz datu vākšanas minimālās prasības, kas obligātajām
        un paplašinātajām programmām noteiktas Regulā (EK) Nr. 1543/2000,
        Regulā (EK) Nr. 1639/2001 un Regulā (EK) Nr. 1581/2004.
   10.2 Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 11.1. punktā minētās iedalītās dienas, iesniedz
        Komisijai pastiprinātas novērošanas programmas aprakstu.
LV                                           159                                                LV
 ---pagebreak---    10.3    Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija var grozīt
           7.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un
           zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērošanas programma, saskaņā ar
           Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
                                               I tabula
        Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot
                                       konkrētus zvejas rīkus
         Zvejas rīki                           Nosaukums                         Lamanša
                                                                                rietumdaļa
         (3. punkts)            Izmanto tikai 3. punktā noteiktās zvejas
                                               rīku grupas
   3.a.                       Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 194
                              ≥80 mm
   3.b.                       Statiskie tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 194
                              <220 mm
                      APMAIŅA AR ZVEJAS PIEPŪLES PIEŠĶĪRUMIEM
   11.     DIENU NODEVUMI STARP ZVEJAS KUĢIEM, KAS PELD AR DALĪBVALSTS KAROGU
   11.1.   Dalībvalsts var atļaut jebkuram zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam
           iedalītās dienas, kas pavadāmas attiecīgajā apgabalā, kādam citam zvejas kuģim, kas
           peld ar tās karogu attiecīgajā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja
           jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds vai mazāks par donorkuģa
           nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja
           jauda kilovatos ir tāda, kā reģistrēts Kopienas zvejas flotes reģistrā.
   11.2.   Kopējais dienu skaits, kas pavadāms attiecīgajā apgabalā, reizināts ar donorkuģa
           dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par donorkuģa zvejas darbību ierakstu par vidējo
           dienu skaitu gadā, kas apstiprināts Kopienas zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003.,
           2004. un 2005. gadā, reizināts ar tā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.
   11.3.   Šā pielikuma 12.1. punktā aprakstītais dienu nodevums ir atļauts tikai starp kuģiem,
           kas izmanto vienu no 3. punktā minētajām zvejas rīku grupām un vienā pārvaldības
           laikposmā.
   11.4.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par notikušajiem
           nodevumiem. Lai šos ziņojumus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt sīki
           izstrādātu izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta
           2. punktā paredzēto procedūru.
LV                                                160                                            LV
 ---pagebreak---    12. DIENU NODEVUMI STARP ZVEJAS KUĢIEM, KAS PELD AR DAŽĀDU DALĪBVALSTU
       KAROGU
       Dalībvalstis var atļaut apgabalos pavadāmās dienas tajā pašā pārvaldības laikposmā
       un tajā pašā apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja
       ir ievēroti 5.1., 5.2., 6. un 12. punktā paredzētie noteikumi. Ja dalībvalstis nolemj
       atļaut šādu nodevumu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas
       par nodevumu, norādot nodoto dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar
       to saistītās nozvejas kvotas, par ko tās vienojušās.
                              ZVEJAS RĪKU IZMANTOŠANA
   13. PAZIŅOŠANA PAR ZVEJAS RĪKIEM
       Pirms katra pārvaldības laikposma pirmās dienas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis
       karoga valsts iestādēm paziņo, kādu zvejas rīku vai rīkus ir paredzēts izmantot
       gaidāmajā pārvaldības laikposmā. Kamēr nav iesniegts šāds paziņojums, kuģim nav
       tiesību zvejot 1. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, izmantojot kādu no
       3. punktā minētām zvejas rīku grupām.
   14. AR ZVEJU NESAISTĪTAS DARBĪBAS
       Jebkurā pārvaldības laikposmā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas darbības, kuru
       laikā netiek samazināts atbilstīgi 7. punktam iedalīto dienu skaits, ja kuģis laikus
       paziņo karoga valstij par saviem nodomiem, norādot iecerētās darbības veidu un uz
       attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laikposmā uz kuģa nedrīkst būt ne
       zvejas rīki, ne zivis.
                                         TRANZĪTS
   15. TRANZĪTS
       Kuģim ir atļauts šķērsot apgabalu tranzītā, ja tam nav zvejas atļaujas šajā apgabalā
       vai arī kuģis pirms tam ir paziņojis attiecīgām iestādēm par šķērsošanas plāniem.
       Kamēr kuģis atrodas minētajā apgabalā, uz kuģa esošajiem zvejas rīkiem jābūt
       piestiprinātiem un sakrautiem saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EEK)
       Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.
                    UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN NOVĒROŠANA
   16. ĪPAŠA ATĻAUJA
       Kuģiem, uz kuriem ir kāds no 3. punktā noteiktajiem zvejas rīkiem, ir īpaša atļauja
       zvejot 1. punktā noteiktajos apgabalos, kura izsniegta saskaņā ar Regulas (EK)
       Nr. 1627/94 7. pantu.
LV                                            161                                            LV
 ---pagebreak---    17. ZIŅOJUMI PAR ZVEJAS PIEPŪLI
       Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pants attiecas uz kuģiem,
       uz kuriem ir 3. punktā noteiktās zvejas rīku grupas un kuri darbojas 1. punktā
       noteiktajā apgabalā. Šīs prasības par ziņošanu neattiecas uz kuģiem, kuri ir aprīkoti
       ar kuģu satelītuzraudzības sistēmām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un
       6. pantam.
   18. ATTIECĪGO DATU REĢISTRĒŠANA
       Dalībvalstis nodrošina, ka šādus datus, kas saņemti saskaņā ar Komisijas Regulas
       (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu, reģistrē
       datorlasāmā formā:
       a)     ieiešana ostā un iziešana no ostas;
       b)     katra ieiešana jebkurā jūras rajonā, kurā ir spēkā īpaši noteikumi piekļuvei
       ūdeņiem un resursiem, un iziešana no tā.
   19. KONTROLPĀRBAUDES
       Dalībvalstis pārbauda kuģa žurnālu iesniegšanu un attiecīgu informāciju, kas
       reģistrēta zvejas žurnālā, izmantojot kuģu satelītuzraudzības sistēmas (VMS) datus.
       Šādas kontrolpārbaudes reģistrē un pēc pieprasījuma dara pieejamas Komisijai.
   20. ALTERNATĪVI KONTROLES PASĀKUMI
       Lai nodrošinātu šā pielikuma 17. punktā noteikto saistību ievērošanu, dalībvalstis
       drīkst īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami
       kā šīs ziņošanas saistības. Par šādiem alternatīviem pasākumiem pirms to ieviešanas
       paziņo Komisijai.
   21. IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA PAR PĀRKRAUŠANU CITĀ KUĢĪ VAI IZKRAUŠANU
       Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, no kura paredzēts pārkraut
       citā kuģī jebkādu uz tā paturētu daudzumu vai izkraut to kādas trešās valsts ostā vai
       izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas
       trešā valstī kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm sniedz informāciju, kas
       minēta Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b pantā.
   22. PIELAIDES ROBEŽA, NOVĒRTĒJOT DAUDZUMUS REĢISTRĒŠANAI ZVEJAS ŽURNĀLĀ
       Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta
       noteikumiem, pieļaujamā pielaides robeža, novērtējot to zivju daudzumu kilogramos,
       ko patur uz 17. punktā minētajiem kuģiem, var būt 8% no zvejas žurnāla datiem. Ja
       Kopienas tiesību aktos nav noteikti konversijas koeficienti, piemēro tās dalībvalsts
       konversijas koeficientu, ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.
LV                                           162                                             LV
 ---pagebreak---    23.   ATSEVIŠĶA NOKRAUŠANA
         Ja kuģī nokrautais jūrasmēļu daudzums ir lielāks par 50 kg, uz zvejas kuģa aizliegts
         paturēt jūrasmēles jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā, jauktā veidā ar citu sugu
         zivīm vai jūras organismiem. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi palīdz dalībvalstu
         inspektoriem, lai tie varētu veikt zvejas žurnālā reģistrēto un uz kuģa paturēto
         jūrasmēļu daudzumu kontrolpārbaudi.
   24.   SVĒRŠANA
   24.1. Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka jūrasmēļu daudzumu, kas pārsniedz
         300 kg un kas nozvejots attiecīgajā apgabalā, pirms pārdošanas nosver, izmantojot
         izsoles telpas svarus.
   24.2. Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai attiecīgajos apgabalos nozvejoto
         jūrasmēļu daudzumu, kas pārsniedz 300 kg un kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī,
         nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas transportēšanas no pirmās izkraušanas
         ostas.
   25.   TRANSPORTS
         Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, to sugu īpatņu daudzumiem,
         kuri iegūti kādā no šīs regulas 7. pantā minētajiem zvejas veidiem un kuri pārsniedz
         50 kg, un kurus transportē uz vietu, kas nav izkraušanas vai importēšanas vieta,
         pievieno Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētas deklarācijas
         eksemplāru par minēto sugu transportējamo daudzumu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93
         13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro.
   26.   ĪPAŠA UZRAUDZĪBAS PROGRAMMA
         Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, īpašā uzraudzības
         programma kādam no 7. pantā minēto krājumu zvejas veidiem var ilgt vairāk nekā
         divus gadus no programmas spēkā stāšanās dienas.
                                  ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI
   27.   ATTIECĪGO DATU VĀKŠANA
         Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto
         ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, par katru ceturksni
         apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas izvērsta 2.1. punktā noteiktajos
         apgabalos ar velkamajiem zvejas rīkiem un statiskajiem zvejas rīkiem, un par to
         zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajos apgabalos izvērsuši kuģi ar dažāda
         veida zvejas rīkiem.
LV                                            163                                             LV
 ---pagebreak---    28.        ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
   28.1       Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma izklājlapas veidā II un III tabulā norādītajā
              formātā dara zināmus Komisijai 27. punktā minētos datus, nosūtot tos uz attiecīgo
              elektronisko pastkastīti, kuras adresi Komisija norāda dalībvalstīm.
   28.2.      Lai 27. punktā minētos datus darītu pieejamus Komisijai, var pieņemt jaunu
              izklājlapas formatējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā
              paredzēto procedūru.
                                                      II tabula
                                                Ziņošanas formāts
   Valsts   CFR Ārējais     Pārvaldības Apgaba Paziņotie rīki     Īpaši nosacījumi,      Dienu skaits,     Dienu skaits, Dienu
                   marķēju   laikposma ls, kurā                      ko piemēro         kurās ir tiesības kurās paziņotie nodevum
                   ms          ilgums    zvejo                      paziņotajiem      izmantot paziņotos rīki ir izmantoti i
                                                                        rīkiem               rīkus
                                                N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 … N°1 N°2 N°3 …
   (1)      (2)    (3)     (4)          (5)     (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9) (9) (9) (9) (10)
                                                     III tabula
                                                   Datu formāts
   Lauka nosaukums                  Maksimālais zīmju/ Līdzināšana(*) Definīcija un piezīmes
                                       ciparu skaits
                                                           L(pa kreisi)
                                                            R(pa labi)
   (1) Valsts                       3                    n/a              Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis ir
                                                                          reģistrēts zvejai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr.
                                                                          2371/2002.
                                                                          Donorkuģa gadījumā tā vienmēr ir paziņotāja valsts.
   (2) CFR                          12                   n/a              Kopienas flotes reģistra numurs
                                                                          Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.
                                                                          Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda
                                                                          identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir
                                                                          mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina
                                                                          ar nullēm.
   (3) Ārējais marķējums            14                   L                Saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87
   (4) Pārvaldības laikposma        2                    L                Pārvaldības laikposma ilgums, izteikts mēnešos.
   ilgums
   (5) Apgabals, kurā zvejo         1                    L                Uz IIC pielikumu neattiecas.
   (6) Paziņotie rīki               5                    L                Paziņoto zvejas rīku grupu norāda saskaņā ar
                                                                          IIC pielikuma 3. punktu (a vai b)
LV                                                       164                                                               LV
 ---pagebreak---    Lauka nosaukums                   Maksimālais zīmju/ Līdzināšana(*) Definīcija un piezīmes
                                         ciparu skaits
                                                            L(pa kreisi)
                                                             R(pa labi)
   (7) Īpaši nosacījumi, ko piemēro 2                     L              Uz IIC pielikumu neattiecas.
   paziņotajiem rīkiem
   (8) Dienu skaits, kurās ir        3                    L              Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir
   tiesības izmantot paziņotos rīkus                                     tiesības izvēlēties zvejas rīku grupu un paziņotā
                                                                         pārvaldības laikposma ilgums.
   (9) Dienu skaits, kurās paziņotie 3                    L              Dienu skaits, ko kuģis faktiski pavadīja attiecīgajā
   rīki ir izmantoti                                                     apgabalā un izmantoja zvejas rīku, kas atbilst
                                                                         paziņotajai rīku grupai paziņotajā pārvaldības
                                                                         laikposmā saskaņā ar IIC pielikumu.
   (10) Dienu nodevumi               4                    L              Attiecībā uz nodotajām dienām norāda „– nodoto
                                                                         dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām
                                                                         norāda „+ nodoto dienu skaits”.
   (*) attiecīgā informācija datu nosūtīšanai ierobežota apjoma formātā.
LV                                                         165                                                        LV
 ---pagebreak---                                         IID PIELIKUMS
      ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM, KAS ZVEJO TŪBĪTES ICES IIIA UN IV ZONĀ UN
                                ICES IIA ZONAS EK ŪDEŅOS
   1.     Šajā pielikumā paredzētie nosacījumi attiecas uz Kopienas kuģiem, kuri ICES IIIa un
          IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos zvejo ar gruntstrali, riņķvadu vai tiem
          līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm.
   2.     Šajā pielikumā apgabalā pavadītā diena ir:
          a)     24 stundu laikposms starp plkst. 00:00 kalendārajā dienā un plkst. 24:00 tajā
          pašā kalendārajā dienā vai jebkura šāda laikposma daļa, vai
          b)     jebkurš nepārtraukts 24 stundu laikposms, kā ierakstīts Kopienas zvejas
          žurnālā starp atiešanas datumu un laiku un pienākšanas datumu un laiku vai jebkura
          šāda laikposma daļa.
   3.     Katra attiecīgā dalībvalsts ne vēlāk kā 2007. gada 1. martā izveido datu bāzi par
          ICES IIIa un IV zonu, kurā par 2002., 2003., 2004., 2005. un 2006. gadu un par katru
          kuģi, kas peld ar tās karogu vai ir reģistrēts Kopienā un kas zvejojis ar gruntstrali,
          riņķvadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir
          mazāks nekā 16 mm, norādīta šāda informācija:
          a)     kuģa vārds un iekšējais reģistrācijas numurs;
          b)     uzstādītā dzinēja jauda kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Regulas (EEK)
          Nr. 2930/86 5. pantu;
          c)     dienu skaits, kas pavadītas apgabalā, zvejojot ar gruntstrali, riņķvadu vai
          līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm;
          d)     kilovatdienas, ko nosaka, apgabalā pavadīto dienu skaitu reizinot ar uzstādīto
          dzinēja jaudu kilovatos.
   4.     Katra dalībvalsts aprēķina šādus lielumus:
          a)     kilovatdienu kopējais skaits katram gadam, nosakot 3. punkta d) apakšpunktā
          aprēķināto kilovatdienu summu;
          b)     vidējais kilovatdienu skaits laikposmā no 2002. gada līdz 2006. gadam.
   5.     Katra dalībvalsts nodrošina to, ka 2007. gadā kopējais kilovatdienu skaits kuģiem,
          kas peld ar šīs valsts karogu vai ir reģistrēti Kopienā, nepārsniedz 2005. gadā
          izvērsto zvejas piepūli, kura aprēķināta atbilstīgi 4. punkta a) apakšpunktam.
   6.     Neatkarīgi no 5. punktā noteiktajiem piepūles ierobežojumiem izpētes zvejas
          veikšanas nolūkos kopējais kilovatdienu skaits, kuras izmantotas 2007. gada
          pirmajos 4 mēnešos, nepārsniedz 30 % no 2005. gadā izmantoto kilovatdienu skaita.
   7.     Komisija, pamatojoties uz ICES un ZZTEK ieteikumiem par Ziemeļjūras tūbīšu
          skaitu 2006. gada vecuma grupā, pēc iespējas drīz pārskata šīs regulas I pielikumā
LV                                               166                                             LV
 ---pagebreak---       noteikto KPN un kvotas tūbīšu zvejai ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK
      ūdeņos saskaņā ar šādiem noteikumiem:
      c)     ja Ziemeļjūras tūbīšu skaitu 2006. gada vecuma grupā ICES un ZZTEK vērtē
      kā mazāku vai vienādu ar 150 000 miljoniem īpatņu, kas sasnieguši 1 gada vecumu,
      atlikušajā 2007. gada periodā aizliedz zveju ar gruntstrali, riņķvadu vai tiem
      līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā 16 mm.
      Tomēr var atļaut ierobežotu zveju, lai veiktu tūbīšu krājumu uzraudzību ICES IIIa un
      IV zonā un novērtētu šādas slēgšanas ietekmi. Tālab attiecīgās dalībvalstis sadarbībā
      ar Komisiju izstrādā plānu šādas ierobežotas zvejas uzraudzībai.
      b)     ja Ziemeļjūras tūbīšu skaitu 2006. gada vecuma grupā ICES un ZZTEK vērtē
      kā lielāku par 150 000 miljoniem īpatņu, kas sasnieguši 1 gada vecumu, KPN
      (1000 tonnu) aprēķina šādi:
                               KPN2007 = -597 + (4.073*N1)
      kur N1 ir viena gada vecumu sasniegušo īpatņu skaits aprēķina laikā un KPN ir
      izteikta 1000 tonnu;
      (c)    neatkarīgi no 7. punkta b) apakšpunkta KPN nepārsniedz 400 000 tonnu.
   8. No 2007. gada 1. augusta līdz 2007. gada 31. decembrim aizliedz komerciālu zveju
      ar gruntstrali, riņķvadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs
      izmērs ir mazāks nekā 16 mm.
LV                                          167                                             LV
 ---pagebreak---                                           III PIELIKUMS
             PĀREJAS POSMA TEHNISKIE UN KONTROLES PASĀKUMI
                                                A daļa
                   Ziemeļatlantija, ietverot Ziemeļjūru, Skageraku un Kategatu
   1.     IZKRAUŠANAS UN SVĒRŠANAS           PROCEDŪRAS SIĻĶĒM, MAKRELĒM UN STAVRIDĀM
          ICES I LĪDZ VII ZONĀ
   1.1.   Darbības joma
   1.1.1. Šīs procedūras Eiropas Kopienā piemēro Kopienas un trešo valstu kuģu
          izkrāvumiem, kuru svars pārsniedz 10 tonnas siļķu, makreļu vai stavridu (atsevišķi
          vai jauktā veidā), ja tās nozvejotas šādās zonās:
          a)    siļķes ICES I, II, IIIa, IV, Vb, VI un VII zonā;
          b)    makreles un stavridas ICES IIa, III, IV, VI un VII zonā.
   1.2.   Apstiprinātās ostas
   1.2.1. Izkrāvumus, kas minēti 1.1. punktā, atļauts veikt tikai apstiprinātās ostās.
   1.2.2. Katra attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai izmaiņas 2004. gadā sarakstā ar
          apstiprinātajām ostām, kurās var notikt siļķu, makreļu un stavridu izkraušana, un
          izmaiņas minēto ostu inspekcijas un uzraudzības procedūrās, tostarp izmaiņas
          1.1.1. punktā minēto sugu un krājumu reģistrēšanas un ziņošanas noteikumos un
          nosacījumos katram izkrāvumam. Šīs izmaiņas nosūta vismaz 15 dienas pirms to
          stāšanās spēkā. Komisija šo informāciju, kā arī trešo valstu apstiprināto ostu sarakstu
          nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm.
   1.3.   Ieiešana ostā
   1.3.1. Šīs daļas 1.1.1. punktā minēta zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz
          4 stundas pirms ieiešanas attiecīgās dalībvalsts izkraušanas ostā sniedz tās dalībvalsts
          kompetentajām iestādēm, kuras ostā paredzēta izkraušana, šādu informāciju:
          a)     osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa vārds un reģistrācijas numurs;
          b)     paredzētais ierašanās laiks šajā ostā;
          c)     uz kuģa paturēto īpatņu daudzums pa sugām dzīvsvara kilogramos;
          d)     tas pārvaldes apgabals saskaņā ar šīs regulas I pielikumu, kurā gūta nozveja.
   1.4.   Izkraušana
   1.4.1. Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasa, lai izkraušana netiktu sākta
          pirms atbilstīgas atļaujas saņemšanas.
LV                                               168                                               LV
 ---pagebreak---    1.5.   Zvejas žurnāls
   1.5.1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punkta, zvejas kuģa
          kapteinis pēc ierašanās ostā nekavējoties iesniedz atbilstīgo zvejas žurnāla lapu vai
          lapas, kā to pieprasa kompetentā iestāde izkraušanas ostā.
          Uz kuģa paturētie daudzumi, par kuriem paziņots pirms izkraušanas saskaņā ar
          1.3.1. punkta c) apakšpunktu, atbilst zvejas žurnālā reģistrētajiem daudzumiem pēc tā
          aizpildīšanas pabeigšanas.
          Atkāpjoties no Regulas (EKK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides
          robeža novērtētajam uz kuģa paturēto zivju daudzumam kilogramos, kas reģistrēts
          zvejas žurnālā, ir 8%.
   1.6.   Svaigu zivju svēršana
   1.6.1. Visi pircēji, kas iegādājas svaigas zivis, nodrošina, ka visi saņemtie daudzumi tiek
          nosvērti uz kompetento iestāžu apstiprinātiem svariem. Svēršanu veic pirms zivju
          šķirošanas, apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, transportēšanas no izkraušanas ostas
          vai tālākpārdošanas. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot izkraušanas
          deklarācijas, tirdzniecības pavadzīmes un pārņemšanas deklarācijas.
   1.6.2. Nosakot svaru, ūdens dēļ piemērotais svara samazinājums nedrīkst pārsniegt 2 %.
   1.7.   Svaigu zivju svēršana pēc transportēšanas
   1.7.1. Atkāpjoties no 1.6.1. punkta, dalībvalstis var ļaut nosvērt svaigas zivis pēc
          transportēšanas no izkraušanas ostas, ja zivis transportē uz galamērķi dalībvalsts
          teritorijā, kas neatrodas tālāk par 100 km no izkraušanas ostas, un
          a)     autocisternu, kurā transportē zivis, no izkraušanas vietas līdz zivju svēršanas
          vietai pavada inspektors, vai
          b)     kompetentās iestādes izkraušanas vietā dod atļauju transportēt zivis, ja tiek
          ievēroti šādi nosacījumi:
                 i)     pirms autocisterna atstāj izkraušanas ostu, pircējs vai viņa pārstāvis
                        kompetentajām iestādēm iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā ir norādītas
                        zivju sugas un tā kuģa vārds, no kura šīs zivis izkrautas, autocisternas
                        reģistrācijas numurs un informācija par galamērķi, kurā zivis tiks
                        nosvērtas, kā arī paredzamais autocisternas ierašanās laiks galamērķī,
                 ii)    transportlīdzekļa vadītājs i) daļā paredzētās deklarācijas eksemplāru
                        glabā visā zivju transportēšanas laikā un galamērķī nodod to zivju
                        saņēmējam.
   1.8.   Saldētu zivju svēršana
   1.8.1. Visi saldētu zivju pircēji vai uzglabātāji nodrošina, ka izkrautos daudzumus nosver,
          pirms zivis tiek apstrādātas, nodotas uzglabāšanai, transportētas no izkraušanas ostas
          vai pārdotas tālāk. Taras svaru, kas ir līdzvērtīgs kastu, plastmasas vai citu tādu
LV                                               169                                             LV
 ---pagebreak---            konteineru svaram, kuros ir iepakotas sveramās zivis, var atskaitīt no izkrauto
           daudzumu svara.
   1.8.2.  Kā alternatīvu var aprēķināt kastēs iepakoto, saldēto zivju svaru, reizinot kastu skaitu
           ar reprezentatīva parauga vidējo svaru, kas iegūts, nosverot kastes saturu bez
           plastmasas iepakojuma, pirms tam izkausējot vai neizkausējot uz zivīm esošo ledu.
           Dalībvalstis apstiprināšanas nolūkā paziņo Komisijai jebkuras izmaiņas to paraugu
           ņemšanas metodēs, ko Komisija apstiprinājusi 2004. gadā. Izmaiņas apstiprina
           Komisija. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot izkraušanas
           deklarācijas, tirdzniecības pavadzīmes un pārņemšanas deklarācijas.
   1.9.    Tirdzniecības pavadzīmes un pārņemšanas deklarācijas
   1.9.1.  Papildus Regulas (EK) Nr. 2847/93 9. panta 5. punkta noteikumiem visu izkrauto
           zivju apstrādātājs vai pircējs pēc pieprasījuma, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
           48 stundas pēc svēršanas pabeigšanas, iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajām
           iestādēm tirdzniecības pavadzīmes vai pārņemšanas deklarācijas kopiju.
   1.10.   Svēršanas iekārtas
   1.10.1. Ja izmanto publiskas svēršanas iekārtas, zivju svērēja puse pircējam izsniedz
           svēršanas kvīti, kurā ir norādīts svēršanas datums un laiks, kā arī autocisternas
           reģistrācijas numurs. Svēršanas kvīts kopiju pievieno tirdzniecības pavadzīmei vai
           pārņemšanas deklarācijai.
   1.10.2. Ja izmanto privātas svēršanas iekārtas, tad lieto kompetentu iestāžu apstiprinātu,
           kalibrētu un apzīmogotu sistēmu un ievēro šādus nosacījumus:
           a)     zivju svērēja puse veic ierakstus zvejas žurnālā ar numurētām lapām, norādot
                  i)    tā zvejas kuģa vārdu un reģistrācijas numuru, no kura izkrautas zivis,
                  ii)   autocisternu reģistrācijas numuru, ja zivis pirms svēršanas ir transportētas
                        no izkraušanas ostas,
                  iii)  zivju sugas,
                  iv)   katra izkrāvuma svaru,
                  v)    svēršanas sākuma un beigu datumu un laiku;
           b)     ja svēršanu veic uz transportiera lentes, tai jābūt aprīkotai ar redzamu
           skaitītāju, kas reģistrē visu kopējo svaru. Visu kopējo svaru reģistrē a) apakšpunktā
           minētajā zvejas žurnālā ar numurētām lapām;
           c)     svēršanas žurnālu un 1.7.1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto rakstisko
           deklarāciju kopijas glabā trīs gadus.
   1.11.   Kompetento iestāžu piekļuve
LV                                                170                                                LV
 ---pagebreak---            Kompetentajām iestādēm pastāvīgi ir brīva piekļuve svēršanas sistēmai, svēršanas
           žurnālam, rakstiskajām deklarācijām un visām telpām, kurās tiek apstrādātas un
           glabātas zivis.
   1.12.   Kontrolpārbaudes
   1.12.1. Kompetentās iestādes veic visu izkrāvumu administratīvas kontrolpārbaudes, kurās
           salīdzina
           a)     daudzumus pa sugām, kas ierakstīti 1.3.1. punktā minētajā iepriekšējā
           paziņojumā pirms izkraušanas, un daudzumus, kas reģistrēti zvejas žurnālā;
           b)     daudzumus pa sugām, kas reģistrēti zvejas žurnālā, un daudzumus, kas
           reģistrēti izkraušanas deklarācijā;
           c)     daudzumus pa sugām, kas reģistrēti izkraušanas deklarācijā, un daudzumus,
           kas reģistrēti pārņemšanas deklarācijā vai tirdzniecības pavadzīmē.
   1.13.   Pilna kontrole
   1.13.1. Dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka vismaz 15 % no izkrauto zivju
           daudzumiem un vismaz 10 % no zivju izkrāvumiem ir pakļauti pilnai kontrolei, kas
           ietver vismaz turpmāk norādīto:
           a)     uzraudzība kuģa nozveju svēršanai pa zivju sugām. Ja nozveju no kuģa tiek
           izsūknēta krastā, uzrauga visa kontrolei izvēlētā kuģa izkrāvuma svēršanu.
           Tralēšanas saldētājkuģiem saskaita visas kastes. Nosver reprezentatīvu kastu/paliktņu
           paraugu, lai iegūtu kastes/paliktņa vidējo svaru. Kastu paraugu ņemšanu veic saskaņā
           ar apstiprinātām metodēm, lai iegūtu zivju vidējo tīrsvaru (bez iepakojuma un ledus);
           b)     papildus 1.12. punktā minētajām kontrolpārbaudēm veic pārbaudes, salīdzinot
                  i)    daudzumus pa sugām, kas reģistrēti svēršanas žurnālā, ar daudzumiem pa
                        sugām, kas reģistrēti pārņemšanas deklarācijā vai tirdzniecības
                        pavadzīmē,
                  ii)   rakstiskās deklarācijas, ko kompetentās iestādes ir saņēmušas saskaņā ar
                        1.7.1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, ar rakstiskajām deklarācijām, ko
                        zivju saņēmējs glabā saskaņā ar 1.7.1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu,
                  iii)  autocisternu reģistrācijas numurus, kas uzrādīti 1.7.1. punkta
                        b) apakšpunkta i) daļā minētajās deklarācijās, ar tiem reģistrācijas
                        numuriem, kas uzrādīti svēršanas žurnālā;
           c)     ja izkraušanu pārtrauc, tās atsākšanai vajadzīga atļauja;
           d)     pēc izkraušanas pabeigšanas veic pārbaudi, lai noskaidrotu, vai kuģī vairs nav
           zivju.
   1.14.   Dokumenti
   1.14.1. Visas 1. punktā minētās inspekcijas dokumentē. Šos dokumentus glabā trīs gadus.
LV                                                171                                            LV
 ---pagebreak---    2.   SIĻĶU ZVEJA ICES IIA ZONAS EK ŪDEŅOS
        Aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas nozvejotas IIa zonas EK ūdeņos
        laikposmā no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim.
   3.   TEHNISKI SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI SKAGERAKĀ UN KATEGATĀ
        Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma, piemēro šā pielikuma
        1. papildinājuma noteikumus.
   4.   ELEKTROZVEJA ICES IVC UN IVB ZONĀ
   4.1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 31. panta 1. punkta, zveja ar rāmja trali,
        izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb zonā uz
        dienvidiem no loksodromas, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka
        saskaņā ar WGS48 koordinātu sistēmu:
               - punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55° 00' ziemeļu platuma,
               - tad uz austrumiem līdz 55° ziemeļu platuma, 5° austrumu garuma,
               - tad uz ziemeļiem līdz 56° ziemeļu platuma,
               - un uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56° ziemeļu
        platuma.
   4.2. Šādus pasākumus piemēro 2007. gadā:
        a)     ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts rāmja traļu flotes ir atļauts izmantot
        rāmja traļus ar elektrisko strāvu;
        b)     katra rāmja traļa maksimālā elktrojauda kW nepārsniedz tā rāmja garumu
        metros, reizinātu ar 1,25;
        c)     faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15V;
        d)     kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo
        izmantoto jaudu uz vienu rāmi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz
        pēdējās 100 zvejas rīku izcelšanas reizēs. Nepilnvarotām personām nav iespējams
        modificēt minēto automātisko datorvadības sistēmu;
        e)     aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie grunttropes.
   5.   KĀDA APGABALA SLĒGŠANA TŪBĪŠU ZVEJAI ICES IV ZONĀ
   5.1. Ir aizliegts izkraut krastā vai paturēt uz kuģa tūbītes, kas nozvejotas ģeogrāfiskajā
        apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu piekrastes un ko ierobežo
        loksodromas, kas secīgi savieno šādus punktus, kuri noteikti saskaņā ar WGS84
        koordinātu sistēmu:
LV                                            172                                             LV
 ---pagebreak---         –      Anglijas austrumu krasts — 55º30’N,
        –      55º30'N, 1º00'W,
        –      58º00'N, 1º00'W,
        –      58º00'N, 2º00'W,
        –      Skotijas austrumu piekraste — 2º00’W.
   5.2. Ir atļauta zveja zinātniskas pētniecības nolūkos, lai veiktu tūbīšu krājumu uzraudzību
        šajā apgabalā un novērtētu šādas slēgšanas ietekmi.
   6.   ROKOLAS PIKŠU ZVEJAS ČETRSTŪRA ZONA ICES VI ZONĀ
        Visu veidu zveja, izņemot zveja ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo
        loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84
        koordinātu sistēmu.
            Punkts Nr.               Ģeogrāfiskais platums    Ģeogrāfiskais garums
            1                        57°00'N                  15°00'W
            2                        57°00'N                  14°00'W
            3                        56°30'N                  14°00'W
            4                        56°30'N                  15°00'W
   7.   MENCU ZVEJAS AIZLIEGUMS ICES VI UN VII ZONĀ
   7.1. ICES VIa zona
        Līdz 2007. gada 31. decembrim ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalos,
        ko ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā
        ar WGS84 koordinātu sistēmu:
        59°05'N, 06°45'W
        59°30'N, 06°00'W
        59°40'N, 05°00'W
        60°00'N, 04°00'W
        59°30'N, 04°00'W
        59°05'N, 06°45'W.
   7.2. ICES VIIf un VIIg zona
LV                                             173                                             LV
 ---pagebreak---         No 2007. gada 1. februāra līdz 2007. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas
        zvejas darbības šādos ICES taisnstūros: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro
        6 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.
   7.3. Atkāpjoties no 7.1. un 7.2. punkta, noteiktos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt
        zvejas darbības, izmantojot murdus un grozus, ja
        i)    uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejas rīki, kā tikai murdi un grozi, un
        ii)   uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot gliemjus un vēžveidīgos.
   7.4. Atkāpjoties no 7.1. un 7.2. punkta, minētajos punktos norādītajos apgabalos atļauts
        veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks nekā
        55 mm, ja
        i)    uz kuģa neatrodas zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 55 mm, un
        ii)   uz kuģa netiek paturētas zivis, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas,
        stavridas, brētliņas, putasu un argentīnas.
   8.   TEHNISKI SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI ĪRIJAS JŪRĀ
   8.1. Laikposmā no 2007. gada 14. aprīļa līdz 30. aprīlim ir aizliegts izmantot gruntstraļus,
        vadus vai tiem līdzīgus velkamus tīklus, žaunu tīklus, rāmju tīklus, iepinējtīklus vai
        tiem līdzīgus statiskos tīklus vai citus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES
        VIIa rajona daļā, ko ierobežo
        – Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts un
        – taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:
              punkts Ziemeļīrijas Ards pussalas austrumu krastā pie 54° 30' ziemeļu platuma,
              54° 30' ziemeļu platuma, 04° 50' rietumu garuma,
              54° 15' ziemeļu platuma, 04° 50' rietumu garuma,
              punkts Īrijas austrumu krastā pie 53° 15' ziemeļu platuma.
   8.2. Atkāpjoties no 8.1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā
        a)    atļauts izmantot grunts dvīņu traļus, ja uz kuģa netiek paturēti cita veida zvejas
              rīki un ja
              i)    to linuma acs izmērs ir no 70 mm līdz 79 mm vai 80 mm līdz 99 mm, un
              ii)   to linuma acis ir tikai vienā no atļautajiem izmēra diapazoniem, un
              iii)   tiem nav atsevišķu linuma acu, neatkarīgi no to atrašanās vietas tīklā,
                     kuru izmērs ir lielāks nekā 300 mm, un
LV                                             174                                               LV
 ---pagebreak---                iv)     tos izmanto tikai apgabalā, kuru ierobežo loksodromas, kas secīgi
                       savieno šādas koordinātas:
                       53° 30' N, 05° 30' W
                       53° 30' N, 05° 20' W
                       54° 20' N, 04° 50' W
                       54° 30' N, 05° 10' W
                       54° 30' N, 05° 20' W
                       54° 00' N, 05° 50' W
                       54° 00' N, 06° 10' W
                       53° 45' N, 06° 10' W
                       53° 45' N, 05° 30' W
                       53° 30' N, 05° 30' W;
         b)    atļauts izmantot separatora traļus, ja uz kuģa netiek paturēti cita veida zvejas
               rīki un ja to tīkli
               i)      atbilst a) apakšpunkta i) līdz iv) daļā paredzētajiem nosacījumiem un
               ii)     ir konstruēti atbilstīgi pielikumā norādītajai tehniskajai informācijai.
         Turklāt separatora traļus var izmantot apgabalā, kuru ierobežo loksodromas, kas
               secīgi savieno šādas koordinātas:
                       53° 45' N, 06° 00' W
                       53° 45' N, 05° 30' W
                       53° 30' N, 05° 30' W
                       53° 30' N, 06° 00' W
                       53° 45' N, 06° 00' W.
   8.3.  Piemēro tehniskos saglabāšanas pasākumus, kas minēti 3. un 4. pantā Padomes
         2002. gada 12. februāra Regulā (EK) Nr. 254/2002, ar ko nosaka pasākumus, kuri
         2002. gadā piemērojami mencas krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES VIIa zona)1.
   1
        OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.
LV                                                 175                                          LV
 ---pagebreak---    9.    ŽAUNU TĪKLU UN IEPINĒJTĪKLU IZMANTOŠANA
   9.1.  Šajā pielikumā žaunu tīkls un iepinējtīkls ir zvejas rīks, kas izgatavots no viena
         linuma gabala un ko ūdenī vertikāli notur pludiņi un atsvari. Ar tiem zvejo ūdeņu
         dzīvos resursus, kas tajos iepinas vai ieķeras.
   9.2.  Šajā pielikumā rāmju tīkls ir zvejas rīks, kas izgatavots no diviem vai vairākiem
         linuma gabaliem, kuri kopā paralēli iekārti uz vienas augšējā iestiprinājuma virves un
         kas ūdenī turas vertikāli.
   9.3.  Kopienas kuģi nelieto žaunu tīklus, iepinējtīklus un rāmju tīklus nevienā vietā, kur
         jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus.
   9.4.  Atkāpjoties no 9.3. punkta, ir atļauts izmantot šādus zvejas rīkus:
         a)     žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm un mazāks par 150 mm,
         ja tos izliek ūdeņos vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus,
         tie nav garāki par 100 acu rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par
         0,5 un tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju.
         Vienas izlikto tīklu rindas garums ir ne vairāk kā 2,5 km, un visu viena kuģa vienā
         laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 25 km. Maksimālais ūdenī
         atrašanās laiks ir 24 stundas; vai
         b)     iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 250 mm, ja tos izliek ūdeņos
         vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 metrus, tie nav garāki par
         15 acu rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33 un tie nav
         pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju. Vienas izlikto tīklu
         rindas garums ir ne vairāk kā 10 km. Visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu
         kopējais garums nepārsniedz 100 km. Maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir
         72 stundas.
   9.5.  Uz kuģa vienlaicīgi var atrasties tikai viens no 9.4.a un 9.4.b punktā minētajiem
         zvejas rīku veidiem. Lai nodrošinātu pazaudēta vai bojāta zvejas rīka aizstāšanu, uz
         kuģa drīkst būt tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks nekā to tīklu rindu
         maksimālais garums, ko drīkst izlikt vienā laikā. Visi zvejas rīki ir marķēti saskaņā ar
         Regulu (EK) Nr. 356/20052.
   9.6.  Uz kuģiem, kas izmanto žaunu tīklus vai iepinējtīklus vietās, kur jūras kartē
         norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, jābūt īpašai, karoga dalībvalsts izsniegtai
         atļaujai zvejot ar statiskajiem tīkliem.
   9.7.  Visi kuģi, kam ir 9.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, ievēro
         Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu V pielikuma
         prasības attiecībā uz nevēlama vai bojāta zvejas rīka izmešanu jūrā.
         Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes reģistrē uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un
         garumu, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā. Par visām atšķirībām starp
         minētajiem datiem jāatbild kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim.
   2
        OV L 56, 2.3.2005., 8. lpp.
LV                                              176                                               LV
 ---pagebreak---    9.8.   Jūras dienestiem un citām kompetentām iestādēm ir tiesības šādās situācijās izcelt no
          jūras bez uzraudzības atstātu zvejas rīku:
          a)    zvejas rīks nav pienācīgi marķēts;
          b)    boju marķējums vai VMS dati liecina, ka īpašnieks nav atradies zvejas rīka
                tuvumā ilgāk par 120 stundām;
          c)    zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks
                par atļauto dziļumu;
          d)    zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra.
   9.9.   Katra zvejas reisa laikā zvejas žurnālā ieraksta šādu informāciju:
          -     izliktā tīkla linuma acs izmērs;
          -     viena tīkla nominālais garums;
          -     tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā;
          -     kopējais izlikto tīklu rindu skaits;
          -     katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta;
          -     dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda;
          -     katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks;
          -     pazaudētu zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas
                datums.
   9.10.  Zvejas kuģiem, kam ir 9.6. punktā minētā atļauja zvejot ar statiskajiem tīkliem, ir
          atļauts izkraut tikai ostās, kuras dalībvalstis ir apstiprinājušas saskaņā ar
          Regulas (EK) Nr. 2347/2002 7. pantu.
   9.11.  Haizivju daudzums, ko patur uz kuģa, kurš izmanto 9.4.b punktā aprakstīto zvejas
          rīku veidu, nepārsniedz 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras dzīvo organismu
          dzīvsvara.
   10.    NOSACĪJUMS ZVEJAI AR KONKRĒTIEM VELKAMIEM ZVEJAS RĪKIEM, KAS ATĻAUTA
          BISKAJAS LĪCĪ
          Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti 5. panta 2. punktā Komisijas 2002. gada
          19. marta Regulā (EK) Nr. 494/2002, ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus
          heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIIIa,
          VIIIb, VIIId un VIIIe rajonā3, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot traļus,
          bugurvadus un līdzīgus zvejas rīkus, izņemot rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir
          no 70 līdz 99 mm, apgabalā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta
   3
         OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.
LV                                                177                                              LV
 ---pagebreak---          1. punkta b) apakšpunktā, ja zvejas rīks ir aprīkots ar kvadrātveida linuma acu logu
         saskaņā ar šā pielikuma 3. papildinājumu.
   11.   AIZLIEGUMS ZVEJOT ANŠOVUS ICES VIII ZONĀ
   11.1. ICES VIII zonā ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut
         anšovus.
   11.2. Ja anšovu nozvejas limitus VIII zonā pārskata saskaņā ar 5. panta 5. punktu,
         11.1. punktu nepiemēro.
   12.   DZIĻJŪRAS SUGU ZVEJAS PIEPŪLE
         Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 2347/2002, 2007. gadā piemēro šādus noteikumus.
   12.1. Dalībvalstis nodrošina, ka zvejas darbības, kuras veic kuģi, kas peld ar to karogu un
         ir reģistrēti to teritorijā, un kuru rezultātā katrā kalendārajā gadā nozvejo un patur uz
         kuģa vairāk nekā 10 tonnas dziļjūras sugu un melnā paltusa, notiek saskaņā ar
         dziļjūras zvejas atļauju.
   12.2. Tomēr aizliedz zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut dziļjūras sugu
         un melnā paltusu daudzumus, kas pārsniedz 100 kg katrā reisā, ja vien attiecīgajam
         kuģim nav dziļjūras zvejas atļauja.
   13.   PAGAIDU PASĀKUMI APDRAUDĒTU DZIĻJŪRAS BIOTOPU AIZSARDZĪBAI
   13.1. Aizliegts veikt grunts tralēšanu un zveju ar statiskajiem zvejas rīkiem, tostarp ar
         grunts žaunu tīkliem un āķu jedām, apgabalos, kurus ierobežo loksodromas, kas
         secīgi savieno šādus punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.
         The Hecate Seamounts:
         –      52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W
         –      52° 20.8167' N, 30° 51.5258' W
         –      52° 12.0777' N, 30° 54.3824' W
         –      52° 12.4144' N, 31° 14.8168' W
         –      52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W
         The Faraday Seamounts:
         –      50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W
         –      49° 59.1490' N, 29° 29.4580' W
         –      49° 52.6429' N, 29° 30.2820' W
LV                                               178                                               LV
 ---pagebreak---    –    49° 44.3831' N, 29° 02.8711' W
   –    49° 44.4186' N, 28° 52.4340' W
   –    49° 36.4557' N, 28° 39.4703' W
   –    49° 29.9701' N, 28° 45.0183' W
   –    49° 49.4197' N, 29° 42.0923' W
   –    50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W
   Reykjan Ridge daļa:
   –    55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W
   –    55° 05.4804' N, 35° 58.9784' W
   –    54° 58.9914' N, 34° 41.3634' W
   –    54° 41.1841' N, 34° 00.0514' W
   –    54° 00.0' N, 34° 00.0' W
   –    53° 54.6406' N, 34° 49.9842' W
   –    53° 58.9668' N, 36° 39.1260' W
   –    55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W
   The Altair Seamounts:
   –    44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W
   –    44° 47.2611' N, 33° 48.5158' W
   –    44° 31.2006' N, 33° 50.1636' W
   –    44° 38.0481' N, 34° 11.9715' W
   –    44° 38.9470' N, 34° 27.6819' W
   –    44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W
   The Antialtair Seamounts:
   –    43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W
   –    43° 39.5557' N, 22° 19.2335' W
   –    43° 31.2802' N, 22° 08.7964' W
   –    43° 27.7335' N, 22° 14.6192' W
LV                                   179 LV
 ---pagebreak---               –       43° 30.9616' N, 22° 32.0325' W
              –       43° 40.6286' N, 22° 47.0288' W
              –       43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W
   13.2.      Zveja ar statiskajiem zvejas rīkiem4 ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo šādas
              koordinātas.
              Hatton Bank:
              -       59° 26' N, 14° 30' W
              -       59° 12' N, 15° 08' W
              -       59° 01' N, 17° 00' W
              -       58° 50' N, 17° 38' W
              -       58° 30' N, 17° 52' W
              -       58° 30' N, 18° 45' W
              -       58° 47' N, 18° 37' W
              -       59° 05' N, 17° 32' W
              -       59° 16' N, 17° 20' W
              -       59° 22' N, 16° 50' W
              -       59° 21' N, 15° 40' W
              North West Rockal:
              -       57° 00' N, 14° 53' W
              -       57° 37' N, 14° 42' W
              -       57° 55' N, 14° 24' W
              -       58° 15' N, 13° 50' W
              -       57° 57' N, 13° 09' W
              -       57° 50' N, 13° 14' W
              -       57° 57' N, 13° 45' W
              -       57° 49' N, 14° 06' W
   4
     Tostarp zveja ar grunts žaunu tīkliem un āķu jedām.
LV                                                       180                                 LV
 ---pagebreak---          -     57° 29' N, 14° 19' W
         -     57° 22' N, 14° 19' W
         -     57° 00' N, 14° 34' W
         Logachev Mound:
         -     55° 17' N, 16° 10' W
         -     55° 34' N, 15° 07' W
         -     55° 50' N, 15° 15' W
         -     55° 33' N, 16° 16' W
         West Rockall Mound:
         -     57° 20' N, 16° 30' W
         -     57° 05' N, 15° 58' W
         -     56° 21' N, 17° 17' W
         -     56° 40' N, 17° 50' W
                                          B DAĻA
                           Tālmigrējošas zivis Austrumatlantijā un Vidusjūrā
   14.   ZILĀS TUNZIVS MINIMĀLAIS IZMĒRS AUSTRUMATLANTIJĀ UN VIDUSJŪRĀ
   14.1. Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. pantā un
         IV pielikumā, zilās tunzivs minimālais izmērs Vidusjūrā ir 10 kg vai 80 cm.
   14.2. Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 973/2001 7. panta
         1. punktā, neparedz pieļaujamo pielaides robežu zilajai tunzivij, ko zvejo
         Austrumatlantijā un Vidusjūrā.
   15.   LIELACU TUNZIVS MINIMĀLAIS IZMĒRS
         Atkāpjoties no noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 973/2001 6. pantā un
         IV pielikumā, lielacu tunzivs minimālo izmēru nepiemēro.
   16.   IEROBEŽOJUMI      ATTIECĪBĀ    UZ   ATSEVIŠĶU      KUĢU     TIPU  UN   ZVEJAS  RĪKU
         IZMANTOŠANU
   16.1. Lai aizsargātu lielacu tunzivs krājumus, jo īpaši zivju mazuļus, a) un b) punktā
         noteiktajā laikposmā un apgabalā ir aizliegta zveja ar seineriem un ēsmas kuģiem.
LV                                           181                                             LV
 ---pagebreak---           a)     Apgabala
          -      dienvidu robeža ir 0° dienvidu platuma paralēle,
          -      ziemeļu robeža ir 5° ziemeļu platuma paralēle,
          -      rietumu robeža ir 20° rietumu garuma meridiāns,
          -      austrumu robeža ir 10° rietumu garuma meridiāns;
          b)     laikposms, kurā aizliegums ir spēkā, katru gadu ir no 1. novembra līdz
                 30. novembrim.
   16.2.  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 3. panta noteikumiem, Kopienas kuģiem
          ir atļauts zvejot apgabalā, kas noteikts minētās regulas 3. panta 2. punktā, un
          laikposmā, kas noteikts minētās regulas 3. panta 1. punktā, bez ierobežojumiem
          attiecībā uz konkrētiem kuģu tipiem un zvejas rīku veidiem.
   17.    PASĀKUMI SAISTĪBĀ AR SPORTA UN AMATIERZVEJAS DARBĪBĀM VIDUSJŪRĀ
   17.1.  Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu sporta un amatierzvejas
          darbībās izmantot velkamos vadus, iepinējtīklus, riņķvadus, dragas, žaunu tīklus,
          rāmju tīklus un āķu jedas, lai Vidusjūrā zvejotu tunzivis un tām līdzīgas sugas, jo
          īpaši zilo tunzivi.
   17.2.  Katra dalībvalsts nodrošina, ka tunzivju un tām līdzīgu sugu nozvejas, kas izkrautas
          Vidusjūrā sporta un amatierzvejas rezultātā, netiek laistas tirgū.
   18.    ZILĀS TUNZIVS PARAUGU ŅEMŠANAS PLĀNS
          Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 973/2001 5.a panta, katra dalībvalsts izstrādā
          paraugu ņemšanas programmu, lai noteiktu nozvejoto noteikta izmēra zilo tunzivju
          skaitu; jo īpaši programmā paredz, ka izmēru parauga ņemšana sprostos jāveic,
          ņemot vienu paraugu (=100 īpatņi) uz 100 tonnām dzīvu zivju. Izmēra paraugu ņem
          zvejas laikā5 zivju audzētavā saskaņā ar ICCAT II ziņošanas uzdevuma metodoloģiju.
          Paraugu ņemšana no visiem sprostiem jāveic katras zvejas laikā. Dati par paraugu
          ņemšanu, kas veikta iepriekšējā gadā, jānosūta ICCAT līdz 2007. gada 1. maijam.
                                                   C DAĻA
                                              Austrumatlantija
   19.    CENTRĀLATLANTIJAS AUSTRUMU DAĻA
          Minimālais izmērs astoņkājiem (Octopus vulgaris), ko zvejo jūras ūdeņos, kuri ir
          trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF (FAO zvejniecības
          komiteja Centrālatlantijas austrumu daļai) reģionā, ir 450 g (ķidāts). Astoņkājus,
   5
         Zivīm, kuras audzē ilgāk par 1 gadu, izveido citas papildu paraugu ņemšanas metodes.
LV                                                    182                                      LV
 ---pagebreak---          kuru svars ir mazāks nekā 450 g (ķidāts), nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī,
         neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai, bet
         nekavējoties atlaiž jūrā.
                                             D DAĻA
                                    Klusā okeāna austrumdaļa
   20.   ZVEJA    AR RIŅĶVADIEM       AMERIKAS      TROPISKO TUNZIVJU KOMISIJAS         (IATTC)
         PĀRVALDES APGABALĀ
   20.1. No 2007. gada 1. augusta līdz 11. septembrim vai no 2007. gada 20. novembra līdz
         31. decembrim seineriem ir aizliegts zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus
         albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus
         pelamis) apgabalos, ko ierobežo
         –      Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,
         –      150° rietumu garums,
         –      40° ziemeļu platums,
         –      40° dienvidu platums.
   20.2. Attiecīgās dalībvalstis par izvēlētajiem slēgtajiem laikposmiem ziņo Komisijai līdz
         2007. gada 1. jūlijam. Visiem attiecīgo dalībvalstu seineriem izvēlētajā laikposmā
         jāpārtrauc zveja noteiktajā apgabalā.
   20.3. No dienas, kad stājas spēkā šī regula, seineri, kas zvejo tunzivis Amerikas tropisko
         tunzivju komisijas pārvaldes apgabalā, patur uz kuģa un vēlāk izkrauj visas
         nozvejotās lielacu tunzivis, strīpainās tunzivis un dzeltenspuru tunzivis, izņemot tās,
         kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai cilvēku uzturā citu iemeslu, nevis izmēra
         dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais zvejas rīku iemetiens zvejas reisā, kad vairs
         nepietiek vietas, lai novietotu visas tunzivis, kas nozvejotas šajā iemetienā.
                                             E DAĻA
             Klusā okeāna austrumu daļa un Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa
   21.   TUNZIVIS UN GARSPURU TUNZIVIS KLUSĀ OKEĀNA RIETUMU UN CENTRĀLAJĀ DAĻĀ
         Dalībvalstis nodrošina, ka Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā izvērstā kopējā
         lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, strīpainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas
         piepūle nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zvejniecības partnerības nolīgumos
         starp Kopienu un minētā reģiona piekrastes valstīm.
   22.   ĪPAŠI PASAKUMI KLUSĀ OKEĀNA AUSTRUMU, RIETUMU UN CENTRĀLAJĀ DAĻĀ
         Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā seineri, cik vien iespējams,
         nekavējoties atbrīvo neskartus visus jūras bruņurupučus, haizivis, vējzivis, rajas,
LV                                              183                                              LV
 ---pagebreak---        dorado un citas sugas, kas nav zvejas mērķsugas. Zvejniekus rosina izstrādāt un
       izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu dzīvnieku ātru un drošu
       atlaišanu.
   23. ĪPAŠI   PASĀKUMI, KO PIEMĒRO JŪRAS BRUŅURUPUČIEM, KAS IEPINUŠIES VAI
       IEĶĒRUŠIES ZVEJAS RĪKĀ
       Klusā okeāna austrumu, rietumu un centrālajā daļā piemēro šādus īpašos pasākumus:
       a)     ja jūras bruņurupucis ir pamanīts zvejas rīkā, veic attiecīgus pasākumus, lai
              atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas ir iepinies zvejas rīkā, vajadzības gadījumā
              izmanto ātrlaivu;
       b)     ja bruņurupucis ir iepinies zvejas rīkā, zvejas rīka ievilcējierīce jāaptur, tiklīdz
              bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un minēto ierīci nedrīkst atkāroti
              iedarbināt, kamēr linums nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists;
       c)     ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, jāizmanto visas atbilstīgās metodes, lai
              veicinātu bruņurupuča atgūšanos pirms tā atlaišanas ūdenī;
       d)     kuģiem, kas zvejo tunzivis, aizliedz jūrā izmest sāls maisus vai jebkurus citus
              plastmasas atkritumus;
       e)     veicina zivju pievilināšanas ierīcēs (FAD) un citos zvejas rīkos iepinušos jūras
              bruņurupuču atlaišanu jūrā, kur tas praktiski iespējams;
       f)     veicina arī to FAD savākšanu, kuras vairs neizmanto zvejā.
LV                                           184                                                   LV
 ---pagebreak---                                        III PIELIKUMA 1. papildinājums
                           VELKAMIE ZVEJAS RĪKI Skagerakā un Kategatā
         Linuma acs izmēru diapazoni, zvejas mērķsugas un nozveju procentuālie apjomi, kas
                         piemērojami, ja izmanto vienu linuma acs izmēru diapazonu
                                                                 Linuma acs izmēru diapazons (mm)
                                                   <16          16-31               32-69      35-69  70-89   ≥90
                                                                                (5)
                       Suga
                                                                 Mērķsugas minimālā procentuālā daļa
                                                 50% (6)   50%      20%       50%       20%     20%    30%   nepie
                                                            (6)       (6)       (6)       (6)    (7)    (8)
                                                                                mēro
   Tūbītes (Ammodytidae)(3)                          x       x         x         x         x      x      x      x
   Tūbītes (Ammodytidae)(4)                                  x                   x         x      x      x      x
   Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)                      x                   x         x      x      x      x
   Putasu (Micromesistius poutassou)                         x                   x         x      x      x      x
   Lielais jūras drakons (Trachinus draco) (1)               x                   x         x      x      x      x
                              (1)
   Gliemji (izņemot Sepia)                                   x                   x         x      x      x      x
                              (1)
   Vējzivs (Belone belone)                                   x                   x         x      x      x      x
   Pelēkais         jūrasgailis       (Eutrigla              x                   x         x      x      x      x
   gurnardus) (1)
                                                                                x         x      x      x      x
   Argentīnas (Argentina spp.)
                                                             x                   x         x      x      x      x
   Brētliņa (Sprattus sprattus)
   Zutis (Anguilla, anguilla)                                          x         x         x      x      x      x
   Smilšu garnele/Baltijas garnele                                     x         x         x      x      x      x
   (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)
   Makreles (Scomber spp.)                                                       x                       x      x
   Stavridas (Trachurus spp.)                                                    x                       x      x
   Siļķe (Clupea harengus)                                                       x                       x      x
   Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)                                                            x      x      x
   Smilšu garnele/Baltijas garnele                                                         x             x      x
   (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)
   Merlangs (Merlangius merlangus)                                                                       x      x
   Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)                                                                x      x
   Citi jūras organismi                                                                                x
   (1)
             Tikai četru jūdžu attālumā no bāzes līnijas.
   (2)
             Ārpus četru jūdžu attāluma no bāzes līnijas.
   (3)
             No 1. marta līdz 31. oktobrim Skagerakā un no 1. marta līdz 31. jūlijam Kategatā.
   (4)
             No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skagerakā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai
             Kategatā.
   (5)
             Ja tiek izmantots šis linuma acs izmēra diapazons, saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumu āmim jābūt
LV                                                        185                                                       LV
 ---pagebreak---        veidotam no kvadrātveida acu linuma ar šķirotājrestēm.
   (6)
       Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 10 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu,
       sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstveidīgo zivju, makreļu,
       megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jauktā veidā.
   (7)
       Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 50 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu,
       sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstveidīgo zivju, siļķu,
       makreļu, megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jauktā veidā.
   (8)
       Nozveja, kas paturēts uz kuģa, sastāv no ne vairāk kā 60 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu,
       sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstveidīgo zivju,
       megrimu, merlangu, gludo plekstu, saidu un omāru jauktā veidā.
LV                                                 186                                                        LV
 ---pagebreak---                                  III PIELIKUMA 2. papildinājums
                         Šķirotājrestu specifikācijas zvejai ar 70 mm trali
   a)       Ar sugu šķirotājrestēm aprīko traļus ar pilnu kvadrātveida acu āmi, kura linuma acs
            izmērs ir vismaz 70 mm un mazāks nekā 90 mm. Āmja minimālais garums ir 8 m.
            Aizliegts izmantot trali, kam ir vairāk nekā 100 kvadrātveida linuma acis jebkurā
            āmja vietā, izņemot savienojumus vai šuves.
   b)       Restēm ir taisnstūra forma. Restu stieņi ir paralēli to garenasij. Attālums starp
            šķirotājrestu stieņiem nepārsniedz 35 mm. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas
            eņģes, lai nodrošinātu restu novietošanu uz tīkla cilindra.
   c)       Restes tralī ievieto pa diagonāli, augšup uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja
            priekšā līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas restu malas ir piestiprinātām
            pie traļa.
   d)       Traļa linuma augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar restu
            augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā daļā ir tikpat plata, cik restes, un tā ir
            izgriezta virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās restu pusēs.
   e)       Restu priekšā atļauts piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un
            restēm. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 mm. Minimālais vertikālais
            atvērums konusā zivju novadīšanai uz restēm ir 15 centimetri. Konusa platums pie
            restēm ir vienāds ar restu platumu.
   Sugu un izmēra selektīvā traļa shematisks attēls. Tralī iepeldoša zivs caur konusu tiek vadīta
   virzienā uz traļa apakšpusi un restēm. Lielākās zivis izkļūst no traļa gar šķirotājrestēm, bet
   mazākas zivis un Norvēģijas omārs izpeld caur šķirotājrestēm un nokļūst āmī. Āmis ar
   kvadrātveida linuma acīm nodrošina mazu zivju un mazizmēra Norvēģijas omāru izkļūšanu
   no zvejas rīka.
LV                                                187                                                LV
 ---pagebreak---                                  III PIELIKUMA 3. papildinājums
    Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, kas atļauti ICES III, IV, V,
                                    VI, VII un VIII a, b, c, e zonā
   a)      Specifikācijas logam ar kvadrātveida linuma acīm
           Specifikācija logam ar 100 mm kvadrātveida linuma acīm, kuru izmēru nosaka kā to
           iekšējo diametru, ja logu izmanto aizmugurējā konusveida daļā traļos, bugurvados
           vai tiem līdzīgos zvejas rīkos, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un mazāks
           nekā 100 mm.
           Logs ir kā taisnstūrveida linuma gabals āmī. Ir tikai viens logs. To nekādā veidā
           nedrīkst aizklāt ar iekšēju vai ārēju pievienojumu.
   b)      Loga novietojums
           Logu ievieto traļa astes konusveida daļas linuma augšējās plātnes vidū tieši pirms
           cilindriskās daļas, ko veido pagarinājuma daļa un āmis.
           Logs beidzas ne tālāk par 12 linuma acīm no ar roku pieacotu pusacs rindas starp
           pagarinājuma daļu un traļa astes konusveida daļu.
   c)      Loga izmērs
           Logs ir vismaz 2 m garš un vismaz 1 m plats.
   d)      Loga linums
           Linuma acs minimālais atvērums ir 100 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, t.i., visas
           četras loga linuma malas krusto visas linuma acu rindas.
           Linums ir nostiprināts tā, ka linuma acu rindas ir paralēli un perpendikulāri āmja
           garumam.
           Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Aukla nav resnāka par 4 mm.
   e)      Loga ievietošana rombveida acu linumā
           Visas četras loga malas ir atļauts piestiprināt ar šuvēm. Šuves diametrs nedrīkst
           pārsniegt 12 mm.
           Loga garums izstieptā veidā ir vienāds ar loga garākajai malai piestiprināto
           rombveida linuma acu garumu izstieptā veidā.
           Rombveida acu skaits linuma augšēja plātnē, kas piestiprināta loga īsākajai malai
           (t.i., vienu metru gara mala, kura atrodas perpendikulāri āmja garenasij) ir vismaz
           pilns loga garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu skaits, kas dalīts ar
           0,7.
   f)      Citi
LV                                                188                                          LV
 ---pagebreak---    Attēlā parādīta loga ievietošana tralī.
           1 metrs
                                  2 metri
                             maksimāli 12 linuma acis
         Cilindriskā daļa
LV                                       189          LV
 ---pagebreak---                             4. papildinājums. Ostas valsts kontroles veidlapas
                          OSTAS VALSTS KONTROLES VEIDLAPA — PSC 1
   A DAĻA:       Aizpilda kuģa kapteinis
         Kuģa vārds          SJO numurs1                 Radio izsaukuma            Karoga valsts
                                                              signāls
      Inmarsat numurs        Faksa numurs                 Tālruņa numurs            E-pasta adrese
           Izkraušanas vai pārkraušanas osta                     Paredzamais ierašanās laiks
                                     Datums                            Laiks (UTC)
   Kopējā nozveja uz kuģa                            Izkraujamā nozveja2
   Suga3        Produkts4    ICES        Produkta    Suga3         Produkts4   ICES          Produkta
                             zvejas      svars (kg)                            zvejas        svars (kg)
                             apgabals                                          apgabals
LV                                            190                                               LV
 ---pagebreak---    B DAĻA:        Tikai oficiālai izmantošanai — aizpilda karoga valsts
   Kuģa karoga valstij jāatbild uz šādiem jautājumiem, atzīmējot „Jā” vai „Nē”                      Jā    Nē
   a) Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota
   deklarētās sugas zvejai
   b) Uz kuģa paturētie daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus
   nozvejas vai piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami
   c) Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot
   deklarētajā apgabalā
   d) Kuģa atrašanās deklarētajā zvejas apgabalā ir apstiprināta saskaņā ar VMS
   datiem
   Karoga valsts apstiprinājums
   Apstiprinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza.
   Vārds,    uzvārds      un Datums                             Paraksts                 Oficiāls zīmogs
   amats
   C DAĻA:        Tikai oficiālai izmantošanai — aizpilda karoga valsts
   Ostas         valsts Izsniegtā atļauja           Datums                    Paraksts        Zīmogs
   nosaukums
                          Jā…………..
                          Nē………….
   1.
          Zvejas kuģi, kam nav piešķirts SJO numurs, norāda ārējās reģistrācijas numuru.
   2.
          Vajadzības gadījumā izmanto vienu vai vairākas papildu veidlapas.
   3.
          FAO trīsburtu kods.
   4.
          Produkta sagatavošanas veids saskaņā ar III pielikuma 6. papildinājumu.
LV                                                     191                                               LV
 ---pagebreak---                         OSTAS VALSTS KONTROLES VEIDLAPA — PSC 21
   A DAĻA: Aizpilda kuģa kapteinis
       Kuģa vārds       SJO numurs2               Radio izsaukuma             Karoga valsts
                                                       signāls
    Inmarsat numurs     Faksa numurs              Tālruņa numurs              E-pasta adrese
   Izkraušanas vai pārkraušanas                       Paredzamais ierašanās laiks
               osta
                                   Datums                            Laiks (UTC)
                                 Informācija par nozveju donorkuģiem
        Kuģa vārds        SJO numurs2                   Radio izsaukuma           Karoga valsts
                                                             signāls
   Kopējā nozveja uz kuģa                           Izkraujamā nozveja3
   Suga4      Produkts5   ICES         Produkta     Suga4        Produkts5   ICES        Produkta
                          zvejas       svars (kg)                            zvejas      svars (kg)
                          apgabals                                           apgabals
LV                                          192                                             LV
 ---pagebreak---    B DAĻA: Tikai oficiālai izmantošanai — aizpilda karoga valsts
   Kuģa karoga valstij jāatbild uz šādiem jautājumiem, atzīmējot „Jā” vai „Nē”                       Jā   Nē
   a) Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota
   deklarētās sugas zvejai
   b) Uz kuģa paturētie daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus
   nozvejas vai piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami
   c) Zvejas kuģim, kurš deklarējis attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajā
   apgabalā
   d) Kuģa atrašanās deklarētajā zvejas apgabalā ir apstiprināta saskaņā ar VMS
   datiem
   Karoga valsts apstiprinājums
   Apstiprinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza.
   Vārds,    uzvārds      un Datums                             Paraksts                 Oficiāls zīmogs
   amats
   C DAĻA: Tikai oficiālai izmantošanai — aizpilda karoga valsts
   Ostas         valsts Izsniegtā atļauja           Datums                    Paraksts        Zīmogs
   nosaukums
                          Jā…………..
                          Nē………….
   1      Par katru donorkuģi aizpilda atsevišķu veidlapu.
   2      Zvejas kuģi, kam nav piešķirts SJO numurs, norāda ārējās reģistrācijas numuru.
   3      Vajadzības gadījumā izmanto vienu vai vairākas papildu veidlapas.
   4      FAO trīsburtu kods.
   5      Produkta sagatavošanas veids saskaņā ar III pielikuma 6. papildinājumu.
LV                                                     193                                               LV
 ---pagebreak---                                        5. papildinājums
            Ostas valsts kontroles ietvaros veiktas inspekcijas ziņojums (PSC 3)1
   A.    NORĀDES PAR INSPEKCIJU
                    Ostas valsts                             Izkraušanas vai pārkraušanas osta
        Kuģa vārds              Karoga valsts              SJO numurs2              Starpt. radio
                                                                                izsaukuma signāls
   Izkraušana/pārkraušana sākta     Datums                              Laiks
   Izkraušanas/pārkraušanas         Datums                              Laiks
   pabeigta
   B.    INSPEKCIJAS DATI
   Donorkuģa vārds         SJO numurs2                Radio        izsaukuma Karoga valsts
                                                      signāls
LV                                            194                                             LV
 ---pagebreak---    B1.    IZKRAUTĀS VAI CITĀ KUĢĪ PĀRKRAUTĀS ZIVIS
   Suga3           Produkts4        ICES zvejas    Produkta      Starpība (kg)   Starpība (%)
                                    apgabals       svars (kg)    starp           starp
                                                                 produkta        produkta
                                                                 svaru PSC 1     svaru PSC 1
                                                                 un PSC 2        un PSC 2
                                                                 veidlapā        veidlapā
   B2.    INFORMĀCIJA PAR IZKRĀVUMIEM, KAS ATĻAUTI BEZ KAROGA VALSTS APSTIPRINĀJUMA
   Noliktavas nosaukums, kompetentās iestādes nosaukums, informācijas saņemšanas termiņš.
LV                                           195                                        LV
 ---pagebreak---    B3.    UZ KUĢA PATURĒTĀS ZIVIS
   Suga3           Produkts4  ICES zvejas Produkta   Starpība (kg) Starpība (%)
                              apgabals    svars (kg) starp         starp
                                                     produkta      produkta
                                                     svaru PSC 1   svaru PSC 1
                                                     un PSC 2      un PSC 2
                                                     veidlapā      veidlapā
   C.     INSPEKCIJAS REZULTĀTI
   Inspekcijas sākta               Datums               Laiks
   Inspekcijas pabeigta            Datums               Laiks
   NOVĒROJUMI
LV                                      196                                     LV
 ---pagebreak---    REĢISTRĒTIE PĀRKĀPUMI5
   Pants    Norāda NEAFC noteikumus, kuri pārkāpti, un sniedz attiecīgo faktu
            kopsavilkumu
LV                                  197                                       LV
 ---pagebreak---    Inspektora vārds, uzvārds                    Inspektora paraksts                           Vieta un datums
   D.     KAPTEIŅA PIEZĪMES
   Es, apakšā parakstījies kuģa .........................................................................................................................
   kapteinis, apliecinu, ka šodien esmu saņēmis šā ziņojuma kopiju. Mans paraksts nenozīmē, ka piekrītu
   kādas šā ziņojuma daļas saturam, izņemot manām piezīmēm, ja tādas ir.
   Paraksts:                     ______________________________________                                                                      Datums:
   ____________________________________
   E.     SADALE
LV                                                         198                                                                               LV
 ---pagebreak---    Kopija karoga valstij                                Kopija NEAFC sekretāram
   1
          Ja kuģis iesaistīts pārkraušanas darbībās. Par katru donorkuģi aizpilda atsevišķu
   veidlapu.
   2
          Zvejas kuģi, kam nav piešķirts SJO numurs, norāda ārējās reģistrācijas numuru.
   3
          FAO trīsburtu kods.
   4
          Produkta sagatavošanas veids saskaņā ar III pielikuma 6. papildinājumu.
   5      Ja pārkāpumi saistīti ar zivīm, kas nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā, norāda
   2006. gada 17. novembrī pieņemtās NEAFC Kontroles un izpildes shēmas attiecīgo pantu.
LV                                             199                                          LV
 ---pagebreak---                           6. papildinājums
                      Produkti un iepakojums
                       A. Produktu veida kodi
   Kods                           Produkta veids
    A   Veseli – saldēti
    B   Veseli – saldēti (vārīti)
    C   Ķidāti, ar galvu – saldēti
    D   Ķidāti, bez galvas – saldēti
    E   Ķidāti, bez galvas – bez spurām un astes – saldēti
    F   Fileja bez ādas – saldēta
    G   Fileja ar ādu – saldēta
    H   Sālītas zivis
    I   Marinētas zivis
    J   Konservēti produkti
    K   Eļļa
    L   Milti, ražoti no veselām zivīm
    M   Milti, ražoti no apstrādes subproduktiem
    N   Citi (precizēt)
                        B. Iepakojuma veids
                  Kods                  Veids
             CRT               Kartona kārbas
             BOX               Kastes
             BGS               Maisi
             BLC               Bloki
LV                                 200                     LV
 ---pagebreak---                                                                      III PIELIKUMA 7. papildinājums
                                                                     SEAFO pārkraušanas deklarācija
                                                                                Ja veic pārkraušanu citā kuģī:
  Kuģa vārds un radio                                                     Ārējā identifikācija:                          saņēmējkuģa vārds un/vai radio
  izsaukuma signāls, ja ir:                                               SEAFO numurs:                                  izsaukuma signāls, ārējās identifikācijas
                                                                                un valsts identifikācijas numurs
                        Datums            Mēnesis         Stunda            Gads               2   0                     Aģenta vārds un                  Kapteiņa     vārds      un
                                                                                uzvārds                          uzvārds
  Iziešana                                                                                no
  Atgriešanās                                                               uz                                           Paraksts:                        Paraksts:
  Pārkraušana
  citā kuģī
  Norāda svaru kilogramos vai izmantotās vienības (piem., kaste, grozs u.c.) un attiecīgās vienības izkrāvuma svaru kilogramos. |__________| kilogrami (1) (2)
  Suga        Pārkraušanas Sagatavošan Sagatavošanas Sagatavošan Sagatavoša Sagatavošan Sagatavošan Sagatavošan Sagatavošan Sagatavošan Sagatavošan
                   osta            as veids         veids           as veids       nas veids       as veids       as veids        as veids      as veids     as veids        as veids
                    (3)               (4)             (4)               (4)            (4)            (4)            (4)             (4)           (4)          (4)             (4)
               Ostas valsts       Veselas         Ķidātas         Bez galvas        Filejas
               nosaukums
  (1)      Norāda zivju izkraušanā izmantoto vienību (piem., grozs, kaste u.c.) un attiecīgās vienības izkrāvuma svaru kilogramos. Šī vienība var atšķirties no tās, kas izmantota
  zvejas žurnālā.
  (2)      Norāda faktiski pārkrauto svaru un daudzumus visām SEAFO konvencijā ietvertajām sugām. Svaram jāatbilst zivju svaram pēc izkraušanas, t.i., pēc visa veida
           apstrādes, kas veikta uz kuģa.
  (3)      Ostas nosaukums, valsts attiecas uz ostu un valsti, kurā notiks pārkraušana citā kuģī.
  (4)      „Sagatavošanas veids” ir veids, kādā zivis ir apstrādātas. Ja veikta apstrāde, tās veidu norāda šādi: GUT ķidātas, HEAD bez galvas, FILLET fileja, utt.. Ja apstrāde
           nav veikta, norāda WHOLE — veselas zivis.
LV                                                                                201                                                                                LV
 ---pagebreak---                              PĀRKRAUŠANAS DEKLARĀCIJA
   (1) Vispārīgs noteikums
       Ja veic pārkraušanu citā kuģī, zvejas kuģa kapteinis attiecīgos daudzumus ieraksta
       pārkraušanas deklarācijā. Pārkraušanas deklarācijas kopiju nodod saņēmējkuģa
       kapteinim.
   (2) Aizpildīšanas kārtība
       a)     Ieraksti pārkraušanas deklarācijā ir skaidri salasāmi un neizdzēšami.
       b)     Pārkraušanas deklarācijā izdarītos ierakstus nedrīkst izdzēst vai grozīt. Ja
       pieļauta kļūda, nepareizo ierakstu pārsvītro un blakus veic jaunu ierakstu, ko ar
       iniciāļiem paraksta kapteinis vai viņa aģents.
       c)     Par katru pārkraušanas darbību jāaizpilda viena pārkraušanas deklarācija.
       d)     Kapteinis paraksta katru pārkraušanas deklarācijas lapu.
   (3) Kapteiņa pienākumi attiecībā uz izkraušanas deklarāciju un pārkraušanas
       deklarāciju
       Kuģa kapteinis ar saviem iniciāļiem un parakstu apliecina, ka novērtētie daudzumi,
       kas ierakstīti pārkraušanas deklarācijā, ir pamatoti. Pārkraušanas deklarācijas kopijas
       glabā vienu gadu.
   (4) Sniedzamā informācija
       SEAFO pārkraušanas deklarācijas veidlapā, saskaņā ar šīs veidlapas parindēs
       norādīto, jānorāda novērtētie, citā kuģī pārkrautie daudzumi pa sugām un attiecībā uz
       katru reisu.
   (5) Datu nosūtīšanas kārtība
       a)     Ja kravu pārkrauj kuģī, kas peld ar tādas valsts karogu vai ir reģistrēts valstī,
       kas ir Konvencijas puse, pārkraušanas deklarācijas pirmo kopiju iesniedz
       saņēmējkuģa kapteinim. Oriģinālu 48 stundās pēc izkraušanas pabeigšanas vai tūlīt
       pēc ierašanās ostā attiecīgi iesniedz vai nosūta tās Konvencijas puses iestādēm, ar
       kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais kuģis.
       b)     Ja kravu pārkrauj kuģī, kas peld ar ārpuskopienas valsts karogu, tad dokumenta
       oriģinālu iespējami drīz attiecīgi iesniedz vai nosūta Konvencijas pusei, ar kuras
       karogu peld vai kurā ir reģistrēts attiecīgais zvejas kuģis.
       c)     Ja kapteinim nav iespējams noteiktajā termiņā nosūtīt pārkraušanas deklarāciju
       oriģinālu tās Konvencijas puses iestādēm, ar kuras karogu peld vai kurā ir reģistrēts
       attiecīgais kuģis, tad saistībā ar deklarāciju pieprasīto informāciju attiecīgajām
       iestādēm pārraida pa radio vai citā veidā.
LV                                            202                                               LV
 ---pagebreak---    Informāciju pārraida ar parasti izmantotu radio staciju palīdzību, sākumā norādot
   kuģa vārdu, radio izsaukuma signālu un ārējās identifikācijas numuru, kā arī kapteiņa
   vārdu un uzvārdu.
   Ja kuģim nav iespējas nosūtīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var nosūtīt cits kuģis, vai
   arī var izmantot citu metodi.
   Kapteinis nodrošina, ka radio stacijām pārraidītā informācija rakstveidā tiek nodota
   attiecīgajām iestādēm.
LV                                     203                                               LV
 ---pagebreak---                            III PIELIKUMA 8. papildinājums
      Norādījumi par putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un izmantošanu
   1. Šie norādījumi izstrādāti, lai palīdzētu sagatavot un īstenot noteikumus par putnu
      atbaidīšanas auklu izmantošanu āķu jedu zvejas kuģiem. Kaut arī šie norādījumi jau
      ir diezgan skaidri formulēti, ir vēlama putnu atbaidīšanas auklu efektivitātes
      uzlabošana eksperimentējot. Norādījumos ņemti vērā mainīgi vides faktori un
      darbības apstākļi, piemēram, laikapstākļi, zvejas rīku izlikšanas ātrums un kuģa
      lielums; tie ietekmē putnu atbaidīšanas auklu lietderīgumu un konstrukciju, lai
      optimāli pasargātu ēsmu no putniem. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukciju un
      izmantošanas veidu var mainīt, lai ņemtu vērā minētos mainīgos faktorus, ja tādējādi
      netiek ietekmēts atbaidīšanas auklas lietderīgums. Putnu atbaidīšanas auklu
      konstrukcijā ir paredzēti turpmāki uzlabojumi, tālab šos norādījumus turpmāk
      pārskatīs.
   2. Putnu atbaidīšanas auklu konstrukcija
      2.1. Ieteicams lietot 150 m garu putnu atbaidīšanas auklu. Tās auklas daļas
            diametrs, kas atrodas ūdenī, var būt lielāks, nekā tās daļas diametrs, kas atrodas
            virs ūdens. Tādējādi pretestība ir lielāka, un nav vajadzīga garāka aukla, kā arī
            tiek ņemts vērā zvejas rīku izlikšanas ātrums un laiks, kas vajadzīgs, lai ēsma
            nogrimtu. Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt smalkai auklai (aptuveni
            3 mm diametrā) uzkrītošā krāsā, piemēram, sarkanai vai oranžai.
      2.2. Auklas daļai, kas atrodas virs ūdens, jābūt pietiekami vieglai, lai tās kustības
            nebūtu paredzamas un putni pie tām nepierastu, un pietiekami smagai, lai vējš
            neaizpūstu auklu.
      2.3. Aukla jāpiestiprina pie kuģa ar izturīgu cilindrisku locīklu, lai mazinātu auklas
            sapīšanos.
      2.4. Slokšņu virtenes jāizgatavo no materiāla, kurš ir viegli pamanāms un kura
            kustības nav iespējams paredzēt (piemēram, izturīga, smalka aukla, pārklāta ar
            sarkanu poliuretānu), tās jāpiestiprina pie putnu atbaidīšanas auklas, izmantojot
            izturīgu trīsgājienu locīklu (kas arī mazina sapīšanos), un tām brīvi jākarājas
            virs ūdens.
      2.5. Attālums starp slokšņu virtenēm ir ne vairāk kā 5-7 metri. Slokšņu virtenes pie
            auklas ieteicams piestiprināt pa pāriem.
      2.6. Katra slokšņu virtene jāaprīko ar karabīni, lai to varētu noņemt, tādējādi
            atvieglojot auklas glabāšanu.
      2.7. Slokšņu virteņu skaits jāpielāgo zvejas rīku izlikšanas ātrumam; jo mazāks
            izlikšanas ātrums, jo lielāks vajadzīgais slokšņu virteņu skaits. Ja zvejas rīku
            izlikšanas ātrums ir 10 mezgli, auklai piestiprina trīs pārus slokšņu virteņu.
   3. Putnu atbaidīšanas auklu izmantošana
      3.1. Aukla jāpiekar pie kārts, kas piestiprināta pie kuģa. Kārtij jābūt novietotai pēc
            iespējas augstāk, lai aukla sargātu ēsmu pietiekamā attālumā aiz kuģa un
LV                                         204                                                 LV
 ---pagebreak---         neiepītos zvejas rīkos. Lielāks kārts augstums nodrošina labāku ēsmas
        aizsardzību. Piemēram, novietojot kārti aptuveni 6 metru augstumā virs ūdens,
        ēsma tiks aizsargāta aptuveni 100 metru zonā.
   3.2. Putnu atbaidīšanas aukla jānovieto tā, lai slokšņu virtenes ūdenī slīdētu pāri
        āķiem ar ēsmu.
   3.3. Ir vēlama vairāku putnu atbaidīšanas auklu izmantošana, lai nodrošinātu vēl
        labāku ēsmas aizsardzību no putniem.
   3.4. Tā kā auklas var pārtrūkt un sapīties, uz kuģa jābūt putnu atbaidīšanas rezerves
        auklām, lai varētu aizstāt bojātās auklas un nodrošinātu to, ka zvejas darbības
        nav jāpārtrauc.
   3.5. Ja zvejnieki izmanto ēsmas izmešanas ierīci, jānodrošina putnu atbaidīšanas
        auklas un ierīces saskaņota izmantošana, nodrošinot to,
        a)    ka ēsmu ar minēto ierīci izmet tieši putnu atbaidīšanas auklas aizsargātajā
              zonā un
        b)    ka izmanto divas putnu atbaidīšanas auklas, ja izmanto tādu ēsmas
              izmešanas ierīci, ar ko ēsmu iespējams izmest gan pie labā, gan pie kreisā
              borta.
   3.6. Zvejniekus rosina uzstādīt manuālas, elektriskas vai hidrauliskas vinčas, lai
        atvieglotu putnu atbaidīšanas auklu izlikšanu un satīšanu.
LV                                      205                                               LV
 ---pagebreak---                                                  IV PIELIKUMS
                                                      I DAĻA
    Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešās valsts
                                                       ūdeņos
        Zvejas                             Zvejas veids                         Licenču          Licenču             Maksimāl
      apgabals                                                                   skaits      sadalījums starp            ais
                                                                                dalībvalstīm          apgabalā
                                                                                jebkurā
                                                                                laikā
                                                                                esošo
                                                                                kuģu
                                                                                skaits
   Norvēģijas          Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'N                         77            DK: 26, DE: 5, 55
   ūdeņi         un                                                                          FR: 1, IRL: 7,
   zvejas zona ap                                                                            NL: 9, SW: 10,
   Jana Majena                                                                               UK: 17, PL: 1
   salu                Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62°00'N                80            FR: 18, PT: 9, 50
                                                                                DE: 16, ES: 20,
                                                                                UK: 14, IRL: 1
                       Makreles, uz dienvidiem no 62°00'N, zveja               11            DE:            1 1, neattiecas
                       ar riņķvadu                                                           DK: 26 1,
                       Makreles, uz dienvidiem no 62°00'N, zveja               19            FR: 2 1, NL: 1 1 neattiecas
                       ar trali
                       Makreles, uz ziemeļiem no 62°00'N, zveja                11 2          DK: 11                 neattiecas
                       ar riņķvadu
                       Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem                480           DK:           450, 150
                       no 62°00'N                                                            UK: 30
   Farēru       salu Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā                    26            BE: 0, DE: 4, 13
   ūdeņi               starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes                           FR: 4, UK: 18
                       līnijām veic kuģi, kas nav garāki par
                       180 pēdām
                       Specializētā mencu un pikšu zveja ar tīklu,             83                                   4
                       kura linuma acs minimālais izmērs ir
                       135 mm, atļauta tikai apgabalā uz
                       dienvidiem no 62°28'N un uz austrumiem
                       no 6°30'W
                       Zveja ar trali lielākā attālumā nekā                    70            BE: 0, DE: 10, 26
                       21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijas. No                             FR: 40, UK: 20
                       1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra
                       līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst
                       zvejot apgabalā starp 61°20'N un 62°00'N
                       un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām
   1
           Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali.
   2
           Jāizvēlas no 11 licencēm makreļu zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62°00'N.
   3
           Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir
           iekļauti skaitliskajos rādītājos zvejas veidam „Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un
           21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.
LV                                                       206                                                           LV
 ---pagebreak---        Zvejas                               Zvejas veids                          Licenču          Licenču           Maksimāl
      apgabals                                                                     skaits     sadalījums starp           ais
                                                                                dalībvalstīm         apgabalā
                                                                                jebkurā
                                                                                laikā
                                                                                esošo
                                                                                kuģu
                                                                                skaits
                        Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais             70           DE: 8 4,              20 5
                        linuma acs izmērs 100 mm, apgabalā uz                                 FR: 12 4,
                        dienvidiem no 61°30'N un uz rietumiem no                              UK: 0 4
                        9°00'W un apgabalā starp 7°00'W un
                        9°00'W dienvidos no 60°30'N, un apgabalā
                        uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno
                        60°30'N, 7°00'W un 60°00'N, 6°00'W
                        Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais            70                                 22 5
                        linuma acs izmērs 120 mm, ar iespēju
                        izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes
                        Putasu zveja. Licenču kopskaitu var                      36           DE: 3, DK: 19, 20
                        palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu                            FR: 2, UK: 5,
                        kuģu pārus, ja Farēru salu iestādes ievieš                            NL: 5
                        speciālus           piekļuves           noteikumus
                        apgabalam, ko sauc par „putasu zvejas
                        galveno apgabalu”
                        Līnijas zveja                                            10           UK: 10                6
                        Makreļu zveja                                            12           DK: 12                12
                        Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62°00'Z                      21           DE: 1, DK: 7, 21
                                                                                FR: 0, UK: 5,
                                                                                IRL: 2, NL: 3,
                                                                                SW: 3
   Krievijas            Visu veidu zveja                                         pm                                 pm
   Federācijas          Mencu zveja                                              76                                 pm
   ūdeņi                Brētliņu zveja                                           pm                                 pm
   4
           Šie skaitļi attiecas uz apgabalā esošo kuģu maksimālo skaitu jebkurā laikā.
   5
           Šie skaitļi ir iekļauti rādītājos par „Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes
           līnijām”.
   6
           Attiecas tikai uz kuģiem, kas peld ar Latvijas karogu.
LV                                                        207                                                          LV
 ---pagebreak---                                                      II DAĻA
     Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi trešo valstu zvejas kuģiem, kas zvejo
                                                 Kopienas ūdeņos
   Karoga valsts         Zvejas veids                                                    Licenču       Maksimālais
                                                                                skaits        apgabalā esošo
                                                                                kuģu        skaits
                                                                                jebkurā laikā
   Norvēģija             Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'N                                 18            18
   Farēru salas          Makreles, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'N),                        14            14
                         VII e,f,h; stavridas, IV, VIa (uz ziemeļiem no
                         56°30'N), VII e,f,h; siļķes, VIa (uz ziemeļiem no
                         56°30'N)
                         Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'N                                 21            21
                         Siļķes, IIIa                                                    4             4
                         Esmarka mencu un brētliņu rūpnieciskā zveja, IV,                15            15
                         VIa (uz ziemeļiem no 56°30'N); tūbītes, IV (tostarp
                         nenovēršamas putasu piezvejas)
                         Jūras līdakas un brosmes                                        20            10
                         Putasu, II, IVa (uz ziemeļiem no 56°30'Z), VIb, VII             20            20
                         (uz rietumiem no 12°00'R)
                         Zilā jūras līdaka                                               16            16
   Krievijas             Siļķes, IIId (Zviedrijas ūdeņi)                                 pm            pm
   Federācija            Siļķes, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojoši bāzes               pm            pm
                         kuģi)
                         Brētliņa                                                        41            pm
   Venecuēla             Lutjānzivis2 (Franču Gviānas ūdeņi)                             41            pm
                         Haizivis (Franču Gviānas ūdeņi)                                 4             pm
   1
          Attiecas tikai uz EK ūdeņu Latvijas zonu.
   2
          Zvejošanai tikai ar āķu jedām un slazdiem vai āķu jedām un tīkliem ar acu izmēru vismaz 100 mm
          dziļumos, kas lielāki par 30 m (haizivīm). Lai izsniegtu šādu licenci, ir jāpierāda, ka pastāv juridisks
          līgums starp kuģa īpašnieku, kas piesakās licencei, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas
          Gviānā, un ka tas ietver saistības ar vismaz 75 % no valsts lomiem vai vismaz 50% haizivju lomiem, ko
          veic minētais kuģis šajā apvidū, kas tadā veidā nodrošina, ka uzņēmums var tos pārstrādāt.
          Augstāk minētajam kontraktam ir jābūt Francijas varas iestāžu apstiprinātam, nodrošinot, ka tas ir
          savienojams ar līguma slēdzēja rūpnīcas pārstrādes jaudu un Francijas Gviānas ekonomiskās attīstības
          mērķiem.        Līguma        kopijai      ir    jābūt       pievienotai    licences      pieteikumam.
          Ja augstākminētais apstiprinājums ir noraidīts, Francijas varas iestādēm ir jāinformē iesaistītā līguma
          puse un Komisija par šādu atteikumu un jānorāda tā iemesli.
LV                                                      208                                                          LV
 ---pagebreak---                                                    III DAĻA
                               Deklarācija saskaņā ar 25. panta 2. punktu
                       IZKRAUŠANAS DEKLARĀCIJA 57
     Kuģa vārds                                                                Reģistrācijas
                                                                               numurs
     Kapteiņa    vārds    un                                                   Pārstāvja vārds
     uzvārds                                                                   un uzvārds
     Kapteiņa paraksts
     Reiss no                                                  uz
     Izkraušanas osta
                                 Izkrauto garneļu daudzums (dzīvsvars)
     garneles bez galvas daļas        kg
            vai (   x 1,6) =          kg (garneles ar galvas daļu)
     Garneles ar galvas daļu          kg
     Thunnidae:     kg                                   Lutjānzivis (Lutjanidae):           kg
     Haizivis:      kg                                   Citas: kg
   57
           Vienu eksemplāru patur kapteinis, vienu eksemplāru – kontroles darbinieks un vienu eksemplāru nosūta
           Eiropas Kopienu Komisijai.
LV                                                     209                                                      LV
 ---documentbreak---                   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                   Briselē, 5.12.2006
                                                   COM(2006) 774 galīgā redakcija
                                                   V PIELIKUMS: 5-15
                                       Priekšlikums
                                  PADOMES REGULA,
   ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas
   iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —
    attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi
                                   (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                           V PIELIKUMS
                                              I DAĻA
                              Informācija, kas jāieraksta zvejas žurnālā
   Zvejojot zonā, kas plešas 200 jūras jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas
   Kopienas zvejas noteikumi, pēc turpmāk minētajiem notikumiem zvejas žurnālā nekavējoties
   jāieraksta šāda informācija.
   Ikreiz pēc nozvejas gūšanas
   1.1.     Katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).
   1.2.     Nozvejas gūšanas datums un laiks.
   1.3.     Nozvejas vietas ģeogrāfiskās koordinātas.
   1.4.     Izmantotais zvejas paņēmiens.
   Ikreiz pēc pārkraušanas uz citu kuģi vai no cita kuģa
   2.1.     Norāde „saņemts no” vai „pārkrauts uz”.
   2.2.     Katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).
   2.3.     Kuģa, uz kuru vai no kura veikta pārkraušana, vārds, ārējās identifikācijas burti un
            cipari.
   2.4.     Mencu pārkraušana nav atļauta.
   Ikreiz pēc izkraušanas Kopienas ostā
   3.1.     Ostas nosaukums.
   3.2.     Katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).
   Ikreiz pēc informācijas pārraidīšanas Eiropas Kopienu Komisijai
   4.1.     Pārraides datums un laiks.
   4.2.     Ziņojuma veids: „nozveja reisa sākumā”, „nozveja reisa beigās”, „nozveja”,
            „pārkraušana no kuģa kuģī”.
   4.3.     Radio pārraides gadījumā — radio stacijas nosaukums.
LV                                                 2                                             LV
 ---pagebreak---          II DAĻA
   Zvejas žurnāla paraugs
    Log-book model
LV           3            LV
 ---pagebreak---                                               VI PIELIKUMS
      KOMISIJAI PĀRRAIDĀMĀ INFORMĀCIJA UN TĀS SNIEGŠANAS KĀRTĪBA
   1.     EIROPAS KOPIENU KOMISIJAI                    PĀRRAIDĀMĀ         INFORMĀCIJA       UN    PĀRRAIŽU
          PERIODISKUMS
          1.1. Ikreiz, kad kuģis uzsāk zvejas reisu1 Kopienas ūdeņos, tas nosūta ziņojumu
                 „nozveja reisa sākumā”, un tajā sniedz šādas ziņas.
                   SR         o2       (= ieraksta sākums)
                   AD         o        XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)
                   SQ         o        (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)
                   TM         o        COE (= „nozveja reisa sākumā”)
                   RC         o        (starptautiskais radio izsaukuma signāls)
                   TN         f3       (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)
                   NA         f        (kuģa vārds)
                   IR         o        (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot
                                       karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)
                   XR         o        (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)
                   LT4        f5       (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)
                   LG4        f5       (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)
                   LI         f        (grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais
                                       platums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju)
                   LN         f        (grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais
                                       garums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju)
                   RA         o        (attiecīgais ICES apgabals)
                   OB         o        (katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc
                                       vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos,
                                       noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)
                   DA         o        (pārraides datums formātā ggggmmdd)
                   TI         o        (pārraides laiks formātā hhmm)
                   MA         o        (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)
                   ER         o        (= ieraksta beigas)
          1.2. Ikreiz, kad kuģis beidz zvejas reisu6 Kopienas ūdeņos, tas nosūta ziņojumu
                 „nozveja reisa beigās”, un tajā sniedz šādas ziņas.
   1
        Zvejas reiss ir brauciens, kurš sākas, zvejot paredzējušajam kuģim iebraucot zonā, kas plešas 200 jūras
        jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas Kopienas zvejas noteikumi, un beidzas,
        kuģim izbraucot no šādas zonas.
   2
        o = obligāti dati.
   3
        f = fakultatīvi dati.
   4
        LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata. Līdz 31.12.2006. vēl var izmantot kodus
        LA un LO, kuriem atbilstošos datus norāda grādos un minūtēs.
   5
        Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītsistēmas palīdzību.
   6
        Zvejas reiss ir brauciens, kurš sākas, zvejot paredzējušajam kuģim iebraucot zonā, kas plešas 200 jūras
        jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un uz ko attiecas Kopienas zvejas noteikumi, un beidzas,
        kuģim izbraucot no šādas zonas.
LV                                                      4                                                       LV
 ---pagebreak---                 SR          o       (= ieraksta sākums)
                AD          o       XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)
                SQ          o       (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)
                TM          o       COX (= „nozveja reisa beigās”)
                RC          o       (starptautiskais radio izsaukuma signāls)
                TN          f       (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)
                NA          f       (kuģa vārds)
                IR          o       (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot
                                    karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)
                XR          o       (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)
                LT7         f8      (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)
                LG2         f3      (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)
                RA          o       (attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja)
                CA          o       (nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc
                                    vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos,
                                    noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)
                OB          f       (katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc
                                    vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos,
                                    noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)
                DF          f       (zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma)
                DA          o       (pārraides datums formātā ggggmmdd)
                TI          o       (pārraides laiks formātā hhmm)
                MA          o       (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)
                ER          o       (= ieraksta beigas)
       1.3. Zvejojot siļķes un makreles — ik pēc trim dienām, sākot ar trešo dienu pēc
               kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, un — zvejojot visas
               pārējās sugas (izņemot siļķes un makreles) — ik pēc nedēļas, sākot ar septīto
               dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, nosūta
               ziņojumu „nozveja”, un tajā sniedz šādas ziņas.
                SR          o       (= ieraksta sākums)
                AD          o       XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)
                SQ          o       (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)
                TM          o       CAT (= „nozveja”)
                RC          o       (starptautiskais radio izsaukuma signāls)
                TN          f       (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)
                NA          f       (kuģa vārds)
                IR          o       (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot
                                    karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)
                XR          o       (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)
                LT9         f10     (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)
   7
      LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata. Līdz 31.12.2006. vēl var izmantot kodus
      LA un LO, kuriem atbilstošos datus norāda grādos un minūtēs.
   8
      Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītsistēmas palīdzību.
   9
      LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata. Līdz 31.12.2006. vēl var izmantot kodus
      LA un LO, kuriem atbilstošos datus norāda grādos un minūtēs.
   10
      Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītsistēmas palīdzību.
LV                                                    5                                                  LV
 ---pagebreak---                  LG1        f2      (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)
                 RA         o       (attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja)
                 CA         o       (nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc
                                    vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos,
                                    noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)
                 OB         f       (katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc
                                    vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos,
                                    noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)
                 DF         f       (zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma)
                 DA         o       (pārraides datums formātā ggggmmdd)
                 TI         o       (pārraides laiks formātā hhmm)
                 MA         o       (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)
                 ER         o       (= ieraksta beigas)
       1.4. Ikreiz, kad ziņojumu „nozveja reisa sākumā” un „nozveja reisa beigās”
               starplaikā plānots veikt pārkraušanu no kuģa kuģī, un papildus ziņojumiem
               „nozveja” vismaz 24 stundas iepriekš nosūta ziņojumu „pārkraušana no kuģa
               kuģī”, un tajā sniedz šādas ziņas.
                 SR       o          (= ieraksta sākums)
                 AD       o          XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)
                 SQ       o          (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)
                 TM       o          TRA (= „pārkraušana no kuģa kuģī”)
                 RC       o          (starptautiskais radio izsaukuma signāls)
                 TN       f          (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)
                 NA       f          (kuģa vārds)
                 IR       o          (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot
                                     karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)
                 XR       o          (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)
                 KG       o          (iekrautais vai izkrautais daudzums pa sugām, pēc vajadzības
                                     pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot
                                     līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)
                 TT       o          (saņēmējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls)
                 TF       o          (donorkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls)
                 LT11 o/f12,13       (paredzamais ģeogrāfiskais platums, kurā plānota
                                     pārkraušana no kuģa kuģī)
                 LG1      o/f2, 3    (paredzamais          ģeogrāfiskais garums, kurā           plānota
                                     pārkraušana no kuģa kuģī)
                 PD       o          (paredzamais datums, kurā plānota pārkraušana no kuģa
                                     kuģī)
                 PT       o          (paredzamais laiks, kurā plānota pārkraušana no kuģa kuģī)
                 DA       o          (pārraides datums formātā ggggmmdd)
                 TI       o          (pārraides laiks formātā hhmm)
                 MA       o          (kuģa kapteiņa vārds un uzvārds)
                 ER       o          (= ieraksta beigas)
   11
      LT, LG: jānorāda kā decimālskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata. Līdz 31.12.2006. vēl var izmantot kodus
      LA un LO, kuriem atbilstošos datus norāda grādos un minūtēs.
   12
      Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītsistēmas palīdzību.
   13
      Fakultatīvi dati saņēmējkuģim.
LV                                                    6                                                  LV
 ---pagebreak---    2.       ZIŅOŠANAS FORMĀTS
   Ja vien nepiemēro 3.3. punktu (skatīt turpmāk), iepriekš 1. punktā paredzēto informāciju
   pārraida, ievērojot norādītos kodus un datu secību, jo īpaši
   – ziņojuma temata ailē jāieraksta teksts „VRONT”,
   – katru datu elementu norāda jaunā rindiņā,
   – pirms datu elementa, atdalot ar atstarpi, norāda attiecīgo datu kodu.
   Piemērs (ar izdomātiem datiem)
   SR
   AD       XEU
   SQ       1
   TM       COE
   RC       IRCS
   TN       1
   NA       KUĢA VĀRDA PIEMĒRS
   IR       NOR
   XR       PO 12345
   LT       +65.321
   LO       -21.123
   RA       04A.
   OB       COD 100 HAD 300
   DA       20051004
   MA       KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS
   TI       1315
   ER
   3.       ZIŅOŠANAS KĀRTĪBA
            3.1. Informāciju, kas minēta 1. punktā, kuģis 2. punktā norādītajā formātā pārraida
                  Eiropas Kopienu Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C
LV                                                7                                             LV
 ---pagebreak---            420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vai
           kādu no turpmāk 4. punktā uzskaitītajām radio stacijām.
      3.2. Ja nepārvaramas varas dēļ kuģim nav iespējams pārraidīt ziņojumu, to šā kuģa
           vārdā var pārraidīt kāds cits kuģis.
      3.3. Ja karoga valstij ir tehniskas iespējas visus iepriekš minētos ziņojumus un
           datus savu darbojošos kuģu vārdā nosūtīt tā saucamajā NAF formātā, pēc šīs
           karoga valsts un Komisijas savstarpējas vienošanās karoga valsts šo
           informāciju Eiropas Kopienu Komisijai Briselē var pārraidīt, izmantojot drošu
           pārraides protokolu. Šādā gadījumā kā savdabīgu „aploksni” pievieno noteiktu
           papildu informāciju, kuru norāda pēc AD kodam atbilstošajiem datiem.
           FR    o (sūtītājas valsts trīsburtu ISO kods)
           RN o (ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā)
           RD o (pārraides datums formātā ggggmmdd)
           RT    o (pārraides laiks formātā hhmm)
           Piemērs (ar iepriekš minētajiem datiem)
           //SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//R
           C/IRCS//TN/1//NA/KUĢA VĀRDA PIEMĒRS//IR/NOR//XR/PO
           12345//LT/+65.321//LG/-21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD
           300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA
           PIEMĒRS//ER//
           Karoga valsts saņem ziņojumu „atbilde”, kurā sniedz šādas ziņas.
             SR        o       (= ieraksta sākums)
             AD        o       (karoga valsts trīsburtu ISO kods)
             FR        o       XEU (= Eiropas Kopienu Komisijai)
             RN        o       (tā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā, uz kuru sūta
                               „atbildi”)
             TM        o       RET (= „atbilde”)
             SQ        o       (sākotnējā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam
                               kuģim)
             RC        o       (sākotnējā ziņojumā minētais starptautiskais radio
                               izsaukuma signāls)
             RS        o       (atbildes statuss — ACK vai NAK)
             RE        o       (atbilde par kļūdu skaitu)
             DA        o       (pārraides datums formātā ggggmmdd)
             TI        o       (pārraides laiks formātā hhmm)
             ER        o       (= ieraksta beigas)
   4. RADIO STACIJAS NOSAUKUMS
       Radio stacijas nosaukums        Radio stacijas izsaukuma
                                       signāls
       Lyngby                          OXZ
LV                                            8                                           LV
 ---pagebreak---        Land's End                      GLD
       Valentia                        EJK
       Malin Head                      EJM
       Torshavn                        OXJ
       Bergen                          LGN
       Farsund                         LGZ
       Florø                           LGL
       Rogaland                        LGQ
       Tjøme                           LGT
       Ålesund                         LGA
       Ørlandet                        LFO
       Bodø                            LPG
       Svalbard                        LGS
       Stockholm Radio                 STOCKHOLM RADIO
       Turku                           OFK
   5. SUGU APZĪMĒŠANAI IZMANTOJAMIE KODI
       Beriksas (Beryx spp.)                           ALF
       Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides       PLA
       platessoides)
       Anšovs (Engraulis encrasicolus)                 ANE
       Jūrasvelni (Lophius spp.)                       MNZ
       Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus)    ARG
       Jūras plaudis (Brama brama)                     POA
       Milzu haizivs (Cetorhinus maximus)              BSK
       Ogļzivs (Aphanopus carbo)                       BSF
       Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia)            BLI
       Putasu (Micromesistius poutassou)               WHB
       Vidusatlantijas garnele (Xiphopenaeus kroyerii) BOB
       Menca (Gadus morhua)                            COD
       Smilšu garnele (Crangon crangon)                CSH
       Garspuru kalmāri (Loligo spp.)                  SQC
       Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)             DGS
       Diegspuru vēdzeles (Phycis spp.)                FOR
       Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)  GHL
       Pikša (Melanogrammus aeglefinus)                HAD
       Heks (Merluccius merluccius)                    HKE
       Paltuss (Hippoglossus hippoglossus)             HAL
       Siļķe (Clupea harengus)                         HER
       Stavrida (Trachurus trachurus)                  HOM
       Jūras līdaka (Molva molva)                      LIN
       Makrele (Scomber scombrus)                      MAC
       Megrimi (Lepidorhombus spp.)                    LEZ
       Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)             PRA
       Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)          NEP
       Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)            NOP
       Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus) ORY
       Citi                                            OTH
       Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)       PLE
LV                                            9            LV
 ---pagebreak---        Pollaks (Pollachius pollachius)                        POL
       Siļķu haizivs (Lamma nasus)                            POR
       Sarkanasari (Sebastes spp.)                            RED
       Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo)                   SBR
       Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)         RNG
       Saida (Pollachius virens)                              POK
       Lasis (Salmo salar)                                    SAL
       Tūbītes (Ammodytes spp.)                               SAN
       Sardīne (Sardina pilchardus)                           PIL
       Haizivis (Selachii, Pleurotremata)                     SKH
       Garneles (Penaeidae)                                   PEZ
       Brētliņa (Sprattus sprattus)                           SPR
       Īsspuru kalmāri (Illex spp.)                           SQX
       Tunzivis (Thunnidae)                                   TUN
       Brosme (Brosme brosme)                                 USK
       Merlangs (Merlangus merlangus)                         WHG
       Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea)              YEL
   6. ATTIECĪGĀ APGABALA APZĪMĒŠANAI IZMANTOJAMAIS KODS
      02A.      ICES IIa rajons — Norvēģu jūra
      02B.      ICES IIb rajons — Špicbergena un Lāču sala
      03A.      ICES IIIa rajons — Skageraks un Kategats
      03B.      ICES IIIb rajons
      03C.      ICES IIIc rajons
      03D.      ICES IIId rajons — Baltijas jūra
      04A.      ICES IVa rajons — Ziemeļjūras ziemeļu daļa
      04B.      ICES IVb rajons — Ziemeļjūras centrālā daļa
      04C.      ICES IVc rajons — Ziemeļjūras dienvidu daļa
      05A.      ICES Va rajons — Islandes slieksnis
      05B.      ICES Vb rajons — Farēru slieksnis
      06A.      ICES VIa rajons — Skotijas ziemeļrietumu krasts un Ziemeļīrija
      06B.      ICES VIb rajons — Rokola
      07A.      ICES VIIa rajons — Īrijas jūra
      07B.      ICES VIIb rajons — Īrijas rietumi
      07C.      ICES VIIc rajons — Porkupīnas sēklis
      07D.      ICES VIId rajons — Lamanša austrumu daļa
      07E.      ICES VIIe rajons — Lamanša rietumu daļa
      07F.      ICES VIIf rajons — Bristoles līcis
      07G.      ICES VIIg rajons — Ķeltu jūras ziemeļu daļa
      07H.      ICES VIIh rajons — Ķeltu jūras dienvidu daļa
      07J.      ICES VIIj rajons — Īrijas dienvidrietumi (austrumu daļa)
      07K.      ICES VIIk rajons — Īrijas dienvidrietumi (rietumu daļa)
      08A.      ICES VIIIa rajons — Biskajas līcis (ziemeļu daļa)
      08B.      ICES VIIIb rajons — Biskajas līcis (centrālā daļa)
      08C.      ICES VIIIc rajons — Biskajas līcis (dienvidu daļa)
      08D.      ICES VIIId rajons — Biskajas līcis (atklāta jūra)
      08E.      ICES VIIIe rajons — Biskajas līcis (rietumu daļa)
      09A.      ICES IXa rajons — Portugāles ūdeņi (austrumu daļa)
      09B.      ICES IXb rajons — Portugāles ūdeņi (rietumu daļa)
LV                                         10                                  LV
 ---pagebreak---        14A.      ICES XIVa rajons — Grenlandes ziemeļaustrumi
       14B.      ICES XIVb rajons — Grenlandes dienvidaustrumi
   7.   PAPILDUS 1.–6. PUNKTA NOTEIKUMIEM SPĒKĀ ESOŠIE NOTEIKUMI                 PAR TREŠU
        VALSTU KUĢIEM, KAS GATAVOJAS ZVEJOT PUTASU KOPIENAS ŪDEŅOS
      (a)    Kuģi, uz kuriem jau ir nozveja, zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad
             saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā krasta dalībvalstī. Vismaz
             četras stundas pirms ieiešanas Kopienas ūdeņos kuģa kapteinis par to paziņo
             vienam no zvejas uzraudzības centriem
             i)    Apvienotajā       Karalistē      (Edinburgā)   uz       e-pasta    adresi
                   ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vai pa tālruni + 44 131271 9700 vai
             ii)   Īrijā (Holboulainā) uz e-pasta adresi nscstaff@eircom.net vai pa tālruni
                   + 353 87236 5998.
             Paziņojumā norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas
             burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un
             vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kurā kapteinis paredzējis kuģa
             ieiešanu Kopienas ūdeņos, kā arī apgabalu, kurā viņš nodomājis sākt zveju.
             Kuģis drīkst sākt zveju tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā
             paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda
             inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs,
             kuru kapteinis glabā līdz zvejas reisa beigām.
             Neatkarīgi no iespējamās jebkura veida inspekcijas, kuru veic jūrā, pienācīgi
             pamatotos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt, lai kapteinis uzrāda
             kuģi inspekcijas veikšanai ostā.
      (b)    Ja Kopienas ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta
             prasības nav jāpilda.
      (c)    Atkāpjoties no 1.2. punkta noteikumiem, zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad
             kuģis atstāj Kopienas ūdeņus vai ieiet Kopienas ostā, kurā kuģa nozveja tiek
             pilnībā izkrauta.
             Kuģi atstāj Kopienas ūdeņus tikai pa vienu no šādiem kontrolmaršrutiem,
             šķērsojot
             A.    ICES 48 E2. kvadrātu VIa rajonā,
             B.    ICES 46 E6. kvadrātu IVa rajonā,
             C.    ICES 48 E8., 49 E8. vai 50 E8. kvadrātu IVa rajonā.
             Kuģa kapteinis vismaz četras stundas pirms ieiešanas kādā no iepriekš
             minētajiem kontrolmaršrutiem par to paziņo zvejas uzraudzības centram
             Edinburgā uz e-pasta adresi vai pa tālruni, kas norādīti 1. punktā. Paziņojumā
             norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un
LV                                           11                                              LV
 ---pagebreak---        ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un
       kontrolmaršrutu, kuru kuģis paredzējis izmantot.
       Kontrolmaršruta apgabalu kuģis drīkst atstāt tikai pēc tam, kad saņemts
       apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai
       kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir
       individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā tik ilgi, līdz kuģis atstāj
       Kopienas ūdeņus.
       Neatkarīgi no iespējamās jebkura veida inspekcijas, kuru veic jūrā, pienācīgi
       pamatotos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt, lai kapteinis uzrāda
       kuģi inspekcijas veikšanai Lervikas vai Skrabsteras ostā.
   (d) Kuģiem, kuri Kopienas ūdeņus šķērso tranzītā, tīkli jānovieto tā, lai tie nebūtu
       gatavi tūlītējai izmantošanai, un jāievēro šādi nosacījumi:
       i)    tīkli, atsvari un tiem līdzīgie rīki jāatvieno no traļu durvīm un vilkšanas
             un tralēšanas kabeļiem un vejeriem,
       ii)   tīkli, kas atrodas uz klāja vai virs tā, droši jāpiestiprina pie kāda
             virsbūves elementa.
LV                                      12                                               LV
 ---pagebreak---                                         VII PIELIKUMS
                                       SUGU SARAKSTS
   Nosaukums latviešu valodā      Zinātniskais nosaukums        Trīsburtu kods
   Bentiskās zivis
   Menca                          Gadus morhua                  COD
   Pikša                          Melanogrammus aeglefinus      HAD
   Sarkanasari                    Sebastes sp.                  RED
   Zeltainais sarkanasaris        Sebastes marinus              REG
   Dziļūdens sarkanasaris         Sebastes mentella             REB
   Sārtais sarkanasaris           Sebastes fasciatus            REN
   Sudrabotais heks               Merluccius bilinearis         HKS
   Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele* Urophycis chuss               HKR
   Saida                          Pollachius virens             POK
   Rietumatlantijas plekste       Hippoglossoides platessoides  PLA
   Sarkanā plekste                Glyptocephalus cynoglossus    WIT
   Dzeltenastes plekste           Limanda ferruginea            YEL
   Melnais paltuss                Reinharditius hippoglossoides GHL
   Paltuss                        Hippoglossus hippoglossus     HAL
   Ziemas plekste                 Pseudopleuronectes americanus FLW
   Zobainā plekste                Paralichthys dentatus         FLS
   Rūtotais rombs                 Scophthalmus aquosus          FLD
   Plekstveidīgās zivis (šeit
                                  Pleuronectiformes             FLX
   nenorādītas)
   Amerikas jūrasvelns            Lophius americanus            ANG
   Atlantijas jūrasgaiļi          Prionotus sp.                 SRA
   Atlantijas mazmenca            Microgadus tomcod             TOM
   Zilā antimora                  Antimora rostrata             ANT
   Putasu                         Micromesistius poutassou      WHB
   Zilais asaris                  Tautogolabrus adspersus       CUN
   Brosme                         Brosme brosme                 USK
LV                                                13                           LV
 ---pagebreak---    Grenlandes menca                    Gadus ogac                    GRC
   Zilā jūras līdaka                   Molva dypterygia              BLI
   Jūras līdaka                        Molva molva                   LIN
   Jūraszaķis                          Cyclopterus lumpus            LUM
   Karaļzivs                           Menticirrhus saxatilis        KGF
   Raibā lodeszivs                     Sphoeroides maculatus         PUF
   Likodes (šeit nenorādītas)          Lycodes sp.                   ELZ
   Amerikas lucītis                    Macrozoarces americanus       OPT
    Polārmenca                         Boreogadus saida              POC
    Strupdeguna garaste                Coryphaenoides rupestris      RNG
    Makrūrzivs                         Macrourus berglax             RHG
    Tūbītes                            Ammodytes sp.                 SAN
    Jūrasbuļļi                         Myoxocephalus sp.             SCU
    Skapa                              Stenotomus chrysops           SCP
    Tautoga                            Tautoga onitis                TAU
    Ziemeļu cekulzivs                  Lopholatilus chamaeleonticeps TIL
    Baltā Amerikas jūrasvēdzele*       Urophycis tenuis              HKW
    Vilkzivis (šeit nenorādītas)       Anarhicas sp.                 CAT
    Vilkzivs                           Anarhichas lupus              CAA
    Raibā vilkzivs                     Anarhichas minor              CAS
    Bentiskās zivis (šeit nenorādītas)                               GRO
    Pelaģiskās zivis
    Siļķe                              Clupea harengus               HER
    Makrele                            Scomber scombrus              MAC
    Atlantijas sviestzivs              Peprilus triacanthus          BUT
    Ziemeļatlantijas siļķe             Brevoortia tyrannus           MHA
    Atlantijas saira                   Scomberesox saurus            SAU
    Dzeltenspuru anšovs                Anchoa mitchilli              ANB
    Lufars                             Pomatomus saltatrix           BLU
LV                                                     14                LV
 ---pagebreak---     Lielā karanga                      Caranx hippos                 CVJ
    Fregates makreļtunzivs             Auxis thazard                 FRI
    Karaliskā makrele                  Scomberomourus cavalla        KGM
    Austrumu plankumainā makrele       Scomberomourus maculatus      SSM
    Austrumu buriniekzivs              Istiophorus platypterus       SAI
    Baltais marlīns                    Tetrapturus albidus           WHM
    Atlantijas zilais marlīns          Makaira nigricans             BUM
    Zobenzivs                          Xiphias gladius               SWO
    Garspuru tunzivs                   Thunnus alalunga              ALB
    Pelamīda                           Sarda sarda                   BON
    Atlantijas plankumainā tunzivs     Euthynnus alletteratus        LTA
    Lielacu tunzivs                    Thunnus obesus                BET
   Zilā tunzivs                        Thunnus thynnus               BFT
   Svītrainā tunzivs                   Katsuwonus pelamis            SKJ
   Dzeltenspuru tunzivs                Thunnus albacares             YFT
   Tunzivis (šeit nenorādītas)         Thunnidae                     TUN
   Pelaģiskās zivis (šeit nenorādītas)                               PEL
    Bezmugurkaulnieki
   Garspuru kalmārs (Loligo)           Loligo pealei                 SQL
   Īsspuru kalmārs (Illex)             Illex illecebrosus            SQI
   Kalmāri (šeit nenorādīti)           Loliginidae, Ommastrephidae   SQU
   Atlantijas nažgliemene              Ensis directus                CLR
   Cietgliemene                        Mercenaria mercenaria         CLH
   Islandes gliemene                   Arctica islandica             CLQ
   Lielā smilšgliemene                 Mya arenaria                  CLS
   Atlantijas milzgliemene             Spisula solidissima           CLB
   Stimpsona milzgliemene              Spisula polynyma              CLT
   Gliemenes (šeit nenorādītas)        Prionodesmacea, Teleodesmacea CLX
   Atlantijas ķemmīšgliemene           Argopecten irradians          SCB
LV                                                      15               LV
 ---pagebreak---    Dievlūdzējgliemene                  Argopecten gibbus        SCC
    Daudzsartārpi (šeit nenorādīti)    Polychaeta               WOR
    Amerikas zobenaste                 Limulus polyphemus       HSC
    Jūras bezmugurkaulnieki (šeit
    nenorādīti)                        Invertebrata             INV
   Islandes ķemmīšgliemene             Chylamys islandica       ISC
   Atlantijas dziļūdens
   ķemmīšgliemene                      Placopecten magellanicus SCA
   Ķemmīšgliemenes (šeit nenorādītas)  Pectinidae               SCX
   Amerikas austere                    Crassostrea virginica    OYA
   Ziemeļu ēdamgliemene                Mytilus edulis           MUS
   Bukcīnijas (šeit nenorādītas)       Busycon sp.              WHX
   Litorīnas (šeit nenorādītas)        Littorina sp.            PER
   Jūras mīkstmieši (šeit nenorādīti)  Mollusca                 MOL
   Klinšu krabis                       Cancer irroratus         CRK
   Zilais krabis                       Callinectes sapidus      CRB
   Zaļais krabis                       Carcinus maenas          CRG
   Ziemeļu krabis                      Cancer borealis          CRJ
   Karaliskais krabis                  Chionoecetes opilio      CRQ
   Sarkanais dziļjūras krabis          Geryon quinquedens       CRR
   Karaliskais akmeņkrabis             Lithodes maia            KCT
   Jūras krabji (šeit nenorādīti)      Reptantia                CRA
   Amerikas omārs                      Homarus americanus       LBA
   Ziemeļu garnele                     Pandalus borealis        PRA
   Ēzopa ziemeļgarnele                 Pandalus montagui        AES
   Tīģergarneles (šeit nenorādītas)    Penaeus sp.              PEN
   Ziemeļgarneles                      Pandalus sp.             PAN
   Jūras vēžveidīgie (šeit nenorādīti) Crustacea                CRU
   Jūras eži                           Strongylocentrotus sp.   URC
    Citas zivis
LV                                                     16           LV
 ---pagebreak---    Pelēkā aloza                   Alosa pseudoharengus        ALE
   Seriolas                       Seriola sp.                 AMX
   Amerikas jūraszutis            Conger oceanicus            COA
   Amerikas upeszutis             Anguilla rostrata           ELA
   Miksīna                        Myxine glutinosa            MYG
   Amerikas aloza                 Alosa sapidissima           SHA
   Argentīnas (šeit nenorādītas)  Argentina sp.               ARG
   Krokere                        Micropogonias undulatus     CKA
   Atlantijas adatzivs            Strongylura marina          NFA
   Lasis                          Salmo salar                 SAL
   Atlantijas menīdija            Menidia menidia             SSA
   Atlantijas diegspuru siļķe     Opisthonema oglinum         THA
   Bērda gludgalve                Alepocephalus bairdii       ALC
   Melnā bungzivs                 Pogonias cromis             BDM
   Melnais akmeņasaris            Centropristis striata       BSB
   Vasaras aloza                  Alosa aestivalis            BBH
   Moiva                          Mallotus villosus           CAP
   Palijas (šeit nenorādītas)     Salvelinus sp.              CHR
   Kobija                         Rachycentron canadum        CBA
   Pompāns                        Trachinotus carolinus       POM
   Ziemeļu dorosoma               Dorosoma cepedianum         SHG
   Pomadasīdas (šeit nenorādītas) Pomadasyidae                GRX
   Rudens aloza                   Alosa mediocris             SHH
   Laternzivis                    Notoscopelus sp.            LAX
   Kefales (šeit nenorādītas)     Mugilidae                   MUL
   Ziemeļatlantijas sviestzivs    Peprilus alepidotus (=paru) HVF
   Zeltspuru pomadasīda           Orthopristis chrysoptera    PIG
   Varavīksnes salaka             Osmerus mordax              SMR
   Sarkanā krokere                Sciaenops ocellatus         RDM
LV                                                 17             LV
 ---pagebreak---    Jūras karūsa                        Pagrus pagrus                 RPG
   Latama stavrida                     Trachurus lathami             RSC
   Smilšu asaris                       Diplectrum formosum           PES
   Aitgalve                            Archosargus probatocephalus   SPH
   Spots                               Leiostomus xanthurus          SPT
   Plankumainā kuprzivs                Cynoscion nebulosus           SWF
   Karaliskā kuprzivs                  Cynoscion regalis             STG
   Svītrainais asaris                  Morone saxatilis              STB
   Stores (šeit nenorādītas)           Acipenseridae                 STU
   Atlantijas tarpons                  Tarpon (=megalops) atlanticus TAR
   Foreles (šeit nenorādītas)          Salmo sp.                     TRO
   Amerikas baltais asaris             Morone americana              PEW
   Beriksas (šeit nenorādītas)         Beryx sp.                     ALF
   Dzelkņu haizivs                     Squalus acantias              DGS
   Dzeloņu haizivis (šeit nenorādītas) Squalidae                     DGX
   Smilšhaizivs                        Odontaspis taurus             CCT
   Siļķu haizivs                       Lamna nasus                   POR
   Īsspuru mako                        Isurus oxyrinchus             SMA
   Tumšā haizivs                       Carcharhinus obscurus         DUS
   Zilā haizivs                        Prionace glauca               BSH
   Dzelkņu haizivjveidīgie (šeit
   nenorādīti)                         Squaliformes                  SHX
   Atlantijas aspurna haizivs          Rhizoprionodon terraenovae    RHT
   Melnā kaķhaizivs                    Centroscyllium fabricii       CFB
   Grenlandes haizivs                  Somniosus microcephalus       GSK
   Milzu haizivs                       Cetorhinus maximus            BSK
   Rajas (šeit nenorādītas)            Raja sp.                      SKA
   Adatainā raja                       Leucoraja erinacea            RJD
   Arktiskā raja                       Amblyraja hyperborea          RJG
   Asdeguna raja                       Dipturus laevis               RJL
LV                                                     18                LV
 ---pagebreak---    Lielā raja                             Leucoraja ocellata                     RJT
   Dzeloņainā raja                        Amblyraja radiata                      RJR
   Gludastes raja                         Malcoraja senta                        RJS
   Dzelkņastes raja                       Bathyraja spinicauda                   RJO
   Zivis (šeit nenorādītas)                                                      FIN
   *      Saskaņā ar ieteikumu, kuru STACRES 1970. gadā pieņēma tās gadskārtējā sanāksmē (ICNAF 1970. gada
          Sarkanā grāmata, I daļa, 67. lpp.), Urophycis ģintī ietilpstošās Amerikas jūrasvēdzeles statistikas
          pārskatos apzīmē šādi: a) zivis no 1., 2. un 3. apakšapgabala un 4R, S, T un V rajona uzskata par baltajām
          Amerikas jūrasvēdzelēm (Urophycis tenuis); b) zivis, kas nozvejotas ar āķu jedām, un zivis, kas garākas
          par 55 cm (neatkarīgi no to zvejā izmantotā rīka), no 4W un X rajona, 5. apakšapgabala un 6. statistikas
          apgabala uzskata par baltajām Amerikas jūrasvēdzelēm (Urophycis tenuis); c) izņemot b) punktā
          paredzēto, pārējās Urophycis ģintī ietilpstošās Amerikas jūrasvēdzeles, kas nozvejotas 4W un X rajonā,
          5. apakšapgabalā un 6. statistikas apgabalā, uzskata par sarkanajām Amerikas jūrasvēdzelēm (Urophycis
          chuss).
LV                                                          19                                                       LV
 ---pagebreak---                                                VIII PIELIKUMS
                              ATĻAUTIE ĀMJA AUGŠPUSES APVALKI
   1.          ICNAF TIPA ĀMJA AUGŠPUSES APVALKS
               ICNAF tipa āmja augšpuses apvalks ir taisnstūra formas linuma gabals, kuru
               bojājumu samazināšanas vai novēršanas nolūkā piestiprina traļa āmja augšējai daļai,
               un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:
             (a)     linuma acu izmērs nedrīkst būt mazāks par 34. pantā attiecībā uz āmi norādīto
                     izmēru;
             (b)     linumu pie āmja drīkst piestiprināt tikai gar linuma priekšējo un sānu malu un
                     nevienā citā tā vietā; linums jānostiprina tādā veidā, lai tas nesniegtos tālāk par
                     četrām linuma acīm uz priekšu no dalītājstropes un beigtos ne mazāk kā četras
                     linuma acis pirms galvenās stropes linuma acīm; ja dalītājstropi neizmanto,
                     linums nedrīkst sniegties tālāk par trešdaļu āmja, sākot mērīt ne tuvāk kā no
                     četrām acīm, kas atrodas uz priekšu no galvenās stropes linuma acīm;
             (c)     linuma platumam jābūt vismaz pusotru reizi lielākam par pārklātās āmja daļas
                     platumu, minētos platumus mērot taisnā leņķī pret āmja garenisko asi.
   Topside chafing gear (netting only permittes) must be   Āmja augšpuses apvalkam (drīkst izmantot tikai
   1 ½ times width of top of codend                        linumu) jābūt 1,5 reizes platākam par āmja augšpuses
                                                           platumu
   Attached not less than 4 meshes ahead of codline mesh   Piestiprināts ne tuvāk kā 4 linuma acis uz priekšu no
                                                           galvenās stropes linuma acīm
   Codline                                                 Galvenā strope
   Splitting strap                                         Dalītājstrope
   Chafing gear:any material may be used to protect the    Āmja apvalks: lai pasargātu traļa āmja apakšu, var
   bottom of codend                                        izmantot jebkuru materiālu
   To headline                                             Uz augšējo virvi
   May not be attached more than 4 meshes ahead of         Nedrīkst būt piestiprināts tālāk par 4 linuma acīm uz
   splitting strap                                         priekšu no dalītājstropes
   Nothing permitted to cover forward of net               Linuma priekšējo daļu ne ar ko nav atļauts aizsegt
LV                                                       20                                                      LV
 ---pagebreak---    2.        ĀMJA AUGŠPUSES DAUDZPAKĀPJU PLĪVURVEIDA APVALKS
             Āmja augšpuses daudzpakāpju plīvurveida apvalks sastāv no linuma gabaliem,
             kuriem linuma acu izmērs viscaur un neatkarīgi no tā, vai šie linuma gabali ir slapji
             vai sausi, nav mazāks par āmja acu izmēru, un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:
             i)      katrs linuma gabals
                     a)     ar priekšējo malu ir piestiprināts šķērsām pāri āmim taisnā leņķī pret
                            āmja garenisko asi;
                     b)     ir vismaz tikpat plats, cik āmis (šādu platumu mēra stiprinājuma vietā
                            taisnā leņķī pret āmja garenisko asi), un
                     c)     nav garāks par desmit linuma acīm, un
             ii)     kopējais šādi piestiprināto linuma gabalu garums nepārsniedz divas trešdaļas
                     no traļa āmja garuma.
   Flap chafers                                         Plīvurveida āmja apvalks
   Mouth of net                                         Zvejas rīka atvērums
   Topside of codend                                    Āmja augšpuse
   Underside of codend                                  Āmja apakšpuse
   Codend                                               Āmis
   Flap chafers attached by leading edge only           Plīvurveida āmja apvalks, kas piestiprināts tikai ar
                                                        priekšējo malu
LV                                                    21                                                     LV
 ---pagebreak---                              POĻU TIPA ĀMJA APVALKS
   3. LIELIZMĒRA LINUMA ACU (MODIFICĒTAIS POĻU TIPA) ĀMJA AUGŠPUSES APVALKS
      Lielizmēra linuma acu āmja augšpuses apvalks sastāv no taisnstūra formas linuma
      gabala, kas gatavots no tādas pašas auklas kā āmis vai no vienas resnas bezmezglu
      auklas, ir piestiprināts pie āmja augšpuses aizmugurējās daļas un stiepjas pāri visai
      āmja augšpusei vai jebkurai tās daļai un kam linuma acu izmērs viscaur ir divreiz
      lielāks nekā āmim, ja to mēra slapju, un kas pie āmja piestiprināts tikai ar linuma
      priekšējo, sānu un aizmugurējo malu tā, ka ikviena linuma acs atbilst četrām āmja
      linuma acīm.
LV                                         22                                               LV
 ---pagebreak---                                            IX PIELIKUMS
                GARNEĻU TRAĻA SAVIENOJUMA ĶĒDE: NAFO APGABALS
   Savienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai ķēdes un virves, kas grunttropi pie zvejas virves vai
   apakšējās iesējuma virves pievienot var dažādos intervālos. Terminus „zvejas virve” un
   „apakšējā iesējuma virve” var savstarpēji aizstāt. Dažos kuģos izmanto tikai vienu no tām;
   citos lieto abas, kā tas parādīts attēlā. Savienojuma ķēdes garumu mēra no tās ķēdes vai
   stieples centra, kas iet cauri grunttropei (no grunttropes centra), līdz tuvākajai zvejas virves
   malai.
   Pievienotajā attēlā parādīts, kā mērīt savienojuma ķēdes garumu.
   Toggle chain                                     Savienojuma ķēde
   Netting                                          Linums
   Bolchline                                        Apakšējā iesējuma virve
   Fishing line                                     Zvejas virve
   Footrope                                         Grunttrope
LV                                                23                                                LV
 ---pagebreak---                                          X PIELIKUMS
                               ZIVJU MINIMĀLAIS IZMĒRS*
           Suga                    Zivis bez žaunām, ķidātas, var būt bez ādas;
                                      svaigas, atvēsinātas, saldētas vai sālītas
                           Pilns     Bez galvas       Bez galvas un          Bez galvas un
                          garums                           astes             sadalītā veidā
   Menca                41 cm       27 cm          22 cm                  27/25 cm**
   Melnais paltuss      30 cm       nepiemēro      nepiemēro              nepiemēro
   Rietumatlantijas     25 cm       19 cm          15 cm                  nepiemēro
   plekste
   Dzeltenastes plekste 25 cm       19 cm          15 cm                  nepiemēro
   *       Mencas izmērs ir garums līdz astes spuras sazarojuma vietai; pārējām sugām —
   pilns garums.
   **      Mazākais izmērs — svaigi sālītām zivīm.
LV                                              24                                          LV
 ---pagebreak---                                            XI PIELIKUMS
                NOZVEJAS REĢISTRĒŠANA (IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ)
                                  IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ
   Reģistrējamā informācija                          Standarta kods
   Kuģa vārds                                        01
   Kuģa valstspiederība                              02
   Kuģa reģistrācijas numurs                         03
   Reģistrācijas osta                                04
   Izmantoto zvejas rīku veidi (norādīt katru        10
   veidu atsevišķi)
   Zvejas rīku veids
   Datums – diena                                    20
   – mēnesis                                         21
   – gads                                            22
   Atrašanās vieta – ģeogrāfiskais platums           31
   – ģeogrāfiskais garums                            32
   – statistikas apgabals                            33
                                            1
   Zvejas darbību skaits 24 stundu periodā           10
   Stundu skaits 24 stundu periodā, kad zvejots 41
   ar zvejas rīkiem1
   Sugu nosaukumi (I pielikums)
   Dienas nozveja pa sugām (svaigais svars 50
   metriskajās tonnās, vērtība noapaļota)
   Dienas nozveja pa sugām pārtikas                  61
   vajadzībām
   Dienas nozveja pa sugām nepārtikas                62
   vajadzībām
   Dienas izmetumi pa sugām                          63
   Pārkraušanas vietas                               70
   Pārkraušanas datumi                               71
   Kapteiņa paraksts                                 80
   1
            Ja vienā un tai pašā 24 stundu periodā izmanto divu vai vairāku veidu zvejas rīkus, šo
   rīku izmantojumu reģistrē atsevišķi.
LV                                                25                                               LV
 ---pagebreak---                                                  ZVEJAS RĪKU KODI
                    Zvejas rīku kategorija                              Standarta saīsinājums (kods)
           APŅEMOŠIE TĪKLI
   Ar savilcējtrosēm (riņķvadi)                                                          PS
              Riņķvadi zvejai ar vienu kuģi                                             PS1
              Riņķvadi zvejai ar diviem kuģiem                                          PS2
   Bez savilcējtrosēm (ēsmas zivtiņu vadi)                                               LA
           ZVEJAS VADI                                                                   SB
   Laivas vai kuģa vadi                                                                  SV
              Bugurvadi                                                                SDN
              Skotu vadi                                                                SSC
              Divkuģu vadi                                                              SPR
   Zvejas vadi (šeit nenorādīti)                                                         SX
           TRAĻI
   Murdi                                                                                FPO
   Grunts traļi
              Rāmja traļi                                                               TBB
                           1
              Durvju traļi                                                             OTB
              Jūga traļi                                                                PTB
              Omāru traļi                                                              TBN
              Garneļu traļi                                                             TBS
              Grunts traļi (šeit nenorādīti)                                             TB
   Pelaģiskie traļi
              Durvju traļi                                                             OTM
              Jūga traļi                                                               PTM
              Garneļu traļi                                                            TMS
              Pelaģiskie traļi (šeit nenorādīti)                                        TM
   Pāru traļi                                                                           OTT
   Durvju traļi (šeit nenorādīti)                                                        OT
   Jūga traļi (šeit nenorādīti)                                                          PT
   Citi traļi (šeit nenorādīti)                                                          TX
           ŽAUNU TĪKLI UN IEPINĒJTĪKLI
   Nostiprinātie žaunu tīkli (noenkurotie)                                             GNS
   Driftertīkli                                                                        GND
   1
              Zivsaimniecības aģentūras var norādīt borta un pakaļgala grunts traļus un borta un pakaļgala pelaģiskos
              traļus attiecīgi kā OTB-1 un OTB-2 un OTM-1 un OTM-2.
LV                                                         26                                                         LV
 ---pagebreak---                   Zvejas rīku kategorija                            Standarta saīsinājums (kods)
   Apņemošie žaunu tīkli                                                          GNC
   Fiksētie žaunu tīkli (uz steltīm)                                              GNF
   Rāmju tīkli                                                                    GTR
   Kombinētie žaunu tīkli-rāmju tīkli                                             GTN
   Žaunu tīkli un iepinējtīkli (šeit nenorādīti)                                  GEN
   Žaunu tīkli (šeit nenorādīti)                                                   GN
          ZIVJU KRĀTIŅVEIDA LAMATAS
   Stāvvadi                                                                       FPN
   Kūri                                                                           FYK
   Upju murdi                                                                     FSN
   Aizsprosti, stacionārie tīkli, tači u.c.                                       FWR
   Krātiņveida lamatas zivju ķeršanai gaisā                                       FAR
   Zivju krātiņveida lamatas (šeit nenorādītas)                                    FIX
          ĀĶI UN ĀĶU JEDAS
   Rokas āķu rindas un makšķerkāta āķu rindas                                     LHP
   (darbināmas ar roku)2
   Rokas āķu rindas un makšķerkāta āķu rindas                                     LHM
   (mehanizētas)2
   Nostiprinātas āķu rindas (nostiprinātas āķu jedas)                              LLS
   Dreifējošas āķu jedas                                                          LLD
   Āķu jedas (šeit nenorādītas)                                                    LL
   Velkamās āķu jedas                                                             LTL
                                         3
   Āķi un āķu jedas (šeit nenorādītas)                                             LX
          ZIVJU AIZĶERŠANAS UN AIZCIRŠANAS RĪKI
   Harpūnas                                                                       HAR
          DRAGAS
   Laivas dragas                                                                  DRB
   Rokas dragas                                                                   DRH
          CEĻAMIE TĪKLI
   Pārnēsājamie ceļamie tīkli                                                     LNP
   No kuģa ceļamie tīkli                                                          LNB
   Stacionārie no krasta ceļamie tīkli                                            LNS
   Ceļamie tīkli (šeit nenorādīti)                                                 LN
          APKLĀJOŠIE TĪKLI
   2
            Arī džigeri.
   3
            Vēsturiskajos datos saglabā kodu LDV (āķu jedas, ko izmanto mazas zvejas laivas).
LV                                                      27                                       LV
 ---pagebreak---                   Zvejas rīku kategorija                              Standarta saīsinājums (kods)
   Uzmetamie tīkli                                                                    FCN
   Apklājošie tīkli (šeit nenorādīti)                                                  FG
          NOZVEJAS IEGUVES MAŠĪNAS
   Zivju sūkņi                                                                        HMP
   Mehāniskās dragas                                                                  HMD
   Nozvejas ieguves mašīnas (šeit nenorādītas)                                        HMX
          DAŽĀDI ZVEJAS RĪKI4                                                         MIS
          AMATIERZVEJAS RĪKI                                                           RG
          NEPAZĪSTAMI         VAI     ŠEIT NENORĀDĪTI                                  NK
   ZVEJAS RĪKI
   4
            Rokas zivju tīkliņi, apņemošie žaunu tīkli, vākšana ar roku, izmantojot vienkāršus rokas instrumentus,
            un ar niršanas piederumiem vai bez tiem, indes un sprāgstvielas, īpaši apmācīti dzīvnieki, elektrozveja.
LV                                                        28                                                         LV
 ---pagebreak---                                       ZVEJAS KUĢU KODI
   A.    Galvenie kuģu tipi
   FAO kods                Kuģa tips
   BO                       Zivju aizsardzības kuģis
   CO                       Mācību zvejas kuģis
   DB                       Bagarkuģis (nedarbojas pastāvīgi)
   DM                       Bagarkuģis (darbojas pastāvīgi)
   DO                       Kuģis zvejai ar rāmja trali
   DOX                      Bagarkuģis (CNI)
   FO                       Zivju transportkuģis
   FX                       Zvejas kuģis (CNI)
   GO                       Kuģis zvejai ar žaunu tīkliem
   HOX                      Bāzes kuģis (CNI)
   HSF                      Bāzes kuģis
   KO                       Kuģis-slimnīca
   LH                      Kuģis zvejai ar āķiem
   LL                      Kuģis zvejai ar āķu jedām
   LO                      Kuģis zvejai ar jedām
   LP                      Kuģis zvejai ar makšķerkātiem un āķu jedām
   LT                      Kuģis zvejai ar velcēm
   MO                      Kuģis dažāda veida zvejai
   MSN                      Seineris zvejai ar āķiem
   MTG                     Kuģis zvejai ar tīkliem un traļiem
   MTS                      Tralētājseineris
   NB                       Palīgkuģis zvejai ar ceļamajiem tīkliem
   NO                       Kuģis zvejai ar ceļamajiem tīkliem
   NOX                      Kuģis zvejai ar ceļamajiem tīkliem (CNI)
   PO                      Kuģis, kas zvejā izmanto zivju sūkņus
   SN                      Kuģis zvejai ar dažāda tipa vadiem
   SO                       Seineris
   SOX                      Seineris (CNI)
   SP                       Seineris zvejai ar rinķvadiem
   SPE                      Eiropas tipa seineris zvejai ar riņķvadiem
   SPT                      Tunzivju seineris
   TO                       Traleris
   TOX                      Traleris (CNI)
LV                                                 29                  LV
 ---pagebreak---    FAO kods                   Kuģa tips
   TS                         Borta tralēšanas kuģis
   TSF                        Borta tralēšanas saldētājkuģis
   TSW                        Borta tralēšanas atvēsinātājkuģis
   TT                         Aizmugures tralēšanas kuģis
   TTF                        Aizmugures tralēšanas saldētājkuģis
   TTP                        Aizmugures tralēšanas apstrādes kuģis
   TU                         Traleris zvejai no izliekamiem blokiem
   WO                         Kuģis zvejai ar zivju krātiņveida lamatām
   WOP                        Kuģis zvejai ar murdiem
   WOX                        Kuģis zvejai ar zivju krātiņveida lamatām (CNI)
   ZO                         Zvejas pētniecības kuģis
   DRN                        Kuģis zvejai ar dreifējošajiem tīkliem
   CNI = citur neidentificēts
   B.     Galvenās kuģu darbības
   Trīsburtu kods      Kategorija
   ANC                 Noenkurošanās
   DRI                 Dreifēšana
   FIS                 Zveja
   HAU                 Vilkšana
   PRO                 Apstrāde
   STE                 Kuģa pārvietošanās
   TRX                 Pārkraušana iekraujot vai izkraujot
   OTH                 Citas (jāprecizē)
LV                                                   30                       LV
 ---pagebreak---                                        XII PIELIKUMS
                                     NAFO APGABALS
   Turpmāk sniegts daļējs to krājumu uzskaitījums, par kuriem jāziņo saskaņā ar 42. panta
   2. punktu.
   ANG/N3NO         Lophius americanus             Amerikas jūrasvelns
   CAA/N3LMN        Anarhichas lupus               Vilkzivs
   CAP/N3LM         Mallotus villosus              Moiva
   CAT/N3LMN        Anarhichas spp.                Vilkzivis (citur nenorādītas)
   HAD/N3LNO        Melanogrammus aeglefinus       Pikša
   HAL/N23KL        Hippoglossus hippoglossus      Paltuss
   HAL/N3M          Hippoglossus hippoglossus      Paltuss
   HAL/N3NO         Hippoglossus hippoglossus      Paltuss
   HER/N3L          Clupea harengus                Siļķe
   HKR/N2J3KL       Urophycis chuss                Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele
   HKR/N3MNO        Urophycis chuss                Sarkanā Amerikas jūrasvēdzele
   HKS/N3NLMO       Merlucius bilinearis           Sudrabotais heks
   RNG/N23          Coryphaenoides rupestris       Strupdeguna garaste
   HKW/N2J3KL       Urophycis tenuis               Baltā Amerikas jūrasvēdzele
   POK/N3O          Pollachius virens              Saida
   RHG/N23          Macrourus berglax              Makrūrzivs
   SKA/N2J3KL       Raja spp.                      Rajas
   SKA/N3M          Raja spp.                      Rajas
   SQI/N56          Illex illecebrosus             Īsspuru kalmārs
   VFF/N3LMN        -                              Nesašķirotas un nenoteiktas zivis
   WIT/N3M          Glyptocephalus cynoglossus     Sarkanā plekste
   YEL/N3M          Limanda ferruginea             Dzeltenastes plekste
LV                                            31                                          LV
 ---pagebreak---                                                XIII PIELIKUMS
       SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS ANTARKTIKAS ŪDEŅU DZĪVO
           RESURSU SAUDZĒŠANAS KONVENCIJAS (CCAMLR) APGABALĀ
           Mērķsuga                                  Zona                        Aizlieguma laikposms
   Haizivis (visas sugas)       Konvencijas apgabals                          Visu gadu
   Notothenia rossii            FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals       Visu gadu
                                FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām
                                FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju
   Zivis                        FAO 48.1. Antarktika(1)                       Visu gadu
                                FAO 48.2. Antarktika(1)
   Gobionotothen                FAO 48.3.                                     Visu gadu
   gibberifrons
   Chaenocephalus
   aceratus
   Pseudochaenichthys
   georgianus
   Lepidonotothen
   squamifrons
   Patagonotothen guntheri
   Dissostichus spp.            FAO 48.5. Antarktika                          1.12.2006.–30.11.2007.
                                                     (1)
   Dissostichus spp.            FAO 88.3. Antarktika                          Visu gadu
                                FAO 58.5.1. Antarktika(1)(2)
                                FAO 58.5.2. Antarktika, uz austrumiem no
                                79°20'E un ārpus EEZ uz rietumiem no
                                79°20'E(1)
                                FAO 88.2. Antarktika, uz ziemeļiem no 65°S(1)
                                FAO 58.4.4. Antarktika(1)
                                FAO 58.6. Antarktika(1)
                                FAO 58.7. Antarktika(1)
   Lepidonotothen               FAO 58.4.4.(1)                                Visu gadu
   squamifrons
   Visas sugas, izņemot         FAO 58.5.2. Antarktika                        1.12.2006.–30.11.2007.
   Champsocephalus
   gunnari un Dissostichus
   eleginoides
   Dissostichus mawsoni         FAO 48.4. Antarktika(1)                       Visu gadu
   (1)
            Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām.
   (2)
            Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).
LV                                                       32                                           LV
 ---pagebreak---                                              XIV PIELIKUMS
      NOZVEJAS UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN
                   IZPĒTES ZVEJU CCAMLR APGABALĀ 2006./2007. GADĀ
   Apakš-    Reģions             Sezona        SSRU         Ilkņzivju           Piezvejas limits (tonnās)
   apgabals/                                             (Dissostichus
   rajons                                                      spp.)   Rajas         Makrūrzivis       Citas
                                                            nozvejas                 (Macrourus        sugas
                                                              limits                 spp.)
                                                            (tonnās)
   48.6.     Viss rajons         1.12.2006.–             455 t uz      Visā          Visā rajonā:      Visā
                                 30.11.2007.             ziemeļiem no  rajonā: 50    73                rajonā: 20
                                                         60°S
                                                         455 t uz
                                                         dienvidiem
                                                         no 60°S
   58.4.1.   Viss rajons         1.12.2006.–   A         0
                                 30.11.2007.   B         0
                                               C         200
                                               D         0             Visā          Visā rajonā:      Visā
                                               E         200           rajonā:       96                rajonā:
                                               F         0             50                              20
                                               G         200
                                               H         0
                                               Kopā
                                               apakš-    600
                                               apgabalā
   58.4.2.   Viss rajons         1.12.2006.–   A         260           Visā          Visā rajonā:      Visā
                                 30.11.2007.   B         0             rajonā:       124               rajonā:
                                               C         260           50                              20
                                               D         0
                                               E         260
                                               Kopā
                                               apakš-    780
                                               apgabalā
   58.4.3.a) Viss rajons ārpus   1.05.2007.–   nepiemēro 250           Visā          Visā rajonā:      Visā
             valsts jurisdikcijā 31.08.2007.                           rajonā:       26                rajonā:
             esošiem                                                   50                              20
             apgabaliem
   58.4.3.b) Viss rajons ārpus   1.05.2007.–   nepiemēro 300           Visā          Visā rajonā:      Visā
             valsts jurisdikcijā 31.08.2007.                           rajonā:       159               rajonā:
             esošiem                                                   50                              20
             apgabaliem
   88.1.     Viss                1.12.2006.–   A         0             0             0                 0
             apakšapgabals       31.08.2007.   B, C, G   356(1)        50(1)         57(1)             60(1)
                                               D         0             0             0                 0
                                               E         0             0             0                 0
                                               F         0             0             0                 0
                                               H, I, K   1936(1)       97(1)         310(1)            60(1)
                                               J         564(1)        50(1)         90(1)             20(1)
                                               L         176(1)        50(1)         28(1)             20(1)
                                               Kopā      3032(1)       150(1)        484(1)            0
                                               apakš-
                                               apgabalā
LV                                                   33                                                      LV
 ---pagebreak---    88.2.    Viss                1.12.2006.–      A              0               0             0               0
            apakšapgabals       31.08.2007.      B              0               0             0               0
                                                 C, D, F, G     206(1)          50(1)         33(1)           20(1)
                                                                    (1)            (1)           (1)
                                                 E              341             50            55              20(1)
                                                                    (1)            (1)           (1)
                                                 Kopā           547             50            88              0
                                                 apakš-
                                                 apgabalā
   (1)
         Nozvejas limitu noteikumi piezvejas sugām maza mēroga pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami,
         nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā.
         – Rajām: 5 % no nozvejas ierobežojuma, kas noteikts ilkņzivīm, vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu).
         – Makrūrzivīm (Macrourus spp.): 16 % no nozvejas ierobežojuma, kas noteikts ilkņzivīm.
         – Citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU.
LV                                                     34                                                           LV
 ---pagebreak---                                         XV PIELIKUMS
           Kuģi, kas nodarbojas ar nelegālu, nereglamentētu un nepaziņotu zveju
                                   Ziemeļaustrumu Atlantijā
   1.1.   Komisija tūlīt informē dalībvalstis par kuģiem, kuri peld ar tādu valstu karogu, kas
          nav Puses Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecībā
          Ziemeļaustrumu Atlantijā (Konvencija), un kuri ir pamanīti veicam zvejas darbības
          Konvencijas pārvaldes apgabalā, un kurus Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības
          komisija (NEAFC) ir iekļāvusi provizoriskā to kuģu sarakstā, kas tiek turēti aizdomās
          par Konvencijas rekomendāciju neievērošanu. Attiecībā uz šiem kuģiem piemēro
          šādus pasākumus:
          a)    ostā ienākušajiem kuģiem nedod atļauju veikt izkraušanu vai pārkraušanu ostā,
          un tos inspicē kompetentās iestādes. Šāda inspekcija ietver kuģa dokumentu, kuģa
          žurnālu, zvejas rīku, uz kuģa esošās nozvejas un citu, ar kuģa darbību Konvencijas
          pārvaldes apgabalā saistītu aspektu pārbaudi. Informāciju par minētās inspekcijas
          rezultātiem nekavējoties nosūta Komisijai;
          b)    ar dalībvalsts karogu peldošiem zvejas kuģiem, apgādes kuģiem, degvielas
          uzpildes kuģiem, bāzes kuģiem un kravas kuģiem nav atļauts nekādā veidā palīdzēt
          kuģiem, kas ir minētajā sarakstā, kopīgi ar tiem veikt pārkraušanu vai iesaistīties ar
          tiem kopīgās zvejas darbībās;
          c)    ostās šiem kuģiem nepiegādā krājumus un degvielu un nesniedz citus
          pakalpojumus.
   1.2.   Kuģi, kuru iesaistīšanās nelegālā, nereglamentētā un nepaziņotā zvejā ir
          apstiprinājusies (NNN kuģi) un kurus Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības
          komisija (NEAFC) tāpēc iekļāvusi NNN kuģu sarakstā, ir uzskaitīti 1. papildinājumā.
          Papildus 1.1. punktā minētajiem pasākumiem šiem kuģiem piemēro šādus
          pasākumus:
          a)    NNN kuģiem ir aizliegts ienākt Kopienas ostās;
          b)    NNN kuģiem nav atļauts zvejot Kopienas ūdeņos, un tos ir aizliegts fraktēt;
          c)    aizliegts importēt zivis no NNN kuģiem;
          d)    dalībvalstis atsakās piešķirt savu karogu NNN kuģiem un mudina importētājus,
          pārvadātājus un citu saistīto jomu pārstāvjus atturēties no darījumiem ar šādiem
          kuģiem un no šādu kuģu nozvejoto zivju pārkraušanas citā kuģī.
   1.3.   Komisija groza NNN kuģu sarakstu, lai tas atbilstu NEAFC veidotajam NNN kuģu
          sarakstam, tiklīdz NEAFC pieņem jaunu sarakstu.
        KUĢI, KAS NODARBOJAS AR NELEGĀLU, NEREGLAMENTĒTU UN NEPAZIŅOTU ZVEJU
                                       ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJĀ
   2.1.   Kuģi, kuru iesaistīšanās nelegālā, nereglamentētā un nepaziņotā zvejā ir
          apstiprinājusies (NNN kuģi) un kurus Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības
LV                                               35                                              LV
 ---pagebreak---         organizācija (NAFO) tāpēc iekļāvusi NNN kuģu sarakstā, ir                  uzskaitīti
        2. papildinājumā. Attiecībā uz šiem kuģiem piemēro šādus pasākumus:
        a)    ar dalībvalsts karogu peldošiem zvejas kuģiem, apgādes kuģiem, degvielas
        uzpildes kuģiem, bāzes kuģiem un kravas kuģiem nav atļauts nekādā veidā palīdzēt
        NNN kuģiem, kopīgi ar tiem veikt zivju apstrādes darbības, pārkraušanu vai
        piedalīties ar tiem kopīgās zvejas darbībās;
        b)    NNN kuģiem ostās nepiegādā krājumus un degvielu un nesniedz citus
        pakalpojumus;
        c)    NNN kuģiem nav atļauts ienākt dalībvalstu ostās, izņemot nepārvaramas varas
        apstākļus;
        d)    NNN kuģiem nav atļauts nomainīt apkalpi, izņemot saistībā ar nepārvaramas
        varas apstākļiem;
        e)    NNN kuģiem nav atļauts zvejot Kopienas ūdeņos, un tos ir aizliegts fraktēt;
        f)    dalībvalstis atsakās piešķirt savu karogu NNN kuģiem un mudina importētājus,
        pārvadātājus un citu saistīto jomu pārstāvjus atturēties no darījumiem ar šādiem
        kuģiem un no šādu kuģu nozvejoto zivju pārkraušanas citā kuģī;
        g)    aizliegts importēt zivis no NNN kuģiem.
   2.2. Komisija groza NNN kuģu sarakstu, lai tas atbilstu NAFO veidotajam NNN kuģu
        sarakstam, tiklīdz NAFO pieņem jaunu sarakstu.
LV                                             36                                             LV
 ---pagebreak---                                       XV pielikuma 1. papildinājums
       Kuģi (norādot SJO numuru), kuru nodarbošanos ar nelegālu, nereglamentētu un
                                nepaziņotu zveju apstiprinājusi NEAFC
     SJO1 piešķirtais kuģa identifikācijas                 Kuģa vārds2                    Karoga valsts2
                      numurs
                      8522030                      CARMEN                                     Gruzija
                      7700104                      CEFEY                                kādreiz — Panama
                      8422852                      DOLPHIN                                    Gruzija
                      8522119                      EVA                                        Gruzija
                      7321374                      FONTE NOVA                                 Panama
                      6719419                      GRAN SOL                                   Panama
                      7332218                      IANNIS I                                   Panama
                      8028424                      ICE BAY                                  Kambodža
                      8422838                      ISABELLA                                   Gruzija
                      8522042                      JUANITA                                    Gruzija
                      6614700                      KABOU                                 Gvineja, Konakri
                      7351161                      KERGUELEN                             Gvineja, Konakri
                      7385174                      MURTOSA                                     Togo
                      8326319                      PAVLOVSK                                   Gruzija
                      8914221                      POLESTAR                                   Panama
                      8522169                      ROSITA                                     Gruzija
                      8421937                      SANTA NIKOLAS                            Hondurasa
                      7347407                      SUNNY JANE
                      8209078                      THORGULL                                  Bahamas
                      8606836                      ULLA                                       Gruzija
   1
          Starptautiskā Jūrniecības organizācija.
   2
          Ziņas par kuģa vārda un karoga valsts maiņu, kā arī papildu informācija par šiem kuģiem atrodama
   NEAFC tīmekļa vietnē www.neafc.org.
LV                                                  37                                                     LV
 ---pagebreak---                                        XV pielikuma 2. papildinājums
           Kuģi, kuru nodarbošanos ar nelegālu, nereglamentētu un nepaziņotu zveju
                                             apstiprinājusi NAFO
    Kuģa vārds                       Pašreizējā karoga valsts        Radio      SJO1
    (+ iepriekšējais vārds, ja (iepriekšējā karoga valsts, ja izsaukuma         numurs
    zināms)                          zināma)                         signāls
                                                                     (RC)
    Carmen                           Gruzija                         4LSK       8522030
    (Ostovets)                       (Dominika)
    Eva                              Gruzija                         4LPH       8522119
    (Oyra)                           (Dominika)
    Isabella                         Gruzija                         4LSH       8422838
    (Olchan)                         (Dominika)
    Juanita                          Gruzija                         4LSM       8522042
    (Ostroe)                         (Dominika)
    Ulla                             Gruzija                         nav zināms 8606836
    (Lisa, Kadri)                    (Dominika)
   1
           Starptautiskā Jūrniecības organizācija.
LV                                                    38                                LV