               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.4.2017
            COM(2017) 157 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arSomijas pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.2016. gada 22. novembrī Somija iesniedza pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar darba ņēmēju atlaišanu no darba
                  2
                uzņēmumā Nokia Oy (turpmāk “Nokia Network Systems”) un 3 piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos Somijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

                        Dalībvalsts

                        Somija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Helsinki-Ūsimā (Ūsimā) (FI1B),

                        Rietumsomija (Pirkanmā) (FI19),

                        Ziemeļsomija un Austrumsomija (Ziemeļpohjanmā) (FI1D)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2016. gada 22. novembris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2016. gada 22. novembris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2016. gada 2. decembris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2017. gada 13. janvāris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2017. gada 7. aprīlis

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        Nokia Oy (turpmāk “Nokia Network Systems”)

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        4

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        26. nodaļa – Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana

                        Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits

                        3

                        Pārskata periods

                        2016. gada 2. jūnijs līdz 2016. gada 2. oktobris

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        945

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        0

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        945

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        945

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        821

                        Jauniešu skaits, kuri nestrādā un nemācās vai neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        4 154 000

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                           249 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        4 403 000

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        2 641 800

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems Somija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2016. gada 22. novembrī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2016. gada 2. decembrī pieprasīja no Somijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 7. aprīlī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 945 atlaistiem darba ņēmējiem uzņēmumā Nokia Oy un 3 piegādes uzņēmumos. Galvenais uzņēmums darbojas ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 26. nodaļā (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana).

               6.Nokia Network Systems ir Nokia Oy pilnībā piederošs meitasuzņēmums Somijā. Nokia Network Systems ir datu tīklošana un komunikāciju aprīkojuma uzņēmums.

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Nokia Oy

                        940

                        Lionbridge Oy

                        1

                        Eilakaisla Oy

                        1

                        ManpowerGroup Solutions Oy

                        3

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 4

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        945

                        To pašnodarbināto personu kopējais skaits, kuras beigušas darbību:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:

                        945

               Intervences kritēriji

               7.Somija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēju ir atlaisti kādā dalībvalstī, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

               8.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ilgst no 2016. gada 2. jūnija līdz 2016. gada 2. oktobrim.

               9.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir šāds:

               –940 darba ņēmēji, kas atlaisti no darba uzņēmumā Nokia Oy,

               –5 darba ņēmēji, kas atlaisti Nokia Oy 3 piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               10.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –945 no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               11.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 945.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, ko risina Regula (EK) Nr. 546/2009

               12.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, ko risina Regula (EK) Nr. 546/2009, Somija apgalvo, ka, ņemot vērā sīvo konkurenci, straujo tehnoloģisko progresu un inovācijas, apvienošanās un pārņemšanas gadījumus un ārpakalpojumu izmantošanu, IKT nozare ir viena no tām rūpniecības nozarēm, kas visvairāk izjūt pārmaiņas pasaules ekonomikā.

               13.Sakarā ar aizvien lielāku vajadzību strauji mainīgos konkurences apstākļos gūt konkurences priekšrocības, galvenokārt attiecībā pret konkurentiem no Austrumāzijas, IKT nozarē Eiropas ražotāji uzticēja ārpakalpojumu sniedzējiem komponentu ražošanu un ražošanas procesus kopumā.

               14.Konkurenti no Austrumāzijas līdz šim konkurējuši uz zemākas peļņas rēķina. Šobrīd tie savu peļņu no jauna investē pētniecībā un izstrādē. Konkurenti no Austrumāzijas ienāk tirgū agresīvi, nostādot Eiropas uzņēmumus vēl sarežģītākā situācijā.

               15.Nozarē bijis vērojams cenu kritums un ir samazinājies pieprasījums no telekomunikāciju operatoriem. Taču par spīti tam Ķīnas uzņēmumi joprojām turpina ienākt Eiropas tirgos
                  6
               .

               16.Ražojumu un saistīto programmatūras risinājumu dzīves cikls ir ļoti īss. Ar ražojumiem un/vai programmatūru saistītā zinātība un izglītība, kas vajadzīga šajā jomā, ātri zaudē aktualitāti.

               17.Starp darba ņēmējiem no ES un no valstīm ārpus ES pastāv sīva konkurence. Darba ņēmēji Eiropas IKT nozarē noveco un ir mazāk izglītoti nekā viņu kolēģi Amerikā un Āzijā. Salīdzinājumā ar darba ņēmējiem citās nozarēs Somijas IKT speciālisti saskaras ar aizvien lielāku pasaules mēroga konkurenci.

               18.Līdz šim saistībā ar datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošanas nozari ir iesniegti 15 EGF pieteikumi, no kuriem 12 pieteikumu pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija un 3 – globālā finanšu un ekonomiskā krīze. No šiem 15 pieteikumiem Somija ir iesniegusi trīs pieteikumus
                  7
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               19.Somijas IKT nozarē pēdējos divos gados darbā pieņemti daudzi jauni darbinieki, taču vienlaikus ļoti daudzi ir atlaisti. Ir vērojams liels spiediens saglabāt ražojumu konkurētspēju.

               20.IT tīklu nozarē pēdējo gadu laikā ir iezīmējušās dažas būtiskas tendences. Aizvien pieaug vajadzība kāpināt efektivitāti un paplašināt pakalpojumu klāstu.

               21.Tehnoloģiju nozarē 2008. gadā vidēji bija nodarbināti 326 000 personu. 2015. gadā nozarē strādāja 289 000 personu
                  8
               . Šajā sektorā IKT nozarē nodarbināto skaits pieauga no 52 000 (2008. g.) līdz 60 000 (2015. g.). Šajā laikposmā daudzas darbvietas izzuda, taču IKT nozarē tika izveidotas daudzas citas darbvietas.

               22.Lai spētu konkurēt ar lielākiem konkurentiem tīkla komunikāciju nozarē, uzņēmums Nokia Oy pēdējos gados ir izveidojis kopuzņēmumu ar Siemens tīkla tehnoloģiju nozarē, ir vienojies par dažu savu uzņēmumu pārdošanu Microsoft un ir apvienojies ar Alcatel. 2016. gadā Nokia Oy paziņoja par darbinieku skaita samazinājumiem. Nokia Oy līdz 2018. gada beigām vēlas samazināt darbības izmaksas par 900 miljoniem euro gadā. Vienlaikus Nokia veica darbības nolūkā savus resursus pārorientēt uz nākotnes tehnoloģijām.

               23.Nokia Oy pasaules mērogā īstenotā pārveides programma, tostarp darbinieku skaita samazinājumi, ir vajadzīga, lai uzņēmums spētu konkurēt ar konkurentiem no Austrumāzijas. Tiek lēsts, ka saistītie darbinieku skaita samazinājumi tiks pabeigti līdz 2018. gada beigām.

               24.Personām, kas zaudēja darbu uzņēmumā Nokia Oy 2016. gadā, ir augsta (40 %) un vidēja (60 %) līmeņa kvalifikācija. Šīs personas bija nodarbinātas programmēšanā un dizaina izstrādē.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               Ūsimā

               25.Ūsimā vispārējā ekonomiskā situācija galvenajās nozarēs pasliktinās, un pēdējo trīs mēnešu laikā apakšnozarēs ir samazināts darbinieku skaits
                  9
               . Uzņēmumu kopējais pārdošanas apgrozījums IKT nozarē 2016. gada pirmajā ceturksnī saruka par 2,5 %
                  10
               .

               26.Laikā no 2012. līdz 2016. gadam apjomīga darba ņēmēju atlaišana Espo, Helsinkos un Vantā galvenokārt skāra elektronikas un programmatūras apakšnozares (minētajā periodā darbu zaudēja 6 000 darba ņēmēju). Darbinieku skaitu samazinājuši arī mazāki uzņēmumi un apakšuzņēmēji.

               27.Nokia Oy ir lielākais IKT uzņēmums Somijā. 2014. gadā Ūsimā tika izveidoti 730 jauni IKT uzņēmumi, bet darbību izbeidza 759 uzņēmumi. Tajā pašā gadā IKT uzņēmumu skaits Ūsimā bija 7 114 (t. i., 51 % no kopskaita visā valstī).

               28.Darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba uzņēmuma Nokia Oy Ūsimā, galvenokārt ir augsta un vidēja līmeņa kvalifikācija; puse no tiem ir vecāki par 50 gadiem. Šīs personas bija nodarbinātas programmēšanā un dizaina izstrādē. Viņu profesionālās prasmes bieži vien vairs nav aktuālas.

               29.Grūtā situācijā Ūsimā nonākuši augsti izglītoti inženieri un darba ņēmēji, kas vecāki par 50 gadiem.

               30.Bezdarba līmenis augsti izglītotu personu vidū kopumā ir augsts
                  11
               ; te neietilpst tikai darba ņēmēji ar kvalifikāciju tehnoloģiju jomā. Ūsimā bezdarba līmeņa statistikas datos iekļauti arī biroja darbinieki, grāmatveži un algu aprēķināšanas darbinieki.

               Pirkanmā

               31.Mērot pēc apgrozījuma, ražojošā rūpniecība ir lielākā tautsaimniecības nozare Pirkanmā; galvenās apakšnozares ir tehnoloģijas (48 %), mežrūpniecība (25 %) un ķīmiskā, gumijas un plastmasas rūpniecība (18 %)
                  12
               .

               32.Pirkanmā Nodarbinātības un ekonomiskās attīstības birojā 2016. gada septembrī bija reģistrēti 36 186 nenodarbināti darba meklētāji, kas ir par 1 % vairāk nekā iepriekšējā gadā
                  13
               . Bezdarba līmenis Pirkanmā jau ilgstoši pārsniedz vidējo rādītāju valstī.

               33.Galvenais iemesls, kādēļ pēdējos gados pastāvīgi saglabājies augsts bezdarba līmenis, ir krīze eksportorientētās un ražojošās rūpniecības darbībās reģionā, kā arī krasās strukturālās pārmaiņas, jo īpaši IKT nozarē. 2015. gadā lielākie IKT uzņēmumi Pirkanmā no darba atlaida vairāk nekā 1 000 darba ņēmēju.

               34.Strukturālās problēmas, kas pašlaik aktuālas Pirkanmā, atspoguļo bezdarba līmeņa pieaugums augsti izglītoto personu vidū, kas laikā no 2012. līdz 2016. gadam pieaudzis vairāk nekā divas reizes. 2016. gada vidū aptuveni 33 % no bezdarbniekiem ar akadēmisku grādu ir bijuši bez darba ilgāk nekā gadu (bez pārtraukuma)
                  14
               .

               Ziemeļpohjanmā

               35.Bezdarba līmenis joprojām ir augsts Ziemeļu Ostrobotnijas reģionā. Nenodarbinātu darba meklētāju īpatsvars ir saglabājies virs vidējā rādītāja valstī. 2016. gada aprīļa beigās bezdarba līmenis valstī kopumā bija 13,0 %, savukārt Ziemeļu Ostrobotnijā šis rādītājs bija 14,3 % un Oulu — 16,1 %
                  15
               .

               36.Ziemeļu Ostrobotnijā lielākā daļa IKT nozares izvietojusies Oulu reģionā. Problemātiskā uzņēmējdarbības vide un uzņēmumu centieni racionalizēt savas darbības pēdējo gadu laikā ir noveduši pie drastiskiem darbinieku skaita samazinājumiem.

               37.Salīdzinājumā ar rādītājiem aizgājušās desmitgades beigās darba ņēmēju skaits šajā reģionā ir būtiski sarucis. Samazinājumu un ekonomijas dēļ valsts sektors vairs nenodarbina tik daudz personu kā agrāk. Ieilgusī ekonomiskā lejupslīde un strukturālās pārmaiņas jomā ir novedusi pie ilgstošiem bezdarba periodiem.

               38.Darba ņēmēju atlaišana uzņēmumā Nokia Oy ir vēl vairāk pasliktinājusi bezdarba problēmu IKT nozarē Oulu, kur stāvoklis jau iepriekš bija slikts. Oulu ir nomaļš reģions; tuvumā nav citu pilsētu ar alternatīvām darbvietām.

               39.Situācija reģionā ir īpaši problemātiska IKT projektu vadītājiem un montāžas darbiniekiem. Šīs personas ir bijušas bez darba ilgu laiku, tāpēc viņu speciālās zināšanas ir kļuvušas neaktuālas.

               40.Oulu reģionā ir nodarbinātības izdevības jaunās izaugsmes nozarēs. Daudzi no atlaistajiem darba ņēmējiem ir ļoti kompetenti dizaina un ražojumu izstrādes jomā, ko varētu izmantot IKT nozarē vai nozarēs, kas izstrādā IKT lietotnes.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               41.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 821 atlaistais darba ņēmējs. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        608

                        (74,0 %)

                        sievietes:

                        213

                        (26,0 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        800

                        (97,4 %)

                        trešo valstu valstspiederīgie:

                        21

                        (2,6 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        6

                        (0,7 %)

                        25–29 gadi:

                        12

                        (1,5 %)

                        30–54 gadi:

                        632

                        (77,0 %)

                        55–64 gadi:

                        167

                        (20,3 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        4

                        (0,5 %)

               (*) Lai izvairītos no decimālskaitļiem, skaitļi ir noapaļoti.

               Ierosināto darbību attiecināmība

               42.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām.

               –Izaugsmes vadības pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi

               darba meklēšanas apmācību mērķis ir sniegt dalībniekiem informāciju par darba tirgu, palīdzēt viņiem, plānojot savas iespējas, un uzlabot un atjaunināt darba meklēšanas prasmes. Darbvadība: šis pasākums paredzēts, lai atbalstītu un vadītu darba meklētāju darba meklēšanas gaitā un apmācībā darbavietā. Šā pasākuma ietvaros darba meklētājam tiks sniegti padomi darba meklēšanā.

               –Karjeras veidošana: šis pasākums paredzēts darba meklētājiem, kam vajadzīgs funkcionāls, intensīvs un ilgtermiņa atbalsts karjeras plānošanā. Tā pamatā galvenokārt būs grupās organizētas darbības.

               –Ekspertu novērtējumi: šā pasākuma mērķis ir novērtēt darba meklētāju situāciju un vajadzību pēc pakalpojumiem. Tiks arī organizēta tā saucamā profilu spēle, kas palīdzēs darba meklētājiem apzināt savas kompetences jomas.

               –Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi

               Darba meklētājiem tiks sniegta informācija, padomi un ekspertu pakalpojumi tam, lai tie atkal kļūtu par darba ņēmējiem. Tiks izmantoti arī EURES tīkla pakalpojumi, lai darba meklētājus iepazīstinātu ar darba piedāvājumiem ārvalstīs. Apmācība tiks sniegta arodmācības un uzņēmējdarbības atbalsta apmācību ceļā. Piedāvātie kursi pārsvarā kvalificējami kā specializēta apmācība, tostarp apmācība, par kuru izsniedz diplomu.

               –Uzņēmējdarbības uzsākšanas dotācijas paredzētas tam, lai veicinātu uzņēmējdarbību un individuālu personu pašnodarbinātību. Uzņēmējdarbības uzsākšanas dotācijas mērķis ir nodrošināt ienākumus topošajam uzņēmējam laikā, kas saskaņā ar aplēsēm nepieciešams pilna laika uzņēmējdarbības uzsākšanai un izveidei.

               –Atlaistajiem darba ņēmējiem būs pieejamas algas subsīdijas, lai atbalstītu nodarbinātību jaunā darbvietā vai prakses vietā, uz ierobežotu laikposmu samazinot jaunā darba devēja algu izmaksas. Algas subsīdija ir 30–50 % no darba ņēmēja algas izmaksām uz ierobežotu laiku (6–24 mēneši).

               –Pabalsts par ceļa, uzturēšanās un pārcelšanās izmaksām

               Darba meklētājam var piešķirt pabalstu ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas darba meklēšanas sakarā, vai ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas sakarā ar dalību apmācības pasākumos, kā arī var piešķirt kompensāciju par pārcelšanās izdevumiem.

               43.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               44.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               45.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 4 403 000, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 4 154 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 249 000 apmērā.

               46.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 641 800 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)*

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Izaugsmes vadības pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        200

                        1 200

                        240 000

                        Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        733

                        621

                        455 000

                        Apmācība (Koulutus)

                        420

                        6 500

                        2 730 000

                        Uzņēmējdarbības uzsākšanas dotācija (Starttiraha)

                        15

                        9 000

                        135 000

                        Ekspertu novērtējumi (Asiantuntija-arvioinnit)

                        30

                        1 333

                        40 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        3 600 000

                        (86,66 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Algas subsīdija (Palkkatuki)

                        60

                        9 000

                        540 000

                        Pabalsts par ceļa, uzturēšanās un pārcelšanās izmaksām (Liikkuvuusavustus)

                        100

                        140

                        14 000

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        554 000

                        (13,34 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        9 000

                        2. Pārvaldība

                        —

                        161 000

                        3. Informācija un publicitāte

                        —

                        59 000

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                        20 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        249 000

                        (5,66 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        4 403 000

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        2 641 800

               (*) Lai izvairītos no tā, ka jānorāda zīmes aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas.

               47.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               48.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               49.Somija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2016. gada 2. jūnijā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar šīm darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 2. jūnija līdz 2018. gada 22. novembrim.

               50.Somijai 2016. gada 2. jūnijā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 2. jūnija līdz 2019. gada 22. maijam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               51.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas (MEE) Administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta pozīcija. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru (ELY centru) un nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroju (TE biroji) darbības izdevumiem. Tehniskā atbalsta uzdevumus finansēs no MEE un ELY centru darbības izdevumiem.

               52.Somija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               53.Somija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. MEE ir izveidojusi grupu, kura risina darba ņēmēju atlaišanas gadījumus uzņēmumā Nokia un piedalās EGF pieteikuma sagatavošanā.

               54.Šajā darba grupā ietilpst pārstāvji no Pirkanmā, Ūsimā un Ziemeļpohjanmā ELY centriem un TE birojiem. Citi pārstāvji ir no uzņēmuma Nokia Oy, Somijas Tehnoloģiju nozaru apvienības, arodbiedrības Pro un Profesionālo inženieru apvienības Somijā.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               55.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs MEE, kura rīkojas kā EFG pārvaldības un sertifikācijas iestāde un kā starpniekstruktūra EGF līdzekļu sadalē. EGF pārvaldības funkcijas ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam.

               56.Apstiprināšanas funkcijas uzticētas Cilvēkresursu un administratīvajai nodaļai. Maksājumus atbalsta saņēmējiem veic ar reģionālo ELY centru un TE biroju starpniecību.

               57.Attiecībā uz revīziju, atbildīgā organizācija ir neatkarīga iekšējās revīzijas vienība, kas darbojas MEE pastāvīgā sekretāra vadībā.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               58.Somija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               59.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  16
               .

               60.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 641 800 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               61.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  17
               .

               Saistītie tiesību akti

               62.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 641 800 apmērā.

               63.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Somijas pieteikumu EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  18
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  19
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  20
                12. pantā.

               (3)2016. gada 22. novembrī Somija iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai sakarā ar darba ņēmēju atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā (NACE) 2. red. 26. nodaļā (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana), Somijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 641 800 apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 641 800 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datuma].
                  21*

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)

                     http://www.telecomlead.com/telecom-equipment/revenue-analysis-shows-huawei-big-vs-ericsson-nokia-68634.

                     (7)
                  EGF/2007/003 DE/BenQ, EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2009/002 DE/Nokia, EGF/2009/008 IE/Dell, EGF/2009/023 PT/Quimonda, EGF/2010/008 AT/AT&S, EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, EGF/2011/013 DK/Flextronics, EGF/2011/014 RO/Nokia, EGF/2011/025 IT/Lombardia, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2012/007 IT/VDC Technologies, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, EGF/2016/002 SE/Ericson.

                     (8)

                     http://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf.

                     (9)
                  https://ek.fi/en/current/2016/05/04/ek-business-tendency-survey-general-business-outlookwill-remain-rather-weak.

                     (10)
                  http://www.stat.fi/til/ntp/2016/01/ntp_2016_01_2016-06-03_tie_001_en.html.

                     (11)
                  http://www.akava.fi/tyoelama/akavalaiset_tyoelamassa/tyottomyystilastot/1._korkeasti_koulutettujen_tyottomyys.

                     (12)
                  http://pirkanmaantalous.fi/innovaatiotilannekuva/situational-picture-of-innovation-2016-new-scale-new-competences.

                     (13)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#.

                     (14)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#.

                     (15)
                  http://www.elykeskus.fi/documents/10191/14617851/Tkat_en_huhtikuu_2016.pdf/7338d392-14e3-4fe5-846f-5d0bfd136734.

                     (16)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (17)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (18)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (19)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (20)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


title: Priekšlikums Padomes lemumam ar kuru Zviedrijai atļauj piemērot pazeminātu nodokļa likmi patērētajai elektroenerģijai dažām mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19.pantu (Autentiska ir tikai redakcija zviedru valodā )

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0852

Priekšlikums padomes Lemumam ar kuru Zviedrijai atļauj piemērot pazeminātu nodokļa likmi patērētajai elektroenerģijai dažām mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19.pantu (Autentiska ir tikai redakcija zviedru valodā )  /* COM/2004/0852 galīgā redakcija */

	Briselē, 5.1.2005COM(2004) 852 galiga redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar kuru Zviedrijai atļauj piemērot pazeminātu nodokļa likmi patērētajai elektroenerģijai dažām mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19.pantu(Autentiska ir tikai redakcija zviedru valodā )(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PIEPRASīJUMA IESNIEGšANA2004. gada 20. augusta vēstulē Zviedrijas iestādes vērsās pie Komisijas, lai saņemtu izņēmumu, kas atļautu tām piemērot pazeminātu nodokļu likmi mājsaimniecībā un pakalpojumu nozarē patērētajai elektroenerģijai Zviedrijas ziemeļos saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu[1]. Lai iegūtu informāciju pieprasījuma novērtēšanai, Komisija 20. septembra vēstulē nosūtīja papildu jautājumus, uz kuriem Zviedrijas iestādes atbildēja 2004. gada 13. oktobrī.Enerģētikas nodokli elektroenerģijai Zviedrijā ieviesa 1957. gadā. Par izmantoto elektroenerģiju Zviedrijas ziemeļos, kur vidējās apkures izmaksas ir augstākas kā citos valsts rajonos, 1981. gada jūlijā ieviesa samazinātu enerģētikas nodokļa likmi. Apkure ar elektrību Zviedrijā veido apmēram 30% no visas mājsaimniecībā un pakalpojumu nozarēs izmantotās apkures.Šai diferenciācijai ir īpašs reģionālās politikas mērķis, kas balstās uz klimatiskiem apsvērumiem un kura nolūks ir nodrošināt Zviedrijas ziemeļu mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem vienādus apstākļus ar patērētājiem valsts dienvidos, samazinot elektroenerģijas izmaksas ziemeļu patērētājiem. Šī ģeogrāfiskā diferenciācija balstās uz objektīvu informāciju par vidējo temperatūru tajos gada laikos, kad parasti apsilda mājokļus. Nepieciešamais elektroenerģijas patēriņa daudzums vidēji lielas mājas apsildīšanai Zviedrijas ziemeļu teritorijās ir apmēram par 25% augstāks kā dienvidos nepieciešamais, kam par iemeslu ir ievērojami vēsāks klimats un tādējādi, garāka apkures sezona. Saņēmējiem pazemina elektroenerģijas nodokli par 25% no pilnās nodokļa likmes.Enerģētikas nodoklis mājsaimniecību un pakalpojumu nozares uzņēmumu izmantotajai elektroenerģijai Zviedrijas ziemeļos pašlaik ir noteikts SEK 0,181 par kWh (EUR 0,020) un SEK 0,241 par kWh (EUR 0,026) par tādu pašu patēriņu pārējās valsts daļās. Pasākuma juridiskais pamats ir atrodams Likuma par akcīzes nodokli enerģijai 11. nodaļas 3. un 4. punktā.Zviedrija uzskata, ka ir saglabāts nodokļa izraisītais stimuls palielināt energoefektivitāti.Paredzamie gada budžeta izdevumi ir SEK 800 miljoni (EUR 88 miljoni).Šo pasākumu īsteno, nosakot samazinātu enerģētikas nodokļa likmi. Nodokļa likmi samazina tieši, uzliekot nodokli. Gadījums, kad iekasējams nodoklis, iestājas brīdī, kad elektroenerģijas izplatītājs piegādā to patērētājam.Pasākumā aptvertie apgabali:Reģioni: | Pašvaldības |Norrbottens län | visas |Västerbottens län | visas |Jämtlands län | visas |Västernorrlands län | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgs län | Ljusdal |Dalarnas län | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlands län | Torsby |Šā pasākuma, tāpat kā visu Zviedrijas enerģētikas tiesību aktu, termiņš ir neierobežots.Komisija savā 2003. gada 11. jūnija lēmumā[2] neiebilda pret reģionāli atšķirīgu enerģētikas nodokli par labu pakalpojumu nozarei laika posmā no 2002. līdz 2005. gadam atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.2. KOMISIJAS NOVēRTēJUMS.Saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest turpmākus atbrīvojumus no akcīzes nodokļa vai tā samazinājumus saskaņā ar īpašiem politikas apsvērumiem.Atbrīvojumus, kas pieprasīti saskaņā Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu izvērtē pēc to atbilstības Kopienas politikai.Šī diferenciācija rada mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem Zviedrijas ziemeļos vienādus apstākļus ar patērētājiem valsts dienvidos un to panāk, samazinot elektroenerģijas izmaksas patērētājiem ziemeļos. Tādēļ šim pasākumam ir reģionālās un kohēzijas politikas mērķi.Elektroenerģijas nodokļa līmeņa samazinājums patēriņam Zviedrijas ziemeļos (EUR 20 par MWh) saglabājas daudz augstāks par Direktīvā 2003/96/EK noteikto Kopienas minimālo likmi (EUR 1 par MWh, izmantošanai ārpusuzņēmuma vajadzībām). Turklāt nodokļa samazinājums ir proporcionāls tām papildu izmaksām par apkuri, kas jāsedz mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem Zviedrijas ziemeļos. Tādēļ Komisija uzskata, ka stimulējošā ietekme energoefektivitātes palielināšanai pie šī nodokļa līmeņa saglabājas. Tāds pats secinājums par attiecīgo nodokļa samazinājumu tika izdarīts lēmumā par valsts atbalstu. Tajā Komisija pauda uzskatu, ka saņēmējiem vienmēr jāmaksā ievērojama daļa no valsts nodokļiem.Saskaņā ar vispārpieņemtiem principiem nodokļu atvieglojumi drīkst būt spēkā tikai uz ierobežotu laiku. Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 2. punktā ir noteikts, ka šos atvieglojumus piešķir ne ilgāk kā uz 6 gadiem. Konkrētajā gadījumā Komisija 2003. gada 11. jūnijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu, t. i. pirms Direktīvas 2003/96/EK (2003. gada 31. oktobris) stāšanās spēkā. Minētajā lēmumā ir paredzēts, ka Zviedrijas reģionālās diferencēšanas pasākums ir piemērots atbalsts laika posmā līdz 2005. gada 31. decembrim. Tādēļ Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumu atļaut šo pasākumu tikai līdz šim datumam. Tas nav pretrunā ar iespējamo pasākuma pagarinājumu pēc tam, kad Komisijas vadībā notiks jauna izvērtēšana attiecībā uz valsts atbalstu un nodokļu režīmu, ja Zviedrijas iestādes vēlētos saglabāt nodokļu atvieglojumus arī pēc 2005. gada.3. LēMUMSSaskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu Komisija ierosina Padomei atļaut Zviedrijai piemērot pazeminātu nodokļu likmi par patērēto elektroenerģiju Zviedrijas ziemeļu mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar kuru Zviedrijai atļauj piemērot pazeminātu nodokļa likmi patērētajai elektroenerģijai dažām mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19.pantu(Autentiska ir tikai redakcija zviedru valodā )EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai[3] un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) Zviedrijas iestādes 2004. gada 20. augusta vēstulē vērsās pie Komisijas, lai saņemtu izņēmumu, kas atļautu tām piemērot pazeminātu nodokļa likmi, mājsaimniecībā un pakalpojumu nozarē patērētajai elektroenerģijai Zviedrijas ziemeļos saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu.(2) Kopš 1981. gada jūlija Zviedrijā piemēro samazinātu nodokļa likmi Zviedrijas ziemeļos izmantotajai elektroenerģijai, kur elektroenerģijas patēriņš apkures vajadzībām ir vidēji par 25% augstāks kā citur valstī.(3) Samazinot izdevumus par elektroenerģiju mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem Zviedrijas ziemeļos, šiem patērētājiem tiek radīti vienādi apstākļi ar patērētājiem valsts dienvidos. Tādēļ šim pasākumam ir reģionālās un kohēzijas politikas mērķi.(4) Elektroenerģijas nodokļa līmeņa samazinājums patēriņam Zviedrijas ziemeļos (EUR 20 par MWh) saglabājas daudz augstāks par Direktīvā 2003/96/EK noteikto Kopienas minimālo likmi. Turklāt nodokļa samazinājums ir proporcionāls tām papildu izmaksām par apkuri, kas jāsedz mājsaimniecībām un pakalpojumu nozares uzņēmumiem Zviedrijas ziemeļos. Tādēļ stimulējošā ietekme energoefektivitātes palielināšanai pie šī nodokļa līmeņa saglabājas.(5) Komisija ir izskatījusi iesniegumu par nodokļa samazinājumu un secinājusi, ka tas netraucē konkurenci un nekavē iekšējā tirgus darbību, kā arī to nevar uzskatīt par nesavienojamu ar Kopienas vides, enerģētikas un transporta politiku.(6) Šāda pieeja ir saskaņā ar Komisijas nostāju par valsts atbalsta lietu C 42/2003[4], kurā netika izteikti iebildumi pret valsts atbalsta elementu nodokļa samazinājuma veidā līdz 2005. gada 31. decembrim.(7) Tādēļ ir lietderīgi atļaut Zviedrijai piemērot pazemināto nodokļu likmi patērētajai elektroenerģijai Zviedrijas ziemeļos līdz 2005. gada 31. decembrim.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsZviedrijai ir atļauts piemērot pazemināto nodokļu likmi mājsaimniecību un pakalpojumu nozares uzņēmumu patērētajai elektroenerģijai, pielikumā uzskaitītajās pašvaldībās.Nodokļu samazinājums Zviedrijas ziemeļos, salīdzinot ar pārējo teritoriju, ir proporcionāls papildu izmaksām par apkuri.Pazeminātajai likmei ir jāatbilst Direktīvas 2003/96/EK prasībām, jo īpaši minimālajām likmēm, kas norādītas minētās direktīvas 10. pantā.2. pantsŠis lēmums zaudē spēku 2005. gada 31. decembrī.3. pantsLēmums ir adresēts Zviedrijas Karalistei.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPielikumsReģioni: | Pašvaldības |Norrbottens län | Visas pašvaldības |Västerbottens län | Visas pašvaldības |Jämtlands län | Visas pašvaldības |Västernorrlands län | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgs län | Ljusdal |Dalarnas län | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlands län | Torsby |[1] OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/75/EK (OV L 157, 30.04.2004., 100. lpp.).[2] Lieta „C42/03 (ex-NN 3/B/2001)– Sweden” (OV C 189, 09.08.2003., 6. lpp.)[3] OV L 283, 31.10.2003. 51. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/75/EK (OV L 157, 30.04.2004., 100. lpp.).[4] OV C 189, 09.08.2003., 6. lpp.


title: Priekšlikums Padomes lemumam par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON 810) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0509

Priekšlikums padomes Lemumam par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON 810) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)  /* COM/2006/0509 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.10.2006COM(2006) 509 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON 810) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ģenētiski modificētas kukurūzas pasugu Zea mays L. līnija MON 810 bija atļauts laist tirgū saskaņā ar Komisijas lēmumiem atbilstoši C daļai Direktīvā 90/220/EEK, un Francijas iestādes deva piekrišanu šo ģenētiski modificēto organismu (ĢMO) laišanai tirgū.2. Saskaņā ar Direktīvas 90/220/EEK 16. pantu (Drošības klauzula) Austrija pēc tam informēja Komisiju par tās lēmumu pagaidām aizliegt vai ierobežot Zea mays L. līnijas MON 810 laišanu tirgū un minēja šā lēmuma iemeslus.3. Notika apspriešanās ar Augu zinātnisko komiteju, un tās atzinumos tika secināts, ka Austrijas sniegtajā informācijā nebija ietverti atbilstošie jaunie zinātniskie dati, kas netika ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā riska novērtējumā par šiem ĢMO, un tādēļ būtu nepieciešama tās sākotnējā zinātniskā atzinuma pārskatīšana attiecībā uz Zea mays L. līnijas MON 810 drošību.4. Direktīvu 90/220/EEK atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē[1].5. Komisija 2004. gada janvārī pieprasīja Austrijai pārskatīt tās drošības klauzulu, ņemot vērā jauno tiesisko regulējumu, un attiecīgā gadījumā atkārtoti paziņot to atbilstīgi Direktīvai 2001/18/EK.6. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. pantu Austrija iesniedza Komisijai turpmāko papildu informāciju, lai pamatotu savu drošības klauzulas pasākumu.7. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. pantu Komisijai ir jāpieņem lēmumi atbilstoši kārtībai, kas noteikta šīs direktīvas 30. panta 2. punktā, kam piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.8. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EC 28. panta 1. punkta prasībām notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi ( EFSA ), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002[2], saskaņā ar kuru tā aizstāja attiecīgās zinātniskās komitejas, un tās 2004. gada 8. jūlija atzinumā[3] secināts, ka Austrijas iesniegtajā informācijā nav ietverti jaunie zinātniskie dati, kas atzītu par spēkā neesošu Zea mays L. līnijas MON 810 vides riska novērtējumu un attaisnotu šā ĢMO aizliegšanu Austrijā.9. Tāpēc Komisijas lēmuma projekts, kurā Austrijai pieprasīts atcelt valsts drošības klauzulu, atzinuma saņemšanai atbilstoši Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 2. punktam tika iesniegts komitejai, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam.10. Apspriešanās ar komiteju notika 2004. gada 29. novembrī, tomēr netika sniegts atzinums par drošības klauzulas pasākumu, kas pieprasa, lai Komisija atbilstoši Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem un informē Eiropas Parlamentu.11. Saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Vides padome 2005. gada 24. jūnijā ar kvalificētu balsu vairākumu neatbalstīja priekšlikumu, ar ko Austriju aicināja atcelt drošības pasākumu, tāpēc Komisijai bija nepieciešams pārskatīt savus priekšlikumus.12. Padomes deklarācijā paziņots, ka „joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz valsts aizsardzības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificēt[as] kukurūzas šķirn[i] MON 810”, un Komisija aicināta „apkopot papildu pierādījumus par attiecīgiem ģenētiski modificētiem organismiem un papildus novērtēt, vai ir attaisnoti [Austrijas] veiktie pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt — kā pagaidu piesardzības pasākums — [tā] laišanu tirgū, un vai atļaujas piešķiršana tād[am] organism[am] joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK drošības prasībām”.13. 2005. gada novembrī notika apspriešanās ar EFSA par to, vai ir kāds zinātniski pamatots iemesls uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū Zea mays L. līniju MON 810, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi, un jo īpaši EFSA tika lūgta ņemt vērā visu turpmāko zinātnisko informāciju, kas radusies pēc iepriekšējā zinātniskā atzinuma, kurā novērtēts šā ĢMO nekaitīgums.14. EFSA 2006. gada 29. marta atzinumā (publicēts 2006. gada 11. aprīlī[4]) pēc Austrijas iesniegto datu pārbaudes secināts, ka pašlaik pieejamie zinātniskie dati neapstiprina Austrijas sniegtos argumentus, un nolēma, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū Zea mays L. līniju MON 810, var kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti attiecīgie atļaujas piešķiršanas nosacījumi.15. Tāpēc saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Komisija var iesniegt grozītu priekšlikumu Padomei, atkārtoti iesniegt savus priekšlikumus vai ierosināt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līgumu.16. Pēc Padomes 2005. gada 20. jūnija deklarācijas vērā ņemšanas un atkārtotas apspriešanās ar EFSA var konstatēt, ka Zea mays L. līnijas MON 810 trešais zinātniskais novērtējums apstiprina, ka šis produkts nevar kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi. Tāpēc Komisija uzskata, ka priekšlikums nav jāgroza un iesniedz atkārtoti savu priekšlikumu Padomei saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu ( Zea mays L. līnija MON 810) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)(Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[5] un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Ar Komisijas 1998. gada 22. aprīļa Lēmumu 98/294/EK par ģenētiski modificētas kukurūzas ( Zea mays L. līnija MON 810) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK[6] ir nolemts dot piekrišanu šā produkta laišanai tirgū.(2) Francijas iestādes 1998. gada 3. augustā deva šādu piekrišanu.(3) Atbilstoši 35. panta 1. punktam Direktīvā 2001/18/EK, ar ko aizstāja Direktīvu 90/220/EEK[7], paziņojumu procedūras par ģenētiski modificētu organismu laišanu tirgū, kas nebija pabeigtas līdz 2002. gada 17. oktobrim, ir pakļautas Direktīvai 2001/18/EK.(4) Austrija 1999. gada 2. jūnijā informēja Komisiju par tās lēmumu pagaidām aizliegt izmantot un pārdot Zea mays L. līniju MON 810 un minēja šā lēmuma iemeslus atbilstoši Direktīvas 90/220/EEK 16. panta 1. punktam.(5) Augu zinātniskā komiteja 1999. gada 24. spetembrī nolēma, ka Austrijas sniegtajā informācijā nebija ietverti atbilstošie jaunie zinātniskie dati, kas netika ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā novērtējumā, un tādēļ būtu nepieciešama šīs komitejas sākotnējā atzinuma pārskatīšana attiecībā uz šo produktu.(6) Austrija 2004. gada 9. janvārī, kā arī 2004. gada 9. un 17. februārī iesniedza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu savus valsts pasākumus attiecībā uz kukurūzas līniju MON 810.(7) Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EC 28. panta 1. punkta prasībām Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi ( EFSA ), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002[8], saskaņā ar kuru tā aizstāja attiecīgās zinātniskās komitejas.(8) EFSA 2004. gada 8. jūlijā[9] nolēma, ka Austrijas sniegtajā informācijā nebija ietverti jaunie zinātniskie dati, kas atzītu par spēkā neesošu vides riska novērtējumu attiecībā uz kukurūzas līniju MON 810, pamatojot šā produkta izmantošanas un tirdzniecības aizliegumu Austrijā.(9) Tā kā šādos lietas apstākļos nebija iemesla uzskatīt, ka produkts varētu kaitēt cilvēka veselībai vai videi, Komisija 2004. gada 29. novembrī iesniedza lēmuma projektu, pieprasot Austrijai atcelt tās pagaidu drošības pasākumu, izskatīšanai komitejā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu saskaņā ar šīs direktīvas 30. panta 2. punktā noteikto kārtību.(10) Tomēr šī komiteja nesniedza atzinumu un saskaņā ar 5. panta 4. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[10], Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu saistībā ar veicamajiem pasākumiem.(11) Padome 2005. gada 24. jūnijā atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam ar kvalificētu balsu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.(12) Padomes deklarācijā paziņots, ka „joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz valsts aizsardzības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificēt[as] kukurūzas šķirn[i] MON 810”, un Komisija aicināta „apkopot papildu pierādījumus par attiecīgiem ģenētiski modificētiem organismiem un papildus novērtēt, vai ir attaisnoti [Austrijas] veiktie pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt — kā pagaidu piesardzības pasākums — [tā] laišanu tirgū, un vai atļaujas piešķiršana tād[am] organism[am] joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK drošības prasībām”.(13) EFSA 2005. gada novembrī atkal apspriedās ar Komisiju jautājumā, vai ir jebkāds zinātnisks pamatojums uzskatam, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu MON 810, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi[11]. Jo īpaši EFSA tika aicināta ņemt vērā jebkuru turpmāko zinātnisko informāciju, kas bija radusies pēc iepriekšējiem zinātniskajiem atzinumiem, kuros novērtēts šā ĢMO nekaitīgums.(14) EFSA 2006. gada 29. marta atzinumā secināts, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu MON 810, var kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi.(15) Tādēļ Austrijai jāatceļ drošības pasākumi attiecībā uz Zea mays L. līniju MON 810,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAustrijas veiktie pasākumi, lai aizliegtu izmantot un pārdot ģenētiski modificētas kukurūzas Zea mays L. līniju MON 810, ko atļauts laist tirgū atbilstoši Lēmumam 98/294/EK, nav pamatoti saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. pantu.2. pantsAustrija veic vajadzīgos pasākumus, lai šo lēmumu izpildītu vēlākais 20 dienas pēc tā paziņošanas.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[2] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.)[3] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar Austrijas lūgumu atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam, EFSA Vēstnesis (2004.)78, 1.-13.[4] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma par ģenētiski modificētām lauksaimniecības kultūrām (Bt176 kukurūza, MON810 kukurūza, T25 kukurūza, Topas 19/2 eļļas rapsis un Ms1xRf1 eļļas rapsis), kas pakļautas drošības klauzulām atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. pantam, EFSA Vēstnesis (2006.)338, 1.-15.[5] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[6] OV L 131, 5.5.1998., 32. lpp.[7] OV L 117, 8.5.1990., 15. lpp.[8] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.)[9] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar Austrijas lūgumu atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam, EFSA Vēstnesis (2004.)78, 1.-13.[10] OV L 184, 17.7. 1999., 23. lpp.[11] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma par ģenētiski modificētām lauksaimniecības kultūrām (Bt176 kukurūza, MON810 kukurūza, T25 kukurūza, Topas 19/2 eļļas rapsis un Ms1xRf1 eļļas rapsis), kas pakļautas drošības klauzulām atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. pantam, EFSA Vēstnesis (2006.)338, 1.-15.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0157

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim  /* COM/2009/0157 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.4.2009COM(2009) 157 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotā Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir grozīt Komisijas Lēmumu 2008/938/EK, svītrojot Venecuēlu no to valstu saraksta, kurām no 2009. līdz 2011. gadam piešķir īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+).Padomes Regula (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam paredz piešķirt VPS+ preferences jaunattīstības valstīm, kuras atbilst minētās regulas 8. un 9. panta prasībām. Saskaņā ar šīm prasībām VPS+ saņēmējvalstīm ir jābūt “mazāk aizsargātām valstīm”, un tām ir jāratificē un faktiski jāīsteno Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikumā uzskaitītās 27 starptautiskās konvencijas cilvēktiesību, darba pamatstandartu, ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības jomā. Šīm valstīm arī jāapņemas pieņemt un pilnībā ievērot novērošanas un pārskata mehānismu, kas paredzēts attiecīgajās konvencijās un saistītajos instrumentos.Venecuēlas valdība 2008. gada 31. oktobrī Komisijai iesniedza pieprasījumu, lai saņemtu VPS+ preferences laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim. Izvērtējusi pieprasījumu, Komisija konstatēja, ka Venecuēla šajā laikā nebija ratificējusi Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikuma B daļas 27. punktā minēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret korupciju.Ar Venecuēlas pārstāvniecības Eiropas Kopienā vēstuli Venecuēlas valdība apņēmās ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī ratificēt un faktiski īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret korupciju.Komisija 2008. gada 9. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim piešķirams VPS+ kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008, un iekļāva Venecuēlu saņēmējvalstu sarakstā, sagaidot, ka Venecuēla veiks nepieciešamos pasākumus, lai saskaņā ar tās apņemšanos ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī ratificētu un faktiski īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret korupciju.Komisijas 2008. gada 9. decembra Lēmums 2008/938/EK ir pieņemts, 2008. gada 25. novembrī panākot iepriekšēju vienošanos Vispārējo preferenču sistēmas pastāvīgajā komitejā, kurā 26 dalībvalstis (318 balsis) balsoja par, bet 1 dalībvalsts (27 balsis) atturējās, netieši vienojoties, ka, ja Venecuēla līdz gada beigām neratificēs un faktiski neīstenos trūkstošo konvenciju, būs jāveic pasākumi, lai grozītu sarakstu.Tomēr 2008. gada 31. decembrī Venecuēla nebija ratificējusi Konvenciju par cīņu pret korupciju un attiecīgi nebija izpildījusi visas Regulā (EK) Nr. 732/2008 noteiktās prasības, lai tai varētu piešķirt VPS+. Turpmākie pasākumi, ko Venecuēla veica 2009. gada janvārī, lai pabeigtu ratifikāciju, nav pietiekami, lai izpildītu Regulā (EK) Nr. 732/2008 noteiktos kritērijus valstīm, kuras vēlas saņemt VPS+ no 2009. gada 1. janvāra. Tādēļ ir atbilstoši jāgroza Komisijas Lēmums 2008/938/EK, svītrojot Venecuēlu no to valstu saraksta, kurām no 2009. gada līdz 2011. gadam piešķir VPS+.Lai izvairītos no jebkādas negatīvas ietekmes uz uzņēmējiem, ir jānosaka piemērots pārejas periods lēmuma piemērošanai.Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas lēmuma priekšlikumu svītrot Venecuēlu no VPS+ saņēmējvalstu saraksta 2009. gada 30. janvārī iesniedza Vispārējo preferenču sistēmas pastāvīgajai komitejai balsošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 10. panta 2. punktu un Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. pantu. Priekšlikumu noraidīja ar dalībvalstu bloķējošo mazākumu (72 balsis pret un 39 balsis atturējās). Priekšlikumu atbalstīja 21 dalībvalsts (234 balsis). Tādēļ komiteja nesniedza atzinumu ar kvalificētu balsu vairākumu.Tāpēc atbilstoši Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un jāinformē Eiropas Parlaments. Ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var lemt par priekšlikumu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrimEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007[1] un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 paredzēts piešķirt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai jaunattīstības valstīm, kuras atbilst minētās regulas 8. un 9. pantā noteiktajām prasībām.(2) Saskaņā ar minētās regulas 10. panta 2. punktu Komisija 2008. gada 9. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim[2].(3) Saskaņā ar minēto lēmumu Venecuēlas Bolivāra Republikai (turpmāk “Venecuēla”) tika piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.(4) Taču ir konstatēts, ka Venecuēla nav ratificējusi Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikuma B daļas 27. punktā minēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret korupciju. Tādējādi Venecuēla nav izpildījusi visas Regulā (EK) Nr. 732/2008 noteiktās prasības, lai saņemtu īpašo veicināšanas režīmu. Komisijas Lēmums 2008/938/EK ir attiecīgi jāgroza, nosakot piemērotu pārejas periodu lēmuma piemērošanai. Saskaņā ar 214. pantu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[3] netiks ietekmēti muitas parādi, kas līdz šā lēmuma piemērošanas datumam radušies saistībā ar Lēmumu 2008/938/EK.(5) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 10. panta 3. punktu šis lēmums ir jāpaziņo Venecuēlai.(6) Vispārējo preferenču komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Tādēļ šajā lēmumā noteiktie pasākumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 732/2008 10. panta 2. punktu un saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK[4] 5. panta 4. punktu ir jāpieņem Padomei,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2008/938/EK 1. pantā svītro tekstu “(VE) Venecuēlai”.2. pantsŠo lēmumu piemēro no sešdesmitās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .3. pantsLēmums ir adresēts Venecuēlas Bolivāra Republikai.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.[2] OV L 334, 12.12.2008., 90. lpp.[3] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[4] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.


title: Priekšlikums Padomes lēmums, ar kuru groza Padomes Lēmumu 2000/746/EK, ar ko Francijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem (iesniegusi Komisija)

text:
                    EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                    Briselē, 22.10.2004
                                                    COM(2004) 692 galīgā redakcija
                                       Priekšlikums
                                 PADOMES LĒMUMS,
     ar kuru groza Padomes Lēmumu 2000/746/EK, ar ko Francijas Republikai atļauj
   piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK
        par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem
                                   (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                  PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.  Saskaņā ar 27. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā direktīvā par
       to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja
       pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze1, Padome ar vienprātīgu
       lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest īpašus
       pasākumus vai pagarināt šādu pasākumu piemērošanu, atkāpjoties no direktīvas
       noteikumiem, lai vienkāršotu nodokļa iekasēšanu vai novērstu noteiktu veidu
       nodokļa nemaksāšanu vai apiešanu.
   2.  Parasti šādas atļaujas piešķir uz pagaidu termiņu, lai pēc dažiem gadiem varētu
       izvērtēt, vai īpašie pasākumi ir lietderīgi un efektīvi.
   3.  Ar Padomes Lēmumu 2000/746/EK2 Francijas Republikai tika piešķirta atļauja,
       atkāpjoties no 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunkta, iekļaut preču piegādes vai
       pakalpojumu sniegšanas ar nodokli apliekamajā summā zelta vērtību, ja piegādātājs
       to ir izmantojis un saņēmējs to ir nodrošinājis gadījumos, kad zelta piegāde
       saņēmējam bija atbrīvota no nodokļiem saskaņā ar Direktīvas 98/80/EK3
       noteikumiem.
   4.  Šī atkāpe ir ļāvusi Francijai nepieļaut ar nodokli apliekamās summas samazinājumu
       dažos darījumos juvelierizstrādājumu nozarē, kuros klients nodrošina juvelierim
       zeltu, ko viņš ir iegādājies „ieguldījumu vajadzībām” un kas tādējādi ir atbrīvots no
       PVN, lai juvelieris varētu sniegt preci (piemēram, zeltā iedarinātu dimanta akmeni)
       vai pakalpojumu (piemēram, pārkausējot zeltu gredzenā).
   5.  Vēstulē, kas reģistrēta Komisijas ģenerālsekretariātā 2004. gada 6. jūlijā, Francijas
       valdība lūdza pagarināt darbības termiņu Lēmumam 2000/746/EK, ar ko Francijai
       atļauj piemērot īpašus nodokļu pasākumus attiecībā uz summu, kura apliekama ar
       nodokli, veicot preču vai pakalpojumu piegādi, kas ietver zelta apstrādi.
   6.  Saskaņā ar Sestās direktīvas 27. panta 2. punktu Komisija 10. augusta vēstulē
       informēja citas dalībvalstis par Francijas Republikas lūgumu un paziņoja Francijas
       Republikai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par nepieciešamu lūguma
       apstiprināšanai.
   1
      OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/7/EK (OV L
      30.1.2004., 44.lpp.).
   2
      OV L 302, 1.12.2000., 61. lpp.
   3
      OV L 281, 17.10.1998., 31. lpp.
LV                                                2                                                    LV
 ---pagebreak---    7. Komisija piekrīt, ka šī atruna ir vērsta pret PVN sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu.
      Tā arī norāda, ka divas citas dalībvalstis ir ieguvušas līdzīgas atkāpes. Komisija jau ir
      sākusi darbu, lai racionalizētu atkāpes saskaņā ar 27. pantu, un šīs atkāpes var iekļaut
      šajā procesā. Tādēļ šis lūgums par atkāpes termiņa pagarinājumu ir jāapstiprina,
      pagarinot atkāpi līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, kurā tiktu racionalizētas
      atkāpes saskaņā ar 27. pantu, kas šobrīd ir vērstas uz to, lai nepieļautu šāda veida
      izvairīšanos no PVN maksāšanas saistībā ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no
      nodokļa, bet ne vēlāk kā līdz 2009. gada 31. decembrim.
LV                                           3                                                  LV
 ---pagebreak---                                                Priekšlikums
                                         PADOMES LĒMUMS,
       ar kuru groza Padomes Lēmumu 2000/746/EK, ar ko Francijas Republikai atļauj
     piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK
          par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Sesto direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami
   dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu
   sistēma: vienota aprēķinu bāze4, un jo īpaši tās 27. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu5,
   tā kā:
   (1)    Ar Lēmumu 2000/746/EK Padome atļāva Francijas Republikai, atkāpjoties no
          Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunkta, iekļaut preču
          piegādes vai pakalpojumu sniegšanas ar nodokli apliekamajā summā zelta vērtību, ja
          piegādātājs to ir izmantojis un saņēmējs to ir nodrošinājis gadījumos, kad zelta
          piegāde saņēmējam bija atbrīvota no nodokļiem saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK
          26. b pantu.
   (2)    Šīs atrunas mērķis bija nepieļaut, ka ieguldījumu zelta atbrīvojums no nodokļa tiek
          izmantots ļaunprātīgi, un tādējādi novērst noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai
          apiešanu.
   (3)    Vēstulē, kas reģistrēta Komisijas ģenerālsekretariātā 2004. gada 6. jūlijā, Francijas
          valdība lūdza pagarināt Lēmuma 2000/746/EK6 darbības termiņu, kas beidzas
          2004. gada 31. decembrī.
   (4)    Saskaņā ar Sestās direktīvas 27. panta 2. punktu Komisija 10. augusta vēstulē
          informēja citas dalībvalstis par Francijas Republikas lūgumu un paziņoja Francijas
          Republikai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par nepieciešamu lūguma
          apstiprināšanai.
   (5)    Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju ar Lēmumu 2000/746/EK piešķirtā
          atkāpe ir bijusi efektīva iepriekšminēto mērķu sasniegšanā.
   4
          OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/7/EK (OV L
          30.1.2004., 44.lpp.).
   5
          OV C […], […], […]. lpp.
   6
          OV L 302, 1.12.2000., 61. lpp.
LV                                                    4                                                    LV
 ---pagebreak---    (6)     Atkāpes atbilstīgi Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, kuru nolūks ir nepieļaut
           izvairīšanos no PVN maksāšanas saistībā ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no
           nodokļa, var iekļaut turpmākajā direktīvas priekšlikumā, kurā tiktu racionalizētas
           dažas atkāpes saskaņā ar minēto pantu.
   (7)     Tādēļ jāpagarina atbilstīgi Direktīvai 2000/746/EK piešķirtās atkāpes darbības termiņš
           līdz dienai, kad stāsies spēkā direktīva, kurā tiks racionalizētas atkāpes saskaņā ar
           27. pantu Direktīvā 77/388/EK, kas attiecas uz izvairīšanos no pievienotās vērtības
           nodokļa maksāšanas saistībā ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no nodokļa, vai līdz
           2009. gada 31. decembrim, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.
   (8)     Atkāpei nebūs negatīvas ietekmes uz Eiropas Kopienu pašu resursiem no pievienotas
           vērtības nodokļa,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                1. pants
   Direktīvas 2000/746/EEK 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
   „2. pants
   Atļauja, kas piešķirta saskaņā ar 1. pantu, zaudē spēku dienā, kad stājas spēkā direktīva, ar ko
   tiks racionalizētas atkāpes saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. pantu, kuru mērķis ir
   novērst izvairīšanos no pievienotās vērtības nodokļa nemaksāšanas saistībā ar ieguldījumu
   zelta atbrīvojumu no nodokļa, vai līdz 2009. gada 31. decembrim, atkarībā no tā, kura diena ir
   agrāk.”
                                                2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
   Briselē, […]
                                                 Padomes vārdā –
                                                 priekšsēdētājs
LV                                                  5                                               LV


Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (Kodificēta versija)