               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.10.2018
            COM(2018) 669 final
            2018/0340(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo maksājumu 2018. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikums attiecas uz Padomes lēmuma projektu par finanšu iemaksu trešo daļu Eiropas Attīstības fondā (EAF), kas dalībvalstīm jāiemaksā 2018. gadā.

                  11. EAF un citi EAF, kas vēl nav pabeigti (t. i., 8., 9. un 10. EAF), tiek pārvaldīti saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem.

                  - Pašreizējais Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), ar pēdējiem grozījumiem
                     1
                  .

                  - Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējais nolīgums par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                     2
                   (“11. EAF Iekšējais nolīgums”).

                  - Padomes Regula (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam
                     3
                   (“11. EAF finanšu regula”).

                  Iepriekš minētie dokumenti ietver daudzgadu saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz finansiāla atbalsta sniegšanu EAF kasei. 11. EAF finanšu regulā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāveic regulāras iemaksas EAF kasē saskaņā ar iepriekš noteiktām finanšu saistībām. Regulāro iemaksu pamatā ir tehniski Padomes lēmumi, kas atspoguļo iepriekš noteikto finanšu saistību īstenošanu.

                  Tādēļ dažas no paskaidrojuma rakstā minētajām pozīcijām nav piemērojamas tādiem aicinājumiem veikt regulārās iemaksas kā, piemēram, šim aicinājumam.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Skatīt 1. punktu. Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Skatīt 1. punktu. Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Saskaņā ar Iekšējā nolīguma
                     4
                   7. pantu dalībvalstu iemaksas 11. EAF ir jāapstiprina ar Padomes lēmumu, ko pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. panta 7. punktu Komisijas pārvaldīto summu un Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldīto summu precizē atsevišķi.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 52. pantu EIB nosūtīja Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

                  11. EAF finanšu regulas 22. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu pēc otras izlieto summas, kas pieejamas iepriekšējos EAF. Tā kā Komisijas gadījumā ir izlietotas visas summas no iepriekšējiem EAF, šajā priekšlikumā iekļautais aicinājums veikt iemaksas attiecas uz summām 11. EAF.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. panta 5. punktu Padome lēmumu par šo priekšlikumu pieņem ne vēlāk kā 21. kalendārajā dienā pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas.

                  11. EAF finanšu regulas 23. panta 1. punktā ir noteikts, ka, ja iemaksas daļa netiek samaksāta noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaksā procenti par nesamaksāto summu; procentu maksāšanas kārtība ir noteikta tajā pašā pantā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Skatīt 1. punktu. Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               •Proporcionalitāte

                  Skatīt 1. punktu. Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Skatīt 1. punktu. Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2018/0340 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo maksājumu 2018. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  5
                (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 7. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/323 (2015. gada 2. marts) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (“11. EAF finanšu regula”)
                  6
               , un jo īpaši tās 21. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. panta 5. punktā noteikto procedūru Komisijai līdz 2018. gada 10. oktobrim jāiesniedz priekšlikums, ar ko precizē a) 2018. gadam paredzētās iemaksas trešo daļu un b) pārskatīto ikgadējo iemaksas summu 2018. gadam gadījumos, kad summa atšķiras no faktiskajām vajadzībām.

               (2)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 52. pantu Eiropas Investīciju banka nosūtīja Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

               (3)11. EAF finanšu regulas 22. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto summas, kas paredzētas iepriekšējos EAF. Tāpēc aicinājums veikt iemaksas Eiropas Komisijai būtu jāsniedz saskaņā ar 11. EAF.

               (4)Ar Lēmumu (ES) 2018/965 Padome 2018. gada 9. jūlijā, pamatojoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu, pieņēma lēmumu noteikt gada apjomu dalībvalstu iemaksām EAF 2018. gadam 4 250 000 000 EUR Eiropas Komisijai un 250 000 000 EUR Eiropas Investīciju bankai
                  7
               ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Individuālās Eiropas Attīstības fonda iemaksas, ko dalībvalstis veic Komisijai un Eiropas Investīciju Bankai kā trešo maksājumu par 2018. gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā iekļautajā tabulā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 58, 3.3.2015., 17.–38. lpp.

                     (4)

                        Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējais nolīgums par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu.

                     (5)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (6)

                        OV L 58, 3.3.2015., 17.–38. lpp.

                     (7)

                        OV L 172, 9.7.2018., 4.-5. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.10.2018
            COM(2018) 669 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo maksājumu 2018. gadam

               PIELIKUMS

                        DALĪBVALSTIS

                        10. EAF sadalījums %

                        11. EAF sadalījums %

                        3. maksājums 2018. gadā (EUR)

                        Kopā

                        Komisija

                        EIB

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BEĻĢIJA

                        3,53

                        3,24927

                        29 243 430,00

                        0,00

                        29 243 430,00

                        BULGĀRIJA

                        0,14

                        0,21853

                        1 966 770,00

                        0,00

                        1 966 770,00

                        ČEHIJAS REPUBLIKA

                        0,51

                        0,79745

                        7 177 050,00

                        0,00

                        7 177 050,00

                        DĀNIJA

                        2,00

                        1,98045

                        17 824 050,00

                        0,00

                        17 824 050,00

                        VĀCIJA

                        20,50

                        20,57980

                        185 218 200,00

                        0,00

                        185 218 200,00

                        IGAUNIJA

                        0,05

                        0,08635

                        777 150,00

                        0,00

                        777 150,00

                        ĪRIJA

                        0,91

                        0,94006

                        8 460 540,00

                        0,00

                        8 460 540,00

                        GRIEĶIJA

                        1,47

                        1,50735

                        13 566 150,00

                        0,00

                        13 566 150,00

                        SPĀNIJA

                        7,85

                        7,93248

                        71 392 320,00

                        0,00

                        71 392 320,00

                        FRANCIJA

                        19,55

                        17,81269

                        160 314 210,00

                        0,00

                        160 314 210,00

                        HORVĀTIJA

                        0,00

                        0,22518

                        2 026 620,00

                        0,00

                        2 026 620,00

                        ITĀLIJA

                        12,86

                        12,53009

                        112 770 810,00

                        0,00

                        112 770 810,00

                        KIPRA

                        0,09

                        0,11162

                        1 004 580,00

                        0,00

                        1 004 580,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        1 045 080,00

                        0,00

                        1 045 080,00

                        LIETUVA

                        0,12

                        0,18077

                        1 626 930,00

                        0,00

                        1 626 930,00

                        LUKSEMBURGA

                        0,27

                        0,25509

                        2 295 810,00

                        0,00

                        2 295 810,00

                        UNGĀRIJA

                        0,55

                        0,61456

                        5 531 040,00

                        0,00

                        5 531 040,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        342 090,00

                        0,00

                        342 090,00

                        NĪDERLANDE

                        4,85

                        4,77678

                        42 991 020,00

                        0,00

                        42 991 020,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        21 578 130,00

                        0,00

                        21 578 130,00

                        POLIJA

                        1,30

                        2,00734

                        18 066 060,00

                        0,00

                        18 066 060,00

                        PORTUGĀLE

                        1,15

                        1,19679

                        10 771 110,00

                        0,00

                        10 771 110,00

                        RUMĀNIJA

                        0,37

                        0,71815

                        6 463 350,00

                        0,00

                        6 463 350,00

                        SLOVĒNIJA

                        0,18

                        0,22452

                        2 020 680,00

                        0,00

                        2 020 680,00

                        SLOVĀKIJA

                        0,21

                        0,37616

                        3 385 440,00

                        0,00

                        3 385 440,00

                        SOMIJA

                        1,47

                        1,50909

                        13 581 810,00

                        0,00

                        13 581 810,00

                        ZVIEDRIJA

                        2,74

                        2,93911

                        26 451 990,00

                        0,00

                        26 451 990,00

                        APVIENOTĀ KARALISTE

                        14,82

                        14,67862

                        132 107 580,00

                        0,00

                        132 107 580,00

                        KOPĀ ES-28

                        100,00

                        100,00

                        900 000 000,00

                        0,00

                        900 000 000,00


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.10.2018
            COM(2018) 682 final
            2018/0351(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)(FMT:ItalicOmnibus II)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi), lai iekļautu Direktīvu 2014/51/ES attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām
                  1
               .

               Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma paplašināta, aptverot arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamais tiesību akts ir balstīts uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 50., 53., 62. un 114. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  2
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem nosaka nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā.

               EĀDD sadarbībā ar Komisijas dienestiem iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome tos pieņemtu kā Savienības nostāju. EĀDD cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

                  Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Instrumenta izvēle

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iepriekš minētā tiesību akta iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               Neattiecas.

               2018/0351 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma
                  IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)

                  (Omnibus II)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50., 53. 62. un 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IX pielikuma, kurā ietverti noteikumi par finanšu pakalpojumiem, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES
                  5
               .

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IX pielikums.

               (5)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta, kas pievienota šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.10.2018
            COM(2018) 682 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)(OMNIBUS II)

               PIELIKUMS

                  LV EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
                  Nr.

               (0.0.0)

               ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis) ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām
                  1
               .

               (2)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IX pielikumu groza šādi:

               1.Pielikuma 1. punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK) groza šādi:

               i)pievieno šādu ievilkumu:

               “-32014 L 0051: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/51/ES (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).”;

               ii)pievieno šādus pielāgojumus:

               “k)direktīvā minētās atsauces uz EAAPI  pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 18. un 19. pantu gadījumos, kas minēti šā pielikuma 31.h punktā, kā arī saskaņā ar šo minēto punktu, uzskata par atsaucēm uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām attiecībā uz EBTA valstīm;

               l)52. panta 3. punktā un 77.f panta 1. punktā aiz vārda “Padomei” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādei, EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai”;

               m) 65.a pantā aiz vārda “EAAPI ” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”.

               n)70. pantā atsauces uz “Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) centrālajām bankām” un “ECBS centrālajām bankām” saprot kā atsauces ne tikai uz to nozīmi direktīvā, bet arī uz EBTA valstu centrālajām bankām.

                o)138. panta 4. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdu “EAAPI” lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”, un vārdus “saskaņā ar EAAPI paziņojumu” lasa kā “kā paziņojusi EBTA Uzraudzības iestāde, pamatojoties uz EAAPI sagatavoto projektu.”

               p)Ar informāciju, kuras izcelsme ir EBTA valstīs, neapmainās ar EAAPI kā par sadarbības pasākumiem, kas noslēgti ar trešo valsti vai tās iestādēm saskaņā ar 172. panta 4. punkta e) apakšpunktu vai 260. panta 5. punkta e) apakšpunktu, bez skaidras to iestāžu piekrišanas, kuras to ir sniegušas, un attiecīgā gadījumā tikai tiem mērķiem, kam šīs iestādes devušas savu piekrišanu.

               q)308.b. panta 15. punktā attiecībā uz EBTA valstīm tekstu “2014. gada 23. maijā” lasa “dienā, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr. …/… [šis lēmums]”.”

               2.Līguma IX pielikumā 29.b. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK), 31.eb punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009) un 31.i punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010) pievieno šādu ievilkumu:

               “-32014 L 0051: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/51/ES (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).”

               3.Pielikuma 31.h punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010) pievieno šādu tekstu:

               “, kurā grozījumi izdarīti ar:

               -32014 L 0051: Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/51/ES (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).”

               2. pants

               Direktīvas 2014/51/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)

                        OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības nav norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.10.2018
            COM(2018) 731 final
            2018/0379(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas attiecībā uz grozījumiem konvencijas II un III pielikumā Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit astotajā sanāksmē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit astotajā ikgadējā sanāksmē, kas 2018. gada 27.–30. novembrī Strasbūrā, Francijā, notiks saistībā ar paredzēto pastāvīgās komitejas lēmuma pieņemšanu par diviem grozījumiem Konvencijas II pielikumā un III pielikumā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību

               1979. gada Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvencija) (“nolīgums”) mērķis ir aizsargāt Eiropas savvaļas augus un dzīvniekus un to dabīgos biotopus, jo īpaši ja to aizsardzībai ir vajadzīga vairāku valstu sadarbība. Tas ir starpvaldību līgums, kas noslēgts Eiropas Padomes aizgādībā. Nolīgums stājās spēkā 1982. gada 1. jūnijā. Eiropas Kopiena kopš 1982. gada 1. septembra ir nolīguma līgumslēdzēja puse
                  1
               . Patlaban nolīgumam ir 51 līgumslēdzēja puse, to vidū visas ES dalībvalstis.

               2.2.Pastāvīgā komiteja

               Pastāvīgā komiteja ir Konvencijas lēmējstruktūra ar pilnvarām novērtēt sugu saglabāšanās stāvokli un pēc tam pārskatīt sugu sarakstu konvencijas pielikumos. Tās funkcijas ir uzskaitītas nolīguma 13.–15. pantā. Komitejas sanāksmes notiek ne retāk kā reizi divos gados vai tad, kad to pieprasa līgumslēdzēju pušu vairākums. Ierasts, ka pastāvīgā komiteja tiekas katru gadu.

               Savienības nostāja par pielikumu grozījumiem tiek noteikta ar Padomes lēmumu, kura pamatā ir Komisijas priekšlikums.

               2.3.Paredzētais pastāvīgās komitejas akts

               Nolīguma pastāvīgās komitejas trīsdesmit astotajā ikgadējā sanāksmē, kas 2018. gada 27.–30. novembrī notiks Strasbūrā, Francijā, ir paredzēts pieņemt lēmumu par diviem grozījumiem nolīguma II pielikumā un III pielikumā (“paredzētais akts”).

               Saskaņā ar nolīguma 17. pantu pielikumu grozījumus pieņem ar divu trešdaļu līgumslēdzēju pušu vairākumu. Tie stājas spēkā attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm trīs mēnešus pēc to pieņemšanas pastāvīgajā komitejā, izņemot tad, ja viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu ir cēlušas iebildumus. Ikviens grozījums stājas spēkā attiecībā uz līgumslēdzējām pusēm, kas nav cēlušas iebildumus.

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt nolīguma II pielikumu un III pielikumu, kā tas paredzēts nolīguma 17. pantā.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Ir ierosināti divi šādi grozījumi nolīguma pielikumos.

               1) Šveice ir ierosinājusi pazemināt vilka (Canis lupus) aizsardzības līmeni un pārvietot to no II pielikuma (īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas) uz III pielikumu (aizsargājamās dzīvnieku sugas – iespējama regulēšana).

               Šveices priekšlikuma pamatojums ir tāds, ka vilku skaits Eiropā kopš konvencijas stāšanās spēkā ir ievērojami pieaudzis un tāpēc vairs nav vajadzīgs augsts aizsardzības līmenis. Šis grozījums atļautu vilku pārvaldību un kontroli (arī medības), un nevajadzētu ieviest izņēmumus saskaņā ar konvencijas 9. pantu. Tātad aizsardzības līmenis visām vilka populācijām teritorijās, kuras aptver konvencijas līgumslēdzējas puses, būtu zemāks neatkarīgi no to saglabāšanās stāvokļa un populācijas tendencēm. Šveices priekšlikums faktiski novestu pie šā mazākā kopsaucēja vilka populāciju saglabāšanai visā Eiropā, un tas nav saskaņā ar pašreizējo vilka aizsardzības statusu, kāds noteikts Biotopu direktīvā.

               Nesens pētījums
                  2
                liecina, ka no deviņām galvenokārt pārrobežu vilka populācijām Savienībā un tās kaimiņvalstīs tikai trīs ir “vismazāk apdraudētas”, savukārt sešas ir “neaizsargātas” vai “gandrīz apdraudētas”. Alpu rietumu un centrālās daļas populācija, kas sastopama Šveicē, IUCN Sarkanajā grāmatā ir novērtēta kā “neaizsargāta”.

               Lai gan jāatzīst vilka un cilvēka līdzāspastāvēšanas problēmas, kas rodas vilku skaita un areāla atgūšanas rezultātā, pašreizējais Šveices priekšlikums pazemināt vilka aizsardzības statusu visā Eiropā, no zinātniskā un saglabāšanas skatpunkta raugoties, nav pamatots.

               Ikvienam priekšlikumam mainīt vilka juridisko aizsardzības statusu Eiropā vajadzētu balstīties uz pilnīgu novērtējumu par tā ietekmi uz vilka saglabāšanās stāvokli visā Eiropā. Pieejamā informācija liecina, ka lielākajā daļā ES dalībvalstu, jo īpaši tajās, kur tas ir stingri aizsargāts, sugas saglabāšanās stāvoklis joprojām ir nelabvēlīgs.

               Turklāt 2019. gadā ES dalībvalstis sniegs atjauninātus ziņojumus par vilka saglabāšanās stāvokli, kā tas prasīts Biotopu direktīvas 17. pantā. Tāpēc līdz brīdim, kad šāda informācija kļūst pieejama, Savienībai būtu jāatturas ieņemt nostāju attiecībā uz šo grozījuma priekšlikumu.

               2) Norvēģija ir iesniegusi priekšlikumu baltvaigu zosi (Branta leucopsis) no II pielikuma (īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas) pārvietot uz III pielikumu (aizsargājamās dzīvnieku sugas – iespējama regulēšana).  Priekšlikuma pamatā ir fakts, ka baltvaigu zoss kopējās populācijas apmērs laikā no 1980. gada līdz 2010. gadam ir palielinājies vairāk nekā desmitkārt (no 110 000 īpatņu uz 1 319 000 īpatņu), arī lauksaimniecības intensifikācijas dēļ, jo tās rezultātā ir kļuvis pieejams liels daudzums barības. Tāpēc sugai vairs nav vajadzīga stingra aizsardzība visā areālā.

               Šis priekšlikums neatbilst pašreizējam baltvaigu zoss juridiskās aizsardzības statusam, kāds noteikts Putnu direktīvā, jo tā nav minēta II pielikumā (medījamas sugas). Suga ir iekļauta Putnu direktīvas I pielikumā (t. i., suga, kam jānosaka īpaši aizsargājamas teritorijas).

               Lai reaģētu uz ļoti straujo populācijas pieaugumu un jo īpaši uz sugas izraisītajām problēmām (lauksaimniecībai nodarītais kaitējums un gaisa satiksmes drošības apdraudējums), saskaņā ar Nolīgumu par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību baltvaigu zosij tiek gatavots viensugas pārvaldības plāna projekts. Plāns nodrošinātu satvaru, kas areāla valstīs palīdzētu pieņemt lēmumus par atkāpju piemērošanu (nodrošinot arī regulāru novērtējumu par atkāpju kumulatīvo ietekmi) un par populācijas stāvokļa, kā arī lauksaimniecībai nodarītā kaitējuma un gaisa satiksmes drošības apdraudējuma monitorēšanu. Tas atvieglotu informācijas koplietošanu un, iespējams, atkāpju pasākumu koordinēšanu starp areāla valstīm, lai palielinātu to efektivitāti un novērstu ar pārlidojuma ceļiem saistītas neparedzētas ietekmes.  Plāns ir jāpieņem pirms nolīguma pušu septītās sanāksmes 2018. gada decembrī.

               Lai reaģētu uz ļoti straujo šīs sugas populācijas pieaugumu un jo īpaši lai risinātu sugas radītās problēmas (lauksaimniecībai nodarītais kaitējums un gaisa satiksmes drošības apdraudējums), Norvēģijas izteiktais grozījuma priekšlikums Savienībai būtu jāatbalsta, lai konvencijas puses, kas nav ES dalībvalstis, varētu piemērot populācijas pārvaldības pasākumus, vajadzības gadījumā atļaujot arī šīs sugas medīšanu. Tomēr, tā kā grozījums Putnu direktīvas pielikumos patlaban nav paredzēts vai nav iespējams konvencijā prasītajā īsajā termiņā (90 dienas), Savienībai būs jānorāda, ka pagaidām tā piemēros stingrākus aizsardzības pasākumus, nekā paredzēts konvencijas 12. pantā.

               Tāpēc Padomei ir jāpieņem lēmums par nostājām, kas saistībā ar pastāvīgās komitejas trīsdesmit astoto sanāksmi Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz iepriekš izklāstītajiem grozījumu priekšlikumiem.

               Paredzētā pastāvīgās komitejas lēmuma priekšmets saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu ir ES ekskluzīvā ārējā kompetencē, jo tas ietilpst jomā, kuru lielā mērā jau aptver kopīgi iekšējie noteikumi (t. i., Biotopu direktīva un Putnu direktīva).

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pastāvīgā komiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra.

               Akts, ko pastāvīgā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 6. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs starptautisko tiesību nozīmē. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam kopsakarā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar pastāvīgās komitejas aktu tiks grozīts nolīguma II un III pielikums, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2018/0379 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas attiecībā uz grozījumiem konvencijas II un III pielikumā Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit astotajā sanāksmē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, lasītu kopsakarā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvencija) (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 82/72/EEK
                  4
               , un tā stājās spēkā 1982. gada 1. septembrī.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 17. pantu pastāvīgā komiteja var pieņemt lēmumu par grozījumu izdarīšanu nolīguma pielikumos.

               (3)Pastāvīgajai komitejai tās trīsdesmit astotajā sanāksmē 2018. gada 27.–30. novembrī ir jāpieņem lēmums par grozījumiem nolīguma II pielikumā un III pielikumā.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem pastāvīgajā komitejā, jo minētais lēmums būs Savienībai saistošs.

               (5)Norvēģija ir iesniegusi priekšlikumu baltvaigu zosi (Branta leucopsis) no nolīguma II pielikuma “Īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas” pārvietot uz III pielikumu “Aizsargājamās dzīvnieku sugas”.

               (6)Jaunākā pieejamā zinātniskā informācija par baltvaigu zoss populāciju lielumu, sadalījumu un apdraudējumiem liecina, ka kopējā populācija laikā no 1980. gadiem līdz 2010. gadam palielinājusies vairāk nekā desmitkārt un suga nu ir drošā saglabāšanās stāvoklī.

               (7)Lai reaģētu uz ļoti straujo populācijas pieaugumu visā sugas areālā, Savienībai šis priekšlikums būtu jāatbalsta. Tomēr priekšlikums nav saskaņā ar pašreizējo baltvaigu zoss aizsardzības statusu, kāds noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvā 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību. Tā kā grozījums minētās direktīvas pielikumos patlaban nav paredzēts vai nav iespējams konvencijā prasītajā īsajā termiņā (90 dienas), Savienība pagaidām piemēros stingrākus aizsardzības pasākumus, nekā paredzēts nolīguma 12. pantā.

               (8) Šveice ir iesniegusi priekšlikumu vilku (Canis lupus) no nolīguma II pielikuma “Īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas” pārvietot uz III pielikumu “Aizsargājamās dzīvnieku sugas”.

               (9)Samazināt vilka populācijas aizsardzības statusu līdz zemākajam kopsaucējam, no zinātniskā un saglabāšanas skatpunkta raugoties, nav pamatoti. Jaunākā pieejamā zinātniskā informācija par Eiropas vilka populāciju lielumu, sadalījumu un apdraudējumiem liecina, ka no deviņām – galvenokārt pārrobežu – vilka populācijām Savienībā un tās kaimiņvalstīs tikai trīs ir “vismazāk apdraudētas”, savukārt sešas ir “neaizsargātas” vai “gandrīz apdraudētas”. Alpu rietumu un centrālās daļas populācija, kas sastopama Šveicē, IUCN Sarkanajā grāmatā ir novērtēta kā “neaizsargāta”.

               (10)Atjaunināta informācija par vilka saglabāšanās stāvokli Savienībā kļūs pieejama 2019. gadā no Biotopu direktīvas 17. pantā paredzētajiem ziņojumiem. Tāpēc līdz brīdim, kad šāda informācija kļūs pieejama, Savienībai būtu jātiecas atlikt pastāvīgās komitejas balsojumu par Šveices priekšlikumu,

               (11)

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit astotajā sanāksmē, ir šāda:

               ·atbalstīt priekšlikumu baltvaigu zosi (Branta leucopsis) no konvencijas II pielikuma “Īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas” pārvietot uz III pielikumu “Aizsargājamās dzīvnieku sugas”.  Savienība pagaidām piemēros stingrākus šīs sugas aizsardzības pasākumus, nekā paredzēts nolīguma 12. pantā;

               ·lūgt pārējo konvencijas līgumslēdzēju pušu atbalstu, lai balsošanu par priekšlikumu vilku (Canis lupus) no II pielikuma “Īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas” pārvietot uz III pielikumu “Aizsargājamās dzīvnieku sugas” atliktu līdz laikam, kad kļūs pieejama atjaunināta informācija par vilka saglabāšanās stāvokli Savienībā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1981. gada 3. decembra Lēmums 82/72/EEK par to, ka jānoslēdz Konvencija par Eiropas savvaļas dzīvnieku, augu un dabisko biotopu aizsardzību (OV L 38, 10.2.1982., 1. lpp.).

                     (2)

                        http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/152040/AGRI%20NEWS%20Issue10_2018_29%20August.pdf.

                     (3)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 38, 10.2.1982., 1. lpp.