|

52011PC0207

/* COM/2011/0207 galīgā redakcija - NLE 2011/0086 */  Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 14.4.2011COM(2011) 207 galīgā redakcija2011/0086 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importamPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS2.  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā attiecībā uz Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu piemēro Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”).Galīgie pasākumi ir spēkā un tos piemēroja ar Padomes 2007. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 1292/2007. Tajos ir ņemti vērā kompensācijas maksājumi, kas vienlaikus bija spēkā galīgo pasākumu piemērošanas brīdī. Šo kompensācijas maksājumu termiņš beidzās 2011. gada 9. martā, un tādēļ atkārtoti jākoriģē maksājumu likmes.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomāGalīgie pasākumi ir spēkā un tos piemēroja ar Padomes 2007. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 1292/2007.-  Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiemPadomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.3.  APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS4.  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmProcedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav ietverti noteikumi attiecībā uz vispārēju ietekmes novērtējumu, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.5.  PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI6.  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPievienotais Padomes regulas priekšlikums paredz šādas darbības.1) Tiks pārskatīts atlikušais antidempinga maksājums, kā arī konkrēta uzņēmuma individuālais antidempinga maksājumu līmenis. Jo īpaši, tiks atcelts samazinājums, ko piemēroja, ņemot vērā to, ka bija spēkā arī kompensācijas maksājumi.2) Attiecībā uz ražotāju eksportētāju MTZ Polyfilms Ltd (“ MTZ Polyfilms ”) pēc Vispārējās tiesas 2009. gada 17. novembra sprieduma lietā T-143/06[1] (“spriedums”), MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro antidempinga pasākumus, kurus noteica ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 un Regulu (EK) Nr. 1292/2007. Tādēļ pievienotais priekšlikums neskar MTZ Polyfilms un šim uzņēmumam arī turpmāk nepiemēros antidempinga maksājums. Uz MTZ Polyfilms situāciju attiecas īstenošanas procedūra, kura sākta ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [2].Padomei tiek ierosināts pieņemt šeit pievienoto regulas priekšlikumu.-  Juridiskais pamatsPadomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas.7.  IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.2011/0086 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3] (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 2009/597 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4] (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:8.  Procedūra9.  Padome 1999. gada 10. decembrī un pēc izmeklēšanas (“sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam[5]. Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā antidempinga izmeklēšana”) un pēc pagaidu antidempinga maksājuma noteikšanas 2001. gada 24. februārī[6] ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 367/2001, Indijas izcelsmes PET plēves importam ar Padomes 2001. gada 13. augusta Regulu (EK) Nr. 1676/2001[7] noteica galīgo antidempinga maksājumu.10.  Attiecībā uz Indijas izcelsmes PET plēves importu 2006. gada 8. martā publicēja divas Padomes regulas: Regulu (EK) Nr. 367/2006[8], kas sekoja termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanai un kurā saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu (“termiņa beigu pārskatīšanas antisubsidēšanas regula”), un Regulu (EK) Nr. 366/2006[9] (“antidempinga regula, ar kuru izdara grozījumus”), kas sekoja daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanai un ar kuru grozīja šāda importa galīgo antidempinga maksājumu.11.  Pēc termiņa beigu pārskatīšanas 2007. gada 6. novembrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/2007[10] noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam.12.  Paziņojumu[11] publicēja 2010. gada 20. maijā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Paziņojumā personas tika informētas, ka, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2009. gada 17. novembra sprieduma lietā T-143/06[12] (“spriedums”), MTZ Polyfilms Limited (“ MTZ Polyfilms ”) ražotās PET plēves importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro antidempinga pasākumus, kas noteikti ar antidempinga regulu, ar kuru izdara grozījumus, un ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007, un galīgie antidempinga maksājumi, kas samaksāti saskaņā ar šīm regulām par MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importu, jāatmaksā vai jāatlaiž. Ar paziņojumu arī daļēji atsāka attiecīgo antidempinga pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz inter alia Indijas izcelsmes PET plēves importu, lai īstenotu iepriekš minēto Vispārējās tiesas spriedumu, ciktāl tas attiecas uz MTZ Polyfilms .13.  Ar termiņa beigu pārskatīšanas antisubsidēšanas regulu noteiktā kompensācijas maksājuma termiņš beidzās 2011. gada 9. martā[13] atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 18. panta 1. punktam. Atbilstoši principam, kas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu paredz, ka nevienu ražojumu nepakļauj abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai risinātu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas, ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 noteikto antidempinga maksājuma likmju līmeni noteica, ņemot vērā kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar termiņa beigu pārskatīšanas antisubsidēšanas regulu. Ņemot vērā kompensācijas maksājuma termiņa beigas, jākoriģē antidempinga maksājuma likmes.14.  Antidempinga maksājuma likmes pēc kompensācijas maksājuma termiņa beigām, kas noteikts vienam un tam pašam importamIevadpiezīme15.  Kā norādīts iepriekš 5. apsvērumā, Indijas izcelsmes PET plēvei noteiktā kompensācijas maksājuma termiņš beidzās 2011. gada 9. martā, tādēļ jākoriģē antidempinga maksājuma likmes. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/2007 noteiktais antidempinga maksājums sastāv no dempinga starpības, no kuras atņemta subsidēšanas robeža, kas saistīta ar eksporta subsīdijām. Tā kā kompensācijas maksājuma termiņš jau ir beidzies, antidempinga maksājuma likmju līmenis ir jānosaka atkārtoti.Antidempinga maksājuma līmeņa noteikšana16.  Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma lielums nedrīkst pārsniegt noteikto dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam par šo starpību, ja šāds mazāks maksājums ir atbilstošs, lai novērstu kaitējumu Savienības rūpniecības nozarei. Tādēļ jānosaka tāds maksājuma līmenis, kas atbilst zemākajam dempinga starpības līmenim un kaitējuma novēršanas līmenim.17.  Saistībā ar šo jāatgādina, ka sākotnējā antidempinga izmeklēšanā kaitējuma novēršanas līmenis visos gadījumos bija augstāks par dempinga starpību, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 367/2001 195. apsvērumā un apstiprināts Padomes Regulas (EK) Nr. 1676/2001 74. apsvērumā. Tādēļ antidempinga maksājums jānosaka dempinga starpību līmenī, kas noteiktas attiecībā uz dažādiem Indijas ražotājiem, un tās ir šādas:Uzņēmums | Dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme | Atsauce |Ester Industries Limited | 29,3% | Padomes Regula (EK) Nr. 366/2006 |Garware Polyester Limited | 0% | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 38/2011[14] |Jindal Poly Films Limited | 0% | Padomes Regula (EK) Nr. 1676/2001* |Polyplex Corporation Limited | 3,7% | Padomes Regula (EK) Nr. 366/2006 |SRF Limited | 15,5% | Padomes Regula (EK) Nr. 1424/2006[15] |Uflex Limited | 3,2% | Padomes Regula (EK) Nr. 366/2006** |Vacmet India Limited | 0% | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 205/2011[16] |Visi pārējie uzņēmumi (izņemot MTZ Polyfilms) | 29,3% | Padomes Regula (EK) Nr. 366/2006 |* Jindal Poly Films Limited tolaik bija zināms kā Jindal Polyester Limited .** Uflex Limited tolaik bija zināms kā Flex Industries Limited .18.  Visi zināmie Indijas PET plēves ražotāji eksportētāji, Indijas iestādes un Savienības ražošanas nozare saņēma informāciju par iepriekš minēto rīcību.19.  Pēc šīs informācijas atklāšanas vairāki Indijas uzņēmumi apgalvoja, ka, tā kā netika pieprasīta kompensācijas pasākumu termiņa beigu pārskatīšana, Savienības ražošanas nozare acīmredzot bija labā situācijā tādēļ arī jāpārtrauc antidempinga pasākumi. Turklāt viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jāpārrēķina parauga vidējā dempinga starpība, jo nesen pēc starpposma pārskatīšanas uzņēmumam Garware Polyester Limited , kas bija viens no atlasē iekļautajiem uzņēmumiem, noteica labotu individuālu dempinga starpību. Jānorāda, ka abas prasības pārsniedz spēkā esošās regulas ierobežoto darbības jomu, kuras mērķis ir tikai koriģēt spēkā esošo antidempinga likmju līmeni pēc vienlaicīgiem kompensācijas pasākumiem šim pašam importam. Ikviens pieprasījums grozīt antidempinga maksājuma likmju līmeni pēc apgalvotās apstākļu maiņas jāiesniedz saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tādēļ šie pieprasījumi jānoraida.20.  Viens Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, tā kā kompensācijas maksājumu termiņš ir beidzies, Komisijai patlaban jāļauj koriģēt cenas tiem Indijas eksportētajiem, kuri izmanto DEPB shēmu, ko tā bija atteikusies atļaut sākotnējās izmeklēšanas un starpposma izmeklēšanas laikā. Neatkarīgi no tā, vai šo pieprasījumu varētu izskatīt saistībā ar spēkā esošo grozīto regulu, jānorāda, ka cenu korekcijas pieprasījums attiecībā uz DEPB , kā apkopots Komisijas Regulas (EK) Nr. 367/2001 50. apsvērumā un antidempinga regulas, ar kuru izdara grozījumus, 47. apsvērumā, netika pieņemts, jo attiecīgie ražotāji nepierādīja, ka DEPB shēmas radītās priekšrocības ietekmēja vietējo un ES pārdevumu cenu salīdzināmību. Šī situācija nav mainījusies, beidzoties kompensācijas maksājuma termiņam, un tādēļ šī prasība jānoraida.21.  Papildu būtiskas piezīmes netika saņemtas. Tādēļ maksājuma likmes jāpārskata atbilstoši iepriekš 8. apsvēruma tabulā norādītajiem dempinga starpības līmeņiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1292/2007 ar šo groza šādi.22.  Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:“2. Šāda ir galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro ražojumu, kurus izgatavojuši tabulā minētie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas:Uzņēmums | Galīgais maksājums (%) | TARIC papildkods |Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi — 110 003, India | 29,3 | A026 |Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0 | A028 |Jindal Poly Films Limited 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0 | A030 |Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 3,7 | A032 |SRF Limited Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 15,5 | A753 |Uflex Limited A-1, Sector 60, Noida 201 301, (U.P.), India | 3,2 | A027 |Vacmet India Limited Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra 282 002, Uttar Pradesh, India | 0 | A992 |Visi pārējie uzņēmumi (izņemot MTZ Polyfilms Limited – TARIC papildkods A031[17]) | 29,3 | A999' |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs[pic][pic][pic] [1] Eiropas Tiesas ziņojumi 2009, II-04133. lpp.[2] OV C 131, 20.5.2010., 3. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[4] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[5] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[6] OV L 55, 24.2.2001., 16. lpp.[7] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[8] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[9] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.[10] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[11] OV C 131, 20.5.2010., 3. lpp.[12] Eiropas Tiesas ziņojumi 2009, II-04133. lpp.[13] Paziņojums par termiņa beigām, OV C 68, 3.3.2011., 6. lpp.[14] OV L 15, 20.1.2011., 1. lpp.[15] OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.[16] OV L 58, 3.3.2011., 14. lpp.[17] Attiecībā uz MTZ Polyfilms Limited ( New India Centre, 5 th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, India ) atsauce tiek izdarīta uz paziņojumu, kas publicēts OV C 131, 20.5.2010., 3. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0634

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu  /* COM/2007/0634 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.10.2007COM(2007) 634 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96[1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu veikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005[2] („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1425/2006[3], ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu. Priekšlikums piešķirt jauna ražotāja eksportētāja statusu tiem jaunajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri eksportē uz Kopienu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Pieprasījuma iesniedzēji, kuri sadarbojās, un Kopienas ražošanas nozare ir informēta par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja iesniegt atsauksmes. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 Padome uzlika galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauca procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu. Sākotnējās izmeklēšanas laikā, ņemot vērā ĶTR un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma eksportētāju/ražotāju lielo skaitu, tika izvēlēta ražotāju eksportētāju izlase. Individuālās maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8 % līdz 14,3 %, noteica tiem uzņēmumiem, kuri tika iekļauti izlasē, savukārt citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 8,4 % apmērā ĶTR un 7,9 % Taizemē. Maksājuma likmi 28,8 % apmērā ĶTR un 14,3 % Taizemē noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanā. Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pants tiem Ķīnas un Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilda minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem, paredzēja tādas pat iespējas kā tiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē („jaunpienācēju statuss”). Viens Taizemes uzņēmums, kas prasīja jaunā ražotāja eksportētāja statusu, iesniedza pietiekamus pierādījumus, ka tas atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā minētajiem kritērijiem un tāpēc tā nosaukumu jāpievieno to uzņēmumu sarakstam, kuriem piemēro 7,9 % vidējo svērto maksājuma likmi Taizemes uzņēmumiem. Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt šeit pievienoto priekšlikumu regulai, kas pēc iespējas drīzāk jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt Komisijas dienestu uzmanība tika vērsta uz to, ka termins „maisiņa biezums” var radīt sajukumu muitas procedūras laikā. Tāpēc tika ieteikts izmantot „jaunpienācēju” regulu, lai noskaidrotu šo jautājumu. Beidzot tika ieteikts izmantot „jaunpienācēju” regulu, lai izlabotu nepareizu atsauci Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Padomes 2006. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu konkrētu ĶTR un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu, neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/1996 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”),[4],ņemot vērā Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 1425/2006[5], ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz konkrētu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA2.  Ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 Padome uzlika galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam Kopienā, kuri atbilst KN kodam ex 3923 21 00 (TARIC kods 3923 21 00 20), ex 3923 29 10 (TARIC kods 3923 29 10 20) un ex 3923 29 90 (TARIC kods 3923 29 90 20). Ņemot vērā sadarbībā iesaistīto personu lielo skaitu, tika izvēlēta Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8 % līdz 14,3 %, savukārt tiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 8,4 % apmērā ĶTR un 7,9 % — Taizemē. Maksājuma likmi 28,8 % apmērā ĶTR un 14,3 % Taizemē noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanā.3.  Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pants paredz, ka, ja kāds jauns ĶTR vai Taizemes ražotājs eksportētājs sniedz pietiekamus pierādījumus Komisijai, ka tas izmeklēšanas laikā (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) 1. panta 1. punktā minētos ražojumus neeksportēja uz Kopienu („pirmais kritērijs”), ka tas nav saistīts ar nevienu no ĶTR vai Taizemes eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā („otrais kritērijs”), un ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgos ražojumus uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Kopienu („trešais kritērijs”), minētās regulas 1. pantu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas ir piemērojama uzņēmumiem, kas sadarbojas un nav iekļauti izlasē, t. i., 8,4 % apmērā uzņēmumiem ĶTR un 7,9 % uzņēmumiem Taizemē.B. JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI4.  Deviņi uzņēmumi (seši Ķīnas un trīs Taizemes uzņēmumi) ir iesnieguši pieteikumu, lai tiem piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet nebija iekļauti izlasē („jauna ražotāja eksportētāja režīms”).5.  Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai pieteikuma iesniedzēji atbilst kritērijiem, kas vajadzīgi jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā, pārbaudot, ka:6.  izmeklēšanas periodā (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) tie neeksportēja uz Kopienu 1. panta 1. punktā minētos ražojumus,7.  tie nav saistīti ar nevienu no ĶTR vai Taizemes eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā, un ka8.  tie faktiski eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai, ka tie ir uzņēmušies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Kopienu.9.  Visiem deviņiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta pieteikuma veidlapa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.10.  Grozot Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I un II pielikumu, uzņēmumiem, kas atbilst šiem trim kritērijiem, var noteikt maksājuma likmi, ko piemēro izlasē neietvertiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, t. i., 8,4 % apmērā uzņēmumiem Ķīnā un 7,9 % apmērā uzņēmumiem Taizemē.11.  Četri uzņēmumi (divi Ķīnas un divi Taizemes uzņēmumi), kuri pieprasīja jauna ražotāja eksportētāja režīmu, neatbildēja uz nosūtīto pieteikuma veidlapu. Tāpēc nav iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi tika noraidīti.12.  Divi uzņēmumi iesniedza informāciju, kura izrādījās nepilnīga. Tāpēc nav iespējams pārbaudīt, vai šie uzņēmumi atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi tika noraidīti.13.  Viens Ķīnas uzņēmums izrādījās saistīts ar uzņēmumu, uz kuru attiecas Padomes Regulā (EK) Nr. 1425/2006 noteiktie antidempinga pasākumi, un tāpēc tā pieteikums jauna ražotāja eksportētāja režīmam tika noraidīts, jo tas neatbilda vienam no minētajiem kritērijiem.14.  Cita Ķīnas uzņēmuma pieteikumu noraidīja, jo tam nav savas ražotnes un tāpēc to nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju.15.  Atlikušā uzņēmuma (Taizemes uzņēmuma) iesniegtos pierādījumus uzskatīja par pietiekošiem, lai noteiktu tādu maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās un kuri nav iekļauti izlasē (t. i., 7,9 % Taizemes uzņēmumiem), un tāpēc to pievieno ražotāju eksportētāju sarakstam Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 II pielikumā („pielikums”).16.  Pieprasījuma iesniedzēji, kuri sadarbojās, un Kopienas ražošanas nozare ir informēta par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja iesniegt atsauksmes.17.  Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un pilnībā ņemti vērā, ja tie bija pamatoti,C. SKAIDROJUMI UN LABOJUMI18.  Komisijas dienestu uzmanību tika vērsta uz to, ka termins „maisiņa biezums” var radīt sajukumu muitas procedūras laikā. Tāpēc tika nolemts izmantot šo regulu, lai izskaidrotu minēto jautājumu, kā arī lai izlabotu nepareizo atsauci Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 II pielikumā sniegtajā Taizemes ražotāju sarakstā iekļauj šādus uzņēmumus:Uzņēmums | Pilsēta |POLY PLAST (THAILAND) CO., LTD | Samutsakorn |2. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 1. panta 1. punktā jābūt „plēves biezums nepārsniedz 100 mikrometru ((m)”, nevis „biezums nepārsniedz 100 mikrometru”.3. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā atsaucei jābūt „1. panta 2. punktu” nevis „1. panta 3. punktu”.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, (..)Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 340, 23.11.2005., 17. lpp.[3] OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.[4] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[5] OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.


				|

		52013PC0001

			Priekšlikums PADOMES REGULA par atbrīvojumu no prasības iesniegt ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas attiecībā uz Savienības precēm, ko pārvadā pa Neumas koridoru /* COM/2013/01 final - 2013/0003 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKAIS KONTEKSTS
Akta par Horvātijas Republikas
pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par
Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības
darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā
(„Akta par pievienošanās nosacījumiem”) 2. pantā ir
noteikts, ka pamatlīgumi un tiesību akti, ko ES iestādes
pieņēmušas pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir
saistoši Horvātijai atbilstīgi minētajos līgumos un
tiesību aktos un Aktā par pievienošanās paredzētajiem
nosacījumiem.
Akta par pievienošanās nosacījumiem
43. pantā noteikts, ka Padome ar kvalificētu balsu
vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma nosaka, ar kādiem
nosacījumiem prasību iesniegt ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma
deklarāciju var nepiemērot attiecībā uz precēm, ko
pārvadā pa Neumas koridoru.
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2005. gada 13. aprīļa Regulu (EK) Nr. 648/2005[1] tika grozīta Padomes
1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92[2] par Kopienas Muitas kodeksa
izveidi (“Kodekss”), lai radītu atbilstīgu juridisko pamatu riska
analīzei.
Saskaņā ar Kodeksa 36.a panta
1. punktu un ievērojot dažus atbrīvojumus vai atkāpes,
kā paredzēts 181.c pantā Komisijas 1993. gada
2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka
īstenošanas noteikumus Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulai
(EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[3] (Muitas kodeksa
īstenošanas noteikumos), par Savienības muitas teritorijā
ievestajām precēm iesniedz kopsavilkuma deklarāciju („ievešanas
kopsavilkuma deklarāciju”).
Saskaņā ar Kodeksa 182.a panta
1. punktu un ar attiecīgiem atbrīvojumiem vai atkāpēm,
ko piemēro atbilstīgi Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 842.a
panta 3. un 4. punktam, ja preces uz laiku atstāj ES muitas
teritoriju, bet netiek eksportētas vai reeksportētas un tām
nepiemēro tranzīta procedūru, tad izvešanas kopsavilkuma
deklarācija nav vajadzīga.
Kodeksa 36.b panta 2. punktā un
182.d panta 2. punktā ir noteikts, ka šo kopsavilkuma
deklarāciju iesniegšanai jāizmanto elektroniskas datu apstrādes
metodes, lai starp muitas iestādēm būtu iespējams veikt
elektronisku datu apmaiņu un tādējādi muitas kontrole tiktu
balstīta uz riska analīzi, izmantojot automatizētas
sistēmas, kā noteikts Kodeksa 13. pantā.
2.           NEUMAS KORIDORS
Neumas koridors ir daļa no Bosnijas un
Hercegovinas teritorijas, kas sniedzas līdz Adrijas jūras krastam un
sadala Horvātijas sauszemes teritoriju divās daļās,
tādējādi atdalot ap Dubrovnikas pilsētu esošo apgabalu no
valsts pārējās teritorijas. Patlaban Adrijas autoceļš —
divu joslu valsts autoceļš Nr. D8, kas iet pa Neumas koridoru, — ir
vienīgais sauszemes transporta savienojums starp Dubrovnikas apgabalu un
pārējo Horvātijas teritoriju. Autoceļa posms, kas
šķērso Bosnijas un Hercegovinas teritoriju pie Neumas, ir 9,25 km
garš. Horvātijas teritorijā ir divas robežšķērsošanas
vietas, kas atrodas minētā autoceļa posma, kas iet pa Neumas
koridoru, abos galos. Tās ir Klek – Neum I, kas atrodas Neumas
koridora rietumu galā, un Zaton Doli - Neum II Neumas koridora
austrumu galā. Attālumu starp šīm divām vietām
transportlīdzeklis mēro apmēram 10 līdz 15 minūšu
laikā.
Vietējā ekonomika apgabalā ap
Dubrovnikas pilsētu lielākoties ir orientēta uz tūrismu,
kurā darbojas galvenokārt mazi un vidēji uzņēmumi. Tie
ir atkarīgi no preču piegādēm no Horvātijas
pamatteritorijas, kuru vērtība parasti ir mazāka par
EUR 10 000 uz vienu sūtījumu.
Patlaban 89 % no precēm, kuras
pārvadā pa Neumas koridoru, ir preces, kas ieguvušas
Horvātijā brīvā apgrozībā esošu preču
statusu. Šķērsojot koridoru, tām ir pievienoti drukāti
dokumenti, kas līdzvērtīgi T2L dokumentam, kā minēts
Regulā (EEK) Nr. 2454/92 317. panta 2. punktā.
Horvātijas muitas iestādes,
pārbaudot pievienotos tirdzniecības dokumentus, identificē
transportlīdzekļus un preces, pirms tās uz laiku izved no
Horvātijas muitas teritorijas. Muitas pārbaudes un kontroli
attiecīgi veic arī tad, kad preces tiek ievestas atpakaļ
pēc Neumas koridora šķērsošanas. Līdz brīdim, kad
Horvātija pievienosies ES, ir jāpalielina muitas kontroles
iespējas.
ES tiesību aktu muitas jomā
piemērošana no Horvātijas pievienošanās dienas nozīmēs
muitas formalitāšu, riska analīzes un kontroles piemērošanu
drošības un drošuma mērķiem, kā arī informācijas
elektronisku iesniegšanu un apmaiņu šim nolūkam. Tādēļ
nepieciešami būtiski ieguldījumi un centieni, lai nodrošinātu
atbilstīgu informācijas tehnoloģiju sistēmu. Ņemot
vērā Neumas koridora īpašos apstākļus, šo
pasākumu piemērošana šķiet pārlieku apgrūtinoša un
nesamērīga.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Saskaņā ar Akta par
pievienošanās nosacījumiem 43. pantu ir jāpieņem
īpašs Padomes akts, lai paredzētu nosacījumus atkāpes
piemērošanai no ievešanas/izvešanas kopsavilkuma deklarācijas
iesniegšanas pienākuma attiecībā uz precēm, ko
transportē pa Neumas koridoru.
Saskaņā ar Eiropas Savienības
kopējo nostāju šajā jautājumā[4] atkāpes no pienākuma
iesniegt ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas piemēro ar
šādiem nosacījumiem:
–
precēm ir Kopienas statuss;
–
precēm ir pievienoti tirdzniecības
dokumenti (rēķins vai pārvadājuma dokuments), kuros
vajadzētu būt iekļautam vismaz datu kopumam, kas jāsniedz
saskaņā ar Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 317. panta
2. punktu, kā arī norādītai preču kopējai
vērtībai;
–
ar vienu transportlīdzekli transportēto
preču kopējā summa nepārsniedz EUR 10 000;
–
kad preces tiek izvestas, attiecīgo dokumentu
apstiprina Horvātijas muitas iestādes ar oficiālu
marķējumu (parakstu, zīmogu un izvešanas datumu un laiku);
–
ja tas tiek uzskatīts par nepieciešamu,
izbraukšanas punktā no Horvātijas sūtījumus vai
transportlīdzekļus pienācīgi aizplombē;
–
precēm tiekot ievestām atpakaļ
Horvātijas teritorijā, muitas iestādes pārbauda dokumentus,
laiku, kas pavadīts, šķērsojot koridoru, plombas (ja tādas
ir) un preces (vajadzības gadījumā).
Šo atkāpju piemērošana neskar
prasību veikt riska analīzi un kontroli drošības un drošuma
nolūkos, veikt riska informācijas apmaiņu atbilstoši Muitas
kodeksa īstenošanas noteikumu 4.g panta 2. punktam un atbilstošus
pasākumus pārkāpumu gadījumā; Horvātijai
būtu jāiesniedz Komisijai pietiekami pierādījumi tam, ka
muitas iestāžu piemērotie pasākumi ir līdzvērtīgi
riska analīzes standartiem, kuri noteikti ES muitas tiesību aktos.
Papildus riska informācijas apmaiņai, kā
minēts iepriekš, Horvātija saskaņā ar pieņemtajām
kopējās riska pārvaldības
sistēmas procedūrām regulāri
informē Komisiju par konstatētajiem pārkāpumiem un
attiecīgā gadījumā — par vēlāk veiktajiem
pasākumiem.
Pārskatīšanu, kuras mērķis ir
pārbaudīt šā režīma pareizu piemērošanu, veic divus
gadus pēc pievienošanās dienas.
Padome
vajadzības gadījumā, rīkojoties pēc Komisijas
priekšlikuma, var grozīt vai izbeigt šo režīmu.
2013/0003 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par atbrīvojumu no prasības
iesniegt ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas
attiecībā uz Savienības precēm, ko pārvadā pa
Neumas koridoru
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 3. panta
4. punktu,
ņemot vērā Aktu par
Horvātijas pievienošanās nosacījumiem un jo īpaši tā
43. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Savienības
dalībvalstis un Horvātija 2011. gada 9. decembrī
parakstīja Līgumu par Horvātijas Republikas pievienošanos
Eiropas Savienībai („Pievienošanās līgumu”). Saskaņā
ar Pievienošanās līguma 3. panta 3. punktu tam jāstājas
spēkā 2013. gada 1. jūlijā ar nosacījumu, ka
visi ratifikācijas instrumenti ir deponēti pirms minētā
datuma.
(2)       Saskaņā ar Akta par
Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un
pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību,
Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas
Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā („Akta par
pievienošanās nosacījumiem”) 2. pantu pamatlīgumu un
tiesību aktu, ko ES iestādes pieņēmušas pirms pievienošanās,
noteikumi no pievienošanās dienas ir saistoši Horvātijai atbilstīgi
minētajos līgumos un tiesību aktos un Aktā par
pievienošanās paredzētajiem nosacījumiem.
(3)       Neumas teritorija
("Neumas koridors") ir vieta, kur Bosnijas un Hercegovinas teritorija
sasniedz Adrijas jūras krastu, tādējādi atdalot Dubrovnikas
apgabalu no pārējās Horvātijas teritorijas. Tūrismam
ir būtiska nozīme vietējā ekonomikā, un tajā
darbojas galvenokārt mazi un vidēji uzņēmumi, kuri ir
atkarīgi no piegādēm no pārējās Horvātijas
teritorijas. Šādu piegāžu vērtība parasti nepārsniedz
EUR 10 000 uz vienu sūtījumu, un 89 % šo preču ir
Horvātijas teritorijā brīvā apgrozībā esošu
preču statuss.
(4)       Akta par pievienošanās
nosacījumiem 43. pantā noteikts, ka Padome ar kvalificētu
balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma nosaka, ar kādiem
nosacījumiem prasību iesniegt ievešanas vai izvešanas kopsavilkuma
deklarāciju var nepiemērot attiecībā uz Savienības
precēm, ko pārvadā pa Neumas koridoru.
(5)       Saskaņā ar 36.a
panta 1. punktu un 182.a panta 1. punktu Padomes 1992. gada
12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa
izveidi[5]
(„Kopienas Muitas kodekss”) par precēm, kuras tiek ievestas Kopienas
muitas teritorijā vai izvestas no tās, ir iepriekš elektroniskā
veidā jāiesniedz kopsavilkuma deklarācija, kurā
norādīti riska analīzes veikšanai nepieciešamie dati.
(6)       Ņemot vērā
vietējās ekonomikas īpašās iezīmes, ir lietderīgi
paredzēt atbrīvojumus no pienākuma iesniegt ievešanas un
izvešanas kopsavilkuma deklarācijas attiecībā uz Savienības
precēm, ko pārvadā pa Neumas koridoru.
(7)       Muitas iestādēm
vajadzētu veikt efektīvu riska analīzi un muitas drošības
pārbaudes, balstoties uz precēm pievienotajā
rēķinā un pārvadājuma dokumentos
norādītajiem datiem.
(8)       Šobrīd spēkā
esošais regulējums atkāpjas no Kopienas Muitas kodeksā
paredzētā principa par drošības un drošuma datu iesniegšanu
elektroniskā veidā pirms preču ievešanas. Lai nodrošinātu
efektīvu un lietderīgu riska analīzi un kontroli
saistībā ar drošību un drošumu, Horvātijai būtu
jānodrošina, lai pie Neumas koridora atrodošos robežšķērsošanas
vietu rīcībā būtu vajadzīgie cilvēkresursi,
iekārtas un kontroles iespējas.
(9)       Ja sūtījums tiek
atzīts par neatbilstīgu šīs regulas prasībām,
attiecīgais sūtījums nedrīkstētu atgriezties
Horvātijas teritorijā, ja vien nav veikts iesaistītā riska
novērtējums un efektīvi un mērķtiecīgi
pasākumi, kas balstīti uz riska analīzi.
(10)     Papildus informācijas apmaiņai
drošuma un drošības mērķiem, kā paredzēts Regulas
(EEK) Nr. 2454/92 4.g panta 2. punktā, Horvātijai
būtu saskaņā ar kopīgās riska pārvaldības
sistēmas procedūrām regulāri jāinformē Komisija
par visiem konstatētajiem pārkāpumiem un attiecīgā
gadījumā — par pasākumiem, kas vēlāk pieņemti
attiecībā uz preču apriti pa Neumas koridoru.
(11)     Divus gadus pēc
pievienošanās dienas būtu jāveic novērtējums, lai
pārbaudītu, vai šī regula tiek pareizi piemērota,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
un darbības joma
Šajā regulā paredzēti
noteikumi, saskaņā ar kuriem:
a) netiek piemērota
prasība iesniegt izvešanas kopsavilkuma deklarāciju
attiecībā uz Savienības precēm, kas tiek izvestas no
Horvātijas teritorijas un tālāk pārvadātas pa Neumas
koridoru;
b) netiek piemērota prasība iesniegt
ievešanas kopsavilkuma deklarāciju attiecībā uz Savienības
precēm, kas tiek ievestas atpakaļ Horvātijas teritorijā
pēc tam, kad tikušas pārvadātas pa Neumas koridoru.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(1)     "Savienības preces" ir
preces, kā definēts Kopienas Muitas kodeksa 4. panta
7. punktā;
(2)     „Dubrovnikas apgabals” ir Dubrovnikas
administratīvais apgabals, kā noteikts saskaņā ar
Horvātijas valsts tiesību aktiem;
(3)     „Horvātijas pamatteritorija” ir
Horvātijas teritorija, kurā neietilpst Dubrovnikas apgabals;
(4)     "Neumas koridors" ir apgabals,
kas ir daļa no Bosnijas un Hercegovinas teritorijas un šķir
Dubrovnikas apgabalu no Horvātijas pamatteritorijas;
(5)     "muitas iestādes" ir
Horvātijas muitas iestādes izvešanas un atpakaļievešanas
robežšķērsošanas vietās pie Neumas koridora;
(6)     „izvešana”
ir preču izvešana vai nu no Dubrovnikas apgabala uz Horvātijas
pamatteritoriju pa Neumas koridoru, vai no Horvātijas pamatteritorijas uz
Dubrovnikas apgabalu pa Neumas koridoru;
(7)     „atpakaļievešana”
ir preču ievešana Dubrovnikas apgabalā no Horvātijas
pamatteritorijas pa Neumas koridoru vai Horvātijas pamatteritorijā no
Dubrovnikas apgabala pa Neumas koridoru.
3. pants
Atbrīvojums
no prasības iesniegt izvešanas vai ievešanas kopsavilkuma deklarāciju
1.         Izvedot Savienības preces, nav jāiesniedz izvešanas
kopsavilkuma deklarācija.
2.         Ievedot atpakaļ Savienības preces, nav jāiesniedz
ievešanas kopsavilkuma deklarācija.
4. pants
Nosacījumi
atbrīvojuma piemērošanai
Regulas 3. pantu piemēro, ja ir
izpildīti šādi nosacījumi:
a)         katra
pa Neumas koridoru pārvadātā Savienības preču
sūtījuma kopējā vērtība nepārsniedz
EUR 10 000 jeb šīs summas ekvivalentu vietējā
valūtā;
b)         šā
panta a) punktā minētajām precēm ir pievienoti
rēķini vai pārvadājuma dokumenti,
i)       kuros norādīta vismaz
Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[6]
317. panta 2. punktā minētā informācija, kā
arī preču kopējā vērtība;
ii)       kuri ir apstiprināti ar izvešanas
muitas iestādes oficiālu marķējumu;
iii)      kurus iesniedz muitas iestāžu
pārbaudei, ievedot preces atpakaļ.
5. pants
Muitas
kontrole
1.         Riska analīzi, kas saistīta ar muitas kontroli, ko
piemēro pa Neumas koridoru pārvadātajām Savienības
precēm, var veikt muitas iestādes, izmantojot līdzekļus,
kas nav automātiskās datu apstrādes metodes.
2.         Horvātija nodrošina, ka robežšķērsošanas vietām,
caur kurām pa Neumas koridotu pārvadātās preces tiek
izvestas no tās teritorijas un ievestas atpakaļ, ir vajadzīgie
resursi, iekārtas, kontroles iekārtas un iespējas, lai
nodrošinātu šīs regulas piemērošanu no Horvātijas
pievienošanās dienas.
3.         Precēm tiekot izvestām,
muitas iestādes:
a) nosaka laika ierobežojumu Savienības
preču pārvadāšanai pa Neumas koridoru;
b) norāda šo laika ierobežojumu un
rēķina vai pārvadājuma dokumenta apstiprināšanas
datumu, kā minēts 4. panta b) punkta ii) apakšpunktā;
c) ja uzskata to par vajadzīgu,
aizplombē pa Neumas koridoru pārvadājamo preču tilpni vai
katru atsevišķu preču iepakojumu.
4.         Precēm tiekot ievestām
atpakaļ, muitas iestādes:
a) veic riska analīzi galvenokārt
drošības un drošuma mērķiem;
b) pārbauda precēm pievienotos
rēķinus vai pārvadājuma dokumentus;
c) pārbauda, vai ir ievērots
5. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētais laika
ierobežojums;
d) pārbauda plombu veselumu, ja
tādas ir uzliktas saskaņā ar 5. panta 3. punkta
c) apakšpunktu;
e) vajadzības gadījumā veic
preču fizisku pārbaudi;
f) vajadzības gadījumā
noņem plombas.
5.         Ja muitas iestādes
konstatē, ka nav izpildīta kāda šīs regulas prasība,
tās atļauj ievest atpakaļ šādu sūtījumu, ja:
a) ir veikta efektīva riska analīze;
b) pamatojoties uz a) apakšpunktā
minēto analīzi, muitas iestādes ir veikušas efektīvus
pasākumus, kas īpaši paredzēti ar drošību un drošumu
saistītu risku novēršanai.
6. pants
Informēšana
Horvātija informē Komisiju par
visiem konstatētajiem pārkāpumiem attiecībā uz
šīs regulas piemērošanu, kā arī par konkrētiem
pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šos pārkāpumus, ne
vēlāk kā divus mēnešus pēc šīs regulas
spēkā stāšanās dienas un ne vēlāk kā
2014. gada 1. martā.
7. pants
Ziņojums
Komisija ne vēlāk kā divus gadus
pēc Horvātijas pievienošanās iesniedz Padomei ziņojumu,
kurā sniegts novērtējums par šajā regulā
paredzēto noteikumu piemērošanu.
8. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
2013. gada 1. jūlijā ar nosacījumu, ka stājas
spēkā Pievienošanās līgums.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Komisijas
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L
117, 4.5.2005., 13. lpp.
[2]               OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
[3]               OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.
[4]               Padomes 2011. gada
28. jūnija dokuments Nr. 12133/11.
[5]               OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
[6]               OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.