				|

		52012PC0081

			Priekšlikums PADOMES REGULA par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (pārstrādāta redakcija) /* COM/2012/081 final - 2012/0033 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
•           Vispārīgais konteksts
Šengenas Informācijas sistēma (SIS),
kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem 1990. gada
19. jūnija Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada
14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas
savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās
Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par
pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām
(Šengenas konvencija), un tās turpinājums SIS 1+ ir
svarīgs instruments Eiropas Savienības tiesiskajā
regulējumā integrēto Šengenas acquis noteikumu
piemērošanai.
Otrās paaudzes Šengenas Informācijas
sistēmas (SIS II) izstrāde ir uzticēta Komisijai
saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2424/2001[1] un Padomes 2001. gada
6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi[2]. SIS II
aizstās SIS 1+. SIS II izstrādē tiek
ņemtas vērā jaunākās attīstības tendences
informācijas tehnoloģijas jomā, un tās ietvaros var ieviest
papildu funkcijas.
Noteikumi par SIS II izveidi,
darbību un izmantošanu ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006 par
otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II)
izveidi, darbību un izmantošanu[3]
un Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā
2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas
(SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu[4]. Šajos tiesību
aktos paredzēts, ka dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1+,
tos piemēros tikai no dienas, ko noteiks Padome ar to Padomes locekļu
vienprātīgu lēmumu, kuri pārstāv to dalībvalstu
valdības, kas piedalās SIS 1+. Tie aizstās Šengenas acquis
noteikumus, ar kuriem regulē SIS 1+, konkrēti Šengenas
konvencijas attiecīgos noteikumus.
Iekams tas var
notikt, SIS 1+ lietotājiem būs jāmigrē uz SIS II
vidi. Tāpēc ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 1104/2008[5]
un Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumu 2008/839/TI[6] par migrēšanu no
Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes
Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (kopā
"migrēšanas instrumenti") tika izveidots tiesiskais
regulējums migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II.
2.           Priekšlikuma
pamatojums un mērķi
Priekšlikuma mērķis ir
pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes
Lēmumu 2008/839/TI vienā tiesību aktā. Šajā priekšlikumā ir
pārskatīta tiesiskā kārtība migrēšanai no SIS
1+ uz SIS II, kas ļauj dalībvalstīm izmantot visas SIS
II funkcijas no brīža, kad ir notikusi pāreja no SIS 1+ uz
SIS II.
SIS II
attīstības procesa pārredzamība Eiropas Parlamentam tiek
nodrošināta, izmantojot spēkā esošo pienākumu sniegt
ziņojumus.
3.           Priekšlikuma
juridiskie aspekti
•           Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pants, jo tas
paredz pasākumus, lai nodrošinātu sadarbību starp
dalībvalstu attiecīgām struktūrvienībām, kā
arī starp šīm struktūrvienībām un Komisiju politikas
jomās, ar kurām nodrošina augstu drošības līmeni
brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
•           Subsidiaritātes princips
Priekšlikumā ir ievērots
subsidiaritātes princips, jo ierosinātās darbības galveno
mērķi, proti, migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II,
dalībvalstis atsevišķi nespēj sasniegt un to būs
iespējams labāk sasniegt Savienības līmenī.
•           Proporcionalitātes
princips
Šajā priekšlikumā paredzēts
vienīgi tas, kas nepieciešams tā mērķa sasniegšanai. Tas ir
saderīgs ar proporcionalitātes principu, jo tā galvenā
ietekme ir sekmēt migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II dalībvalstīs.
•           Juridisko instrumentu
izvēle
Padomes regula ir
vispiemērotākā juridiskā forma, lai
pārstrādātu Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu
2008/839/TI, jo viens no pārstrādājamiem tiesību aktiem
ir regula. Turklāt,
lai pārvaldītu SIS II izstrādi un migrēšanu, ir
vajadzīgi vienoti noteikumi un procedūras. Šajā
regulas priekšlikumā ietvertie noteikumi ir precīzi,
beznosacījumu un tieši piemērojami, un to būtības
dēļ dalībvalstīm nav jāveic nekāda darbība,
lai tos transponētu savos valsts tiesību aktos.
•           Komitejas procedūra
Tā kā no 2011. gada
1. marta ir atcelts Padomes 1999. gada 28. jūnija
Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas
pilnvaru īstenošanas kārtību[7],
noteikumā par komitejas procedūru ir jāparedz atsauce uz jauno Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES)
Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[8].
Regulatīvā procedūra, ko piemēroja saskaņā ar
iepriekšējo komitejas procedūru, šajā priekšlikumā tiks
aizvietota ar pārbaudes procedūru.
Regula (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmums 2007/533/TI, ar ko izveido komiteju, ietver
noteikumus par iepriekšējo regulatīvo procedūru. Taču
saskaņā Regulas (ES) Nr. 182/2011 pārejas pasākumiem
pašreizējām komitejām no 2011. gada 1. marta
darbība jāveic atbilstoši jaunajiem noteikumiem, šajā
gadījumā – atbilstoši pārbaudes procedūrai. Regulas (EK)
Nr. 1987/2006 un Lēmuma 2007/533/TI formāli grozījumi
nav nepieciešami.
4.           Sīkāks
priekšlikuma skaidrojums
Šajā priekšlikumā ir ietverti
pilnīgi vai daļēji jauni noteikumi par šādiem
jautājumiem.
(a)
Pārstrādāšana
Piemērotākais līdzeklis, lai
īstenotu labāka regulējuma principus, ir izmantot tiesību
aktu pārstrādāšanas metodi, jo
a) migrēšanas instrumentos ir jāveic
vairāki būtiski grozījumi un
b) pīlāru struktūra, kuras
dēļ pastāv divi tiesību akti ar gandrīz vienādu saturu,
vairs nepastāv pēc Lisabonas līguma stāšanās
spēkā.
2. punkts 2001. gada
28. novembra Iestāžu Nolīgumā starp Eiropas Parlamentu,
Padomi un Komisiju par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas
strukturētāku izmantošanu[9]
paredz, ka gadījumos, kad būtiskas izmaiņas tiek izdarītas
iepriekšējā tiesību aktā, pārstrādāšanas
tehnika ļauj pieņemt vienu tiesību aktu, ar kuru
vienlaicīgi tiek veikti vēlamie grozījumi, kodificē šo grozījumu
ar iepriekšējā tiesību akta noteikumiem un atceļ šo
tiesību aktu. Kopīgajā deklarācijā par šo punktu
trīs iestādes norāda, ka pārstrādāšana var
būt gan "vertikāla" (ar ko jaunais tiesību akts
aizstāj vienu iepriekšēju tiesību aktu un tā secīgos
grozījumus), gan "horizontāla" (ar ko jaunais tiesību
akts aizstāj vairākus iepriekšējus tiesību aktus, kuri
saistīti ar to pašu jautājumu).
Saskaņā ar Līgumu par Eiropas
Savienības darbību agrāk pieņemtu trešā
pīlāra instrumentu vairs nav iespējams grozīt.
Tāpēc vienīgā pareizā juridiskā tehnika ir iekļaut
Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI vienā
tiesību aktā ar vienu un to pašu juridisko pamatu.
Tādējādi migrēšanas instrumentu
pārstrādāšanā ir apvienoti vertikālās un
horizontālās pārstrādāšanas elementi.
Šajā priekšlikumā ir skaidri
norādīti jaunie un pielāgotie noteikumi. Tajā ir ietverta
atcelšanas klauzula un atbilstības tabula.
(b)
Migrēšanas tiesiskā
kārtība
Šajā priekšlikumā abiem
migrēšanas posmiem no SIS 1+ uz SIS II ir
piemērota diferenciēta juridiska pieeja. Migrēšanu īsteno
divos posmos:
(1)
N.SIS II datu
ielāde
N.SIS II datu
ielādes posmu arī turpmāk regulē ar Šengenas Konvenciju.
(2)
pāreja no N.SIS uz N.SIS II
Šī diferenciētā pieeja
ļauj dalībvalstīm izmantot SIS II ar visām tās
funkcijām no brīža, kad ir notikusi pāreja no SIS 1+
uz SIS II, paredzot Regulas (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmuma
2007/533/TI piemērošanu.
Saskaņā ar migrēšanas
instrumentu 12. panta līdzšinējo formulējumu migrēšana
no SIS 1+ uz SIS II notiek saskaņā ar
Šengenas Konvencijas IV sadaļu. Šis noteikums tomēr liedz
dalībvalstīm izmantot SIS II ar visām tās funkcijām
no brīža, kad dalībvalsts ir sekmīgi veikusi pāreju no SIS 1+
uz SIS II. Tas nozīmē, ka dalībvalstis ir spiestas
deaktivēt visas SIS II funkcijas, ko neietver SIS 1+,
līdz Padome pieņem lēmumu par Regulas
(EK) Nr. 1987/2006 un Lēmuma 2007/533/TI piemērošanas
datumu.
Dalībvalstis SIS-VIS komitejas
2011. gada 23. februāra sanāksmē aicināja
Komisiju nekavējoties uzsākt migrēšanas tiesiskā
regulējuma pielāgošanas procedūru, lai ņemtu vērā
migrēšanas tehnisko pieeju, kas izklāstīta Migrēšanas
plānā. Migrēšanas plānā ir aprakstīts, ka
īsa pārejas perioda laikā visas dalībvalstis, viena
pēc otras, veiks to lietojumprogrammu individuālu
pārslēgšanu no SIS I uz SIS II. Ir
vēlams, ka dalībvalsts, kas ir veikusi pāreju, var
pilnībā izmantot SIS II no pārejas brīža un tai
nav jāgaida, līdz pāreju ir veikušas citas dalībvalstis.
Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI ir
nepieciešams piemērot no brīža, kad pāreja ir iesākta
pirmajā dalībvalstī. Migrēšanas periodam ir jābūt
pēc iespējas īsākam. Regulas (EK) Nr. 1987/2006
un Lēmuma 2007/533/TI piemērošana neliedz dalībvalstīm, kas
vēl nav veikušas pāreju vai kurām intensīvas
novērošanas periodā ir jāizmanto rezerves variants, izmantot tās
SIS II funkcijas, ko ietver SIS 1+.
Priekšlikums ne tikai ļauj dalībvalstīm
pilnībā izmantot visas uzlabotās lietojumprogrammas, kas ir
pieejamas SIS II, tas dod dalībvalstīm arī
nozīmīgu ietaupījumu iespējas.
(c)
Migrēšanas pagaidu arhitektūra
Ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 un
Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu tiks aizstāts Šengenas
Konvencijas 64. pants un 92. līdz 119.a pants, izņemot tās
102.a pantu, kā tas minētajos tiesību aktos ir noteikts
attiecīgi 52. panta 1. punktā un 68. panta
1. punktā. Tā kā Šengenas Konvencijas 92.a pants satur
sīki izstrādātus noteikumus par migrēšanas pagaidu
arhitektūru, ir vēlams saglabāt tā darbību visā
migrēšanas procesa laikā.
Migrēšanas pagaidu arhitektūra SIS 1+
operācijām pieļauj, ka SIS 1+ un SIS II
arhitektūras konkrētas tehniskas daļas, kurām ir
jādarbojas, lai būtu iespējama pakāpeniska migrēšana
no vienas sistēmas uz otru, ierobežotā pārejas periodā
darbojas paralēli.
Tāpēc migrēšanas
tiesiskajā regulējumā ir nepieciešams iekļaut Šengenas
Konvencijas 92.a panta attiecīgos noteikumus.
•           Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma jomā
–
1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar
kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu
starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām,
Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas
Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie
kopīgām robežām[10]
(Šengenas Konvencija);
–
Padomes 2001. gada 6. decembra Regula
(EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas
sistēmas (SIS II) izstrādi[11];
–
Padomes 2001. gada 6. decembra
Lēmums 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas
(SIS II) izstrādi[12];
–
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes
Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi,
darbību un izmantošanu;
–
Padomes 2007. gada 12. jūnija
Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas
sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu;
–
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu,
kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas
apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmai (SIS II)[13];
–
Komisijas 2007. gada 16. marta
Lēmumi 2007/170/EK un 2007/171/EK par prasību noteikšanu
Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam[14];
–
Padomes 2008. gada 18. februāra
Regula (EK) Nr. 189/2008 par otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmas (SIS II) testiem[15];
–
Padomes 2008. gada 18. februāra
Lēmums 2008/173/EK par otrās paaudzes Šengenas Informācijas
sistēmas (SIS II) testiem[16];
–
Padomes 2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr.
1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+)
uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)[17];
–
Padomes 2008. gada 24. oktobra
Lēmums 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas
sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmu (SIS II)[18];
–
Komisijas 2009. gada 17. septembra
Lēmums 2009/724/TI, ar kuru nosaka datumu migrēšanas no Šengenas
Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmu (SIS II) pabeigšanai[19].
5.           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
•           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
SIS II
pastāvīgā attīstībā ir cieši iesaistīti
dalībvalstu eksperti – jo īpaši SIS-VIS komitejā un
Vispārējā programmu vadības valdē. Turklāt SIS II
izstrāde tiek pastāvīgi apspriesta Padomes darba sagatavošanas
struktūrās.
Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs arī ir iesaistīts apspriešanā, jo
migrēšanas gaitā tiks augšupielādēti personu dati.
•           Atbilžu kopsavilkums un tas,
kā tās ņemtas vērā
Šajā priekšlikumā ir ņemti
vērā plašu apspriežu rezultāti ar dalībvalstīm Padomes
darba ietvaros, jo īpaši SIS-TECH un SIS-SIRENE Padomes
darba grupās, kā arī Vispārējās programmu
vadības valdes locekļu izteiktie viedokļi. Tajā ir
ņemts vērā arī dalībvalstu izteiktais aicinājums
Komisijai saskaņot migrēšanas tiesisko regulējumu ar tehnisko
scenāriju, ko atbalsta to eksperti.
•           Ekspertu atzinumu
pieprasīšana un izmantošana
Gatavojot šo priekšlikumu, netika izmantoti
pieaicinātu ekspertu atzinumi.
•           Ietekmes novērtējums
Šim priekšlikumam nav vajadzīgs ietekmes
novērtējums, jo tas ir tehniska projekta turpinājums bez skaidri
noteicamas ekonomiskas, sociālas un vides ietekmes.
6.           Ietekme uz budžetu
Regulā (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumā 2001/886/TI ir noteikts, ka izdevumi
saistībā ar SIS II ir iekļaujami Savienības
vispārējā budžetā. Saskaņā ar 5. pantu
Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 5. pantu Padomes
Lēmumā Nr. 533/2007/TI centrālās SIS II
un komunikācijas infrastruktūras izveides, darbības un
uzturēšanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības
vispārējā budžeta. Katras N.SIS II testēšanas,
darbības un uzturēšanas izmaksas sedz no attiecīgās
dalībvalsts budžeta.
Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI ir saglabāti
iepriekš minētie izmaksu sadales principi. Taču tika ieviestas jauna
izmaksu kategorija – izmaksas, kas saistītas ar migrāciju no SIS 1
no SIS II. Saskaņā ar šo tiesību aktu 15. pantu
izmaksas par migrāciju centrālajā līmenī līdz ar
izmaksām par testēšanas, uzturēšanas un izstrādes
pasākumiem (centrālās SIS II līmenī un
attiecībā uz komunikācijas infrastruktūru) sedz no Eiropas
Savienības vispārējā budžeta. Izmaksas par valstu N.SIS II
turpina segt dalībvalstis.
Ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu
2007/533/TI, kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada
23. maija Lēmumu Nr. 574/2007/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada
līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā
daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un
migrācijas plūsmu pārvaldības[20], SIS II
izstrādi valstu līmenī ietvēra attiecināmās
darbībās, ko var līdzfinansēt no Ārējo robežu
fonda (ĀRF). Komisijas 2007. gada 27. augusta Lēmums
2007/599/EK, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK
īsteno attiecībā uz stratēģisko
pamatnostādņu pieņemšanu 2007.–2013. gadam[21], arī noteica SIS II
kā vienu no piecām ĀRF prioritātēm, atzīstot, cik
svarīgs ir atbalsts saskaņotai un savlaicīgai valstu projektu
izstrādei līdz ar centrālo SIS II.
Kopš iepriekš minēto tiesību aktu
pieņemšanas SIS II projekts 2010. gadā pēc
svarīgas testēšanas kampaņas – "Milestone 1" – tika
ievērojami pārorientēts. Turklāt, SIS
lietotājiem (dalībvalstīm) lietojot sistēmu, šīs
lietošanas attīstība ir radījusi vajadzību atjaunināt SIS II
tehniskās prasības darbības rezultātiem un
uzglabāšanas kapacitātei, jo šīs prasības ievērojami
pieauga pēc deviņu jauno dalībvalstu un Šveices
pievienošanās. Uzlabotās funkcijas ir atspoguļotas saskarnes
kontroldokumenta ("Interface Control Document" jeb "ICD")
jaunajā versijā ICD 3.0. Visi šie pārveidojumi ietekmēja
projekta izmaksas gan centrālajā, gan valstu līmenī.
Attiecībā uz migrēšanas procesu
prasību attīstība un panāktais saistībā ar
projekta pabeigšanu lika pārdefinēt migrēšanas arhitektūru,
migrēšanas kalendāru un testēšanas prasības.
Nozīmīga daļa no darbībām, kas migrēšanai uz SIS II
tagad būtu vajadzīgas dalībvalstu līmenī, nebija
paredzētas Regulas (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmuma
2008/839/TI pieņemšanas laikā, nedz arī laikā, kad tika
izstrādāta finanšu pakete un daudzgadu programmas saistībā
ar ĀRF.
Tāpēc ir nepieciešams
daļēji mainīt izmaksu sadales principus tādā
mērā, kā tas attiecas uz migrēšanu no SIS 1 uz SIS II.
Dažas valstu darbības, kas saistītas ar migrēšanu, jo īpaši
saistībā ar dalībvalstu dalību migrēšanai
vajadzīgajās testēšanas darbībās, varētu
līdzfinansēt no SIS II budžeta pozīcijas
Savienības vispārējā budžetā. Ar šo iespēju
varētu nodrošināt konkrētas un precīzi definētas
darbības papildus citām ar SIS II saistītām
darbībām (kas nav vienas un tās pašas darbības), ko
varētu turpināt atbalstīt ĀRF ietvaros.
Tādējādi saskaņā ar šo priekšlikumu sniegtā
finanšu palīdzība papildinātu to, kas tiek sniegta no ĀRF.
Tā kā valstu sistēmu izveide
galvenokārt ir dalībvalstu pienākums, Savienības
ieguldījums arī turpmāk uzskatāms par papildu iespēju,
un ar šo priekšlikumu nav paredzēts noteikt saistības
Savienībai. Tāpat ir nepieciešams noteikt maksimālo robežu
Savienības ieguldījumam attiecībā uz katru
dalībvalsti. Ar šo priekšlikumu nav paredzēts pieprasīt papildu
apropriācijas, jo apropriācijas, kas vēl pieejamas no
2011. gada, tiks izmantotas, lai segtu starpību starp
kopējām izmaksām 2012. gadā un SIS II
budžeta pozīcijā piešķirtajām apropriācijām
2012. gadam.
Komisija sagatavos novērtējumus,
pieņems lēmumus un īstenos pārvaldību
attiecībā uz līdzfinansēšanas darbībām
saskaņā ar budžeta procedūru un citām procedūrām,
jo īpaši tām, ko paredz Finanšu regula. Dalībvalstīm ir
jāievēro pareizas finanšu pārvaldības principi, jo
īpaši attiecībā uz izdevīgumu un izmaksu lietderību.
Komisijai būs tiesības veikt visas pārbaudes un inspekcijas, lai
nodrošinātu Savienības līdzekļu pienācīgu
pārvaldību un aizsargātu Savienības finanšu intereses pret
jebkuru krāpšanu vai nelikumību. Eiropas
Savienības Revīzijas palātai būs pilnvaras veikt
revīzijas, kas paredzētas Līguma par Eiropas Savienības
darbību 287. pantā.
Izmaksas, ko rada SIS 1+ līmeņa
pasākumi, tostarp papildu pasākumi, kurus veic Francija,
rīkojoties SIS 1+ dalībvalstu vārdā,
joprojām sedz saskaņā ar Šengenas konvencijas 119. pantu.
Šajā pantā noteikts, ka SIS 1+ tehniskā
nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, kas paredzēta
konvencijas 92. panta 3. punktā, tai skaitā līniju
ierīkošanas izmaksas Šengenas Informācijas sistēmas valsts
nodaļu sakariem ar tehniskā nodrošinājuma vienību,
kopīgi apmaksā dalībvalstis, bet Šengenas Informācijas
sistēmas valsts nodaļu izveidošanas un uzturēšanas izmaksas sedz
katra dalībvalsts atsevišķi.
Komisija ir sagatavojusi finanšu
pārskatu, kas pievienots šim priekšlikumam.
7.           Papildu
informācija
•           Spēkā esošo
tiesību aktu grozīšana
Ar priekšlikumu Regulu (EK)
Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI
pārstrādā vienā tiesību aktā kā regulu.
•           Termiņa
beigu datuma svītrošana
Ņemot
vērā migrēšanas procesa sarežģītību, kas,
neskatoties uz visu ieinteresēto personu veiktajiem plašajiem
sagatavošanas darbiem, ietver būtiskus tehniskus riskus, šis priekšlikums
paredz vajadzīgo elastīgumu reaģēšanai uz
neparedzētām problēmām, ar kurām migrēšanas
procesā varētu saskarties centrālā sistēma vai viena
vai vairākas valstu sistēmas; tādējādi tas vairs
neparedz termiņa beigu datumu.
Saskaņā ar 55. pantu
Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 71. pantu Lēmumā 2007/533/TI
Padome nosaka termiņus gan šo tiesību aktu piemērošanai, gan
migrēšanai. Tā kā tehniskajā dokumentācijā ir
paredzēts vienu mēnesi ilgs periods pēc migrēšanas, kurā
var izmantot rezerves variantu, Regulas (EK) Nr. 1987/2006 un
Lēmuma 2007/533/TI piemērošanas datums jānosaka vismaz vienu
mēnesi pirms migrēšanas instrumentu beigu datuma.
•           Grafiks
Lai nodrošinātu sagatavošanās darbu
nepārtrauktību un migrēšanas savlaicīgu izpildi, šis
priekšlikums būtu jāpieņem vēlākais 2012. gada
otrajā ceturksnī.
2012/0033 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par migrēšanu no
Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes
Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)
(pārstrādāta redakcija)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ê 1104/2008
ð jauns
ņemot vērā Līguma par Eiropas
Savienības darbību Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7466. pantu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[22],
ðpēc apspriešanās ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju, ï
tā kā:
ò jauns
(1)       Padomes
2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1104/2008 par
migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+)
uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)[23] un Padomes 2008. gada
24. oktobra Lēmums 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas
Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes
Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)[24] ir būtiski grozīti.
Skaidrības labad tie ir jāpārstrādā, jo ir
paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus.
ê 1104/2008 (pielāgots)
ð jauns
(2)       Šengenas Informācijas
sistēma (SIS), kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas
noteikumiem 1990. gada 19. jūnija Konvencijas, ar kuru
īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp
Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas
Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas
valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām
robežām[25]
(Šengenas konvencija), un tās turpinājums SIS 1+ ir
svarīgi instrumenti Eiropas Savienības tiesiskajā
regulējumā integrēto Šengenas acquis noteikumu
piemērošanai.
(3)       Otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmas (SIS II) izveide bija uzticēta
Komisijai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2424/2001[26] un Padomes 2001. gada
6. decembra Lēmumu 2001/886/TI[27] par otrās paaudzes Šengenas
Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi. ð Šo tiesību aktu darbības
termiņš beidzās 2008. gada 31. decembrī pirms SIS II
izstrādes pabeigšanas. Tāpēc šie tiesību akti bija vispirms
jāpapildina ar Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI,
un pēc tam ar šo regulu, līdz Padome nosaka datumu, rīkojoties
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes
Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi,
darbību un izmantošanu[28] ï un Padomes
2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās
paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi,
darbību un izmantošanu[29].
(4)       SIS II izveidoja
ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu
2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par
otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu[30]. Šai regulai nebūtu jāskar minēto aktu noteikumi.
(5)       Konkrēti SIS II
testi paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 189/2008[31] un Padomes Lēmumā 2008/173/TIEK[32] par otrās
paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) testiem.
(6)       SIS II
izstrāde būtu jāturpina un būtu jānoslēdz
saistībā ar SIS II vispārējo grafiku, ko Padome
apstiprināja 2008. gada 6. jūnijā ð 2010. gada oktobrī iesniedza
Komisija ï .
(7)       SIS II
visaptverošs tests būtu jāveic, pilnībā sadarbojoties
dalībvalstīm un Komisijai, saskaņā ar šajā regulā
izklāstītajiem noteikumiem. Cik drīz vien iespējams
pēc tā pabeigšanas tests būtu jāapstiprina, kā
paredzēts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā
2007/533/TI. ðVisaptverošā testa vajadzībām
būtu jāizmanto tikai testēšanas dati. ï
(8)       Dalībvalstīm
būtu jāveic papildinformācijas apmaiņas tests.
(9)       Attiecībā uz SIS
1+ Šengenas konvencijā paredzēta tehniskā nodrošinājuma
vienība (C.SIS). Attiecībā uz SIS II
Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI
paredzēta centrālā SIS II, ko veido tehniskā nodrošinājuma
vienība un vienotā valsts saskarne (NI-SIS).
Centrālās SIS II tehniskā nodrošinājuma
vienībai būtu jāatrodas Strasbūrā (Francijā), bet
dublējumam – St. Johann im Pongau (Austrijā).
(10)     Lai labāk risinātu
iespējamos sarežģījumus, kas varētu rasties no SIS 1+
migrēšanas uz SIS II, būtu jāizveido un
jātestē SISŠengenas Informācijas sistēmas migrēšanas pagaidu arhitektūra. Migrēšanas pagaidu
arhitektūrai nebūtu jāietekmē SIS 1+
operatīvā pieejamība. Komisijai būtu jānodrošina
konvertētājs.
(11)     Dalībvalstij, kas izdod
brīdinājumu, vajadzētu būt atbildīgai par to, lai SISŠengenas Informācijas sistēmā ievadītie dati būtu precīzi, aktuāli un
likumīgi.
(12)     Komisija arī turpmāk
vajadzētu būt atbildīgai par centrālo SIS II un
tās sakaru infrastruktūru. Šajā atbildībā ietverta SIS II
un tās sakaru infrastruktūras uzturēšana un turpmākā
izstrāde, tostarp vienmēr veicot kļūdu labošanu. Komisijai
būtu jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un
atbalsts tiem. Komisijai jo īpaši centrālās SIS II
līmenī būtu jānodrošina tehniskais un operatīvais
atbalsts dalībvalstīm, tostarp palīdzības dienesta
pieejamība.
(13)     Dalībvalstis ir
atbildīgas un tām arī turpmāk vajadzētu būt
atbildīgām par to valsts sistēmu (N.SIS II)
izstrādi un uzturēšanu .
(14)     Francija arī turpmāk
vajadzētu būt atbildīgai par SIS 1+ tehniskā
nodrošinājuma vienību. Šī atbildība ir skaidri
paredzēta Šengenas konvencijā.
(15)     Dalībvalstu
pārstāvjiem, kuri piedalās SIS 1+, būtu Padomes
sistēmā jāsaskaņo savas darbības.
Jāizstrādā sistēma šai organizatoriskai darbībai.
ò jauns
(16)     Lai
atbalstītu dalībvalstu izvēli par labu tehniski un
finansiāli izdevīgākajam risinājumam, Komisijai bez
kavēšanās vajadzētu uzsākt šīs regulas
pielāgošanas procedūru, ierosinot migrēšanas tiesisko
režīmu, kas labāk atspoguļotu tehniskās migrēšanas
pieeju, kura izklāstīta SIS projekta migrēšanas
plānā (Migrēšanas plāns), ko dalībvalstis
apstiprināja 2011. gada 23. februārī.
(17)     Migrēšanas
plānā ir aprakstīts, ka pārejas perioda laikā visas
dalībvalstis, viena pēc otras, veiks valstu lietojumprogrammu
individuālu pārslēgšanu no SIS I uz SIS II.
No tehniskā viedokļa ir vēlams, lai dalībvalstis, kas ir
veikušas pāreju, varētu pilnībā izmantot SIS II
no pārejas brīža, un tām nebūtu jāgaida, līdz
pāreju ir veikušas citas dalībvalstis. Tāpēc Regulu (EK)
Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI ir nepieciešams piemērot no
brīža, kad pāreja ir iesākta pirmajā dalībvalstī.
Migrēšanas periodam ir jābūt pēc iespējas
īsākam. Regulas (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmuma
2007/533/TI piemērošana neliedz dalībvalstīm, kas vēl nav
veikušas pāreju vai kurām intensīvas novērošanas
periodā ir jāizmanto rezerves variants, izmantot tās SIS II
funkcijas, ko ietver SIS 1+.
(18)     Ir
nepieciešams turpināt īslaicīgi piemērot Šengenas
konvencijas IV sadaļas atsevišķus noteikumus, iekļaujot šos
noteikumus šajā regulā, jo tie nodrošina tiesisko regulējumu
konvertētājam un migrēšanas pagaidu arhitektūrai
migrēšanas laikā. Migrēšanas pagaidu arhitektūra SIS 1+
operācijām pieļauj, ka SIS 1+ un SIS II
arhitektūras konkrētas tehniskas daļas, kurām ir
jādarbojas, lai būtu iespējama pakāpeniska migrēšana
no vienas sistēmas uz otru, ierobežotā pārejas periodā
darbojas paralēli.
ê 541/2010
(19)     Regulā
(EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka
centrālās SIS II vajadzībām vienmēr tiek
izmantota vislabākā pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz
izmaksu un ieguvumu analīzi. Padomes 2009. gada
4.–5. jūnija secinājumu pielikumā par turpmāko SIS II
attīstību ir noteiktas pamatprasības, kas būtu
jāievēro, lai turpinātu pašreizējo SIS II
projektu. Vienlaikus ir veikts pētījums par alternatīva
tehniskā risinājuma izstrādi SIS II
attīstīšanai, kura pamatā ir SIS 1+
attīstība (SIS 1+ RE), kas būtu ārkārtas
rīcības plāns gadījumam, ja pārbaudēs tiktu
konstatēta neatbilstība pamatprasībām. Pamatojoties uz šiem
kritērijiem, Padome var pieņemt lēmumu aicināt Komisiju
pāriet uz alternatīvo tehnisko risinājumu.
(20)     Tādēļ būtu
jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehnisko komponentu
apraksts, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums,
konkrēti – SIS 1+ RE – centrālās SIS II attīstīšanai. SIS 1+
RE ir iespējams tehniskais risinājums centrālās SIS II
attīstīšanai un Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un
Lēmumā 2007/533/TI noteikto mērķu sasniegšanai.
(21)     SIS 1+ RE raksturo
tas, ka SIS II attīstīšanai un SIS 1+
izmantos vienus un tos pašus līdzekļus. Tādēļ
šajā regulā minētās atsauces uz SIS II tehnisko
arhitektūru un migrēšanas procesu, ja tiek īstenots
alternatīvs tehniskais risinājums, būtu lasāmas kā
atsauces uz SIS II, kuras pamatā ir cits tehniskais
risinājums, tās mutatis mutandis piemērojot šā
risinājuma tehniskajām īpatnībām, atbilstoši
mērķim attīstīt centrālo SIS II.
ê 541/2010
ð jauns
(22)     Jebkāda tehniskā
risinājuma gadījumā migrēšanas rezultātam
centrālā līmenī vajadzētu būt SIS 1+
datubāzes un jaunu SIS II funkciju, tostarp papildu datu
kategoriju, pieejamība centrālajā SIS II. ð Lai vienkāršotu datu ielādi,
vajadzētu precizēt, ka dzēstos datus, kas minēti Šengenas
konvencijas 113. panta 2. punktā, nepārnes no SIS 1+
uz SIS II. ï
ê 1104/2008
(23)     Komisijai vajadzētu
būt pilnvarotai slēgt līgumus ar trešajām personām,
tostarp ar valstu struktūrām, par to uzdevumu izpildi, kādi tai
doti saskaņā ar šo regulu, kā arī to uzdevumu izpildi, kas
saistīti ar budžeta īstenošanu saskaņā ar Padomes Regulu
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu
regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[33] ("Finanšu regula").
Visos šajos līgumos būtu
jāievēro datu aizsardzības un datu drošības noteikumi un
būtu jāņem vērā attiecīgu datu aizsardzības
iestāžu nozīme, kas attiecas uz SIS, jo īpaši Šengenas
konvencijas un šīs regulas noteikumi.
ê 541/2010
(24)     Uz cita tehniskā
risinājuma pamata veidotas centrālās SIS II
attīstīšana būtu jāfinansē no Savienības
vispārējā budžeta, ievērojot pareizas finanšu vadības
principu. Saskaņā ar Finanšu regulu Komisija var
deleģēt budžeta izpildes uzdevumus valstu publiskā sektora struktūrām.
Ņemot vērā politisko nostāju un ievērojot Finanšu regulā Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 paredzētos nosacījumus, gadījumā, ja notiktu
pāreja uz alternatīvu risinājumu, Komisija tiktu aicināta
deleģēt ar SIS II attīstīšanu uz SIS 1+
RE pamata saistītos budžeta izpildes uzdevumus Francijai.
ò jauns
(25)     Ar
Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI, kā
arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija
Lēmumu Nr. 574/2007/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz
2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu
no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas
plūsmu pārvaldības[34],
SIS II izstrādi valstu līmenī ietvēra
attiecināmās darbībās, ko var līdzfinansēt no
Ārējo robežu fonda (ĀRF). Komisijas 2007. gada 27. augusta
Lēmums 2007/599/EK, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
Nr. 574/2007/EK īsteno attiecībā uz stratēģisko
pamatnostādņu pieņemšanu 2007.–2013. gadam[35], arī noteica SIS II
kā vienu no piecām ĀRF prioritātēm, atzīstot, cik
svarīgs ir atbalsts saskaņotai un savlaicīgai valstu projektu
izstrādei līdz ar centrālo SIS II.
Kopš visu
iepriekš minēto tiesību aktu pieņemšanas SIS II
projekts 2010. gadā pēc svarīgas testēšanas
kampaņas – "Milestone 1" – tika ievērojami
pārorientēts. Turklāt, dalībvalstīm lietojot SIS,
šīs lietošanas attīstība ir radījusi vajadzību
atjaunināt SIS II tehniskās prasības darbības
rezultātiem un uzglabāšanas kapacitātei, kas ietekmēja
projekta izmaksas centrālā un valstu līmenī.
(26)     Attiecībā
uz migrēšanas procesu prasību attīstība un panāktais
saistībā ar projekta pabeigšanu lika pārdefinēt
migrēšanas arhitektūru, migrēšanas kalendāru un
testēšanas prasības. Nozīmīga daļa no
darbībām, kas migrēšanai uz SIS II tagad būtu
vajadzīgas dalībvalstu līmenī, nebija paredzētas Regulas
(EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmuma 2008/839/TI pieņemšanas
laikā, nedz arī laikā, kad tika izstrādāta finanšu
pakete un daudzgadu programmas saistībā ar ĀRF.
Tāpēc
ir nepieciešams daļēji mainīt izmaksu sadales principus
attiecībā uz migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II.
Dažas valstu darbības, kas saistītas ar migrēšanu, jo īpaši
saistībā ar dalībvalstu dalību migrēšanai
vajadzīgajās testēšanas darbībās, varētu
līdzfinansēt no SIS II budžeta pozīcijas
Savienības vispārējā budžetā. Ar šo iespēju
būtu jānodrošina konkrētas un precīzi definētas
darbības papildus citām ar SIS II saistītām
darbībām (kas nav vienas un tās pašas darbības), ko
varētu turpināt atbalstīt ĀRF ietvaros.
Tādējādi saskaņā ar šo priekšlikumu sniegtajai finanšu
palīdzībai būtu jāpapildina to, kas tiek sniegta no
ĀRF.
(27)     Attiecībā
uz šajā regulā paredzēto līdzfinansējumu būtu
jāveic pienācīgi pasākumi, lai novērstu
pārkāpumus un krāpšanu, un jāveic nepieciešamie
pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai
nelietderīgi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes
1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par
Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[36], Padomes 1996. gada
11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un
apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu
finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām,[37] un Eiropas Parlamenta un
Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[38].
(28)     Lai
nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas
nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu
(ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[39].
ê 541/2010 (pielāgots)
(29)     Komisijai un
dalībvalstīm būtu jāturpina cieši sadarboties visos
izstrādes un migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu
procesu. Lai sekmētu sadarbību un nodrošinātu dalībvalstu
tiešu atbalstu centrālajam SIS II projektam, Padomes 2009.
gada 26.–27. februāra un 4.–5. jūnija secinājumos par SIS II
tika paredzēta neformāla struktūra ar nosaukumu
“Vispārējā programmu vadības valde”, kurā darbojas
dalībvalstu eksperti. Grupas sekmīgā darbība un
nepieciešamība vēl vairāk pastiprināt sadarbību un
projekta pārskatāmību attaisno grupas oficiālu iekļaušanu
SIS II vadības struktūrā. Tādēļ
būtu oficiāli jāizveido ekspertu grupa jeb
Vispārējā programmu vadības valde, kas papildinātu
pašreizējo Ö SIS II Õ organizācijas
struktūru. Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu
lietderīgumu, būtu jānosaka ekspertu skaita ierobežojums. Šai
ekspertu grupai nevajadzētu skart Komisijas un dalībvalstu
atbildību.
ê 1104/2008
(30)     Personas datu apstrādei,
ko veic Komisija, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr.
45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas
iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu
apriti[40].
ê 1104/2008 (pielāgots)
ð jauns
(31)     Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ð ir atbildīgs par Regulas (EK)
Nr. 45/2001 piemērošanas uzraudzību un nodrošināšanu,
kā arī ï , kas iecelts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmumu 2004/55/EK (2003. gada 22. decembris), ar ko izraugās
neatkarīgu uzraudzības struktūru, kas paredzēta EK
līguma[41]
286. pantā, ir kompetents
uzraudzīt Kopienas Ö Savienības Õ iestāžu un
struktūru pasākumus attiecībā uz personas datu
apstrādi. ðŠai regulai nebūtu jāskar ne
īpašie noteikumi par personas datu aizsardzību un drošību, ko
paredz Šengenas konvencija, ne arī Regula (EK) Nr. 1987/2006 un
Lēmums 2007/533/TI. ï
ò jauns
(32)     Migrēšana
ir sarežģīts process, kas, neskatoties uz visu ieinteresēto
personu veiktajiem plašajiem sagatavošanas darbiem, ietver būtiskus tehniskus
riskus. Ir vēlams, lai tiesiskais regulējums nodrošinātu
vajadzīgo elastīgumu reaģēšanai uz neparedzētām
grūtībām, ar kurām migrēšanas procesā varētu
saskarties centrālā sistēma vai viena vai vairākas valstu
sistēmas. Tāpēc šajā regulā nebūtu jānosaka
termiņa beigu datums. Migrēšanas galīgo datumu ir jānosaka
Padomei saskaņā ar 55. panta 2. punktu Regulā (EK)
Nr. 1987/2006 un 71. panta 2. punktu Lēmumā
2007/533/TI.
ê 1104/2008 (pielāgots)
(33)     Ņemot vērā to,
ka šīs regulas mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras
izveidi un datu migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II,
nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un
to, ka rīcības mēroga vai iedarbības dēļ tos var
labāk sasniegt Savienības Kopienas līmenī, Savienība Kopiena var pieņemt
pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.
(34)     Šajā regulā ir
ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti
Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
(21)     Būtu jāgroza Šengenas
konvencija, lai SIS 1+
varētu integrēt migrēšanas pagaidu arhitektūrā.
(35)     Saskaņā ar 1. un
2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju (Nr. 22), kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
Līgumam par Eiropas
Savienības darbību, Dānija
nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot
vērā to, ka šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas
līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 45. pantu sešu
mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas jānolemj, vai
tā ieviesīs to savos valsts tiesību aktos.
ê 2008/839/TI
ð jauns
(36)     Šī regula papildina tos
Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā
Karaliste piedalās saskaņā ar 8. panta 2. punktu
Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes
lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu
īstenošanā [42],
ð tādā mērā, kā
šis pants attiecas uz Šengenas konvencijas noteikumu par SIS izveidošanu, un
izņemot tās 96. pantu ï.
(37)     Šī regula papildina tos
Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija
piedalās saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes
2002. gada 28. februāra Lēmumā 2000/192/EK par
Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu
īstenošanā[43],
ð tādā mērā, kā šis
pants attiecas uz Šengenas konvencijas noteikumu par SIS izveidošanu, un
izņemot tās 96. pantu ï.
(38)     Šī regula neskar
kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija
daļēji piedalās Šengenas acquis, kā attiecīgi
noteikts Padomes Lēmumā 2000/365/EK un 2002/192/EK.
(39)     Attiecībā uz Islandi
un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis
noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp
Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas
Karalisti par to abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā,
piemērošanā un pilnveidošanā[44]
tajā jomā, kas minēta 1. panta G punktā Padomes
Lēmumā 1999/437/EK[45]
par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu.
(40)     Attiecībā uz Šveici
šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā
nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību,
Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas
asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā,
piemērošanā un pilnveidošanā[46]
tajā jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta
G punktā saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā
2008/146/EK[47].
(41)     Attiecībā uz
Lihtenšteinu šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā
protokola izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību,
Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par
Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas
Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices
Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā tajā
jomā, kas minēta Padomes 1999. gada 17. maija Lēmuma
1999/437/EK 1. panta G punktā saistībā ar
3. pantu Padomes Lēmumā 2011/350/ES[48].
ò jauns
(42)     Attiecībā
uz Kipru šī regula ir akts, kura pamatā ir Šengenas acquis vai
kurš ir kā citādi saistīts ar to nozīmē, kas
paredzēta 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta
2. punktā,
ê 1104/2008 (pielāgots)
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Vispārīgais
mērķis
1. Šengenas Informācijas sistēmu (SIS),
kas izveidota saskaņā ar 1990. gada Šengenas konvencijas
IV sadaļas noteikumiem (SIS 1+), aizstāj ar jaunu
sistēmu – Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II)
– , kuras izveidi, darbību un izmantošanu reglamentē ar Regulu (EK)
Nr. 1987/2006 Ö un Lēmumu
2007/533/TI Õ .
2. Saskaņā ar procedūrām
un uzdevumu sadalījumu šajā regulā Komisija un dalībvalstis
izstrādā SIS II kā vienotu integrētu
sistēmu un to sagatavo darbībām.
ê 541/2010 1. panta
1. punkts
3. SIS II attīstīšanu
var veikt, ieviešot alternatīvu tehnisko risinājumu ar tam
raksturīgajām tehniskajām specifikācijām.
ê 1104/2008 (pielāgots)
ð jauns
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a) “centrālā SIS II” ir SIS II
tehniskā nodrošinājuma vienība, kurā ietverta datubāze
– “SIS II datubāze” –, un vienotā valsts saskarne (NI-SIS);
b) “C.SIS” ir SIS 1+
tehniskā nodrošinājuma vienība, kurā ietverta atsauces
datubāze – “SIS 1+ datubāze” –, un vienotā valsts
saskarne (N.COM);
c) “N.SIS” ir SIS 1+ valsts
sistēma, ko veido valstu datu sistēmas, kuras ir savienotas ar C.SIS;
d) “N.SIS II” ir SIS II
valsts sistēma, ko veido valstu datu sistēmas, kuras ir savienotas ar
centrālo SIS II;
e) “konvertētājs” ir tehnisks
līdzeklis, ar kuru var nodrošināt pastāvīgu un uzticamu
savienojumu starp C.SIS un centrālo SIS II, nodrošinot
10. panta 3. punktā paredzētās funkcijas un ð atļaujot datu konvertāciju un
sinhronizāciju starp un C.SIS un Centrālo SIS II; ï
f) “visaptverošs tests” ir tests, kas minēts
Regulas (EK) 1987/2006 55. panta 3. punkta c) apakšpunktā un Ö Lēmuma
2007/533/TI 71. panta 3. punkta c) apakšpunktā Õ ;
g) “papildinformācijas tests” ir Sirene
biroju darbības testi.
3. pants
Priekšmets un piemērošanas joma
Šajā regulā noteikti Komisijas un
dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, uzdevumi un
pienākumi attiecībā uz šādiem uzdevumiem:
a) SIS II attīstīšanas
turpināšana un uzturēšana;
b) SIS II visaptverošs tests;
c) papildinformācijas tests;
d) konvertētāja izstrāde un testu
turpināšana;
e) pagaidu migrēšanas arhitektūras
izveidošana un testēšana;
f) migrēšana no SIS 1+ uz SIS II.

4. pants
Migrēšanas arhitektūras
tehniskie komponenti
ê 541/2010 1. panta
2. punkts
Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1+
uz SIS II, vajadzīgajā apmērā dara pieejamus
šādus komponentus:
ê 1104/2008
a) C.SIS un savienojums ar
konvertētāju;
b) sakaru infrastruktūra SIS 1+,
kas ļautu savienot C.SIS un N.SIS;
c) N.SIS;
d) centrālā SIS II, NI-SIS
un sakaru infrastruktūra SIS II, kas ļautu savienot
centrālo SIS II ar N.SIS II un
konvertētāju;
e) N.SIS II;
f) konvertētājs.
5. pants
Ar SIS II izstrādi
saistītie galvenie uzdevumi
1. Komisija turpina izstrādāt SIS II,
sakaru infrastruktūru un konvertētāju.
2. Francija padara pieejamu un vada C.SIS
saskaņā ar Šengenas konvencijā paredzētajiem noteikumiem.
3. Dalībvalstis turpina
izstrādāt N.SIS II.
4. Dalībvalstis, kas piedalās SIS
1+, uztur N.SIS saskaņā ar Šengenas konvencijas
noteikumiem.
5. Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+,
padara pieejamu un vada SIS 1+ sakaru infrastruktūru.
6. Komisija koordinē darbības un
sniedz vajadzīgo atbalstu 1. līdz 3. punktā minēto
uzdevumu un pienākumu īstenošanai.
ê 1104/2008 (pielāgots)
6. pants
Izstrādes turpināšana
Pasākumus, kas vajadzīgi, lai
turpinātu izstrādāt SIS II, kā minēts
5. panta 1. punktā, jo īpaši pasākumus, kas
vajadzīgi, lai labotu kļūdas, pieņem kā
īstenošanas aktus. Šos aktus pieņem saskaņā ar Ö 17. panta
2. punktā Õ minēto
pārbaudes procedūru.
Pasākumus, kas vajadzīgi, lai
turpinātu izstrādāt SIS II, kā minēts 5.
panta 3. punktā, jo īpaši attiecībā uz vienotu valsts
saskarni, lai nodrošinātu N.SIS II savietojamību ar
centrālo SIS II, pieņem kā īstenošanas aktus.
Šos aktus pieņem saskaņā ar Ö 17. panta
2. punktā Õ minēto
pārbaudes procedūru.
7. pants
Galvenās darbības
1. Komisija kopā ar
dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1+, veic visaptverošu
testu.
2. Izveido SIS migrēšanas
pagaidu arhitektūru, un šīs arhitektūras testēšanu veic
Komisija kopā ar Franciju un citām dalībvalstīm, kuras
piedalās SIS 1+.
3. Komisija un dalībvalstis, kas
piedalās SIS 1+, veic migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II.
4. Dalībvalstis, kas piedalās SIS
1+, veic papildinformācijas apmaiņas testu.
5. Komisija nodrošina visu vajadzīgo
atbalstu centrālā SIS II mērogā 1. līdz
4. punktā minētajām darbībām.
6. Darbojoties Padomē, Komisija un
dalībvalstis, kuras piedalās SIS 1+, koordinē 1.
līdz 3. punktā minētās darbības.
8. pants
Visaptverošs tests
1. Visaptverošu testu nesāk, pirms
Komisija nav paziņojusi, ka tā uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 189/2008
1. pantā Ö un Lēmuma
2008/839/TI 1. pantā Õ minēto testu
izdošanās līmenis ir pietiekams, lai sāktu šādu testu.
2. Veic visaptverošo testu, ar kuru jo
īpaši cenšas apstiprināt tādu vajadzīgo tehnisko
pasākumu noslēgšanu, kurus veikusi Komisija un dalībvalstis,
kuras piedalās SIS 1+, lai apstrādātu SIS II
datus, un parāda, ka SIS II darbības līmenis ir
vismaz līdzvērtīgs tam, kāds sasniegts ar SIS 1+.
3. Visaptverošo N.SIS II testu
veic dalībvalstis, kuras piedalās SIS 1+, un visaptverošo
centrālās SIS II testu veic Komisija.
4. Visaptverošo testu veic saskaņā
ar sīki izstrādātu grafiku, kuru nosaka dalībvalstis, kas
piedalās SIS 1+, kopā ar Komisiju darbojoties
Padomē.
5. Visaptverošā testa pamatā ir
tehniskas specifikācijas, kuras nosaka dalībvalstis, kas
piedalās SIS 1+, kopā ar Komisiju darbojoties Padomē.
6. Darbojoties Padomē, Komisija un
dalībvalstis, kuras piedalās SIS 1+, izveido kritērijus,
lai noteiktu, vai ir pabeigti tehniskie pasākumi, lai apstrādātu
SIS II datus, un vai SIS II darbības līmenis ir vismaz
līdzvērtīgs tam, kāds sasniegts ar SIS 1+.
7. Darbojoties Padomē, Komisija un
dalībvalstis, kuras piedalās SIS 1+, veic analīzi,
izmantojot šā panta 6. punktā minētos kritērijus. Rezultātus
apstiprina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta
3. punkta c) apakšpunktu Ö un Lēmuma
2007/533/TI 71. panta 3. punkta c) apakšpunktu Õ .
8. Dalībvalstis, kas nepiedalās SIS
1+, var piedalīties visaptverošajā testā. To rezultāti
neietekmē testa vispārējo apstiprināšanu.
9. pants
Papildinformācijas tests
1. Dalībvalstis, kas piedalās SIS
1+, veic SIRENE darbības testus.
2. Papildinformācijas testa veikšanas
laikā Komisija dara pieejamu centrālo SIS II un tās
sakaru infrastruktūru.
3. Papildinformācijas testu veic
saskaņā ar sīki izstrādātu grafiku, kuru nosaka
dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, kopā ar Komisiju
darbojoties Padomē.
4. Papildinformācijas testa pamatā
ir tehniskas specifikācijas, kuras nosaka dalībvalstis, kas
piedalās SIS 1+, kopā ar Komisiju darbojoties Padomē.
5. Darbojoties Padomē, dalībvalstis,
kuras piedalās SIS 1+, analizē testa rezultātus.
6. Dalībvalstis, kas nepiedalās SIS
1+, var piedalīties papildinformācijas testā. To
rezultāti neietekmē testa vispārējo apstiprināšanu.
10. pants
Migrēšanas pagaidu
arhitektūra
1. Izveido SIS migrēšanas
pagaidu arhitektūru. Pārejas posmā konvertētājs
savieno centrālo SIS II un C.SIS. N.SIS ir savienots
ar C.SIS, N.SIS II ir savienots ar centrālo SIS II.
2. Komisija nodrošina konvertētāju,
centrālo SIS II un tās sakaru infrastruktūru, kuras ir SIS migrēšanas
pagaidu arhitektūras daļa.
ê 541/2010 1. panta
3. punkts
3. Ciktāl tas nepieciešams,
konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS
un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II
ir sinhronizētas.
ê 1104/2008
4. Komisija pārbauda sakarus starp
centrālo SIS II un konvertētāju.
5. Francija pārbauda sakarus starp C.SIS
un konvertētāju.
6. Komisija un Francija pārbauda sakarus
starp centrālo SIS II un C.SIS, izmantojot
konvertētāju.
7. Francija kopā ar Komisiju ar
konvertētāju savieno C.SIS ar centrālo SIS II.
8. Komisija kopā ar Franciju un
citām dalībvalstīm, kuras piedalās SIS 1+, pārbauda
testē visu SIS migrēšanas pagaidu arhitektūru, izmantojot Komisijas sniegtu
testa plānu.
9. Francija vajadzības gadījumā
pārbaudes testa mērķiem dara pieejamus datus.
ê 1104/2008
ð jauns
11. pants
Migrācija no SIS 1+ uz SIS
II
1. Lai no C.SIS varētu migrēt
uz centrālo SIS II, Francija dara pieejamu SIS 1+ datu
bāzi un Komisija ievada SIS 1+ datu bāzi centrālajā SIS
II. ð Datus no SIS 1+ datubāzes,
kas minēti Šengenas konvencijas 113. panta 2. punktā,
nepārnes uz centrālo SIS II. ï
ê 541/2010 1. panta
4. punkts
2. Dalībvalstis, kas piedalās SIS
1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot
migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un
no Komisijas.
ê 1104/2008 (pielāgots)
Ö 3. Valsts
sistēmas migrēšana no SIS 1+ uz SIS II sākas ar N.SIS II datu ielādi, un N.SIS II ir jāietver
datne, valsts eksemplārs, kurā ir pilnīga vai daļēja SIS
II datubāzes kopija. Õ
ÖPunkta pirmajā
daļā aprakstītajai datu ielādei seko katras
dalībvalsts pāreja no N.SIS uz N.SIS II. Õ
ÖDarbojoties
Padomē, Komisija un dalībvalstis, kuras piedalās SIS 1+,
nodrošina sīki izstrādātu migrēšanas grafiku. Õ
ê 1104/2008
ð jauns
4. Komisija migrēšanas laikā
palīdz koordinēt kopējās darbības un sniedz atbalstu.
ð 5. Pāreju veic pēc
8. panta 7. punktā minētās apstiprināšanas
datumā, ko nosaka Padome saskaņā ar 55. panta
2. punktu Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 71. panta
2. punktu Lēmumā 2007/533/TI. ï
ê 1104/2008
12. pants
Pamata tiesiskais regulējums
ò jauns
Kamēr migrēšanas
laikā notiek 11. panta 3. punkta pirmajā daļā
minētā datu ielāde, SIS 1+ turpina piemērot Šengenas
konvencijas IV sadaļas noteikumus.
Pēc tam, kad
pirmā dalībvalsts ir veikusi pāreju no N.SIS uz N.SIS II,
kā minēts šīs regulas 11. panta 3. punkta otrajā
daļā, piemēro Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu
533/2007/TI.
ê 1104/2008
13. pants
Sadarbība
1. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas,
lai veiktu šajā regulā ietvertās darbības saskaņā
ar to attiecīgajām pilnvarām.
2. Komisija jo īpaši centrālā SIS
II mērogā nodrošina visu vajadzīgo atbalstu N.SIS II
pārbaudēm un migrēšanai.
3. Dalībvalstis jo īpaši N.SIS II
mērogā nodrošina visu vajadzīgo atbalstu migrēšanas
pagaidu infrastruktūrai.
ò jauns
14. pants
Valstu nodaļu aizvietošana ar N.SIS II
1. Ar N.SIS II
var aizstāt Šengenas konvencijas 92. pantā minēto valsts
nodaļu, un šādā gadījumā dalībvalstīm nav
jāsaglabā valsts datne.
2. Ja kāda
dalībvalsts aizstāj savu valsts nodaļu ar N.SIS II,
92. panta 2. un 3. punktā minētās tehniskā
nodrošinājuma vienības obligātās funkcijas
attiecībā uz to valstu nodaļām kļūst par
obligātām funkcijām attiecībā uz centrālo SIS
II, neskarot pienākumus, kas minēti šīs regulas
5. panta 1. punktā un 10. panta 1., 2. un 3. punktā.
ê 1104/2008
15. pants
ò jauns
Datu
apstrāde un ierakstu saglabāšana centrālajā SIS II
1. Centrālās SIS II datubāze ir pieejama automatizētai
meklēšanai katras dalībvalsts teritorijā.
2.
Centrālā SIS II nodrošina pakalpojumus, kas vajadzīgi,
lai ievadītu un apstrādātu SIS 1+ datus, veiktu N.SIS
II valsts eksemplāru tiešsaistes atjaunināšanu, N.SIS II valsts
eksemplāru un centrālās SIS II datubāzes
sinhronizāciju un saskanību un nodrošinātu kārtību N.SIS
II valsts eksemplāru inicializēšanai un rekonstrukcijai.
ê 1104/2008
3. Neskarot attiecīgos noteikumus Šengenas konvencijas
IV sadaļā, Komisija nodrošina, ka katra piekļuve personas
datiem un visa personas datu apmaiņa centrālajā SIS II
tiek reģistrēta, lai pārbaudītu, vai meklēšana ir vai
nav likumīga, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību un lai
nodrošinātu centrālās SIS II un valstu sistēmu
pareizu darbību, datu integritāti un drošību.
4. Ierakstos konkrēti uzrāda datu pārraides datumu un
laiku, meklēšanā izmantotos datus, atsauci uz
pārraidītajiem datiem, kā arī par datu apstrādi
atbildīgās kompetentās iestādes nosaukumu.
5. Ierakstus lieto vienīgi 1. punktā minētajā
nolūkā un dzēš ne ātrāk kā pēc gada un ne
vēlāk kā pēc trim gadiem no to izveides dienas.
6. Ierakstus var glabāt ilgāk, ja tie vajadzīgi
uzraudzības procedūrām, kas jau ir iesāktas.
7. Kompetentajām iestādēm, kuru pienākumos ir
pārbaudīt, vai meklēšana ir likumīga, uzraudzīt datu
apstrādes likumību, veikt pašuzraudzību, nodrošināt
centrālās SIS II pareizu darbību, datu integritāti
un drošību, atbilstīgi to kompetencei un pēc to lūguma ir
nodrošināta piekļuve šiem ierakstiem, lai tās varētu
pildīt savus pienākumus.
ê 1104/2008
ð jauns
16. pants
Izmaksas
1. Izmaksas, ko rada migrēšana, visaptverošs
tests, papildinformācijas tests, uzturēšanas un izstrādes
pasākumi centrālās SIS II līmenī vai
attiecībā uz komunikācijas infrastruktūru, sedz no Eiropas
Savienības vispārējā budžeta.
2. Valstu sistēmu ð uzstādīšanas, ï migrēšanas, testēšanas, uzturēšanas un izstrādes
izmaksas ð , kā arī izmaksas par
uzdevumiem, kas saskaņā ar šo regulu veicamas valstu
sistēmām, ï sedz katra attiecīgā dalībvalsts.
ò jauns
3. Savienība var sniegt finansiālu ieguldījumu
dalībvalstu izdevumos saistībā ar migrēšanu un
migrēšanai vajadzīgajām testēšanas darbībām, kas
veiktas saskaņā ar šo regulu un par kurām tās nav
tiesīgas saņemt finansējumu no Ārējo robežu fonda, ja
attiecīgā dalībvalsts spēj skaidri pamatot, ka tai ir
nepieciešami papildu līdzekļi.
Savienības
ieguldījums pirmajā daļā minētajās
darbībās būs dotāciju formā, kā to paredz Finanšu
regulas VI sadaļa. Savienības ieguldījums nepārsniedz
75 % no katras valsts attiecināmajām izmaksām un
nepārsniedz EUR 750 000 vienai dalībvalstij. Komisija sagatavo
novērtējumus, pieņem lēmumus un īsteno
pārvaldību attiecībā uz līdzfinansēšanas
darbībām saskaņā ar budžeta procedūru un citām
procedūrām, jo īpaši tām, ko paredz Finanšu regula.
Katra dalībvalsts,
kas pieprasa finanšu ieguldījumu, sagatavo finanšu plānu, ietverot
tajā darbības un administratīvo izmaksu sadalījumu
testēšanas un migrēšanas darbībām. Ja dalībvalstis
saviem izdevumiem izmanto Savienības līdzekļus, šiem izdevumiem
ir jābūt pamatotiem un saskanīgiem ar pareizas finanšu
vadības principiem, jo īpaši attiecībā uz izdevīgumu
un izmaksu lietderību. Dalībvalstis
iesniedz Komisijai ziņojumu par Savienības līdzekļu
izlietojumu ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc datuma, ko
Padome noteikusi saskaņā ar 55. panta 2. punktu Regulā
(EK) Nr. 1987/2006 un 71. panta 2. punktu Lēmumā
2007/533/TI.
Ja
Savienības ieguldījums nav izmantots vai nav izmantots pareizi, vai
tas ir izmantots daļēji vai novēloti, Savienība var
samazināt, aizturēt vai pārtraukt savu finansiālo
ieguldījumu. Ja dalībvalstis neveic
savu ieguldījumu vai veic tikai daļēju vai novēlotu
ieguldījumu šā punkta pirmajā daļā minēto
darbību finansēšanā, Savienība var samazināt savu
finansiālo ieguldījumu.
4. Eiropas
Savienības Revīzijas palāta ir pilnvarota veikt piemērotas
revīzijas sadarbībā ar valstu revīzijas iestādēm
vai kompetentajiem valstu dienestiem. Komisija
ir pilnvarota veikt pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu
Savienības līdzekļu pareizu pārvaldību un
aizsargātu Savienības finansiālās intereses pret
krāpšanu un pārkāpumiem. Šim
nolūkam dalībvalstis dara pieejamus Komisijai un Revīzijas
palātai visus vajadzīgos dokumentus un datus.
5. Šengenas
konvencijas 92. panta 3. punktā minētās tehniskā
nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, tostarp kabeļu
uzstādīšanas izmaksas SIS 1+ valsts nodaļu sakariem ar
tehniskā nodrošinājuma vienību, kā arī to
pasākumu izmaksas, kurus veic saistībā ar uzdevumiem, kādi
šās regulas nolūkos doti Francijai, kopīgi sedz dalībvalstis.

16. pants
Grozījumi
Šengenas konvencijas noteikumos
Šengenas
konvencijas noteikumus ar šo groza šādi.
              1. Iekļauj
šādu pantu:
“92.A pants
              1. 1. Sākot no
Padomes Regulas (EK) Nr. 1104/2008[49] un Padomes Lēmuma 2008/839/TI[50] spēkā stāšanās dienas un
paļaujoties uz minētās regulas 2. pantā ietvertajām
definīcijām, Šengenas Informācijas sistēmas tehnisko
arhitektūru var papildināt ar:
         a) papildu centrālo
sistēmu, kurā ietver:
–
tehniskā
nodrošinājuma vienību (centrālā SIS II), kura atrodas
Francijā, un centrālās SIS II dublējumu, kas atrodas
Austrijā, kuros ietverta SIS II datubāze un vienota valsts saskarne
(NI-SIS),
–
tehnisko
saslēgumu starp C.SIS un centrālo SIS II, izmantojot
konvertētāju, kas ļauj konvertēt un sinhronizēt datus
starp C.SIS un centrālo SIS II;
         b) valsts sistēmu
(N.SIS II), ko veido valsts datu sistēmas, kuras ir saistītas ar
centrālo SIS II;
         c) infrastruktūru
sakariem starp centrālo SIS II un N.SIS II, kas pieslēgta NI-SIS.
              2. N.SIS II var
aizstāt ar šīs konvencijas 92. pantā minēto valsts
nodaļu, šādā gadījumā dalībvalstīm nav
jābūt valsts datnei.
              3. Centrālās
SIS II datubāze ir pieejama automatizētai meklēšanai katras
dalībvalsts teritorijā.
              4. Ja kāda
dalībvalsts aizstāj valsts nodaļu ar N.SIS II, 92. panta 2.
un 3. punktā minētā tehniskā nodrošinājuma
vienības obligātās funkcijas attiecībā uz to valstu
nodaļām kļūst par obligātām funkcijām
attiecībā uz centrālo SIS II, neskarot pienākumus, kas
minēti Lēmumā 2008/839/TI un Regulas (EK) Nr. 1104/2008 5. panta
1. punktā, 10. panta 1., 2. un 3. punktā.
              5.
Centrālā SIS II nodrošina pakalpojumus, kas vajadzīgi, lai
ievadītu un apstrādātu SIS datus, veiktu N.SIS II valsts
eksemplāru tiešsaistes atjaunināšanu, N.SIS II valsts eksemplāru
un centrālās SIS II datubāzes sinhronizāciju un
saskanību un nodrošinātu kārtību
N.SIS II valsts eksemplāru inicializēšanai un rekonstrukcijai.
              6. Francija, kura ir
atbildīga par tehniskā nodrošinājuma vienību,
pārējās dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai
nodrošinātu, ka meklēšanas rezultāts N.SIS II datnēs vai
SIS II datubāzē ir līdzvērtīgs meklēšanas
rezultātam 92. panta 2. punktā minēto valstu nodaļu
datnēs.”»
              2. Ar šādu tekstu
aizstāj 119. panta pirmās daļas pirmo teikumu:
              “Tehniskā
nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, kas minēta 92.
panta 3. punktā, tostarp kabeļu uzstādīšanas izmaksas
Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu sakariem ar
tehniskā nodrošinājuma vienību, kā arī to
pasākumu izmaksas, kurus veic saistībā ar uzdevumiem, kādi
doti Francijai, saskaņā ar Lēmumu 2008/839/TI un Regulu (EK) Nr.
1104/2008 kopīgi apmaksā
dalībvalstis.”
              3. Ar šādu tekstu
aizstāj 119. panta otro daļu:
              “Šengenas
Informācijas sistēmas valsts nodaļu izveidošanas un lietošanas
izmaksas, kā arī izmaksas, ko rada uzdevumi, kas valstu
sistēmām doti saskaņā ar Lēmumu 2008/839/TI un
Regulu (EK) Nr. 1104/2008, sedz katra dalībvalsts atsevišķi.”»
ê 1104/2008 (pielāgots)
171. pants
Komiteja
Ö 1. Komisijai
palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un
Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. Õ
Ö 2. Ja ir
atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
5. pantu. Õ
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā
paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
ê 541/2010 1. panta
5. punkts
ð jauns
18. pants
Vispārējā programmu
vadības valde
1. Neskarot attiecīgos Komisijas, 17. pantā minētās komitejas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+,
pienākumus un darbības, ar šo izveido tehnisko ekspertu grupu ar
nosaukumu “Vispārējo programmu vadības valde” (turpmāk
“valde”). Valde darbojas kā padomdevēja struktūra, kas nodrošina
atbalstu centrālajam SIS II projektam un palīdz saskaņot
centrālo un valstu SIS II projektus. Valdei nav ne lēmumu
pieņemšanas pilnvaru, ne pilnvaru pārstāvēt Komisiju vai
dalībvalstis.
2. Valdē ir ne vairāk kā desmit
locekļu, kas tiekas regulārās sanāksmēs.
Dalībvalstis, kas darbojas Padomē ð un kas piedalās SIS 1+ ï , ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat
lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas
ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas
amatpersonu vidus ieceļ ne vairāk kā divus ekspertus un divus
aizstājējus.
Valdes sanāksmēs var
piedalīties citi dalībvalstu eksperti un Komisijas amatpersonas, kas
ir tieši iesaistītas SIS II projektu izstrādē, to
attiecīgai administrācijai vai iestādei apmaksājot
izdevumus.
Kā noteikts nolikuma 5. punktā,
valde var uzaicināt citus ekspertus piedalīties valdes
sanāksmēs, to attiecīgai administrācijai, iestādei vai
uzņēmumam apmaksājot izdevumus.
3. Valdes sanāksmēs vienmēr
uzaicina piedalīties ekspertus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura
veic prezidentvalsts pienākumus, un nākamā prezidentvalsts.
4. Valdes sekretariātu nodrošina
Komisija.
5. Valde izstrādā savu nolikumu,
kurā paredz konkrētas procedūras attiecībā uz
šādiem jautājumiem:
–
vadība, ko pēc kārtas veic Komisija
un prezidentvalsts,
–
sanāksmju vietas,
–
sanāksmju sagatavošana,
–
citu ekspertu iesaistīšana,
–
informēšanas sistēma, lai sniegtu visu
informāciju tām dalībvalstīm, kas nepiedalās
valdē.
Nolikums stājas spēkā pēc
tam, kad ir saņemts labvēlīgs atzinums no Komisijas
atbildīgā ģenerāldirektorāta
ģenerāldirektora un no dalībvalstīm, kas ð piedalās SIS 1+ un ir ï iesaistītas 17. pantā
minētās komitejas
darbā.
6. Valde regulāri iesniedz rakstiskus
ziņojumus par projekta virzību, tostarp arī par sniegtajiem
padomiem un to pamatojumu, 17. pantā
minētajai komitejai vai –
attiecīgā gadījumā – atbilstīgajām Padomes darba
sagatavošanas struktūrām.
7. Neskarot 16.
panta 2. punktu, valdes darbību dēļ radušās
administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no
Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek
atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to
valdes locekļu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas ð kas piedalās SIS 1+ un ï darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti
piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas
izdevumiem saistībā ar valdes darbu piemēro Komisijas
“Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā
nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir
uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.
ê 1104/2008
19. pants
Ziņošana
Par SIS II izstrādes gaitu un
migrēšanu no SIS 1+ uz SIS II Komisija ik pēc sešiem mēnešiem
iesniedz progresa ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, šādu
ziņojumu pirmoreiz iesniedz 2009. gada pirmo sešu mēnešu laikposma
beigās.
ò jauns
20. pants
Atcelšana
Regulu (EK)
Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI atceļ.
Atsauces uz atcelto
Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI uzskata par atsaucēm
uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu
II pielikumā.
ê 1104/2008 (pielāgots)
è1 541/2010
1. panta 6. punkts (pielāgots)
21. pants
Stāšanās spēkā un
piemērošana
ÖŠī regula
stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī. Õ è1Tā
zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, pieņemot lēmumu
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu un
Lēmuma 2007/533 71. panta 2. punktu, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk
kā 2013. gada 31. martā vai, ja saskaņā ar 1. panta 3.
punktu notiek pāreja uz alternatīvu tehnisko risinājumu, ne
vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī.ç
ÖŠī regula uzliek
saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās
dalībvalstīs saskaņā ar Līgumu par Eiropas
Savienības darbību Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. Õ
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
é
I PIELIKUMS
Atceltie
tiesību akti ar secīgiem to grozījumiem
Padomes Regula (EK) Nr. 1104/2008
(OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.)
Padomes Regula (EK) Nr. 541/2010
(OV L 155, 22.6.2010., 19. lpp.)
Padomes Lēmums 2008/839/TI
(OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.)
Padomes Lēmums 542/2010/TI
(OV L 155, 22.6.2010., 23. lpp.)
II
PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Padomes Regula (EK) Nr. 1104/2008 || Padomes Lēmums 2008/839/TI || Šī regula
 1. pants || 1. pants || 1. pants
 2. pants || 2. pants || 2. pants
 3. pants || 3. pants || 3. pants
 4. pants || 4. pants || 4. pants
 5. pants || 5. pants || 5. pants
 6. pants || 6. pants || 6. pants
 7. pants || 7. pants || 7. pants
 8. pants || 8. pants || 8. pants
 9. pants || 9. pants || 9. pants
 10. pants || 10. pants || 10. pants
 11. pants || 11. pants || 11. pants
 12. pants || 12. pants || 12. pants
 13. pants || 13. pants || 13. pants
 - || - || 14. pants
 14. pants || 14. pants || 15. pants
 - || - ||
 15. pants || 15. pants || 16. pants
 16. pants || 16. pants || -
 17. pants || 17. pants || 17. pants
 17.a pants || 17.a pants || 18. pants
 18. pants || 18. pants || 19. pants
 - || - || 20. pants
 19. pants || 19. pants || 21. pants
 - || - || I pielikums
 - || - || II pielikums
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS...................................................... 34
1.1........ Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums................................................................................ 34
1.2........ Attiecīgās politikas jomas
ABM/ABB struktūrā............................................................. 34
1.3........ Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība....................................................................................... 34
1.4........ Mērķi........................................................................................................................... 34
1.4.1..... Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, ko plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu.... 34
1.4.2..... Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības........................................................ 34
1.4.3..... Paredzamie rezultāti un ietekme..................................................................................... 35
1.4.4..... Rezultāti un ietekmes
rādītāji......................................................................................... 35
1.5........ Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums.............................................................................. 35
1.5.1..... Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības................................................................................. 35
1.5.2..... ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība................................................................................. 35
1.5.3..... Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas....................................................... 36
1.5.4..... Saderība un iespējamā
sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem.............................. 36
1.6........ Ilgums un finansiālā
ietekme........................................................................................... 36
1.7........ Paredzētie
pārvaldības veidi.......................................................................................... 36
2........... PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI.................................................................................... 38
2.1........ Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi.............................................................................. 38
2.2........ Pārvaldības un kontroles
sistēma................................................................................... 38
2.2.1..... Apzinātie riski............................................................................................................... 38
2.2.2..... Paredzētās kontroles
metodes....................................................................................... 38
2.3........ Krāpšanas un pārkāpumu
apkarošanas pasākumi.......................................................... 38
3........... PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME............ 39
3.1........ Attiecīgās daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 39
3.2........ Paredzamā ietekme uz izdevumiem................................................................................ 40
3.2.1..... Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums....................................................... 40
3.2.2..... Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām............................................................... 42
3.2.3..... Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām.................................................. 44
3.2.3.1.. Kopsavilkums............................................................................................................... 44
3.2.3.2.. Paredzamās cilvēkresursu
vajadzības............................................................................. 46
3.2.4..... Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu................................................................ 48
3.2.5..... Trešo personu iemaksas................................................................................................ 48
3.3........ Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem............................................................................... 49
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Padomes Regulai par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas
(SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas
sistēmu (SIS II) (pārstrādāta redakcija)
1.2.        Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[51]
18. nodaļa.
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sadaļa)
Solidaritāte
– Ārējās robežas, atgriešanās, vīzu politika un
personu brīva pārvietošanās (18 02. nodaļa)
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[52]

x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi,
ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
Stokholmas
programmā[53]
iekļautā ES informācijas pārvaldības
stratēģija ir viena no prioritātēm, ko Eiropadome
2010. gadā noteica brīvības, drošības un tiesiskuma
jomā. Šengenas Informācijas sistēma ir viens no
svarīgākajiem kompensējošiem pasākumiem, lai panāktu
augstu drošības līmeni pēc kontroles atcelšanas pie
iekšējām robežām.
1.4.2.     Konkrētie mērķi un attiecīgās
ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr.1: Ļaut personām šķērsot
iekšējās robežas bez robežpārbaudēm, veicināt drošas
robežas un novērst nelikumīgu migrāciju, turpmāk
izstrādājot integrētu ārējo robežu
pārvaldības sistēmu un augstus robežpārbaužu standartus,
ieskaitot SIS II izveidi un finansiālu atbalstu no Ārējo
robežu fonda.
Attiecīgā ABM/ABB darbība
18.02. nodaļa: Solidaritāte –
Ārējās robežas, atgriešanās, vīzu politika un personu
brīva pārvietošanās
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Migrēšanas
instrumentu[54]
mērķis ir veicināt sekmīgu migrēšanu no SIS 1+
uz SIS II, precizējot migrēšanas arhitektūru,
tehniskos priekšnosacījumus, pašas migrēšanas posmus un Komisijas un SIS 1+
iesaistīto dalībvalstu attiecīgās atbildības jomas.
Priekšlikuma galvenais
nolūks ir saskaņot migrēšanas tiesisko regulējumu ar
dalībvalstu ekspertu atbalstīto tehnisko scenāriju[55] un iekļaut
tiesiskajā regulējumā dažus papildu elementus
attiecībā uz elastīgumu (skatīt 1.5.3. turpmāk).
Turklāt
priekšlikums pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā
apvieno vienā tiesību aktā migrēšanas tiesisko
regulējumu, kas iepriekš bija sadalīts divos tiesību aktos
atbilstoši iepriekšējo līgumu pīlāru struktūrai.
1.4.4.     Rezultāti un ietekmes rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus
Priekšlikuma
galvenais mērķis būs sasniegts līdz ar SIS 1+
datu sekmīgu augšupielādi SIS II centrālajā
sistēmā (un valstu sistēmās), valstu lietojumprogrammu
sekmīgu pārslēgšanu un, visbeidzot, visu SIS II
funkciju pieejamību visās dalībvalstīs.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
Dalībvalstīm
un Komisijai ir nepieciešams ieviest visus tehniskos elementus un sekmīgi
veikt testus, kas vajadzīgi visaptverošajam testam migrēšanas
sagatavošanas posmā.
1.5.2.     ES iesaistīšanās pievienotā vērtība
SIS II pēc sava rakstura ir
informācijas apmaiņa par noteiktām personu un objektu
kategorijām starp tiesībsargājošām iestādēm,
robežsardzes, muitas, vīzu un tiesu iestādēm Šengenas
līguma valstīs. Komisija ir atbildīga par SIS II,
sakaru infrastruktūras un konvertētāja tehnisko izstrādi.
Turklāt Komisijai ir jāturpina koordinēt darbības
saistībā ar SIS II izstrādi un jāsniedz
dalībvalstīm nepieciešamais atbalsts to uzdevumu un atbildības
jomu īstenošanā, tādējādi nodrošinot konsekvenci starp
centrālo projektu un valstu projektiem.
1.5.3.     Līdzīgas līdzšinējās pieredzes
rezultātā gūtās atziņas
Tiesiskajam
regulējumam ir jābūt pietiekami elastīgam, lai
izvairītos no liekām izmaksām saistībā ar
migrēšanas procesu. Jo īpaši, dalībvalstīm, kas jau ir
pārgājušas uz SIS II, ir jāļauj izmantot visas
sistēmas funkcijas, negaidot, kamēr visas atlikušās
dalībvalstis veiks sekmīgu pāreju.
Tāpat ir
nepieciešams paredzēt iespēju līdzfinansēt no Eiropas
Savienības vispārējā budžeta valstu konkrētus
pasākumus saistībā ar migrēšanu (un jo īpaši
saistībā ar dalībvalstu piedalīšanos testēšanas
pasākumos, ko paredz migrēšana), lai sekmētu raitu un
sistemātisku migrēšanas procesu.
1.5.4.     Saderība un iespējamā sinerģija ar
citiem attiecīgajiem instrumentiem
Priekšlikuma
pamatā ir Regula (EK) Nr. 1987/2006[56]
un Padomes Lēmums 2007/533/TI[57]
par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II)
izveidi, darbību un izmantošanu. Ierosinātās
regulas darbības termiņa beigas tiks noteiktas ar diviem iepriekš
minētajiem tiesību aktiem. Turklāt
šis priekšlikums ir saskanīgs ar citiem tiesību aktiem par SIS II
testēšanu, tīklu un drošību.
1.6.        Ilgums un finansiālā ietekme
x Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2012. gada
1. jūlija[58]
līdz migrēšanas pabeigšanai, kas paredzama ne vēlāk kā
2013. gada 30. jūnijā.
–
xFinansiālā ietekme no 2012. gada līdz
2013. gadam
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
Piezīmes
Migrēšanas
termiņa beigu datums nav noteikts ierosinātajā regulā, to
noteiks Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006
55. panta 2. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 71. panta
2. punktu.
1.7.        Paredzētie pārvaldības veidi[59]
x Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[60]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām,
kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Komisija
rūpīgi un pastāvīgi uzrauga un pārrauga
līgumslēdzēja darbu, cieši sadarbojoties ar kvalitātes
nodrošināšanas līgumslēdzēju un Vispārējo
programmu vadības valdi.
Saskaņā ar
līguma nosacījumiem Komisija regulāri novērtē
padarīto SIS II projektā, darba rezultātus
salīdzinājumā ar prasītajiem standartiem un iepriekš
noteiktiem kritērijiem, sadarbojoties ar kvalitātes
nodrošināšanas līgumslēdzēju.
Saskaņā
migrēšanas instrumentu 18. pantu Padomei un Eiropas Parlamentam reizi
sešos mēnešos nosūta progresa ziņojumus, kuros apraksta paveikto
darbu pie otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II)
izstrādes un sagatavošanos migrēšanai no SIS 1+ uz SIS II. Šajos ziņojumos sistemātiski iekļauj
iedaļu ar sīku izklāstu par budžeta izpildi (saistībām
un maksājumiem) saistībā ar centrālo SIS II
projektu.
2.2.        Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
1.
Centralizētā līmenī: kavējuma risks
vispārējā grafikā sakarā ar neparedzētiem
notikumiem vai galvenā izstrādes līgumslēdzēja
neapmierinošiem darba rezultātiem.
2. Valstu
līmenī: kavējuma risks ar ietekmi uz vispārējo grafiku
sakarā ar vienas vai vairāku dalībvalstu nepietiekamu
izstrādes gatavību valsts līmenī (dažu dalībvalstu nepietiekamā
gatavība dalībai testēšanas posmos, kas paredzēti
vispārējā grafikā, sakarā ar kavējumiem
publiskā iepirkuma procedūrā, tehniskām problēmām
vai nepietiekamu finansējumu, lai turpinātu izstrādi valsts
līmenī un pabeigtu migrēšanu).
Ja vismaz viena no
dalībvalstīm nebūs savlaicīgi gatava, tas var
apdraudēt SIS II darbības uzsākšanu, jo nebūs
izpildīti tiesiskie priekšnosacījumi (t.i., visām
dalībvalstīm ir jāpaziņo par savu gatavību, un
visās dalībvalstīs ir sekmīgi jāpabeidz visaptverošais
tests).
2.2.2.     Paredzētās kontroles metodes
Komisija, sadarbojoties
ar Vispārējo programmu vadības valdi, dalībvalstīm un
savu kvalitātes nodrošināšanas līgumslēdzēju, cieši
uzrauga projekta riskus.
Ja tiks izmantots
līdzfinansējums, tā kontroli veiks Komisija un Revīzijas
palāta.
2.3.        Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Komisija
saskaņā ar Finanšu regulas priekšrakstiem novērtē, izlemj
un pārvalda līdzfinansējuma risinājumu (ar
dotācijām) no Savienības vispārējā budžeta.
Komisija var samazināt, apturēt vai pārtraukt savu
finansiālo ieguldījumu. Komisija un Revīzijas palāta
būs tiesīgas veikt visas vajadzīgās pārbaudes un
inspekcijas, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldību
Savienības finanšu interesēm un to aizsardzību pret jebkuru
krāpšanu vai nelikumību.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs Šengenas informācijas sistēma II || Dif. ([61]) || no EBTA[62] valstīm || no kandidātvalstīm[63] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3A || 18 02 04 || Dif. || NĒ || NĒ || JĀ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas: tādu nav
3.2.        Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 3 A || Brīvība, drošība un tiesiskums
 DG: HOME ||   ||   || 2012. gads (pro rata no 1. jūlija) || 2013. gads (pro rata līdz 30. jūnijam) || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 18 02 04 || Saistības || (1) || 28,120 || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Maksājumi || (2) || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu darbības programmu piešķīrumiem[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ  DG HOME apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 28,120 [65] || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Maksājumi || =2+2a +3 || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012. gads (pro rata no 1. jūlija) || 2013. gads (pro rata līdz 30. jūnijam) || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 DG: HOME ||   ||   ||
  Cilvēkresursi || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   || 5,114
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   || 0,304
 KOPĀ DG HOME || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418 || 7,068
 KOPĀ  Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012. gads || 2013. gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ  Daudzgadu finanšu shēmas 1. – 5. 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 30,947 || 9,710 ||   ||   ||   ||   || 40,658
 Maksājumi || 21,011 || 19,646 ||   ||   ||   ||   || 40,658
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ò ||   ||   || 2012. gads (pro rata no 1. jūlija) || 2013. gads (pro rata līdz 30. jūnijam) || KOPĀ ||
 ||   || Rezultāta veids[66] || Vidējās gada izmaksas pa rezultātu || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas ||
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr.1[67] SIS II darbības sagatavošana ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Rezultāts Nr. 1 || SIS II izmaiņas ||   ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0
 || Rezultāts Nr. 2 || Kvalitātes nodrošināšana ||   ||   || 1,250 ||   || 1,250 ||   || 2,500
 || Rezultāts Nr. 3 || sTESTA (sakaru infrastruktūra) ||   ||   || 7,500 ||   || 0 ||   || 7,500
 || Rezultāts Nr. 4 || Drošības audits ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || Rezultāts Nr. 5 || Drošības risinājums ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || Rezultāts Nr. 6 || Dalībvalstu līdzfinansējuma[68] variants ||   ||   || 15,750 ||   || 5,250 ||   || 21,000
 || Rezultāts Nr. 7 || Vispārējo programmu vadība ||   ||   || 0,120 ||   || 0,120 ||   || 0,240
 || Rezultāts Nr. 8 || Pētījumi ||   ||   || 2,000 ||   || 0 ||   || 2,000
 || Rezultāts Nr. 9 || Informācijas kampaņa ||   ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 1,000
 || Starpsumma konkrētajam mērķim Nr. 1 ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
 || IZMAKSAS KOPĀ ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz administratīvajām
apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2012. gads (pro rata no 1. aprīļa) || 2013. gads (pro rata līdz 30. jūnijam) ||   || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,114
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,304
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[69] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
3.2.3.2.   Paredzamās cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
 ||   || 2012. gads   || 2013. gads   ||   ||   || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 33 || 32 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu – FTE)[70] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 17 || 12 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[71] || - Galvenā mītne[72] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 50 || 44 ||   ||   ||   ||   ||
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus. Tas neskar Eiropas Aģentūras
lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai
brīvības, drošības un tiesiskuma telpā[73] izveidi un uzdevumu eksternalizāciju
minētajai aģentūrai, ar ko līdz 2013. gada beigām
tiks atbrīvoti 50 FTE (27
amata vietas un 23 FTE ārštata darbiniekiem), kas strādā
pie SIS II, VIS un EURODAC.
2012. gads
Aprēķins:
Ierēdņi un pagaidu darbinieki
AD/AST
– 127 000 EUR gadā * 33 personas = 4,191 milj. EUR
          No 1. jūlija līdz 31. decembrim: 2,096 milj.
EUR
Aprēķins:
Ārštata darbinieki
Līgumdarbinieki:
64 000 EUR gadā * 9 personas = 0,576 milj. EUR
Valstu
eksperti: 73 000 EUR gadā * 8 personas = 0,584 milj. EUR
Kopā
ārštata darbinieki: 1,160 milj. EUR
          No 1. jūlija līdz 31. decembrim: 0,580
milj. EUR
2013. gads
Aprēķins:
Ierēdņi un pagaidu darbinieki
AD/AST
– 127.000 EUR gadā * 32 personas = 4,064 milj. EUR
          No
1. janvāra līdz 30. jūnijam: 2,032 milj. EUR
Aprēķins:
Ārštata darbinieki
Līgumdarbinieki:
64.000 EUR gadā * 7 personas = 0,448 milj. EUR
Valstu
eksperti: 73.000 EUR gadā* 5 personas = 0.365 milj. EUR
Kopā
ārštata darbinieki: 0,813 milj. EUR
          No 1. janvāra līdz 30. jūnijam:
0,407 milj. EUR
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Programmu koordinācija, projektu pārvaldība, novērtēšana un ziņojumi, publiskais iepirkums, līgumu pārvaldība
 Ārštata darbinieki || Tehniskā pārvaldība, IT un administratīvais atbalsts
3.2.4.     Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu
shēmu
–
x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[74].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2012. gads || 2013. gads ||   ||   || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Ziņas par līdzfinansējumu
Ja priekšlikumā paredzēts
dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt
finansētāju), paredzamais līdzfinansējuma apjoms
jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir
vairāki, var pievienot papildu rindas).          Nepiemēro.
·
Norvēģijas iemaksa 2,406882 %
apmērā un Īslandes iemaksa 0,073102 % apmērā
[2010. gada skaitļi] darbības izmaksām, pamatojoties uz
12. panta 1. punkta otro daļu Nolīgumā starp
Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un
Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu
Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un
pilnveidošanā[75].
·
Šveices iemaksa 3,043387 % apmērā un
Lihtenšteinas iemaksa 0,026579 % apmērā [2010. gada
skaitļi] darbības izmaksām, pamatojoties uz 11. panta
3. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas
Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas
Firstisti par pēdējās asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[76].
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[77]
 2012. gads || 2013. gads ||   ||   || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 NO ieguldījums ||   || 0,438 || 0,411 ||   ||   ||   ||   ||
 IS ieguldījums ||   || 0,013 || 0,012 ||   ||   ||   ||   ||
 CH ieguldījums ||   || 0,553 || 0,519 ||   ||   ||   ||   ||
 LIE ieguldījums ||   || 0,005 || 0,004 ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ xxxx. pants ||   || 1,009 || 0,947 ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Skatīt
iepriekš.
[1]               OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.
[2]               OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.
[3]               OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.
[4]               OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.
[5]               OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.
[6]               OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.
[7]               OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
[8]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[9]               OV L 77, 28.3.2002., 1. lpp.
[10]             OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp., (OV L 299, 8.11.2008.,
43. lpp.).
[11]             OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.
[12]             OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.
[13]             OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.
[14]             OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp. un OV L 79,
20.3.2007., 29. lpp.
[15]             OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp.
[16]             OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp.
[17]             OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.
[18]             OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.
[19]             OV L 257, 30.9.2009., 41. lpp.
[20]             OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.
[21]             OV L 233, 5.9.2007., 3. lpp.
[22]             OV C …
[23]             OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.
[24]             OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.
[25]             OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.
[26]             OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.
[27]             OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.
[28]             OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.
[29]             OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.
[30]             OV L 205, 1.3.2008., 63. lpp.
[31]             OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp.
[32]             OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp.
[33]             OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
[34]             OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.
[35]             OV L 233, 5.9.2007., 3. lpp.
[36]             OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.
[37]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[38]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[39]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[40]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[41]             OV L 12,
17.1.2004., 47. lpp.
[42]             OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.
[43]             OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
[44]             OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
[45]             OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.
[46]             OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
[47]             OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.
[48]             OV
L 160, 18.5.2011., 19. lpp.
[49]             OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.
[50]             OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.
[51]             ABM:
— budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[52]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai
b) apakšpunktā.
[53]             "Stokholmas
programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu
aizsardzības labā", OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.
[54]             Padomes
2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1104/2008 par
migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz
otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (OV L 299,
8.11.2008., 1. lpp.); Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmums
2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS
1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (OV
L 299, 8.11.2008., 43. lpp.).
[55]             Šo
tehnisko scenāriju (ko sauc arī par "Migrēšanas
plānu") dalībvalstis vienprātīgi apstiprināja SISVIS
komitejas sanāksmē 2011. gada 23. februārī.
[56]             Eiropas
Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006
par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II)
izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).
[57]             Padomes
2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par
otrās paaudzes Šengenas Informācijas Sistēmas (SIS II)
izstrādi, OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.
[58]             Datums,
no kura paredzēts piemērot grozīto Padomes regulu, kas
ierosināta šajā priekšlikumā.
[59]             Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[60]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[61]             Dif.
– diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās
apropriācijas.
[62]             EBTA
— Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[63]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[64]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[65]             Tā kā vēl aizvien ir pieejamas neiztērētas
summas, tās tiks izmantotas. Tāpēc netiks pieprasīti
budžeta grozījumi.
[66]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto
studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros
utt.).
[67]             Kā
aprakstīts iedaļā 1.4.2. "Konkrētie
mērķi…".
[68]             Izmaksas
saistībā ar dalībvalstu piedalīšanos migrēšanas
sagatavošanas darbībās, jo īpaši testu koordinēšanā.
Aplēses liecina, ka papildu izmaksām par migrēšanas sagatavošanu
jābūt aptuveni vienādām katrai dalībvalstij,
neatkarīgi no tās lieluma: 1 projekta vadītājs EUR
1500/dienā, 4 speciālisti, katrs EUR 1200 dienā (datubāzes
administrators, sistēmu speciālists un lietojumprogrammu
speciālist/izstrādātāji), un 2,5 operatori, katrs EUR 700
dienā, dienas izmaksu summa ir EUR 8 050 dienā un
kopējā summa par 120 dienām ir EUR 966 000 katrai
dalībvalstij, kas piedalās SIS1+. Tiek pieņemts, ka
2012. gadā tiks piešķirti 75 % no saistītajām
apropriācijām un pārējās apropriācijas
piešķirs 2013. gadā.
[69]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[70]             CA
— līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki, JED —
jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation)
, LA — vietējais darbinieks; SNE—valstu norīkotie
eksperti.
[71]             Saskaņā
ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām „BA” pozīcijām).
[72]             Galvenokārt
struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
(ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).
[73]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES)
Nr. 1077/201,1 ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286,
1.11.2011., 1. lpp.).
[74]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[75]             OV
L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
[76]             OV
L 53, 27.2.2008., 52. lpp. un OV L 160, 18.6.2011., 84. lpp.
[77]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.