				|

		52011PC0295

			EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par euro monētu emisiju Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par euro monētu emisiju /* COM/2011/0295 galīgā redakcija - COD 2011/0131 */

			   	2011/0131 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par euro monētu emisiju
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 133. pantu,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot
vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā
ar parasto leģislatīvo procedūru,

tā kā:
(1)
Padomes 1998. gada 23. novembra un
2002. gada 5. novembra Secinājumos par kolekcionāriem
paredzētajām monētām, Komisijas 2008. gada
19. decembra Ieteikumā 2009/23/EK par kopīgām
pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto
euro monētu emisiju un to valsts pusēm[1],
kuru Padome apstiprināja 2009. gada 10. decembra
secinājumos, un Komisijas 2010. gada 22. marta Ieteikumā
2010/191/ES par euro banknošu un monētu likumīgā
maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un ietekmi[2] sniegti ieteikumi par vēlamo praksi
attiecībā uz kolekcionāriem paredzētajām euro monētām,
apgrozībai paredzētu euro monētu, tostarp piemiņas
monētu, emisiju un apspriešanos pirms apgrozībai derīgu euro monētu
iznīcināšanas.
(2)
Tas, ka nav saistošu noteikumu par euro monētu
emisiju, var izvērsties atšķirīgā praksē
dažādās dalībvalstīs un nenodrošina kopīgajai
valūtai pietiekami integrētus pamatus. Rūpējoties par
tiesisko pārredzamību un noteiktību, nepieciešams ieviest
saistošus euro monētu emisijas noteikumus.
(3)
Saskaņā ar Padomes 1998. gada
3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[3] monētām euro un centu
denominācijā, ja tās atbilst Padomes noteiktajām
denominācijām un tehniskajiem datiem, ir likumīga
maksāšanas līdzekļa statuss visās „iesaistītajās
dalībvalstīs”, kā tas noteikts minētajā regulā. To
denominācijas un tehniskos datus nosaka Padomes 1998. gada
3. maija Regula (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto
eiro monētu denominācijām un tehniskajiem datiem[4].
(4)
Bez parastajām apgrozībai
paredzētajām euro monētām dalībvalstis
drīkst emitēt arī apgrozībai paredzētas euro piemiņas
monētas īpašu notikumu atzīmēšanai, ierobežojot šādu
monētu emisiju līdz vienam komplektam gadā vienā
emitēšanas dalībvalstī. Turklāt ir jānosaka
konkrēti apjoma ierobežojumi apgrozībai paredzēto piemiņas
monētu emisijai, lai nodrošinātu, ka šādas monētas aizvien
veido procentuāli nelielu daļu no kopējā
apgrozībā esošo divu euro monētu kopskaita. Vienlaikus
saskaņā ar minētajiem daudzuma ierobežojumiem jāļauj
emitēt pietiekamu monētu daudzumu, lai nodrošinātu efektīvu
piemiņas monētu apgrozību.
(5)
Dalībvalstīm būtu jābūt
arī iespējai emitēt kolekcionāriem paredzētas euro monētas,
kas nav paredzētas apgrozībai un kam būtu jābūt viegli
atšķiramām no apgrozībai paredzētām euro monētām.
Euro kolekcijas monētām būtu jābūt
likumīga maksāšanas līdzekļa statusam tikai emisijas
dalībvalstī, un to emisijas nolūkam nevajadzētu būt
laišanai apgrozībā.
(6)
Lai nodrošinātu, ka euro kolekcijas
monētas netiek jauktas ar apgrozībai paredzētajām euro
monētām, tām vajadzētu būt pamanāmi
atšķirīgām no pēdējām. Turklāt ir
lietderīgi noteikt, ka kolekcijas euro monētu emisijas
jāiekļauj monētu kopējā apjomā, kas
jāapstiprina Eiropas Centrālajai bankai (ECB), taču
apkopotā veidā, nevis katrai emisijai atsevišķi.
(7)
Ir lietderīgi un atbilstoši iesaistīto
dalībvalstu vispārējai praksei, ka apgrozībai
paredzētās euro monētas, tostarp apgrozībai
paredzētās piemiņas monētas, būtu jālaiž
apgrozībā ar nominālvērtību, izņemot nelielu
daudzumu monētu, ko drīkst pārdot par augstāku cenu, ja
tām piemīt īpaša kvalitāte vai tās ir īpaši
iesaiņotas.
(8)
Lai novērstu, ka derīgas apgrozībai
paredzētas euro monētas kādā dalībvalstī tiek
iznīcinātas, lai gan citā dalībvalstī tās
varētu būt vajadzīgas, dalībvalstīm pirms monētu
iznīcināšanas būtu jāapspriežas citai ar citu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbības
joma
Šī regula nosaka apgrozībai
paredzēto euro monētu, tostarp apgrozībai paredzēto
piemiņas monētu, emisiju, kolekcijas euro monētu emisiju un
apspriešanos pirms derīgu euro monētu iznīcināšanas.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
1. "Apgrozībai paredzētās
euro monētas" ir tādas apgrozībai paredzētas euro
monētas, kuru denominācijas un tehniskie dati noteikti Padomes
1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 975/98.
2. "Apgrozībai paredzētās
piemiņas euro monētas" ir apgrozībai paredzētas euro
monētas, kas veltītas īpašam tematam, kā noteikts Padomes
Regulas (EK) Nr. 975/98 1.f pantā.
3. "Euro kolekcijas monētas" ir
kolekcijām paredzētas euro monētas un nav paredzētas
laišanai apgrozībā.
3. pants
Euro
monētu tipi
Dalībvalstis var
emitēt divu tipu euro monētas: apgrozībai paredzētas euro
monētas, tostarp piemiņas euro monētas, un euro kolekcijas
monētas.
4. pants
Apgrozībai
paredzēto euro monētu emisija
1. Euro monētas
emitē ar nominālvērtību.
2. Atkāpjoties
no 1. punkta, nelielu monētu daudzumu, kas nepārsniedz 5 % no
emitēto euro monētu kopējās vērtības un apjoma,
var emitēt ar vērtību, kas ir augstāka par
nominālvērtību, ja tas ir pamatots ar īpašu kvalitāti
vai īpašu iesaiņojumu.
5. pants
Apgrozībai
paredzēto piemiņas euro monētu emisija
1. Ikviena iesaistītā
dalībvalsts var emitēt tikai vienu apgrozībai paredzētu
piemiņas euro monētu gadā, izņemot šādus
gadījumus:
a) apgrozībai paredzētās
piemiņas euro monētas kopīgi emitē visas
iesaistītās dalībvalstis;
b) apgrozībai paredzētu
piemiņas euro monētu emitē, ja valsts vadītāja vakance
ir brīva uz pagaidu laiku vai šādus pienākumus pilda pagaidu
vadītājs.
2. Katrā emisijas reizē
emitētais monētu kopskaits nepārsniedz šādas divas
robežvērtības:
a) 0,1 % no visu iesaistīto
dalībvalstu apgrozībā laistā divu euro monētu
kopskaita līdz tā gada sākumam, kas ir pirms
attiecīgās piemiņas monētas emisijas gada; šo
robežvērtību var paaugstināt līdz 2,0 % no visu
iesaistīto dalībvalstu apgrozībā laistā divu euro
monētu kopskaita, ja tiek atzīmēts vispārēji un
simboliski svarīgs notikums; šādā gadījumā emisijas
dalībvalsts atsakās turpmākajos četros gados emitēt
vēl vienu apgrozībai paredzētu piemiņas monētu un
izmantot paaugstināto robežvērtību un izklāsta iemeslus,
kādēļ tā izvēlējusies paaugstināto
robežvērtību;
b) 5,0 % no attiecīgās emisijas
dalībvalsts apgrozībā laistā 2 euro monētu
kopskaita līdz tā gada sākumam, kas ir pirms
attiecīgās piemiņas monētas emisijas gada;
3. Apgrozībai paredzēto
piemiņas euro monētu emisiju, tajā piedaloties visām
iesaistītajām dalībvalstīm, apstiprina Eurogrupa.
6. pants
Euro
kolekcijas monētu emisija
1. Euro kolekcijas
monētām ir maksāšanas līdzekļa statuss tikai tajā
dalībvalstī, kas tās emitējusi.
Emisijas
dalībvalsts identitāte ir skaidri un viegli saskatāma uz
monētas.
2. Lai euro kolekcijas
monētas varētu viegli atšķirt no apgrozībai
paredzētajām euro monētām, tās atbilst visiem
turpmāk minētajiem kritērijiem:
a) to
nominālvērtība ir atšķirīga no apgrozībai
paredzēto euro monētu nominālvērtības;
b) uz tām nav
attēlu, kas līdzinātos apgrozībai paredzēto
monētu kopīgajai pusei vai kādai no apgrozībai
paredzēto monētu valsts pusei;
c) to krāsa,
diametrs un svars vai vismaz divi no šiem trim parametriem ievērojami
atšķiras no apgrozībai paredzētajām euro monētām;
atšķirību uzskata par ievērojamu, ja vērtības
līdz ar pielaidi ir ārpus pielaides diapazona, kas noteikts
apgrozībai paredzētajām euro monētām;
d) tām nav
smalki viļņotas vai dziļi rievotas monētas jostas.
3. Euro monētas
var emitēt ar nominālvērtību vai virs tās.
4. Euro kolekcijas
monētu emisiju ņem vērā, apkopojot monētu emisijas
apjomu, kas jāapstiprina ECB.
5.
Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai novērstu
euro kolekcijas monētu lietošanu par maksāšanas līdzekli,
piemēram, izmantojot īpašo iepakojumu, autentifikācijas
sertifikātu, emitētājas iestādes iepriekšēju
paziņojumu vai emisiju virs nominālvērtības.
7. pants
Apspriešanās pirms apgrozībai paredzēto euro monētu
iznīcināšanas
Pirms tādu apgrozībai paredzētu
euro monētu iznīcināšanas, kas nav apgrozībai
nepiemērotas euro monētas Regulas (ES) Nr. 1210/2010[5] 2. panta b) punkta nozīmē,
dalībvalstis savstarpēji apspriežas ar Ekonomikas un finanšu
komitejas kompetentās apakškomitejas starpniecību un informē
iesaistīto dalībvalstu (Padomes Regulas (EK) Nr. 974/98[6] nozīmē) naudas kaltuvju
direktorus.
8. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV L 9, 14.1.2009.,
52. lpp.
[2]               OV L 83, 30.3.2010.,
70. lpp.
[3]               OV L 139, 11.5.1998.,
1. lpp.
[4]               OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.
[5]               OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.
[6]               OV L 139, 11.5.1998.,
1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0363

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.7.2006COM(2006) 363 galīgā redakcija2006/0122 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKopiena un Kaboverdes Republika ir apspriedušas un 2005. gada 16. decembrī parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Kaboverdes zvejas zonā. Šis parterattiecību nolīgums, kam pievienots protokols un tā pielikums, ir noslēgts uz 6 gadiem, sākot no spēkā stāšanās dienas, un tas ir pagarināms. Minētā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Kaboverdes krastiem, kurš stājās spēkā 1990. gada 24. jūlijā.Protokols un tā pielikums, ar ko paredz tehniskos un finansiālos nosacījumus zvejai, kuru veic EK kuģi, ir noslēgts uz pieciem gadiem, sākot no 2006. gada 1. septembra. Minētais protokols un tā pielikums stājas spēkā reizē ar jauno nolīgumu. Tas nekādā ziņā nedrīkst notikt pirms 2006. gada 1. septembra.Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz retrospektīvu un provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti.Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir īstenot ilgtspējīgu zvejniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kaboverdes zvejas zonā. Tās ir iesaistījušās politiskā dialogā par zvejniecības nozares jautājumiem, kas interesē abas puses. Kaboverdes zvejniecības politikas pašreizējās prioritātes ļauj, pusēm vienojoties, partnerattiecību nolīgumā izvirzīt mērķus un formulēt ar tiem saistītās gada un daudzgadu programmas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību.Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs.Finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir EUR 385 000. No šā finansiālā ieguldījuma 80 % ir ikgadējs finansiāls atbalsts Kaboverdes zvejniecības politikas izstrādei un īstenošanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju. Nolīgumā ir noteiktas šādas zvejas iespējas: 1) zvejas kategorijā „tunzivju saldētājseineri”: 25 kuģi; 2) zvejas kategorijā „kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām”: 11 kuģi; 3) zvejas kategorijā „āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai”: 48 kuģi. Protokolā noteiktais atskaites daudzums ir 5000 tonnas tunzivju gadā. Protokolā turklāt paredzēts papildmaksājuma mehānisms, kuru Kopienai un kuģu īpašniekiem piemēro šā atskaites daudzuma pārsniegšanas gadījumā.Katrā kategorijā kuģu īpašniekiem tika noteiktas maksas, un tās varētu palielināt Kaboverdes ikgadējo ieņēmumu aptuveni par EUR 243 450.Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar regulu pieņemt šā zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku.2006/0122 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes RepublikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:1.  Kopiena un Kaboverdes Republika ir apspriedušas un parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas ir Kaboverdes Republikas suverenitātē.2.  Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu.3.  Ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsKopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu.Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.2. pantsNolīguma protokolā noteikto zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir šāds.Zvejas kategorija | Kuģa tips | Dalībvalsts | Zvejas licences vai kvota |Tunzivju zveja | Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai | Spānija | 41 |Portugāle | 7 |Tunzivju zveja | Tunzivju saldētājseineri | Spānija | 12 |Francija | 13 |Tunzivju zveja | Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām | Spānija | 7 |Francija | 4 |Ja šo dalībvalstu iesniegtie licences pieprasījumi neizsmeļ protokolā noteiktās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus.3. pantsDalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar minēto nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Kaboverdes zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[1].4. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsEiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas Zvejniecības partnerattiecību NOLĪGUMSEIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”, unKABOVERDES REPUBLIKA, še turpmāk — „Kaboverde”, abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”,IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Kopienu un Kaboverdi, jo īpaši Kotonū konvencijas satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt;IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu;ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju;ATZĪSTOT Kaboverdes suverenitātes vai jurisdikcijas tiesību izmantošanu zonā, kura plešas 200 jūras jūdzes aiz bāzes līnijām, ko nosaka atbilstīgi ANO Jūras tiesību konvencijai;APŅEMOTIES ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (še turpmāk — ICCAT ) lēmumus un ieteikumus;APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Rīcības kodeksu atbildīgai zvejai;APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zveju, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu;PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu;APŅEMOTIES tādēļ sākt dialogu par Kaboverdes īstenoto zvejniecības politiku un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei;VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Kaboverdes ūdeņos un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas nodrošināšanai minētajos ūdeņos;APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zvejniecības nozarē un ar to saistītajās darbībās un tādēļ dibināt un nostiprināt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmumi,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pants — PriekšmetsAr šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās:-  ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zvejniecībā, lai Kaboverdes ūdeņos veicinātu atbildīgu zveju, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Kaboverdes zvejniecības nozari,-  Kopienas zvejas kuģu piekļuve Kaboverdes ūdeņiem,-  sadarbība zvejas uzraudzībā Kaboverdes ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto nosacījumu ievērošanu, zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju,-  uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās.2. pants — DefinīcijasŠajā nolīgumāa) „Kaboverdes iestādes” ir Kaboverdes valdība;b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;c) „Kaboverdes ūdeņi” ir ūdeņi, kas zvejniecības jomā ir Kaboverdes suverenitātē vai jurisdikcijā;d) „zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai;e) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu;f) „kopuzņēmums” ir komerciāls uzņēmums, ko Pušu kuģu īpašnieki vai valsts uzņēmumi Kaboverdē nodibinājuši zvejas vai ar to saistīto darbību veikšanai;g) „Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Kaboverdes pārstāvji un kura veic šā nolīguma 9. pantā noteiktās funkcijas;h) „pārkraušana” ir ostā vai jūrā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas pārvietošana no viena zvejas kuģa otrā zvejas kuģī;i) „kuģa īpašnieks” ir par zvejas kuģi juridiski atbildīgā persona, kas šo kuģi pārvalda un uzrauga;j) „ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki no ārpuseiropas valstīm, kas parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tādējādi Kaboverdes jūrnieks ir ĀKK jūrnieks.3. pants — Īstenošanas principi un mērķi1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Kaboverdes ūdeņos, pamatojoties uz principiem, kas noteikti FAO Rīcības kodeksā atbildīgai zvejai, un ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā uz dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm.2. Puses sadarbojas, lai nodrošinātu Kaboverdes zvejniecības politikas īstenošanas uzraudzību, un iesaistās politiskā dialogā par vajadzīgajiem pārkārtojumiem. Puses apspriežas, lai šajā jomā pieņemtu attiecīgus pasākumus.3. Puses turklāt sadarbojas, vērtējot atbilstīgi šim nolīgumam veiktos pasākumus, programmas un darbības. Veikto novērtējumu rezultātus analizē 9. pantā paredzētā Apvienotā komiteja.4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un ievērojot zvejas resursu stāvokli.5. Kaboverdes un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.4. pants — Zinātniskā sadarbība1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Kaboverde veic resursu stāvokļa monitoringu Kaboverdes zvejas zonā.2. Pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā precīzāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vai — attiecīgā gadījumā — sasauc zinātnisku apspriedi. Kaboverde ar Kopienas piekrišanu var pieņemt pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai.3. Puses apņemas — tieši vai kompetentās starptautiskajās organizācijās — apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Atlantijas okeānā, un par sadarbību attiecīgajā zinātniskajā izpētē.5. pants — Kaboverdes ūdeņos atrodošos zvejas zonu pieejamība Kopienas kuģiem1. Kaboverde apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Kaboverdes zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu.2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic saskaņā ar Kaboverdes tiesību aktiem. Kaboverdes iestādes paziņo Kopienai par visiem minēto tiesību aktu grozījumiem, kā arī par visiem citiem tiesību aktiem, kas var ietekmēt zvejniecības tiesību aktus.3. Kaboverde uzņemas atbildību par šā nolīguma protokolā paredzēto zvejas uzraudzības noteikumu faktisko piemērošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Kaboverdes iestādēm, kas atbild par minētās uzraudzības veikšanu.4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju ūdeņos, kas ir Kaboverdes jurisdikcijā.6. pants — Zvejas licences1. Kopienas kuģi var zvejot Kaboverdes zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdota zvejas licence.2. Kuģa zvejas licences saņemšanas procedūra, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un to samaksas veids ir noteikts šā nolīguma protokola pielikumā.7. pants — Finansiālais ieguldījums1. Kopiena piešķir Kaboverdei finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šis ieguldījums ir vienreizējs, un to veido divas saistītas daļas, proti:a) Kopienas kuģu piekļuve Kaboverdes zvejas zonai;b) Kopienas sniegts finansiāls atbalsts atbildīgas zvejas un zvejas resursu ilgtspējīga izmantojuma veicināšanai Kaboverdes ūdeņos.2. Iepriekšējā punktā minēto finansiālā ieguldījuma daļu nosaka un pārvalda, ņemot vērā mērķus, par kuriem Puses vienojas saskaņā ar šā nolīguma protokolā paredzētajiem noteikumiem un kurus ir paredzēts sasniegt ar Kaboverdes zvejniecības politikas un tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu palīdzību.3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ:a) netipiski apstākļi, kas nav dabas parādības un kas traucē zvejot Kaboverdes ūdeņos;b) Kopienas zvejas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz precīzāko pieejamo zinātnisko informāciju, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai;c) Kopienas zvejas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic tad, ja precīzākā pieejamā zinātniskā informācija ļauj secināt, ka krājumu stāvoklis to ļauj;d) Kaboverdes zvejniecības politikas īstenošanai piešķirtā Kopienas finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti;e) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 12. pantu;f) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 13. pantu.8. pants — Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus.2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejniecības produktu uzglabāšanas veidiem un rūpniecisko pārstrādi.3. Puses tiecas radīt labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu.4. Puses apņemas īstenot uz Kaboverdes un Kopienas uzņēmējiem orientētu rīcības plānu, kura mērķis ir veicināt to, lai Kopienas kuģi nozvejotos daudzumus izkrautu vietējās ostās.5. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusējās interesēs, un šādiem uzņēmumiem jāatbilst gan Kaboverdes, gan Kopienas tiesību aktu prasībām.9. pants — Apvienotā komiteja1. Šā nolīguma piemērošanas uzraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:a) uzrauga nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to izpildes novērtēšanu;b) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību;c) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu;d) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju izmantojumu un līdz ar to — finansiālā ieguldījuma apmēru;e) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas.2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Kaboverdē un Kopienā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtējā sanāksmē.10. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabalsŠo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Kaboverdes teritorijā.11. pants — Nolīguma termiņšŠo nolīgumu piemēro 5 gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to pagarina uz turpmākiem 5 gadu periodiem, ja vien nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 12. pantu.12. pants — Nolīguma darbības izbeigšana1. Jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja izveidojas netipiski apstākļi, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju.2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu.3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes.4. Šā nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu gadam, kurā tiek izbeigta nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.13. pants — Nolīguma darbības apturēšana1. Pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma darbību var apturēt, ja radušās nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu, brīvprātīgi vienojoties.2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma.14. pants — Protokols un pielikumsProtokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa.15. pants — Piemērojamie valsts tiesību aktiKopienas zvejas kuģu darbību Kaboverdes ūdeņos reglamentē Kaboverdes tiesību akti, izņemot tad, ja šajā nolīgumā, protokolā, pielikumā un tā papildinājumos paredzēts citādi.16. pants — AtcelšanaŠā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Ekonomikas kopienas un Kaboverdes Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Kaboverdes krastiem, kurš stājās spēkā 1990. gada 24. jūlijā.17. pants — Stāšanās spēkāŠis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu, tas ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks.  Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas partnerattiecību nolīgumā par zveju pie Kaboverdes krastiem laika posmā no 2006. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. augustam1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas1. Zvejas iespējas, kas no 2006. gada 1. septembra uz 5 gadiem piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. pantu, ir šādas.Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā)-  tunzivju saldētājseineri: 25 kuģi,-  kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām: 11 kuģi,-  āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 48 kuģi.2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. pantam.3. Kuģi ar Kopienas dalībvalsts karogu Kaboverdes zvejas zonā var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienoto pielikumu.2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība1. Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu veido — no vienas puses — 1. pantā noteiktajam laikposmam paredzēta ikgadēja summa EUR 325 000 apmērā, kas gadā atbilst 5000 t lielam atskaites daudzumam, un — no otras puses — īpaša ikgadēja atbalsta summa EUR 60 000 apmērā, kas paredzēta Kaboverdes zvejniecības politikas iniciatīvu izstrādei un īstenošanai. Šī īpašā atbalsta summa ir nolīguma 7. pantā definētā vienreizējā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa.2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5. un 7. pantam.3. Šā panta 1. punktā minētās summas — kopā EUR 385 000 — Kopiena maksā ik gadu šā protokola piemērošanas laikposmā.4. Ja kopējais daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Kaboverdes ūdeņos, pārsniedz 5000 tonnas gadā, katra nozvejotā papildu tonna EUR 325 000 lielā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr Kopienas šādi samaksātā kopējā ikgadējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 1. punktā minēto ikgadējo summu jeb EUR 650 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.5. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu izmaksā vēlākais 2006. gada 30. novembrī par pirmo gadu un vēlākais 2007., 2008., 2009. un 2010. gada 30. jūnijā par nākamajiem gadiem.6. Ievērojot 6. panta noteikumus, Kaboverdes iestādēm ir tiesības brīvi lemt par šā finansiālā ieguldījuma izlietošanu.7. Finansiālo ieguldījumu pārskaita Valsts kases kontā, kuru atvērusi Kaboverdes iestāžu izraudzīta finanšu iestāde.3. pants Sadarbība atbildīgas zvejas nodrošināšanai un zinātniskās sanāksmes1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Kaboverdes ūdeņos, pamatojoties uz principiem, kas noteikti FAO Rīcības kodeksā atbildīgai zvejai, un ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā uz dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm.2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Kaboverdes iestādes veic resursu stāvokļa monitoringu Kaboverdes zvejas zonā.3. Kā paredzēts nolīguma 4. pantā, pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā precīzāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vai — attiecīgā gadījumā — sasauc zinātnisku apspriedi. Kaboverde ar Kopienas piekrišanu var pieņemt zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldības pasākumus, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību.4. pants Savstarpēji saskaņoto zvejas iespēju pārskatīšana1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 3. punktā minētās zinātniskās apspriedes secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Kaboverdes resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu pārskatīto 2. panta 1. punktā minēto ikgadējo summu. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz pārskatīto daudzumu, kas atbilst divkāršotai pārskatītajai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.2. Ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina.3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to vienojas un ievēro 3. pantā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus pārskatītais sadalījums var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgām finansiālā ieguldījuma korekcijām, ja tās vajadzīgas pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ.5. pants Jaunas zvejas iespējas1. Ja Kopienas zvejas kuģi vēlas saņemt 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Puses apspriežas, pirms Kaboverdes iestādes lemj par šādas atļaujas piešķiršanu. Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un — ja vajadzīgs — izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.2. Pusēm jāveicina pētnieciskā zveja, jo īpaši attiecībā uz Kaboverdes ūdeņos sastopamajām dziļjūras sugu zivīm. Tālab, ja kāda no Pusēm to pieprasa, Puses apspriežas, lai katrā atsevišķā gadījumā noteiktu attiecīgās sugas, apstākļus un citus parametrus.Pētniecisko zveju Puses veic atbilstīgi parametriem, kurus tās vajadzības gadījumā nosaka ar administratīviem noteikumiem. Pētnieciskās zvejas atļauju dod uz laiku, kas nepārsniedz 6 mēnešus.Ja pētnieciskās zvejas rezultātus Puses atzīst par labvēlīgiem, Kaboverde var piešķirt Kopienas flotei jaunu sugu zvejas iespējas, kuras paliek spēkā līdz šā protokola darbības beigām. Attiecīgi palielina šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju.6. pants Finansiālā ieguldījuma maksājumu pārtraukšana un pārskatīšana nepārvaramas varas gadījumā1. Ja rodas netipiski apstākļi, kuri nav dabas parādības un traucē zvejot Kaboverdes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc vienas Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka Kopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksāt līdz maksājumu pārtraukšanas dienai, Kopiena var pārtraukt 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus.2. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir vienojušās par to, ka zveju traucējošie apstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zveju atsākt.3. Derīguma termiņu licencēm, kas Kopienas kuģiem izdotas saskaņā ar nolīguma 6. pantu, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas pārtraukuma ilgumam.7. pants Atbildīgas zvejas veicināšana Kaboverdes ūdeņos1. No 2. pantā noteiktās finansiālā ieguldījuma kopējās summas astoņdesmit procentus (80 %) ik gadu novirza tādu Kaboverdes zvejniecības politikas iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, kas paredzētas ilgtspējīgas zvejniecības un atbildīgas zvejas veicināšanai.Attiecīgo summu Kaboverde pārvalda saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti, Pusēm vienojoties, un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām.2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, iespējami drīz, bet vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Kopiena un Kaboverde nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:a) gada un daudzgadu vadlīnijas par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu un 2007. gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlētās summas;b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju, ņemot vērā Kaboverdes zvejniecības politikas prioritātes vai prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to;c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai 2007. gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.4. Ik gadu Kaboverde lemj par to, kādu daļu no 1. punktā minētā procentuālā daudzuma piešķirt daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā par minēto piešķīrumu Kopiena jāinformē laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek nozares daudzgadu programmas apstiprināšana. Attiecībā uz katru turpmāko protokola piemērošanas gadu Kaboverde Kopienai par minēto piešķīrumu paziņo vēlākais 1. maijā iepriekšējā protokola piemērošanas gadā.5. Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas ikgadējais novērtējums dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var pieprasīt šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma atkārtotu pārskatīšanu, lai programmas īstenošanai faktiski piešķirto finansējumu izlietotu saskaņā ar novērtējuma rezultātiem.8. pants Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē.2. Neierobežojot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts izlīgums.3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu.4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta.9. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumāIevērojot 6. panta noteikumus, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola darbību var apturēt ar šādiem nosacījumiem.a) Kaboverdes kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu.b) Ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots šā protokola 2. panta 5. punktā paredzētajā termiņā, kompetentajām Kaboverdes iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju.c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.10. pants Piemērojamie valsts tiesību aktiKopienas zvejas kuģu darbību, kas notiek Kaboverdes ūdeņos un saskaņā ar šo protokolu, reglamentē Kaboverdes tiesību akti, izņemot tad, ja nolīgumā, šajā protokolā, protokola pielikumā un tā papildinājumos paredzēts citādi.11. pants Pārskatīšanas klauzulaPiemērošanas termiņa vidū Puses var pārskatīt šā protokola, tā pielikuma un pielikuma papildinājumu noteikumus un attiecīgā gadījumā grozīt tos.12. pants AtcelšanaAr šo atceļ pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Kaboverdes Republikas nolīgumam par zveju pie Kaboverdes krastiem, un to aizstāj ar šā protokola pielikumu.13. pants Stāšanās spēkā1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.2. Tos piemēro no 2006. gada 1. septembra.PIELIKUMSKOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI KABOVERDES ZVEJAS ZONĀI NODAļA — ZVEJAS LICENčU PIEPRASīšANA UN IZDOšANA1. iedaļa Licenču izdošana1. Tikai uz licenci tiesīgi kuģi var saņemt šādu licenci, lai zvejotu Kaboverdes zvejas zonā saskaņā ar Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas partnerattiecību nolīgumā par zveju pie Kaboverdes krastiem laika posmā no 2006. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. augustam.2. Kuģis ir tiesīgs saņemt licenci, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Kaboverdē. To saistībām pret Kaboverdes iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbības, ko tie Kaboverdē veic saskaņā ar zvejniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Kopienu.3. Zvejas licenci pieprasījušos Kopienas kuģus var pārstāvēt aģents, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir Kaboverdē. Šāda pārstāvja vārdu un adresi norāda licences pieprasījumā. Tomēr kuģus, kuri pieprasa zvejas licenci, kas paredz izkraušanu vai pārkraušanu kādā Kaboverdes ostā, obligāti jāpārstāv aģentam, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir Kaboverdē.4. Kopienas kompetentās iestādes vismaz 15 dienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu.5. Pieprasījumus iesniedz par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai tādā formā, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā.6. Licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus:-  pierādījums par licences maksas nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku,-  ja pieprasījumu saskaņā ar protokolu iesniedz pirmoreiz — nesen uzņemts krāsu fotoattēls, kurā attiecīgais kuģis redzams sānskatā un faktiskajā stāvoklī. Fotoattēla izmēram jābūt vismaz 15 x 10 cm,-  citi dokumenti vai apliecinājumi, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus atbilstīgi protokolam piemēro attiecīgā tipa kuģiem.7. Licences maksu iemaksā kontā, kuru Kaboverdes iestādes norāda saskaņā ar protokola 2. panta 6. punktu.8. Licences maksā ir ietverti valsts un vietējie nodokļi. Tomēr tā neietver ostas nodokļus, pārkraušanas maksas un pakalpojumu izmaksas.9. Visiem kuģiem licences izdod 15 dienās pēc tam, kad par zvejniecību atbildīgā Kaboverdes ministrija ir saņēmusi visus 6. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Eiropas Kopienu Komisijas delegācijas Kaboverdē starpniecību.10. Ja licences parakstīšanas dienā Eiropas Komisijas delegācijas biroji ir slēgti, vajadzības gadījumā licenci var nosūtīt tieši kuģa aģentam, un tās kopiju nosūta minētajai delegācijai.11. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis.12. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tādas pašas kategorijas kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā kopējo abu kuģu nozvejoto daudzumu.13. Pirmā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ kompetentajām Kaboverdes iestādēm.14. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks atdod anulēto licenci par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai. Eiropas Komisijas delegāciju Kaboverdē informē par licences tiesību tālāknodošanu.15. Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Tomēr pēc tam, kad Kaboverdes iestādes no Eiropas Komisijas ir saņēmušas paziņojumu par avansa maksājuma veikšanu, attiecīgo kuģi iekļauj to kuģu sarakstā, kuriem atļauts zvejot, un šo sarakstu nosūta par zvejas kontroli atbildīgajām Kaboverdes iestādēm. Kamēr vēl nav saņemta pati licence, pa faksu var saņemt minētā saraksta kopiju; to glabā uz kuģa.2. iedaļa Licences maksas un avansa maksājumi1. Licences ir derīgas vienu gadu. Tās ir pagarināmas.2. Licences maksa tunzivju seineriem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai ir EUR 35 par Kaboverdes zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju, un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām tā ir EUR 25 par Kaboverdes zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju.3. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm:-  EUR 3950 par vienu tunzivju seineri (no šīs summas EUR 100 tiks novirzīti novērotāju programmas finansēšanai), kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 110 tonnām tālu migrējošo sugu un ar tām saistīto sugu zivju,-  EUR 2900 par vienu āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai (no šīs summas EUR 100 tiks novirzīti novērotāju programmas finansēšanai), kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 80 tonnām tālu migrējošo sugu un ar tām saistīto sugu zivju,-  EUR 500 par vienu kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām (no šīs summas EUR 100 tiks novirzīti novērotāju programmas finansēšanai), kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 16 tonnām tālu migrējošo sugu un ar tām saistīto sugu zivju.4. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par gadu n, Eiropas Kopienu Komisija sagatavo vēlākais 31. jūlijā gadā n+1, pamatojoties uz kuģu īpašnieku veiktajām nozvejas deklarācijām, kuras ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalībvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto de Investigação das Pescas e do Mar ), un Kaboverdes INDP ( l'Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas du Cap Vert ).5. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai un kuģu īpašniekiem pārbaudei un apstiprināšanai. Kaboverdes iestādes ar pienācīgi pamatotiem argumentiem var apstrīdēt šo paziņojumu ne vairāk kā 30 darbdienās pēc tā nosūtīšanas dienas. Domstarpību gadījumā apspriežas ar Apvienoto komiteju. Ja paredzētajā termiņā netiek celti nekādi iebildumi, paziņojums ir apstiprināts.6. Visus papildu maksājumus kuģu īpašnieki vēlākais nākamā gada 30. septembrī samaksā kompetentajām Kaboverdes iestādēm, attiecīgās summas ieskaitot šīs nodaļas 1. iedaļas 7. punktā minētajā kontā.7. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 3. punktā paredzētais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina.II NODAļA — ZVEJAS ZONAS1. Kopienas kuģi drīkst zvejot šādās zonās:-  tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām.III NODAļA — NOZVEJAS DEKLARēšANA1. Šajā pielikumā Kopienas kuģa reisa ilgums ir-  laikposms, kas aizritējis no iebraukšanas Kaboverdes zvejas zonā līdz izbraukšanai no tās, vai-  laikposms, kas aizritējis no iebraukšanas Kaboverdes zvejas zonā līdz nozvejoto daudzumu pārkraušanai, vai-  laikposms, kas aizritējis no iebraukšanas Kaboverdes zvejas zonā līdz nozvejoto daudzumu izkraušanai Kaboverdē.2. Visiem kuģiem, kam atļauts zvejot Kaboverdes ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, nozvejotie daudzumi jādeklarē par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai, lai tā varētu kontrolēt nozveju, kuru apstiprina kompetentie zinātniskie institūti saskaņā ar procedūru, kas minēta I nodaļas 2. iedaļas 4. punktā. Nozveju deklarē šādi.2.1. Gadu ilgajā licences derīguma termiņā I nodaļas 2. iedaļas 1. punkta nozīmē deklarācijās norāda katrā kuģa reisā nozvejotos daudzumus. Deklarāciju oriģināleksemplāru 30 dienās pēc pēdējā reisa, kas veikts minētajā termiņā, nosūta par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai, izmantojot fizisku datu nesēju. Vienlaikus elektroniski vai pa faksu karoga dalībvalstij un par zvejniecību atbildīgajai Kaboverdes ministrijai nosūta minētā dokumenta kopiju.2.2. Nozvejotos daudzumus kuģi deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla veidlapā, kuras paraugs sniegts 2. papildinājumā. Par laiku, kurā kuģis nav atradies Kaboverdes ūdeņos, zvejas žurnālā veic ierakstu „Ārpus Kaboverdes EEZ”.2.3. Veidlapu aizpilda salasāmi un ar lielajiem burtiem; to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pilnvarotais pārstāvis.3. Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Kaboverdes valdībai ir tiesības apturēt pārkāpumu izdarījušā kuģa licences darbību līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai un uzlikt kuģa īpašniekam sodu, ko paredz Kaboverdes tiesību akti. Par to informē karoga dalībvalsti un Eiropas Komisiju.IV NODAļA — IZKRAUšANAPuses sadarbojas, lai uzlabotu izkraušanas un pārkraušanas iespējas Kaboverdes ostās.1. IzkraušanaKopienas kuģiem, kuri zvejo tunzivis un nozvejotos daudzumus izvēlas izkraut Kaboverdes ostā, piešķir I nodaļas 2. iedaļas 2. punktā paredzētās maksas atlaidi EUR 5 apmērā par katru izkrauto tonnu.Ja zvejniecības produktus pārdod pārstrādes uzņēmumam Kaboverdē, piešķir papildu atlaidi EUR 5 apmērā.Šo mehānismu attiecībā uz visiem Kopienas kuģiem piemēro ne vairāk kā 50 % nozvejoto daudzumu, kas norādīti galīgajā nozvejas deklarācijā (kā noteikts III nodaļā), sākot no protokola pirmā piemērošanas gada.2. Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē pieņem sīki izstrādātus noteikumus par izkrauto vai pārkrauto daudzumu kontroli.3. NovērtēšanaApvienotā komiteja, ievērojot konkrētajā gadā veikto izkrāvumu sociālo un ekonomisko ietekmi, pielāgo finansiālos stimulus un koriģē maksimālo procentuālo daudzumu attiecībā pret galīgajā nozvejas deklarācijā minētajiem daudzumiem.V NODAļA — APKALPES KOMPLEKTēšANA1. Tunzivju zvejas kuģu un pelaģiskai zvejai paredzēto āķu zvejas kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, arī Kaboverdes pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus:-  uz tunzivju seineriem Kaboverdes zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā nodarbina vismaz sešus ĀKK valstu jūrniekus,-  uz kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām Kaboverdes zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā nodarbina vismaz trīs ĀKK valstu jūrniekus,-  uz āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai Kaboverdes zvejas zonā zvejas sezonā nodarbina vismaz četrus ĀKK valstu jūrniekus.2. Kuģu īpašnieki tiecas nodarbināt vairāk jūrnieku no Kaboverdes.3. Attiecīgo ĀKK valstu un arī Kaboverdes kompetentās iestādes iesniedz kuģu īpašniekiem jūrnieku sarakstu, no kura izvēlēties apkalpes locekļus.4. Ja darba līgumu noslēdz ar Kaboverdes pilsoņiem saskaņā ar šīs nodaļas 1. punktu, kuģa īpašnieks vai aģents kompetentajai Kaboverdes iestādei paziņo, kuri Kaboverdes jūrnieki ir pieņemti darbā uz konkrētā kuģa un kāds ir viņu statuss apkalpē.5. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.6. Kaboverdes jūrnieku darba līgumus saskaņā ar šīs nodaļas 1. punktu noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji pēc apspriešanās ar Kaboverdes kuģniecības iestādi; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.7. Jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un attiecīgās ĀKK valsts iestādes. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Kaboverdes kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem.8. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.9. Tomēr, ja ĀKK valstu jūrnieku kuģa apkalpē nav iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, attiecīgo Kopienas kuģu īpašniekiem par katru zvejas reisa dienu, kas pavadīta attiecīgās ĀKK valsts ūdeņos, jāmaksā vienotas likmes summa, kuras apmērs ir EUR 20 dienā. Šis maksājums jāveic I nodaļas 2. iedaļas 6. punktā noteiktajā termiņā.10. Minēto summu izmanto vietējo zvejnieku apmācībai, un to iemaksā attiecīgās ĀKK valsts iestāžu norādītajā kontā.VI NODAļA — TEHNISKIE PASāKUMIKuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajai zvejai.VII NODAļA — NOVēROTāJI1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Kaboverdes ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, uzņem kompetento reģionālo zivsaimniecības organizāciju (RZO) izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus.1.1. Pēc RZO pieprasījuma Kopienas kuģi uzņem šīs organizācijas izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Kaboverdes ūdeņos nozvejotos daudzumus.1.2. Kompetentā RZO izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti.1.3. Kompetentā RZO paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izdošanas laikā vai ne vēlāk kā 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas.2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc skaidra kompetentās RZO pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā RZO veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa.3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentā RZO vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa.4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, ko Kaboverdes ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu paziņošanas.5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānots uzņemt novērotājus.6. Ja novērotājus uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, kuģa īpašnieks viņiem sedz ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura atrodas reģionālais novērotājs, atstāj reģiona ūdeņus, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, kuras izmaksas sedz kuģa īpašnieks.7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa.8. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Viņa uzdevumi ir šādi.8.1. Kuģa zvejas darbību novērošana.8.2. Zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude.8.3. Bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām.8.4. Izmantoto zvejas rīku saraksta sagatavošana.8.5. Zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz nozveju Kaboverdes ūdeņos.8.6. Piezvejas procentuālā apmēra pārbaude un jūrā izmesto komerciālo sugu zivju daudzuma novērtēšana.8.7. Nozvejas datu paziņošana jebkādā piemērotā veidā (pa radio, pa faksu, elektroniski) reizi nedēļā, kamēr kuģis zvejo Kaboverdes ūdeņos, šajā paziņojumā norādot arī nozvejas un piezvejas daudzumus, kuri atrodas uz kuģa.9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā.10. Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju,11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajai RZO, un šā ziņojuma eksemplāru nodod kuģa kapteinim.13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa.14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā RZO.15. Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām personām iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zivsaimniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kam atļauts zvejot Kaboverdes ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, uzņem nevis reģionālos novērotājus, bet gan novērotājus, kurus Kaboverdes kompetentās iestādes izvēlējušās atbilstīgi še iepriekš paredzētajiem noteikumiem.VIII NODAļA — UZRAUDZīBA1. Eiropas Kopienai ir pastāvīgi atjaunināts to kuģu saraksts, kuriem izdota zvejas licence saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Kaboverdes iestādēm.2. Iebraukšana zonā un izbraukšana no tās2.1. Kopienas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Kaboverdes iestādēm savu nodomu iebraukt Kaboverdes zvejas zonā vai izbraukt no tās. Tie turklāt deklarē uz kuģa esošo nozvejoto zivju daudzumus un sugas.2.2. Paziņojot par izbraukšanu, kuģi norāda arī to atrašanās vietu. Šo informāciju vēlams paziņot pa faksu vai ― kuģiem, kuri nav aprīkoti ar faksu, ― pa radio vai pa e-pastu.2.3. Kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Kaboverdes iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpējiem.2.4. Izdodot zvejas licenci, kuģiem turklāt paziņo attiecīgos faksa un tālruņa numurus un e-pasta adreses.3. Kontroles procedūras3.1. Kaboverdes ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi ļauj uzņemt uz kuģa Kaboverdes amatpersonas, kas atbild par zvejas inspekciju un kontroli, un sadarbojas ar viņiem, atvieglojot minēto pienākumu izpildi.3.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei.3.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību.4. Satelītnovērošana4.1. Visus Kopienas kuģus, kuri zvejo saskaņā ar nolīgumu, novēro ar satelītsistēmas palīdzību, ievērojot noteikumus, ko pieņem pirmajā protokola darbības gadā. Šie noteikumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Kaboverdes valdība ir paziņojusi Eiropas Kopienas delegācijai Kaboverdē par tās struktūras darbības uzsākšanu, kas atbild par Kaboverdes zvejas kuģu satelītnovērošanu.5. Kuģa pārbaude5.1. Kaboverdes kompetentās iestādes ne ilgāk kā 24 stundās informē karoga valsti un Eiropas Komisiju par visām to veiktajām Kaboverdes ūdeņos esošo Kopienas kuģu pārbaudēm un uzliktajiem sodiem.5.2. Tajā pašā laikā karoga valstij un Eiropas Komisijai iesniedz īsu ziņojumu par pārbaudes veikšanas iemesliem un apstākļiem.6. Pārbaudes protokols6.1. Kuģa kapteinis paraksta kompetento Kaboverdes iestāžu sastādīto pārbaudes protokolu.6.2. Šī parakstīšana neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas tikt aizstāvētam pret apsūdzību viņam inkriminētos pārkāpumos.6.3. Kapteinis ieved kuģi Kaboverdes iestāžu norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gadījumā Kaboverdes kompetentās iestādes pārbaudītajam kuģim var atļaut turpināt zveju.7. Konsultatīva sanāksme pēc pārbaudes7.1. Pirms lemt par jebkādiem pasākumiem attiecībā uz kuģa kapteini vai apkalpi vai attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot pasākumus potenciālā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanai, vienas darbdienas laikā pēc minētās informācijas saņemšanas Eiropas Komisija un Kaboverdes kompetentās iestādes tiekas konsultatīvā sanāksmē, kurā var piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvis.7.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par šīs sanāksmes rezultātiem un par pasākumiem, kas izriet no veiktās kuģa pārbaudes.8. Izlīgums pēc pārbaudes8.1. Pirms uzsākt tiesas procesu, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Izlīgums jāpanāk ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc veiktās kuģa pārbaudes.8.2. Izlīguma gadījumā soda naudas lielumu nosaka atbilstīgi Kaboverdes tiesību aktiem.8.3. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un lieta jāiesniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks Kaboverdes kompetento iestāžu norādītā bankas kontā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa pārbaudes izmaksām un soda naudas un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam.8.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto drošības naudu, Kaboverdes kompetentās iestādes atbrīvo šo summu starpību.8.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj izbraukt no ostas, ja-  ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja-  ir iemaksāta 8.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Kaboverdes kompetentās iestādes ir pieņēmušas, līdz noslēdzas tiesvedība.9. Pārkraušana9.1. Visi Kopienas kuģi, kuri nozvejotos daudzumus vēlas pārkraut Kaboverdes ūdeņos, to veic Kaboverdes ostās.9.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz divas darbdienas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Kaboverdes iestādēm šāda informācija:-  pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu nosaukums,-  kravas kuģu nosaukums,-  pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu,-  pārkraušanas diena,-  pārkraušanas kuģa sanitārā apliecība.9.3. Pārkraušanu uzskata par izbraukšanu no Kaboverdes zvejas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetentajām Kaboverdes iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zveju Kaboverdes zvejas zonā vai atstāt to.9.4. Nozveju pārkraut jebkādā iepriekš neminētā veidā Kaboverdes zvejas zonā ir aizliegts. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Kaboverdes tiesību aktiem.10. Kaboverdes ostās izkraujošo vai pārkraujošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi ļauj Kaboverdes inspektoriem pārbaudīt minētās darbības un sadarbojas ar viņiem šā uzdevuma izpildē. Pēc katras ostā veiktās inspekcijas kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību.PAPILDINāJUMI1. Licences pieprasījuma veidlapa2. ICCAT zvejas žurnāls3. Kaboverdes zvejas zonas koordinātas (Kaboverdes iestādēm tās jāiesniedz, pirms stājas spēkā nolīgums un VMS protokols).1. papildinājums ZVEJNIECĪBAS MINISTRIJALicences pieprasījums ārvalstu rūpnieciskās zvejas kuģiem1. Kuģa īpašnieks:2. Kuģa īpašnieka adrese:3. Kuģa īpašnieka pārstāvis vai vietējais aģents:4. Kuģa īpašnieka pārstāvja vai vietējā aģenta adrese:5. Kapteinis:6. Kuģa nosaukums:7. Reģistrācijas numurs:8. Kuģa būves laiks un vieta:9. Karoga valsts:10. Reģistrācijas osta:11. Aprīkošanas osta:12. Kopgarums:13. Platums:14. Bruto tilpība:15. Neto tilpība:16. Kravas telpu tilpība:17. Dzesēšanas un saldēšanas jauda:18. Dzinēja tips un jauda:19. Zvejas rīki:20. Apkalpes locekļu skaits:21. Sakaru iekārtas:22. Izsaukuma signāls:23. Pazīšanas zīmes:24. Veicamās zvejas darbības:25. Nozvejas izkraušanas vieta:26. Zvejas zonas:27. Zvejojamās sugas:28. Derīguma termiņš:29. Īpaši nosacījumi:30. Cita veida darbība, ko pretendents veic Kaboverdē:Zivsaimniecības ģenerāldirektorāta atzinums:Zvejniecības, lauksaimniecības un reģionālo lietu ministrijas piezīmes:2. papildinājumsICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS |Āķu jeda Dzīva ēsma Riņķvads Tralējums Outros (Cits) |Karoga valsts: …………………………………………………………………........................... | Tilpība tonnās: ……………………………………………........ |Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... |Īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ |Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ……………………………………………...... |(Ziņojuma sniedzējs): ……………………………………………. ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Reisa Nr.: |Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozveja) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) |1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 – „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 – Apakšējo rindu (krastā izkrautie daudzumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. |2 – Pēc katra reisa šā žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Espagne. | 4 – Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 – Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. |Protokols,ar ko paredz noteikumus par Kaboverdes EEZ zvejojošo Kopienas zvejas kuģu satelītnovērošanu ( VMS protokols)1. Šā protokola noteikumi papildina Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas partnerattiecību nolīgumā par zveju pie Kaboverdes krastiem laika posmā no 2006. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. augustam, un tos piemēro atbilstīgi 4.1. punktam minētā protokola pielikuma VII nodaļā „Uzraudzība”.2. Kamēr zvejas kuģi, kuru kopgarums pārsniedz 15 m un kuri zvejo saskaņā ar EK un Kaboverdes zvejniecības nolīguma noteikumiem, atrodas Kaboverdes EEZ, tos novēro ar satelītsistēmas palīdzību.Lai varētu veikt satelītnovērošanu, Kaboverdes iestādes paziņo Kopienai Kaboverdes EEZ koordinātas (ģeogrāfiskais platums un garums).Šo informāciju, kas izteikta decimālgrādos ( WGS -84), Kaboverdes iestādes nosūta elektroniski.3. Puses apmainās ar informāciju par X.25 adresēm un precizējumiem elektroniskai saziņai starp to uzraudzības centriem saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas norāda atbildīgās personas, viņu tālruņa, teleksa un faksa numurus un elektroniskās adreses (interneta vai X.400 adreses), ko var izmantot vispārējai informācijas apmaiņai starp uzraudzības centriem.4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %.5. Līdzko zvejas kuģis, uz kuru attiecas nolīguma noteikumi un kuru novēro ar satelītsistēmas palīdzību atbilstīgi Kopienas tiesību aktu noteikumiem, iebrauc Kaboverdes EEZ, karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt sāk sūtīt Kaboverdes Zvejas uzraudzības centram ( FMC ) ziņojumus par attiecīgā kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais garums un platums, uzņemtais kurss un ātrums), un tos sūta ne retāk kā reizi 3 stundās. Šo ziņojumu nosaukums ir „Ziņojums par atrašanās vietu”.6. Ziņojumus, kas minēti 5. punktā, sūta elektroniski X.25 formātā vai izmantojot kādu citu drošu datu apmaiņas protokolu. Šos ziņojumus sūta reālajā laikā un turpmāk tabulā norādītajā formātā.7. Ja uz zvejas kuģa uzstādītā pastāvīgās satelītnovērošanas aparatūra darbojas ar kļūdām vai nedarbojas nemaz, kuģa kapteinis 5. punktā paredzēto informāciju karoga valsts uzraudzības centram un Kaboverdes FMC laikus nosūta pa faksu. Šādos apstākļos kopējais ziņojums par atrašanās vietu jāsūta reizi 9 stundās. Šajā kopējā ziņojumā par atrašanās vietu iekļauj visus ziņojumus par atrašanās vietu, kurus kuģa kapteinis ierakstījis reizi 3 stundās saskaņā ar 5. punkta noteikumiem.Minētos ziņojumus karoga valsts uzraudzības centrs nosūta Kaboverdes FMC . Bojāto aparatūru salabo vai nomaina ne ilgāk kā 1 mēneša laikā. Šā termiņa beigās attiecīgajam kuģim jāatstāj Kaboverdes EEZ.8. Karoga valsts uzraudzības centrs uzrauga savas valsts kuģu pārvietošanos Kaboverdes ūdeņos. Ja kuģu novērošana nenotiek paredzētajos apstākļos, par to tūlīt pēc šāda stāvokļa konstatēšanas informē Kaboverdes FMC un piemēro 7. punktā noteikto procedūru.9. Ja Kaboverdes FMC konstatē, ka karoga valsts nesniedz 5. punktā paredzēto informāciju, par to tūlīt paziņo kompetentajiem Eiropas Komisijas dienestiem.10. Dati, kurus atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo otrai Pusei, ir paredzēti vienīgi Kaboverdes iestādēm, kas uzrauga EK un Kaboverdes zvejniecības nolīgumā paredzētās Kopienas flotes zvejas darbības. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst paziņot kādam citam.11. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras un aparatūras elementiem jābūt drošiem, to darbībai jāizslēdz jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja.Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstākļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā.Kuģa kapteinis nodrošina to, ka-  dati netiek sagrozīti,-  satelītnovērošanas aparatūras antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu,-  elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai ir nepārtraukta,-  satelītnovērošanas aparatūra nav aizvākta no kuģa.12. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aparatūru, lai nodrošinātu to, ka ikviens aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasībām saistībā ar šiem noteikumiem.13. Visus strīdus par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata, Pusēm apspriežoties nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā.14. Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus.VMS ZIŅOJUMI KABOVERDEIZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETUDati | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes |Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu |Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods |Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods |Karoga valsts | FS | F |Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids: POS |Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls |Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati — Līgumslēdzējas puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) |Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati — borta numurs |Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS-84) |Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS-84) |Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā |Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos |Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) |Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) |Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas |Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1Datus pārraida pēc šāda parauga:-  pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu,-  kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/).Fakultatīvie dati jānorāda intervālā starp ieraksta sākumu un beigām.KABOVERDES EEZ ROBEŽASEEZ KOORDINĀTASKABOVERDES ZVEJAS UZRAUDZĪBAS CENTRA ( FMC ) KOORDINĀTASFMC nosaukums:Tālrunis, SSN :Fakss, SSN :E-pasts, SSN :Tālrunis, DSPG :Fakss, DSPG :Adrese, X.25 =Iebraukšanas/ izbraukšanas deklarācija:TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu uz 5 gadiem no nolīguma spēkā stāšanās dienasBUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM / ABB )11. Zivsaimniecība1103. Starptautiski nolīgumi zivsaimniecībāBUDŽETA POZĪCIJASBudžeta pozīcijas110301: Starptautiski zvejniecības nolīgumi11010404: Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā: administratīvās pārvaldības izdevumi3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgumsEK un Kaboverdes Republikas Zvejniecības nolīguma protokola darbības termiņš izbeidzās 2005. gada 30. jūnijā. Jaunais protokols ir noslēgts uz 5 gadiem, sākot no 2006. gada 1. septembra.Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi Kopienas kuģu darbībai Kaboverdes zvejas zonās.3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas )Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |11.0301 | Obligātie | DA[2] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 |11.010404 | Obligātie | NDA[3] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Kopsavilkums par saistību apropriējumiem (SA) un maksājumu apropriējumiem (MA)miljoni EUR (noapaļot līdz 4 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | Gads n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | Kopā |Darbības izdevumi[4] |Saistību apropriējumi (SA) | 8.1 | a min a max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 1,925 3,25 |Maksājumu apropriējumi (MA) | b min b max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 1,925 3,25 |Administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā[5] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (NDA) | 8.2.4 | c | 0,04 | 0,04 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriējumi | a+c min a+c max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,425 0,69 | 1,965 3,29 |Maksājumu apropriējumi | b+c min b+c max | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,385 0,65 | 0,425 0,69 | 1,965 3,29 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[6] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,297 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6 | e | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,1075 |Orientējošā rīcības izmaksu kopsummaKOPĀ — SA (ar cilvēkresursu izmaksām) | Min Max | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,5059 0,7709 | 2,3695 3,6945 |KOPĀ — MA (ar cilvēkresursu izmaksām) | Min Max | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,4659 0,7309 | 0,5059 0,7709 | 2,3695 3,6945 |Ziņas par līdzfinansējumu: nav paredzētsmiljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata)Līdzfinansējošā struktūra | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | Kopā |f |KOPĀ — SA (ar līdzfinansējumu) | a+c+d+e+f |4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam( Priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu( Saistībā ar priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[7] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda.Piezīme: visa informācija un piezīmes par metodi, pēc kuras veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumāmiljoni EUR (noapaļot līdz 1 zīmei aiz komata)Stāvoklis pirms rīcības [gads n-1] | Stāvoklis pēc rīcības |Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | [gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] |a) absolūtie ieņēmumi |b) ieņēmumu izmaiņas | ( |(Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja rīcība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.)4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilnslodzes ekvivalentu (tostarp ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki), sīkāk sk. 8.2.1. punktāIkgadējās vajadzības | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 |Kopā — cilvēkresursi | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņāIepriekšējā EK un Kaboverdes Republikas Zvejniecības nolīguma protokola darbības termiņš izbeidzās 2005. gada 30. jūnijā. Jaunais protokols ir spēkā no 2006. gada 1. septembra līdz 2011. gada 30. augustam.Jaunā Zvejniecības partnerattiecību nolīguma (ZPN) galvenais mērķis ir nostiprināt Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas sadarbību, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, ar ko īsteno ilgtspējīgas zvejniecības politiku un nodrošina zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kaboverdes zvejas zonā. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi.-  Zvejas iespējas: 25 tunzivju saldētājseineri, 11 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un 48 āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai (par 28 % mazāk nekā iepriekšējā protokolā), kas — pamatojoties uz iepriekšējā protokolā izmantoto sadales principu, dalībvalstu pieprasījumiem un iepriekšējo piešķīrumu izmantojuma apmēru atkarībā no dalībvalsts un no zvejas kategorijas — sadalīti šādi:( tunzivju seineri: Francijai 13, Spānijai 12;( kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām: Francijai 4, Spānijai 7;( āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: Spānijai 41, Portugālei 7.-  Ikgadējais atskaites daudzums: 5000 tonnas tunzivju (par 29 % mazāk nekā iepriekšējā protokolā).-  Ikgadējais finansiālais ieguldījums: EUR 385 000.-  Kuģu īpašnieku avansa maksājumi un maksas: EUR 35 seineriem un pelaģiskās zvejas kuģiem (iepriekš EUR 25) par tonnu Kaboverdes zvejas zonā nozvejotu tunzivju. Kuģiem zvejai ar makšķerēm un āķu jedām saglabā nodevu EUR 25 apmērā, ņemot vērā šā zvejas veida nerūpniecisko raksturu. Ikgadējie avansa maksājumi ir EUR 3950 par vienu tunzivju seineri, EUR 500 par vienu kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un EUR 2900 par vienu āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai (attiecīgi +38 %, +25 % un +38 %).5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģijaJa Kopiena nenoslēgtu jauno ZPN, tiktu noslēgti privāti līgumi, kas negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Kopiena turklāt cer, ka ZPN ļaus Kaboverdes Republikai un Kopienai efektīvi sadarboties tādos reģionālos forumos kā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ), cīnoties pret maluzvejniecību un tiecoties labi pārvaldīt tālu migrējošo zivju krājumus. Bez tam paredzēts finansiāli stimulēt nozvejoto daudzumu izkraušanu Kaboverdes ostās, lai pārstrādes struktūras Kaboverdē kļūtu dinamiskākas. Zvejniecības nolīgums turklāt nodrošina daļu no Kaboverdes zvejniecības politikas finansējuma.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABMKopienas un trešu valstu zvejniecības nolīgumu apspriešanas un slēgšanas galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā tālbraucēju kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus.Nolīguma īstenošanas uzraudzībā ABM vajadzībām izmantos šādus rādītājus:( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība,( nozvejas datu un nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze,( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība Kopienā,( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā,( devums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadzības samazināšanai Kaboverdē, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts,( darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)X Centralizēta pārvaldībaX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKomisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar EK Delegāciju Dakārā un tās teritoriālo struktūrvienību Prajā) nodrošinās regulāru šā ZPN izpildes uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā.6.2. NovērtēšanaLai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2004. gada septembrī pabeidza padziļinātu 2001.–2005. gada protokola izvērtējumu.6.2.1. Provizorisks novērtējumsTurpmāk minēti daži iepriekšējā protokola (2001–2004) novērtējuma elementi no 2004. gada septembra pētījuma (sk. 6.2. punktu).EK un Kaboverdes zvejniecības nolīguma izmantojums (kuģu skaits)Kuģa tips | Piedāvātās zvejas iespējas | Izmantojums 2001./2002.g. | Izmantojums 2002./2003.g. | Izmantojums 2003./2004.g. | Vidēji izmantoti |Tunzivju seineri | 37 kuģi | 54 % | 57 % | 57 % | 56 % |Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai | 62 kuģi | 96 % | 95 % | 71 % | 87,6 % |Kuģi zvejai ar makšķerēm un āķu jedām | 18 kuģi | 66,6 % | 94 % | 88,8 % | 83,3 % |Attiecībā pret atskaites daudzumu (7000 tonnas) nozvejas apjoms 2001.–2005. gadā svārstījās no 1100 līdz 2100 tonnām gadā. Nolīguma izdevīgums ir saglabājies, jo nozvejas vērtība pārsniedz protokola izmaksas. Tunzivju vidējā tirgus vērtība ir EUR 800–1000 par tonnu.Papildus attiecīgo kuģu nozvejoto daudzumu tiešajai tirgus vērtībai nolīguma izdevīgums izpaužas šādi:-  garantētas darbavietas uz zvejas kuģiem,-  darbavietu skaita pieaugums ostās, izsoļu namos, pārstrādes rūpnīcās, kuģu būvētavās, pakalpojumu uzņēmumos, u.c.,-  minēto darbavietu pieejamība reģionos, kur nav nekādu citu darba iespēju,-  ieguldījums Kopienas apgādē ar zivīm.Turklāt Kopienas nolīgums, paredzot normatīvu sistēmu, kas ir saistoša abām nolīguma pusēm, garantē zvejas resursu labu pārvaldību.- Riski un alternatīvasZvejniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zvejniecības politikas finansēšanai paredzētās summas un kuģu īpašnieku maksājumi var netikt izmantoti noteiktajiem mērķiem (krāpšana), ārvalstu flotes var zvejot bez licences un ignorēt uzraudzības prasības. Lai novērstu šādu risku, jāpilnveido zvejas uzraudzība, jāpastiprina satelītnovērošana ( VMS ), jāfinansē pasākumi vietējo zvejnieku atbalstam u.c.6.2.2. Nolīguma ekonomiskās vērtības provizorisks novērtējums un Kopienas finansiālais ieguldījumsKopienas finansiālais ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar šo jauno zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ir vienreizēja dotācija, kuras apmēru nosaka, pamatojoties uz 2006.–2011. gada protokolā paredzēto ikgadējo finanšu dotāciju — EUR 385 000.6.2.3. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš)Tā kā attiecīgās zvejas iespējas iepriekš palika neizmantotas, jaunajā ZPN Kopiena vairs nav iekļāvusi āķu zvejas kuģus dziļjūras zvejai un ir atkal pievienojusi ekskluzivitātes klauzulu par licencēm zvejošanai Kaboverdes EEZ.Jaunajā nolīgumā vairs nav paredzēti mērķpasākumi, bet gan vispārējs finansiāls atbalsts iniciatīvām, kuras ievieš, īstenojot Kaboverdes zvejniecības politiku. Kopienai un Kaboverdei jāvienojas par nozares daudzgadu programmu attiecībā uz šo finansiālo atbalstu (80 % no kopējās dotācijas, kas veido finansiālo ieguldījumu, ir EUR 308 000).6.2.4. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsTurpinot 2004. gada septembra pētījumu (sk. 6.2. punktu) un lai nodrošinātu zvejniecības ilgtspējību reģionā, turpmāk ikreiz pirms protokolu pagarināšanas veiks ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu. Retrospektīvam novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIAtbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru Kopiena maksā saskaņā ar nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij.Tomēr Komisija apņemas tiekties uz pastāvīgu politisku dialogu un sadarbību, lai varētu labāk vadīt pagarinātā protokola izpildi un vairot Kopienas devumu resursu ilgtspējīgā pārvaldībā.Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zvejniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešu valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriējumi miljonos EUR (noapaļot līdz 4 zīmēm aiz komata)(Norādīt mērķus, atbilstīgo rīcību un rezultātus) | Rezultāta veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Kopā |Rīcība 1 ……. |Rīcība 2…… |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[9] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 |B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Personāls, ko finansē[10] atbilstīgi 11 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[11] atbilstīgi 11 01 04 04. pantam |KOPĀ | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 |8.2.2. No veicamās rīcības izrietošie uzdevumi-  Palīdzība sarunvedējam zvejniecības nolīgumu sagatavošanā un sarunu pabeigšanā-  Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zvejniecības nolīgumus.-  Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes.-  Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”.-  Kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas tiks iekļauti nolīgumu galīgajā redakcijā.-  Nolīgumu īstenošanas uzraudzība-  Veikt zvejniecības nolīgumu izpildes ikdienas pārraudzību.-  Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejas atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi.-  Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu.-  Vērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus.-  Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu.-  Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru.-  Tehniskā palīdzība-  Sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā.-  Starpiestāžu sadarbība-  Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs.-  Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem.-  Dienestu savstarpēja konsultēšanās un darbības koordinēšana-  Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes pārraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem.-  Konsultēties ar citiem dienestiem un vajadzības gadījumā konsultēt tos.-  Novērtēšana-  Piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā.-  Analizēt sasniegtos mērķus un vērtēšanas rādītājus.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā)(Ja minēts vairāk nekā viens avots, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tiem.)X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu ( APS ) vai provizorisko budžeta projektu ( APB ) 2006. finanšu gadam( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS / APB procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS / APB attiecīgajam finanšu gadam8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā(11 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija: 11010404 (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | KOPĀ |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (un ar to saistītās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[12] |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- intra muros |- extra muros (1) | 0,04 | 0,04 |Kopā — tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,04 | 0,04 |(1) Spēkā esošā protokola retrospektīvs novērtējums un nākamā protokola provizorisks novērtējums.8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljoni EUR (noapaļot līdz 4 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | KOPĀ |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,297 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,297 |Aprēķins — Ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu- 1A = EUR 108 000*0,25 = EUR 27 0001B = EUR 108 000*0,15 = EUR 16 2001C = EUR 108 000*0,15 = EUR 16 200Starpsumma: EUR 59 400 (0,0594 miljoni EUR gadā)Kopā: EUR 59 400 gadā (0,0594 miljoni EUR gadā)Aprēķins — Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | KOPĀ |11 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,1 |11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0075 |XX 01 02 11 03 – Komitejas[13] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Kopā — citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,1075 |[1] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.[2] Diferencēti apropriējumi.[3] Nediferencēti apropriējumi.[4] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā.[5] Izdevumi, kas ir ietverti 11 sadaļas 11 01 04. pantā.[6] Izdevumi 11 01 nodaļā, izņemot 11 01 04. pantu.[7] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[8] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[9] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[10] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[11] Atbilstīgās izmaksas ir iekļautas pamatsummā.[12] Par katru izpildaģentūru jānorāda tai atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats.[13] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.


				|

		52012PC0233

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam, pievienojot vienu uzņēmumu I pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2012/0233 final - 2012/0117 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz to, kā
procedūrā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas
flīžu importu piemēro Padomes 2009. gada 30. novembra
Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga
cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis
(“pamatregula”).
·      Vispārīgais konteksts
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot
pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā
noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Padomes Īstenošanas regula (ES)
Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un
galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas
Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam.
·      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un
mērķiem
Neattiecas.
2.           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Procedūrā iesaistītajām
ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja
izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses
saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot
pamatregulu.
Pamatregulā nav paredzēts
vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs
vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Pievienotā Padomes regulas priekšlikuma
pamatā ir galīgais konstatējums par to, ka viens Ķīnas
ražotājs eksportētājs atbilst visiem jauna ražotāja
eksportētāja statusa piešķiršanas kritērijiem un
tāpēc tam piemērojams vidējais svērtais antidempinga
maksājums 30,6 % apmērā.
·      Juridiskais pamats
Padomes 2009. gada 30. novembra
Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par
dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas
dalībvalstis.
Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 917/2011,
ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē
pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas
izcelsmes keramikas flīžu importam.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Rīcības forma ir aprakstīta
iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
Netiek prasīts norādīt, kā
līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
mērķim sadala Savienības, valstu valdību,
reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju
un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ:
citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo
pamatregula neparedz alternatīvas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
2012/0117 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu
(ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un
galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas
Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam, pievienojot vienu
uzņēmumu I pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem
Ķīnas Tautas Republikā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada
30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret
importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas
dalībvalstis[1]
(“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā Padomes Īstenošanas
regulu (ES) Nr. 917/2011, ar ko nosaka galīgu antidempinga
maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam[2] (“Padomes Īstenošanas
regula (ES) Nr. 917/2011”), un jo īpaši tās 3. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas
Komisija (“Komisija”) ir iesniegusi pēc apspriešanās ar
padomdevēju komiteju,
tā kā:
A.
IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA
(1)       Padome ar Īstenošanas regulu
(ES) Nr. 917/2011 noteica galīgu antidempinga maksājumu
Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes keramikas flīžu
importam. ĶTR bija daudz ražotāju eksportētāju, kas
sadarbojās izmeklēšanā, pēc kuras tika noteikti
antidempinga maksājumi (“sākotnējā izmeklēšana”),
tādēļ tika izveidota ĶTR ražotāju eksportētāju
izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem noteiktas
individuālas maksājuma likmes no 26,3 % līdz 36,5 %,
savukārt pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās,
taču netika atlasīti, noteica maksājuma likmi 30,6 %
apmērā. Maksājuma likmi 69,7 % apmērā noteica visiem
pārējiem ĶTR uzņēmumiem.
(2)       Padomes Īstenošanas regulas
(ES) Nr. 917/2011 3. pantā paredzēts – ja kāds
jauns ĶTR ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz
pietiekamus pierādījumus, ka:
·      tas izmeklēšanas perioda laikā (no 2009. gada 1. aprīļa
līdz 2010. gada 31. martam) (“izmeklēšanas periods”)
minētās regulas 1. panta 1. punktā minētos
ražojumus uz Savienību neeksportēja (pirmais kritērijs);
·      tas nav saistīts ar ĶTR eksportētājiem vai
ražotājiem, uz kuriem attiecas ar minēto regulu noteiktie
antidempinga pasākumi (otrais kritērijs); un
·      tas ir eksportējis attiecīgos ražojumus uz Savienību
pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai
uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz
Savienību ievērojamu daudzumu ražojumu (trešais kritērijs),
·      tad minētās regulas 1. panta 2. punktu var
grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam
maksājuma likmi, kas ir piemērojama neatlasītajiem
uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t. i., 30,6 %
apmērā.
B.
JAUNA RAŽOTĀJA EKSPORTĒTĀJA PIETEIKUMS
(3)       Kāds ĶTR
uzņēmums (“pieteikuma iesniedzējs”) ir iesniedzis pieteikumu,
lai tam piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem,
kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet netika
atlasīti (“jauna ražotāja eksportētāja režīms”).
(4)       Tika veikta pārbaude,
lai noteiktu, vai šis pieteikuma iesniedzējs atbilst kritērijiem
jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai,
kā paredzēts Padomes Regulas (ES) Nr. 917/2011 3. pantā.
(5)       Pieteikuma iesniedzējam
tika nosūtīta anketa, pieprasot sniegt pierādījumus par to,
ka tas atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.
(6)       Tika uzskatīts, ka
ĶTR ražotāja eksportētāja sniegtie pierādījumi ir
pietiekami, lai parādītu, ka tas atbilst Padomes Īstenošanas regulas
(ES) Nr. 917/2011 3. panta kritērijiem. Tādēļ šim
ražotājam eksportētājam var piešķirt maksājuma likmi
(t. i., 30,6 %), kas piemērojama neatlasītajiem
uzņēmumiem, kuri sadarbojās, un to var iekļaut
ražotāju eksportētāju sarakstā Padomes Īstenošanas regulas
(ES) Nr. 917/2011 I pielikumā.
(7)       Pieteikuma iesniedzējs
un Savienības ražošanas nozare tika informēta par pārbaudes
konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt piezīmes.
(8)       Visa ieinteresēto
personu sniegtā informācija un argumenti tika analizēti un
attiecīgā gadījumā pienācīgi ņemti
vērā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Padomes Īstenošanas regulas (ES)
Nr. 917/2011 I pielikumā sniegtajā Ķīnas Tautas
Republikas ražotāju sarakstā iekļauj šādu
uzņēmumu:
 Nosaukums || TARIC papildu kods
 Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd. || B293
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[2]               OV L 238, 15.9.2011., 1. lpp.