title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0190(12)

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.05.2005COM(2005) 190 galīgā redakcija2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA PAMATOJUMS UN MēRķISŠobrīd Eiropas Savienībā ir 20 decentralizētas institūcijas, kuras var nosaukt par Kopienas aģentūrām, ņemot vērā to kopīgās raksturīgās iezīmes: tās visas izveidotas ar izveides tiesību aktu, tām visām ir juridiskas personas statuss, administratīva un finansiāla autonomija, skaidri definēta kompetences un darbības joma…Šīs Kopienas aģentūras vada viens vadītājs, ko parasti sauc par direktoru un kuram atsevišķos gadījumos palīdz viens vai vairāki vietnieki. Viņu amata pilnvaru termiņš parasti ir četri līdz pieci gadi. Lielākā daļa pamatregulu tomēr paredz, ka direktoru un, vajadzības gadījumā, viņu vietnieku amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu vai vairākas reizes. Amatā iecelšanas noteikumi un amata pilnvaru termiņš ir precizēti katrā katrai aģentūrai pieņemtajā regulā.Vēl nesen iecēlējinstitūcijas vienkārši ar lēmumu pagarināja amatā esošo direktoru pilnvaru termiņu. Pēc sīkākas pamatregulu noteikumu pārbaudes Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka šajā praksē ir juridiska problēma.Patiesībā, izņemot Regulu Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, un nesenāko Regulu Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, Kopienas aģentūru pamatregulās, lai apzīmētu direktora amata pilnvaru termiņa pagarināšanu, ir izmantots termins „atjaunošana” („renouvellement”).Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 214. panta 1. punktā, kas attiecas uz Komisijas locekļu iecelšanu, kā arī Līguma 223. un 225. pantā, kas attiecas uz Tiesas tiesnešu iecelšanu, ir viens un tas pats noteikums. Taču abos gadījumos ir skaidrs, ka iespēja tikt atjaunotam amatā nenozīmē, ka tiek piemērota vienkāršota procedūra vai ka amata pilnvaru termiņš tiek pagarināts, neievērojot Līgumā paredzēto iecelšanas procedūru.Ievērojot šos nosacījumus, faktu, ka amata pilnvaru termiņu var atjaunot, var interpretēt tikai tādā nozīmē, ka personai, kas ir amata izpildītājs, pēc pilnvaru termiņa beigām ir jāpiesaka sava kandidatūra jaunam pilnvaru termiņam.Šo interpretāciju piemērojot aģentūrām, var secināt, ka iespēja atjaunot direktora amata pilnvaru termiņu neatbrīvo tās no pamatregulā paredzētās iecelšanas procedūras ievērošanas.Turklāt, aģentūru direktori un to vietnieki ir ne tikai pilnvarotās personas, bet arī aģentūras darbinieki, kas tiek nodarbināti saskaņā ar pagaidu darbinieku līgumu un uz kuriem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.Tāpēc iecelšanas procedūrai jo īpaši ir jāaptver vakanta amata izsludināšana visās dalībvalstīs, un atlase ir jāveic saskaņā ar pamatregulu un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumiem.Šīs procedūras parasti ir ilgas un nosacīti dārgas. Tās var arī palēnināt vai apgrūtināt aģentūras darbību šajā laikā, ja amatā esošais direktors nolemj atkal pieteikt savu kandidatūru.Ņemot vērā aģentūru specifiskās vajadzības un pēdējo gadu praksi, šķiet, nebūtu pareizi noteikt, ka aģentūrām atkārtoti jāveic atlases procedūra ikreiz, kad beidzas direktora vai citu attiecīgo amatpersonu pirmais pilnvaru termiņš. Kompetentajām iecēlējinstitūcijām būtu jāvar izvēlēties - pagarināt pašreizējo amata pilnvaru termiņu, vai arī veikt jaunu atlases procedūru.Tāpat ir jāņem vērā fakts, ka aģentūru direktori nav tikai administratīvi darbinieki; viņu darbība nozīmīgi ietekmē arī aģentūras darbu un uzdevumu īstenošanu. Tāpēc iecelējinstitūcijām, pieņemot lēmumu, jāņem vērā abi aspekti – nepieciešamība nodrošināt nepārtrauktu aģentūras vadību un rūpes par jaunu ideju un politiku attīstību.Tādēļ lēmums par amatā esošā direktora pilnvaru termiņa pagarināšanu jāpieņem, pamatojoties uz direktora darbības un aģentūras vajadzību iepriekšēju novērtējumu, ko veic iestāde, kas piedāvā kandidātus iecelējinstitūcijai, un amata pilnvaru termiņš jāpagarina tikai vienu reizi uz noteiktu laiku, kas nedrīkst būt ilgāks par pirmo amata pilnvaru termiņu.Grozījumi pantos attiecībā uz iecelšanu ierosināti pavisam 18 aģentūrām; tādējādi iesniegti 18 priekšlikumi regulām, ar ko groza katras aģentūras pamatregulas.Grozījumi nav jāveic regulās, ar ko izveido 2 aģentūras: Padomes 2000. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru[1] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūru[2]. Patiesībā tajās nav paredzēta iespēja atjaunot direktora amata pilnvaru termiņu, jo šo aģentūru pastāvēšanas laiks ir ierobežots.Tāpat nav priekšlikumu grozīt izveides aktus aģentūrām un citām institūcijām, kas attiecināmas uz 2. un 3. pīlāru.Visbeidzot, attiecībā uz divām aģentūrām, par kurām ir iesniegti regulu priekšlikumi, kas pašlaik tiek izskatīti vai ir pieņemšanas procesā (Eiropas Ķīmijas aģentūra[3] un Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra[4]), Komisija pēc vajadzības piedāvās priekšlikumus grozījumiem, lai saskaņotu tekstus visām Kopienas aģentūrām.JURIDISKAIS PAMATS UN PIEņEMšANAS PROCEDūRAKatra regula, ar ko izveido aģentūru, parasti ir saskaņā ar attiecīgo Līguma pantu, kas atbilst aģentūras kompetences un darbības jomai; no tā tāpat izriet piemērojamā pieņemšanas procedūra.Tāpēc atsevišķi ir jāgroza visu aģentūru izveides regulas.Regulu pieņemšanas procedūrai ir jābūt saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā aģentūras izveides laikā, vajadzības gadījumā ņemot vērā izmaiņas pēc izveides regulas pieņemšanas; tās var būt gan Līgumā noteikto Eiropas Parlamenta pilnvaru izmaiņas, gan grozījumi attiecībā uz juridisko pamatu.Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Vides Aģentūru, kā arī uz piecām regulām, kuru juridiskais pamats ir grozīts un kuru gadījumā Līguma 308. pants ir aizstāts ar juridisko pamatu minēto aģentūru darbības jomai.Runa ir par sekojošām aģentūrām: Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, kura izveides regula tiek konsolidēta; šīs konsolidācijas laikā Padome atzina (un tam piekrita arī Komisija), ka par juridisko bāzi turpmāk ir jāizmanto 152. pants; Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (150. pants); Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (137. panta, 1. punkta a) un b) apakšpunkts); Eiropas Izglītības fonds (150. pants) un Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā (137. panta, 1. punkta a) apakšpunkts).REGULU PRIEKšLIKUMU FORMULēJUMSTrīs apsvērumi, kas ir kopīgi visiem regulu priekšlikumiem, ir izteikti šādā redakcijā:„Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.Attiecīgi ir jāgroza Regula Nr. …/… [nosaukums aģentūru izveides pamatregulai]”Katrai grozītajai regulai ierosinātais standarta formulējums ir šāds:„Aģentūru vada direktors, ko pēc Komisijas** priekšlikuma ieceļ administratīvā valde* uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas** priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija** jo īpaši vērtē- rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;- aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”* Padome Kopienas Augu šķirņu biroja un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja gadījumā; Komisija Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda gadījumā;** Administratīvā valde Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda gadījumā.Piedāvātie grozījumi attiecas uz sekojošām aģentūrām un regulām:-  Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs: 6. panta 2. punkts Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru;-  Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds: 8. panta 3. punkts Padomes 1975. gada 26. maija Regulā (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi;-  Eiropas Vides aģentūra: 9. panta 1. punkta pirmais teikums Padomes 1990. gada 7. maija Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu;-  Eiropas Izglītības fonds: 7. panta 1. punkta otrais teikums Padomes 1990. gada 7. maija Regulā (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu; regulā grozījumi izdarīti ar Padomes 1998. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1572/98;-  Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs: 9. panta 1. punkta pirmais teikums Padomes 1993. gada 8. februāra Regulā (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru;-  Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs: 120. panta 2. punkts Padomes 1993. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi;-  Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā: 11. panta 1. punkts Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā;-  Kopienas Augu šķirņu birojs: 43. panta 2. punkts Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību;-  Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs: 9. panta 1. punkts Padomes 1994. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru;-  Eiropas Novērošanas centrs rasisma un ksenofobijas jautājumos: 10. panta 1. punkts Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos;-  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde: 26. panta 1. punkta pirmais teikums Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu;-  Eiropas Jūras drošības aģentūra: 16. panta 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu;-  Eiropas Aviācijas drošības aģentūra: 30. panta 4. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi;-  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs: 17. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru;-  Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūra: 64. panta 1. punkta trešais teikums Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru;-  Eiropas Dzelzceļa aģentūra: 31. panta 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu ;-  Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (GALILEO): 7. panta 2. punkta 3. daļa Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulā (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi;-  Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām: 26. panta 5. punkta otrais teikums Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulā (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām.2005/0072 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,[6]ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,[7]saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [8],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu [9],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1210/90 9. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Aģentūru vada izpilddirektors, kuru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz piecu gadu termiņu; pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, Komisija jo īpaši izvērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0073 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME ,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [10],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [11],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [12],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [13],tā kā1.  Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.2.  Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.3.  Tāpēc ir jāgroza Padomes 1975. gada 10. februāra Regula (EEK) Nr° 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru[14],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 337/75 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Direktora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi; pēc administratīvās valdes priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, administratīvā valde jo īpaši izvērtē:-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti;-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā VēstnesīŠī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0074 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [15],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [16],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [17],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [18],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi par nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1975. gada 26. maija Regula (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi [19],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr° 1365/75 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:„3. Direktoru un direktora vietnieku ieceļ ne vairāk kā uz pieciem gadiem; pēc administratīvās valdes priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, administratīvā valde jo īpaši izvērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti,-  fonda uzdevumus un vajadzības nākamajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdāPriekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0075 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[20],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[21],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[22],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[23],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1360/90 , ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu[24],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1360/90 7. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šo:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt tikai vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  fonda uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0076 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[25],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[26],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[27],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[28],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1993. gada 8. februāra Regula (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru[29],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 302/93 9. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šo:„ 1. Uzraudzības centru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  entra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0077 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94 attiecībā uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[30],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[31],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[32],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1993. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi[33],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 40/94 120. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc administratīvās valdes priekšlikuma, pēc novērtēšanas un pēc tam, kad saņemts Komisijas atzinums, to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā administratīvā valde jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  biroja uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0078 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[34],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[35],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[36],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību[37],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2100/94 43. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc Komisijas priekšlikuma, pēc novērtēšanas un pēc tam, kad saņemts administratīvās valdes atzinums, to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  biroja uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0079 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[38],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[39],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru[40],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2965/94 9. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Centru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  Centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0080 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 284. un 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[41],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[42],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[43],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[44],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1997. gada 2. jūnija Regula (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos[45],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1035/97 10. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Centru vada direktors, kuru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz četriem gadiem; šo pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par četriem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti,-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0081 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37., 95., 133. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[46],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[47],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[48],saskaņā ar Līguma 251. pantā norādīto procedūru[49],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[50],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 178/2002 26. panta 1. punktu groza šādi.1. Pirmajā teikumā svītro tekstu „ko var atjaunot”.2. Iekļauj šādas daļas:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtēšanas izpilddirektora pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Izvērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  Iestādes uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0082 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[51],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[52],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[53],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[54],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru[55],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 851/2004 17. panta 1. punktu aizstāj ar šo:« 1. Direktoru uz pieciem gadiem ieceļ Valde, izraugoties to no to kandidātu saraksta, kurus ieteikusi Komisija pēc atklāta konkursa, ko rīko pēc tam, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un citur ir publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0083 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[56],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[57],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[58],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[59],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru[60],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 726/2004 64. panta 1. punktu groza šādi.1. Trešo teikumu svītro.2. Iekļauj šādas daļas:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas, izpilddirektora amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0084 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 attiecībā uz Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[61],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[62],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 2004. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi[63],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1321/2004 7. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šo:„Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti,-  Iestādes uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0085 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 1. punkta a) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[64],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[65],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[66],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[67],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā[68],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2062/94 11. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Aģentūru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0086 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[69],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[70],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[71],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[72],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu[73],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1406/2002 16. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0087 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[74],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[75],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[76],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[77],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi[78],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1592/2002 30. panta 4. punktu aizstāj ar šo:„ 4. Izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vardā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0088 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[79],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[80],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[81],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[82],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu[83],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 881/2004 31. panta 3. punktu aizstāj ar šo:„ 3. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0089 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[84],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[85],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[86],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām[87],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2007/2004 26. panta 5. punkta otro teikumu aizstāj ar šo:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas Valde to amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 306, 7.12.2000., un KOM(2004) 451 galīgais, 28.6.2004.[2] OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.[3] KOM(2003) 644 galīgais.[4] KOM(2004) 289 galīgais.[5] OV C …, …, … lpp.[6] OV C …, …, … lpp.[7] OV C …, …, … lpp.[8] Parlamenta atzinums, kas sniegts… .[9] OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.)[10] OV C …, …, … lpp.[11] OV C …, …, … lpp.[12] OV C …, …, … lpp.[13] Eiropas Parlamenta atzinums, kas sniegts…[14] JO L 39 du 13.2.1975, p. 1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 41. lpp.)[15] OV C …, …, … lpp.[16] OV C …, …, … lpp.[17] OV C …, …, … lpp.[18] Eiropas Parlamenta atzinums, kas sniegts…[19] OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 1649/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 25. lpp.)[20] OV C […], […], […] lpp.[21] OV C […], […], […] lpp.[22] OV C […], […], […] lpp.[23] Eiropas Parlamenta atzinums, […][24] OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.)[25] OV C […], […], […] lpp.[26] OV C […], […], […] lpp.[27] OV C […], […], […] lpp.[28] Eiropas Parlamenta atzinums, […][29] OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.)[30] OV C […], […], […] lpp.[31] OV C […], […], […] lpp.[32] OV C […], […], […] lpp.[33] OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 422/2004 (OV L 70, 9.3.2004., 1. lpp.)[34] OV C […], […], […] lpp.[35] OV C […], […], […] lpp.[36] OV C […], […], […] lpp.[37] OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2003 (OV L 162, 30.4.2004., 38. lpp.)[38] OV C […], […], […]. lpp.[39] OV C […], […], […]. lpp.[40] OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 13. lpp.)[41] OV C […], […], […]. lpp.[42] OV C […], […], […]. lpp.[43] OV C […], […], […]. lpp.[44] OV C […], […], […]. lpp.[45] OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.)[46] OV C […], […], […]. lpp.[47] OV C […], […], […]. lpp.[48] OV C […], […], […]. lpp.[49] Eiropas Parlamenta atzinums, […][50] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.)[51] OV C […], […], […]. lpp.[52] OV C […], […], […]. lpp.[53] OV C […], […], […]. lpp.[54] Eiropas Parlamenta atzinums, [...][55] OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.[56] OV C […], […], […]. lpp.[57] OV C […], […], […]. lpp.[58] OV C […], […], […]. lpp.[59] Eiropas Parlamenta atzinums, […][60] OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.[61] OV C […], […], […]. lpp.[62] OV C […], […], […]. lpp.[63] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.[64] OV C […], […], […] lpp.[65] OV C […], […], […] lpp.[66] OV C […], […], […] lpp.[67] Eiropas Parlamenta atzinums, […][68] OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1654/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 38. lpp.)[69] OV C […], […], […]. lpp.[70] OV C […], […], […]. lpp.[71] OV C […], […], […]. lpp.[72] Eiropas Parlamenta atzinums, […][73] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 724/2004 (OV L 129, 29.4.2004., 1. lpp.)[74] OV C […], […], […]. lpp.[75] OV C […], […], […]. lpp.[76] OV C […], […], […]. lpp.[77] Eiropas Parlamenta atzinums, […][78] OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.)[79] OV C […], […], […]. lpp.[80] OV C […], […], […]. lpp.[81] OV C […], […], […]. lpp.[82] Eiropas Parlamenta atzinums, […][83] OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.[84] OV C […], […], […]. lpp.[85] OV C […], […], […]. lpp.[86] OV C […], […], […]. lpp.[87] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.


|

52011PC0335

/* COM/2011/0335 galīgā redakcija - COD 2011/0146 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas statistiku attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir īstenot mājsaimniecību/privātpersonu apsekojumu Eiropas Savienībā par noziegumdrošības sajūtu. Apsekojums nodrošinātu informāciju par konkrētu noziegumu veidu pārsvaru (viktimizācijas rādītāji) un citiem aspektiem saistībā ar iedzīvotāju drošības sajūtu. Tas ar vērtīgiem datiem papildinātu administratīvo avotu (piem., policijas ziņojumu) datus par noziegumiem, kuri, kā zināms, ir grūti salīdzināmi starp dalībvalstīm.-  Vispārīgais kontekstsEiropadome 2005. gadā Hāgas programmā norādīja, ka Eiropas Savienībā trūkst salīdzināmas informācijas par noziegumiem. Tādēļ Komisija izstrādāja rīcības plānu 2006.–2010. gadam par noziedzības statistikas sagatavošanas metožu uzlabošanu, kurš paredzēja izstrādāt ES mājsaimniecību apsekojumu par nozieguma izraisītu viktimizāciju. Stokholmas programmā (2009) uzsvēra nepieciešamību turpināt darbu šajā jomā un veikt praktisku īstenošanu. Tādēļ ir izvirzīts priekšlikums 2013. gadā veikt apsekojumu Eiropas Savienībā, pamatojoties uz metodoloģiju, par kuru jau panākta vienošanās ar ieinteresētajām personām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomāPriekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu.-  Atbilstība citiem ES politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikuma mērķis ir vienkāršot pašreizējo situāciju, kad pastāv vairāki valsts apsekojumi un katrs no tiem paredz valsts līmenī sagatavot noziegumu un drošības statistiku. Ļoti iespējams, dalībvalstis izstrādās citus šādus apsekojumus, ja vien tām netiks dota iespēja pieņemt vienotu modeli. Ja to izstrādās ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, tad nodrošinās, ka būs pieejami salīdzināmi dati un novērsts potenciāls dalībvalstu resursu izšķērdēšanas risks, ja tās apsekojumus izstrādātu paralēli. Eiropas statistikas vienkāršošana (kā izklāstīts Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: Nākamās desmitgades redzējums) ir viena no priekšrocībām, ko piedāvā priekšlikums. Tajā iestrādāti Eiropas Statistikas prakses kodeksa principi saistībā ar kvalitātes saistībām, stabilu metodoloģiju, izmaksu lietderību, atbilstību, precizitāti, ticamību, saskaņotību un salīdzināmību.Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmums Nr. 1578/2007/EK par Kopienas statistikas programmu 2008. līdz 2012. gadam[1] paredz izstrādāt Eiropas statistiku par noziegumiem un viktimizāciju. Gadskārtējā statistikas darba programmā 2011. gadam konkrēti minēta tāda mājsaimniecību/privātpersonu apsekojuma īstenošana, kas attiecas uz noziegumu izraisītu viktimizāciju.Līdz šim nav pieejami tādu apsekojumu dati par noziegumiem un personu un mājsaimniecību drošību, kuri attiektos uz visu ES. Administratīvi dati par noziegumiem (kuru pamatā ir policijas ziņojumi u.c. avoti) vākti neoficiāli, un tos publicē kopš 2006. gada. Vispārīgi atzīts, ka šādu datu salīdzināmība dalībvalstu atšķirīgo tiesisko sistēmu un reģistrēšanas metožu dēļ ir ierobežota un iespējas šīs grūtības pārvarēt arī ir ierobežotas. Apsekojums piedāvā iespēju vākt salīdzināmu informāciju, pamatojoties uz vienotu anketu un metodoloģiju.Lielākā informācijas, ko vāc, izmantojot šo statistikas instrumentu, vērtība ir tieslietu un iekšlietu jomā. Tā tieši atbilst Hāgas un Stokholmas programmā paustajām politiskajām prasībām.Tāpat arvien biežāk tiek atzīts, ka svarīgs iedzīvotāju vispārējās labklājības faktors ir noziegumu neesība un drošības sajūta. Komisijas ziņojumā par saimnieciskās un sociālās attīstības novērtēšanu (Štiglica ziņojums, 2009) apgalvots, ka jāizstrādā jauni sociālās labklājības rādītāji, lai nodrošinātu līdzsvaru ar tradicionālākiem ekonomikas progresa mērījumiem, piem., IKP. Ziņojumā, iesakot “dzīves kvalitātes” rādītājus, skarti tādi jautājumi kā individuālās drošības sajūta un noziegumu izraisītas viktimizācijas pieredze, un īpaši aplūkota esošo mājsaimniecību apsekojumu nozīme šādu parādību mērīšanā. Ja šāds apsekojums ES tiks īstenots, šo dimensiju varēs pētīt saskaņoti un salīdzināmi par visu Eiropu.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI-  Iekšējā informācijas apmaiņa/Komisijas dienestu diskusijasIzstrādē galvenokārt tika iesaistīti šādi dienesti: Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD (JLS) un Eurostat . Nesen JLS ĢD lomu pārņēma Iekšlietu ĢD ( HOME ĢD). Visā izstrādē notika bieža un regulāra apspriešanās, ieskaitot divpusējas diskusijas un savstarpēju dalību visās sanāksmēs ar turpmāk minētajām ieinteresētajām personām.-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmAtbilstīgi Komisijas rīcības plānam (2006–2010), kas pieņemts, lai veidotu statistiku par noziedzību un krimināljustīciju, tika izveidota ekspertu grupa. Tās sastāvā bija visu dalībvalstu eksperti tieslietu un iekšlietu jomā un starptautiski eksperti, kas pārstāvēja akadēmiskās aprindas, starptautiskas organizācijas u.c. Katrā ekspertu grupas gada sanāksmē sprieda par prasībām saistībā ar apsekojumu un sniedzamajiem rādītājiem. Notika informācijas apmaiņa speciāli izveidotā tīmekļa vietnē CIRCA . Rīkojot grupas rakstiskas konsultācijas, apsprieda detalizētākus jautājumus.Pamatojoties uz ekspertu grupas locekļiem izplatītu anketu, izveidoja svarīgāko rādītāju sarakstu, kam pievienoja norādes par atsauču biežumu un relatīvo svarīgumu. Minētie rādītāji aptvēra vairākas tradicionālas problēmas (ielaušanās, zādzība, fiziska vardarbība u. c.), kā arī nesen izveidojušās problēmas, piem., datornoziegumi un dažāda veida krāpšana. Citas norādītās problēmas bija, piemēram, tas, kā sabiedrība uztver drošības jautājumus, un drošības sajūta. Minētie rādītāji bija izstrādes uzmanības centrā, un tos pēc vajadzības atjaunināja, organizējot regulāru apspriešanos.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaVairāku starptautisku ekspertu atzinumus ieguva, organizējot uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Starp šiem ekspertiem bija ANO aģentūra HEUNI , kas izstrādāja sākotnējo anketu, un starptautiskā apsekojuma par noziegumos cietušajiem ( ICVS ) veidotāji; minētais apsekojums bija vienīgais iepriekš veiktais mēģinājums izstrādāt starptautisku apsekojumu par noziegumiem. Notika cieša sadarbība ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības apkarošanas biroju ( UNODC ) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisiju ( UNECE ), kas starptautiskā mērogā bija izvērsušas līdzīgu darbu.Metodoloģisko koncepciju uzraudzīja Eurostat noziegumu statistikas darba grupa, un sīkāka izstrāde tika uzticēta dalībvalstu uzdevumgrupai. Tādējādi bija pieejama to valstu pieredze, kas jau bija veikušas savus apsekojumus (apmēram 10 valstu).Lai apmainītos ar informāciju, notika ne tikai regulāras sanāksmes, bet izmantoja arī speciāli izveidotu tīmekļa vietni CIRCA . Eiropas Sociālās statistikas un Eiropas Statistikas sistēmas direktoru komiteju regulāri informēja par paveikto.Pieņemtās metodoloģijas pamatā bija Apvienoto Nāciju Organizācijas rokasgrāmatā izklāstītā metodoloģija, kuras izstrādē piedalījās Eurostat un vairākas ES dalībvalstis. Piedāvātā apsekojuma modeļa izmēģinājumu uzsāka 2008.–2009. gadā 16 dalībvalstīs, un atbalstam bija nodrošinātas Komisijas rīcības dotācijas.Izmēģinājuma rezultātus novērtēja starptautiski eksperti un par tiem vispārīgi informēja darba grupu un uzdevumgrupu. Piedāvāto modeli, ņemot vērā pieredzi, precizēja vairākās sanāksmēs un konsultācijās 2010. gadā.-  Ietekmes un seku analīzePiedāvātais apsekojums par noziegumiem un drošību pirmo reizi nodrošinās informāciju par katru dalībvalsti par šo svarīgo ES politikas jautājumu. Izmantojot kopīgu metodoloģiju un ziņošanas formātu, pieejamie dati būs saskanīgi, salīdzināmi un tāpēc atbilstīgi lietotāju vajadzībām kā visā Eiropā, tā atsevišķās valstīs. Šajā uzdevumā dalībvalstīm būs galvenā loma, jo būs iesaistītas to valstu statistikas iestādes, kam ir iedibināta kārtība apsekojumu datu vākšanā un apstrādē.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsŠīs regulas mērķis ir izveidot vienotu sistēmu, lai sagatavotu Eiropas statistiku par noziegumdrošības sajūtu, izmantojot saskaņotus Eiropas datus par noziegumiem un drošību, kurus vāc, apkopo, apstrādā un nosūta dalībvalstis un kuri iegūti mājsaimniecību/privātpersonu apsekojumā.-  Juridiskais pamatsEiropas statistikas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas vajadzīgs Savienības darbību veikšanai. Tajā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistiskās konfidencialitātes principam. Tā nerada pārmērīgu slogu uzņēmējiem.-  Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ.Viena no galvenajām statistikas datu kvalitātes problēmām ir konsekvence un salīdzināmība. Dalībvalstis nevar to nodrošināt pietiekamā līmenī, ja nav skaidras Eiropas sistēmas, t. i., Eiropas Savienības tiesību aktu, kas nosaka kopīgus statistikas jēdzienus, informācijas sniegšanas formātus un kvalitātes prasības. Tālab ir ierosināts modelis apsekojumam par noziegumiem un drošību. Tajā būs mainīgo lielumu saraksts un anketas modelis.Dalībvalstīm darbojoties vienām pašām, tiktu nelabvēlīgi ietekmētas to intereses šāda iemesla dēļ.Vairākums valstu, kurās vēl nav veikti apsekojumi par noziegumiem un drošību, šādus instrumentus vēlas izstrādāt politisku vajadzību dēļ. Ja katrai valstij vajadzētu izstrādāt savu apsekojumu, tās izstrādātu atšķirīgas metodoloģijas un atšķirīgas anketas. Tas nozīmētu, ka nevarētu salīdzināt rezultātus ES līmenī. Dalībvalstis ir ieinteresētas, lai varētu salīdzināt sevi ar pārējām ES dalībvalstīm. Neizstrādājot vienotu Eiropas sistēmu, kurā tiktu izmantoti kopīgi jēdzieni un informācijas sniegšanas formāti, tiktu kavēta vai pat liegta iespēja apmainīties ar salīdzināmu statistiku.Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami ar Eiropas Savienības rīcību šādu iemeslu dēļ.Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami Eiropas Savienības līmenī, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt statistikas informācijas saskaņošanu ES līmenī. Tomēr dalībvalstis var organizēt datu vākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par noziegumdrošības sajūtu, izmantojot piemērotākos avotus un metodes nepieciešamās informācijas sniegšanai. Tādēļ ES šajā nolūkā var rīkoties atbilstīgi Līguma 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam.Priekšlikuma mērķis ir saskaņot pieprasītās informācijas jēdzienus, tematus un raksturlielumus, aptvērumu, kvalitātes kritērijus, informācijas sniegšanas termiņus un rezultātus, lai iegūtu atbilstīgus, savlaicīgus, salīdzināmus un saskaņotus Eiropas statistikas datus.Dalībvalstis vāks datus, izmantojot savu izlases veidošanas bāzi, un arī izvēlēsies interviju modeli (sarunas klātienē, pa tālruni, saziņa pa pastu, saziņa tīmeklī u.c.) atbilstīgi izveidotajai valsts praksei.Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Regulā noteiktas minimuma prasības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu mērķi, un nepārsniedz to, kas minētajam nolūkam ir vajadzīgs.Tajā, ja nepieciešams, ierosināts izveidot jaunu apsekojumu, bet dalībvalstīm atļauts izpildīt prasības, izdarot grozījumus savos esošajos apsekojumos.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no sasniedzamā likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Eiropas statistikā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Prioritāte dodama regulai, jo tajā paredz vienus un tos pašus noteikumus visā Eiropas Savienībā, nodrošinot, ka dalībvalstis tos piemēro pilnīgi un saskaņoti. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. Savukārt direktīvas, kuru mērķis ir saskaņot valstu tiesību aktus, ir saistošas dalībvalstīm no to mērķu viedokļa, bet ļauj valstu iestādēm izvēlēties minēto mērķu sasniegšanas veidu. Tās arī jātransponē valstu tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar pārējiem Eiropas tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada.IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikuma īstenošanai 2012. gadā no ES budžeta nepieciešami 12 miljoni euro.Priekšlikumā noteikts, ka dalībvalstis izstrādā jaunus apsekojumus (vai atsevišķos gadījumos pielāgo izstrādātos apsekojumus). Nepieciešamā metodoloģijas izstrāde ir ļoti dārga, turklāt sociālie apsekojumi vienmēr ir dārgi, jo intervētājiem jāmaksā algas, jāsedz ceļa izdevumi utt. Stokholmas programmā noteikts, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpa ir politiska prioritāte, tādēļ ir lietderīgi no ES budžeta segt līdz 90 % no dalībvalstu attiecināmajām izmaksām.PAPILDU INFORMĀCIJA-  Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaPieņemot priekšlikumu, nebūs jāatceļ spēkā esoši tiesību akti.-  Eiropas Ekonomikas zonaAr priekšlikumu ierosinātais tiesību akts ir Eiropas Ekonomikas zonas kompetences jautājums, tādēļ tas jāattiecina uz EEZ.2011/0146 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas statistiku attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,Ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu[2],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Eiropadome Hāgas programmā[3] apstiprināja, ka tās prioritāte ir izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, reaģējot uz Savienībā apvienoto valstu iedzīvotāju būtiskām vajadzībām, un ka programmā atbalstīta Komisijas iniciatīva izveidot Eiropas instrumentus, lai vāktu, analizētu un salīdzinātu informāciju par noziegumu un drošības jautājumiem dalībvalstīs. Tā uzdod Komisijai ( Eurostat ) šādus datus definēt un savākt no dalībvalstīm.2.  Lai sasniegtu Hāgas programmā izvirzītos mērķus, Komisija Savienības rīcības plānā (2006–2010) par visaptverošas un saskaņotas Savienības stratēģijas izstrādi, kas paredzēta, lai iegūtu datus par noziedzību un krimināljustīciju, kā vienu no primārajiem mērķiem ierosināja izstrādāt statistikas instrumentu, ar ko noteikt problēmas saistībā ar drošību.3.  Stokholmas programmā[4] uzsvērts, ka Eiropadome apņēmusies nodrošināt atvērtu un drošu Eiropu tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā, un aicina Komisiju turpināt izstrādāt statistikas instrumentus, ar ko iegūt datus par noziedzību un noziedzīgām darbībām, kā arī turpināt izstrādāt pasākumus, kas izklāstīti un daļēji ieviesti ES rīcības plānā (2006–2010), jo vairākās ar brīvību, drošību un tiesiskumu saistītās jomās ir arvien lielāks pieprasījums pēc šādas statistikas. Turklāt saskaņā ar Sesto pamatprogrammu, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Lēmumu Nr. 1513/2002/EK par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam)[5], un Septīto pamatprogrammu, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[6], Komisija finansēja vairākus pētniecības projektus par drošību un uzticēšanos policijai un tiesu sistēmām, kuri arī būtu jāņem vērā.4.  Lai dalībvalstis izstrādātu nepieciešamos statistikas instrumentus noziegumu un krimināljustīcijas statistikas sagatavošanai, būs jāveic tāds darbs un šajā procesā radīsies tādi izdevumi, ka pienākas finansiāls ieguldījums no Savienības budžeta līdz 90 % no attiecīgajām attiecināmajām izmaksām.5.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[7] nodrošina atsauces sistēmu Eiropas statistikas sagatavošanai, ieskaitot 5. panta kārtību par dotāciju piešķiršanu valsts iestādēm. Jo īpaši tajā prasīta atbilstība profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un izmaksu lietderības principiem.6.  Šī regula nodrošina privātās un ģimenes tiesības un personas datu aizsardzību atbilstoši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam[8].7.  Šīs Regulas kontekstā jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[9] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[10].8.  Saskaņā ar šo regulu veidojot un izplatot Eiropas statistikas datus, valstu statistikas iestādēm un Komisijai ( Eurostat ) jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru Komisija apstiprināja 2005. gada 25. maija Ieteikumā par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību.9.  Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šīs regulas mērķi — izveidot vienotu tiesisko sistēmu Eiropas statistikas veidošanai par noziegumdrošības sajūtu, apkopojot informāciju, balstoties uz personu izlasi, tādēļ, ievērojot mērogu un iedarbību, to labāk var sasniegt Savienības līmenī un Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šī regula neparedz plašāku rīcību nekā nepieciešams, lai sasniegtu minēto mērķi.10.  Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz praktisko kārtību saistībā ar mikrodatu apmaiņu, kvalitātes ziņojumu noteikumiem un detalizētu struktūru, kā arī datu kodēšanas sistēmu. Šīs pilnvaras izmantojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[11].11.  Notika konsultācijas ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Statistikas sistēmas komiteju,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsDarbības jomaAr šo regulu tiek izveidota sistēma salīdzināmas Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai attiecībā uz aizsardzību pret noziegumiem, kuras pamatā ir mājsaimniecību un personu apsekojums.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā izmanto šādas definīcijas:a) “mājsaimniecība” ir persona, kas dzīvo viena pati, vai cilvēku grupa, kas kopā dzīvo vienā privātā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus, tostarp kopīgi nodrošina dzīves pamatvajadzības; šajā definīcijā nav iekļautas tādas kolektīvas mājsaimniecības kā slimnīcas, aprūpes nami, veco ļaužu nami, cietumi, kazarmas, reliģiskas iestādes, pansijas vai kopmītnes;b) “pastāvīgā dzīvesvieta” ir vieta, kurā persona parasti pavada dienas atpūtas daļu, neņemot vērā īslaicīgu prombūtni izklaides, brīvdienu, draugu un radinieku apciemošanas, darīšanu, ārstniecības vai reliģisku svētceļojumu nolūkā, vai, ja par to nav informācijas, juridiskā vai reģistrētā dzīvesvieta.Par attiecīgās ģeogrāfiskās teritorijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem uzskata tikai personas:i) kuras pastāvīgajā dzīvesvietā ir dzīvojušas vismaz 12 mēnešu nepārtrauktu periodu pirms pārskata datuma; vaiii) kuras pastāvīgajā dzīvesvietā ir ieradušās 12 mēnešu laikā pirms pārskata datuma ar nodomu tajā pavadīt vismaz vienu gadu.Ja i) vai ii) apakšpunktā minētos kritērijus nevar piemērot, “pastāvīgā dzīvesvieta” ir juridiskā vai reģistrētā dzīvesvieta.c) “drošība” ir iedzīvotāju drošības sajūta par to, ka viņi, viņu mājoklis vai īpašums ir aizsargāts no draudiem, kam par cēloni ir noziegums;d) “pastarpināta atbilde” ir informācija par personu, ko sniedz cits šīs personas mājsaimniecības loceklis;e) “mikrodati” ir individuālie statistikas dati;f) “metadati par kvalitāti” ir informācija, ko sniedz datu sniedzēji, un uzskata par noderīgu minēto datu skaidrošanai.3. pantsDarbības joma12.  Katra dalībvalsts Komisijai ( Eurostat ) iesniedz I pielikumā paredzētos datus.13.  Jautājumus par seksuālu vardarbību uzdod atsevišķi pēc izvēles.14.  Francijai un Īrijai izņēmuma kārtā nav jāsavāc dati par vardarbību starp mājsaimniecības locekļiem.4. pantsDatu raksturojums un norāde par laiku1. Datus vāc, veidojot mājsaimniecību vai personu izlases, kā noteikts 5. pantā.2. Datus vāc 2013. gadā.3. Novērošanas periods ir divpadsmit mēneši pirms datu vākšanas.5. pantsIzlases veidošana un izlases apjoms1. Datu pamatā ir attiecīgas valsts reprezentatīva izlase pēc varbūtības principa.2. Izlases apjoms, kas iegūstams un ko aprēķina, pamatojoties uz pieņēmumu par vienkāršas nejaušas izlases veidošanu, ir vismaz:a) 8000 personu dalībvalstīs, kurās to iedzīvotāju skaits, kuru vecums ir vismaz 16 gadi, pārsniedz 10 miljonus;b) 7000 personu dalībvalstīs, kurās to iedzīvotāju skaits, kuru vecums ir vismaz 16 gadi, pārsniedz 5 miljonus, bet nepārsniedz 10 miljonus;c) 6000 personu dalībvalstīs, kurās to iedzīvotāju skaits, kuru vecums ir vismaz 16 gadi, pārsniedz 1,5 miljonus, bet nepārsniedz 5 miljonus;d) 5000 personu dalībvalstīs, kurās to iedzīvotāju skaits, kuru vecums ir vismaz 16 gadi, pārsniedz 0,5 miljonus, bet nepārsniedz 1,5 miljonus;e) 3000 personu dalībvalstīs, kurās to iedzīvotāju skaits, kuru vecums ir vismaz 16 gadi, nepārsniedz 0,5 miljonus.6. pantsStatistikas vienība1. Atskaites populācija ir visas personas, kuras datu vākšanas laikā dzīvo mājsaimniecībās un kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir dalībvalsts teritorijā.2. Valsts teritorijas mazas daļas, kurās ne vairāk kā 2 % valsts iedzīvotāju ir pastāvīgā dzīvesvieta, kā arī II pielikumā norādītās valstu teritorijas var neiekļaut apsekojumā.3. Dati attiecas uz personām, kuru vecums ir vismaz 16 gadi.4. Pastarpinātas atbildes nav atļautas.7. pantsDatu nosūtīšana un apstrāde1. Dalībvalstis konfidenciālos mikrodatus nosūta Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar datu nosūtīšanas noteikumiem, uz kuriem attiecas Regulā (EK) Nr. 223/2009 noteiktā konfidencialitāte. Dalībvalstis nodrošina, lai pēc nosūtītajiem datiem nevarētu tieši identificēt mājsaimniecības vai personas.2. Dalībvalstis vēlākais līdz 2014. gada 31. jūlijam nosūta mikrodatus. Mikrodatiem pievieno definētu tabulu kopu par izplatības līmeņa rādītājiem pēdējos 12 mēnešos noziegumu veidu un drošības sajūtu dalījumā.8. pantsDatu un metadatu sniegšana1. Dalībvalstis nodrošina mikrodatus un saistītos metadatus par kvalitāti saskaņā ar Komisijas ( Eurostat ) norādītajam informācijas apmaiņas standartam. Mikrodatus un metadatus par kvalitāti Komisijai ( Eurostat ) iesniedz elektroniski, izmantojot vienoto datu ievades punktu.2. Praktisko kārtību, kā apmainīties ar mikrodatiem, Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.9. pantsDatu izplatīšana un piekļuve konfidenciāliem datiem zinātniskās izpētes nolūkos1. Komisija ( Eurostat ) izplata statistiku par noziegumdrošības sajūtu vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim.2. Komisija ( Eurostat ) var piešķirt pieeju konfidenciāliem datiem, kas nosūtīti saskaņā ar šo regulu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 831/2002 nosacījumiem.10. pantsKvalitātes novērtēšana1. Dalībvalstis nodrošina nosūtīto mikrodatu kvalitāti.2. Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos kvalitātes kritērijus.3. Dalībvalstis iesniedz Komisijai ( Eurostat ) ziņojumu par mikrodatu kvalitāti. Ziņojumu sniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc datu nosūtīšanas.4. Piemērojot 2. punktā minētos kvalitātes kritērijus datiem, uz kuriem attiecas šī regula, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, izstrādā noteikumus un detalizētu struktūru metadatu datnēm par kvalitāti, kā arī datu kodēšanas sistēmu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.5. Komisija ( Eurosta t), pamatojoties uz 3. punktā minētajiem ziņojumiem, novērtē nosūtīto datu kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot dalībvalstu datu salīdzināmības nodrošināšanai.11. pantsFinansēšana1. Lai īstenotu apsekojumu, Komisija atbilstīgi dotācijas nolīguma nosacījumiem nodrošina dalībvalstīm finansiālu ieguldījumu dotācijas veidā, lai palīdzētu segt izmaksas, kas radušās par datu vākšanu, apstrādi un nosūtīšanu, kā arī par valsts pārvaldes personāla algošanu. Dotāciju piešķir valsts statistikas birojiem un citām valsts iestādēm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā.2. Maksimālā Savienības līdzfinansējuma summa nedrīkst pārsniegt 90 % no kopējām projekta attiecināmajām izmaksām.3. Finansiālais ieguldījums ir atkarīgs no Savienības budžetā iekļauto apropriāciju pieejamības.4. Saskaņā ar šo regulu finansētas darbības nesaņem palīdzību no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Finansiālā ieguldījuma saņēmēji informē Komisiju par visiem pārējiem saņemtiem līdzekļiem un iesniegtiem pieteikumiem līdzekļu saņemšanai.5. Komisija nodrošina, ka pēc pasākumu, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, īstenošanas Savienības finansiālās intereses aizsargā, piemērojot preventīvos pasākumus krāpšanas, korupcijas un citu nelegālo darbību novēršanai, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot neatbilstīgi piešķirtās summas, ja tiek konstatētas neatbilstības, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95[12] un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96[13] un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999[14].6. Attiecībā uz pasākumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais “pārkāpums” ir līgumsaistību neizpilde, ko izraisa kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus.7. Līgumi un nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, īpaši paredz pārraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija (vai jebkurš Komisijas pilnvarots pārstāvis) un Revīzijas palātas revīzijas, nepieciešamības gadījumā — uz vietas.12. pantsKomitoloģija1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.13. pantsStāšanās spēkā un piemērošanaŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šīs regulas piemērošanu beidz 2015. gada 30. jūnijā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMSKOMISIJAI ( EUROSTAT ) IESNIEDZAMIE DATI15.  Noziegumu pieredze noziegumu veidu dalījumā:16.  Noziegumi saistībā ar transportlīdzekļiem:1) automobiļa zādzība,2) zādzība no automobiļa,3) motocikla zādzība,4) velosipēda zādzība;17.  Noziegums saistībā ar mājsaimniecību ― ielaušanās galvenajā mīnē;18.  Noziegumi pret personām:1) laupīšana,2) personīgā īpašuma zādzība;19.  Nekonvencionāli noziegumi:1) patērētāju krāpšana,2) ļaunprātīga maksājumu kartes/internetbankas izmantošana,3) uzpirkšana (kukuļdošana).20.  Sīkāka informācija par noziegumiem:21.  Par katru nozieguma veidu, kas minēts 1.1.−1.4. punktā, jāvāc šāda informācija:22.  vai gadījums(-i) noticis(-kuši) pēdējos piecos gados (pēc izvēles),23.  vai gadījums(-i) noticis(-kuši) pēdējos 12 mēnešos,24.  cik bieži tas noticis pēdējos 12 mēnešos,25.  vai pēdējais gadījums paziņots policijai (vai citai iestādei, ja notikusi patērētāju krāpšana, ļaunprātīga maksājumu kartes/internetbankas izmantošana un uzpirkšana),26.  vai policijas reakcija uz pēdējo paziņoto gadījumu bija apmierinoša;27.  Papildus 2.1. punktā minētajai informācijai jāvāc arī šāda informācija par katra nozieguma veida pēdējo gadījumu:1) par visiem noziegumiem saistībā ar transportlīdzekļiem, noziegumiem pret personām, nekonvencionāliem noziegumiem:-  kur notika pēdējais gadījums;2) par automobiļa zādzību:-  vai automobilis tika atrasts;3) par ielaušanos galvenajā mīnē, laupīšanu:-  kāpēc netika informēta policija,-  kāpēc respondents nebija apmierināts ar policijas reakciju,-  vai respondents vērsās organizācijā, kura sniedz palīdzību upuriem,-  vai šādas organizācijas atbalsts bija noderīgs;4) par laupīšanu:-  vai kaut kas ir nozagts,-  vai noziedznieks lietoja ieroci,-  kāda veida ieroci tas lietoja,-  vai respondents tika ievainots,-  vai tika saņemta medicīniskā palīdzība ievainojuma ārstēšanā,-  kā šis gadījums emocionāli ietekmēja respondentu;5) par personīgā īpašuma zādzību:-  vai respondents turēja/nesa priekšmetus, kuri tika nozagti;6) par patērētāju krāpšanu:-  vai krāpšana bija saistīta ar preču vai pakalpojumu pirkšanu,-  vai krāpšana bija saistīta ar internetu vai e-pastu;7) par ļaunprātīgu maksājumu kartes/internetbankas izmantošanu:-  vai tā bija ļaunprātīga maksājumu kartes/internetbankas izmantošana;8) par uzpirkšanu:-  kas tajā piedalījās.-  Respondentu attieksme pret tiesībaizsardzību un drošības pasākumiem:-  vai respondents ir saskāries ar narkomānijas problēmām,-  vai respondentam ir signalizācija,-  vai respondentam ir īpašas durvis vai slēdzene,-  vai respondents vairās no atrašanās konkrētās vietās tumsā,-  vai respondentam pieder šaujamierocis,-  šaujamieroča turēšanas iemesls,-  respondenta viedoklis par policijas darbu,-  respondenta viedoklis par tiesu darbu,-  respondenta viedoklis par pienācīgiem sodiem par ielaušanos.-  Respondenta drošības sajūta un bailes no noziegumiem:-  drošības sajūta, naktī atrodoties ārpus mājas,-  bailes no fiziska uzbrukuma,-  bailes no terorisma,-  ielaušanās varbūtība.-  Respondenta sociāli demogrāfiskais raksturojums:-  dzimums,-  vecums,-  dzimšanas valsts,-  mātes dzimšanas valsts,-  tēva dzimšanas valsts,-  valstspiederība,-  ģimenes stāvoklis,-  faktiskais ģimenes stāvoklis,-  iepriekšējās attiecības,-  nodarbinātības statuss,-  pilna vai nepilna darba laika darbs,-  profesionālais statuss,-  profesija nodarbinātībā,-  vietējās vienības saimnieciskā darbība,-  augstākais sekmīgi pabeigtais izglītības vai apmācības līmenis,-  mājsaimniecības ienākumu līmenis.-  Tehniskie mainīgie lielumi:-  dzīvesvietas valsts,-  dzīvesvietas reģions,-  urbanizācijas pakāpe apvidū, kurā dzīvo mājsaimniecība,-  apsekojuma pārskata gads,-  apsekojuma mēnesis,-  respondenta identifikācija,-  mājsaimniecības svaru koeficients,-  indivīdu svaru koeficients,-  izmantotā datu vākšanas metode,-  intervijā izmantotās t.s. teleskopiskās ietekmes pārbaudes metode,-  intervijā izmantotā valoda,-  mājsaimniecībā dzīvojošo personu skaits, ieskaitot respondentu.-  Vardarbīgi noziegumi (jāiztaujā atsevišķā modulī intervijas beigās):1) fiziska vardarbība, ko lietojušas citas personas, izņemot partneri:-  vai kāda persona, piemēram, persona skolā vai darbā, draugs vai kaimiņš, vai svešinieks ir attiecīgo personu iepļaukājis vai ar kaut ko tai metis, vai to grūdis vai rāvis aiz matiem,-  vai kāda iepriekš minētā persona ir iesitusi tai ar dūri vai kaut ko citu vai tai spērusi, to vilkusi pa zemi vai piekāvusi,-  vai kāda iepriekš minētā persona ir to žņaugusi vai apdedzinājusi, apdraudējusi ar šaujamieroci, nazi vai citu ieroci vai lietojusi tos;2) seksuāla vardarbība, ko lietojušas citas personas, izņemot partneri (pēc izvēles):-  vai kāda persona, piemēram, persona skolā vai darbā, draugs vai kaimiņš, vai svešinieks ir piespiedis attiecīgo personu iesaistīties negribētās dzimumattiecībās, draudot, aizturot vai radot situāciju, kurā pretošanās nebija iespējama,-  vai kāda iepriekš minētā persona ir tai mēģinājusi uzspiest negribētu dzimumaktu vai dzimumattiecības vai veikusi negribētas seksuālas darbības;3) fiziska vardarbība pret partneri:-  vai pašreizējais partneris vai iepriekšējais partneris, piemēram, bijušais vīrs, bijušais draugs, bijusī sieva vai bijusī draudzene ir attiecīgo personu iepļaukājusi vai tai metusi ar kaut ko, kas varēja ievainot, vai to grūdusi vai rāvusi aiz matiem,-  vai kāda iepriekš minētā persona ir tai iesitusi ar dūri vai kaut ko citu vai tai spērusi, to vilkusi pa zemi vai piekāvusi,-  vai kāda iepriekš minētā persona ir to žņaugusi vai apdedzinājusi, apdraudējusi ar šaujamieroci, nazi vai citu ieroci vai lietojusi tos;4) seksuāla vardarbība pret partneri (pēc izvēles):-  vai respondents ir pieļāvis negribētas seksuālas darbības, jo ir baidījies no tā, kā varētu reaģēt pašreizējais partneris vai iepriekšējais partneris, piemēram, bijušais vīrs, bijušais draugs, bijusī sieva vai bijusī draudzene,-  vai kāda iepriekš minētā persona ir uzspiedusi respondentam negribētas seksuālās darbības.-  Par fizisku vardarbību, ko lietojušas citas personas, izņemot partneri, un fizisku vardarbību pret partneri jāvāc šāda informācija:-  vai gadījums(-i) noticis(-kuši) pēdējos piecos gados (pēc izvēles),-  vai gadījums(-i) noticis(-kuši) pēdējos 12 mēnešos,-  cik bieži tas noticis pēdējos 12 mēnešos,-  kur notika pēdējais gadījums,-  vai tika izmantots ierocis,-  kāda veida ierocis tika izmantots,-  vai respondents tika ievainots,-  vai tika saņemta medicīniskā palīdzība ievainojuma ārstēšanā,-  kā šis gadījums emocionāli ietekmēja respondentu,-  kas to izdarīja,-  vai pēdējais gadījums tika paziņots policijai,-  kāpēc tas netika paziņots,-  vai policijas reakcija uz pēdējo paziņoto gadījumu bija apmierinoša,-  kāpēc respondents nebija apmierināts ar policijas reakciju,-  vai respondents vērsās organizācijā, kura sniedz palīdzību upuriem,-  vai šādas organizācijas atbalsts bija noderīgs.-  Iepriekš 7.1.punktā norādītā informācija pēc izvēles sniedzama par seksuālu vardarbību, ko lietojušas citas personas, izņemot partneri, un seksuālu vardarbību pret partneri.-  Valstīs, kurās neuzdod t.s. skrīninga jautājumus par noziegumiem, kas notikuši pēdējos piecos gados līdz intervijas dienai, jānovērš pārlieks informācijas aptvērums (t.s. teleskopiskā ietekme), uzdodot skrīninga jautājumus par vismaz diviem gadiem vai noskaidrojot precīzu respondenta ziņotā gadījuma datumu.-  II PIELIKUMSVALSTU TERITORIJAS, KURAS VAR NEIEKļAUT APSEKOJUMāValsts | Valsts teritorijas |Francija | Francijas aizjūras departamenti un teritorijas |Nīderlande | Karību jūras salas (Bonaire, Sintestatiusa un Saba), Rietumfrīzu salas, izņemot Tekselu |Īrija | Visas piekrastes salas, izņemot Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan un Valentia salu |Apvienotā Karaliste | Skotija uz ziemeļiem no Kaledonijas kanāla, Scilly salas |TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvo izmaksu apropriācijām3.2.4. Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem  TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) par Eiropas statistiku attiecībā uz noziegumdrošības sajūtu.1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā [15]3403- Statistiskās informācijas veidošana1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtībax Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma programmu/sagatavošanas darbību[16]( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā1.4. Mērķi1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuKopienas statistikas programma (2008–2012) , IV. SADAĻA. Vīzu politika, patvēruma politika, imigrācijas politika un cita politika, kas saistīta ar personu brīvu pārvietošanos.Eiropadomes Stokholmas programma (Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā), OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.Komisijas rīcības plāns (2006–2010) , lai veidotu noziedzības un krimināljustīcijas statistiku, COM(2006)0437.1.4.2. Konkrētais mērķis un attiecīgā ABM/ABB darbībaKonkrētais mērķis Nr. ..Konkrētais mērķis nr.1 - datu izstrādāšanaAttiecīgā ABM/ABB darbība3403- Statistiskās informācijas veidošana1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.Salīdzināmāka informācija par noziegumiem un drošību ES.Statistika, uz kuras balstīt politisko stratēģiju formulēšanu, lai veicinātu drošību un novērstu noziegumus.1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājusSalīdzināmu drošības ES rādītāju pieejamība un mikrodati visām 27 dalībvalstīm un EEZ valstīm.1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības- Visām ES dalībvalstīm un EEZ valstīm pieejami salīdzināmi ES rādītāji par personu drošības sajūtu un noziegumu upuru pieredzi.- Pētniecībai pieejami mikrodati.1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaRezultātu par noziegumdrošības sajūtu ES līmenī pieejamība, kas veicinās uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu.1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasNav.1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemŠajā apsekojumā gūtie dati ļaus pienācīgi novērtēt informāciju par noziegumiem, kura pieejama no citiem avotiem, piemēram, policijas ziņojumiem.1.6. Ilgums un finansiālā ietekmeX Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva-  ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]2011.–[DD.MM.]2015.-  ( Finansiālā ietekme no 2012. gada līdz 2015. gadam( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva28.  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,29.  pēc kura turpinās darbība parastā ritmā1.7. Paredzētie pārvaldības veidi [17]X Komisijas īstenota centralizēta tiešā pārvaldība( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:30.  ( izpildaģentūrām31.  ( Kopienu izveidotām struktūrām[18]32.  ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus33.  ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt )Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.Piezīmes2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Apsekojuma īstenošanas laikā notiek regulāras uzdevumgrupas sanāksmes ar dalībvalstīm, lai apsekojumu uzraudzītu un dalītos pieredzē.Īstenošanu uzrauga, izmantojot apsekojuma kvalitātes ziņojumu saskaņā ar konkrētiem Eurostat noteikumiem.2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.2.1 Identificētais risksRisks, ka valsts līmenī nav pieejami finanšu resursi dalībvalsts ieguldījumam apsekojuma izmaksu segšanā.2.2.2 Paredzētā kontroles metodeEiropas Komisija līdzfinansē apsekojuma īstenošanu, ja Eiropas Savienības budžetā ir pieejami līdzekļi.2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Izveidotas pārbaudes, piemērojot standarta dotāciju procedūras.3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija…..] | Dif./nedif.([19]) | no EBTA valstīm[20] | no kandidātvalstīm[21] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē) |[1a] | 29.02.03. Kopienas statistikas programma 2008.–2012. gadam | Dif. | Jā | Nē | Nē | Nē |[3a] | 18.05.09. - Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību | Dif. | Nē | Jā (tikai kā partneris) | Nē | Jā (tikai dalībvalsts un to publiskās struktūras) |-  No jauna veidojamās budžeta pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu Izdevumu veids | Piedalīšanās |Numurs [Izdevumu kategorija…..] | Dif./Nedif. | no EBTA valstīm | no kandidāt-valstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē) |[XX.YY.YY.YY.] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1 Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Numurs | 1.a Konkurētspēja izaugsmei |Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)36.  3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības37.  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.38.  X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)N GADS | N+1 GADS | N+2 GADS | N+3 GADS | IEKļAUT IETEKMES ATSPOGUļOšANAI VAJADZīGO GADU SKAITU (SKAT. 1.6. PUNKTU) |( ŠTATU SARAKSTā IETVERTāS AMATA VIETAS (IERēDņI UN PAGAIDU DARBINIEKI) |01 01 01 (GALVENā MīTNE UN KOMISIJAS PāRSTāVNIECīBAS) | 2 | 2 | 2 | 2 |XX 01 01 02 (DELEGāCIJAS) |XX 01 05 01 (NETIEšā PēTNIECīBA) |10 01 05 01 (TIEšā PēTNIECīBA) |( ĀRšTATA DARBINIEKI (IZSAKOT AR PILNSLODZES EKVIVALENTU – FTE) [31] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, KO FINANSē NO VISPāRīGAJāM APROPRIāCIJāM) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA UN SNE DELEGāCIJāS) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE — TIEšā PēTNIECīBA) |CITAS BUDžETA POZīCIJAS (PRECIZēT) |KOPĀ |XX ir politikas joma vai attiecīgā budžeta iedaļa.Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.Veicamo darbu apraksts:Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Sniegt dalībvalstīm informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu apsekojumu Sagatavot informātikas līdzekļus datu saņemšanai, validēšanai un apstrādei Sagatavot datus publiskošanai |Ārštata darbinieki | Nepiemēro |-  3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu39.  ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai40.  X( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmāKopējo budžetu pilnībā nodrošinās, pārdalot līdzekļus.41.  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[34]3.2.5. Trešo personu iemaksas42.  Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem43.  X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus[1] OV L 344, 28.12.2007., 15. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.[4] OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.[5] OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.[6] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.[7] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.[8] OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.[9] OV L 281, 23.111995., 31. lpp.[10] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[11] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.[12] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[13] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[14] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[15] ABM : uz darbības jomām balstīta vadība, ABB : budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.[16] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā.[17] Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu var atrast BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[18] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.[19] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.[20] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[21] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.[22] N ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[23] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „ BA ” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[24] N ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[25] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „ BA ” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[26] N ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[27] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, izbūvēto ceļu garums kilometros utt.).[28] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.[29] Year N is the year in which implementation of the proposal/initiative starts.[30] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[31] CA = līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.[32] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „ BA ” pozīcijām).[33] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).[34] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.