title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ar ko atceļ Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0680

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.11.2007COM(2007) 680 galīgā redakcija2007/0234 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSar ko atceļ Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSŠis priekšlikums ir daļa no vienkāršošanas programmas Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam, kuras mērķis ir vienkāršot normatīvo vidi uzņēmējiem un citām ieinteresētajām personām.Pārskatot spēkā esošo likumdošanu, Komisija uzskata, ka Padomes 1985. gada 16. jūlija Lēmums 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs ir lieks un tādēļ tas ir jāatceļ.Padomes Lēmuma 85/368/EEK mērķiAr Padomes Lēmumu 85/368/EEK ieviesa sistēmu profesionālās izglītības un arodmācības (PIA) kvalifikāciju salīdzināmībai. Lēmuma mērķis bija sniegt darba ņēmējiem iespēju labāk izmantot savu kvalifikāciju, lai varētu meklēt darbu citā dalībvalstī. Šajā nolūkā lēmumā noteiktās sistēmas mērķis bija sniegt noteiktu profesiju praktiskus darba aprakstus, kas ir saprotami visā Kopienā, un tādējādi sniegt uzņēmumiem, darba ņēmējiem un valstu iestādēm nepieciešamo informāciju par dažādās valstīs iegūtu kvalifikāciju salīdzināmību.Komisiju un dalībvalstis ar lēmumu aicināja sadarboties, lai izstrādātu noteiktu profesiju vai profesiju grupu darba aprakstus un pēc tam ar tiem saskaņotu dalībvalstīs atzītās arodmācību kvalifikācijas.Bija jāizveido salīdzinošas tabulas, kurās ietverta šāda informācija: SEDOC reģistrs (to izmanto saistībā ar Eiropas starptautiskās brīvo darba vietu aizpildes un darba pieteikumu sistēmas reģistru), valstu klasifikāciju kodi, arodmācību līmenis, profesionālais nosaukums katrā dalībvalstī un tam atbilstīgās kvalifikācijas, par arodmācību organizēšanu atbildīgās organizācijas un iestādes un struktūras, kurām ir tiesības izsniegt vai juridiski apstiprināt diplomus, sertifikātus un citus dokumentus. Pēc tam Kopienā savstarpēji atzītos darba aprakstus un salīdzinošās tabulas bija jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Lēmumā dalībvalstīm bija arī prasīts nozīmēt koordinācijas iestādi, kura apkopo un izplata informāciju par salīdzināmajām arodmācību kvalifikācijām; Komisija sadarbībā ar šīm iestādēm pārskatītu savstarpēji atzītos darba aprakstus un tabulas par arodmācībās iegūtu kvalifikāciju salīdzināmību. Dalībvalstīm arī reizi četros gados bija jāiesniedz ziņojumi par lēmuma īstenojumu valsts mērogā.Lēmuma neīstenošanaTomēr ar lēmumu ierosinātā sistēma praksē izrādījās apgrūtinoša, un lēmuma īstenošana labākajā gadījumā bija tikai daļēja.Sākotnēji Komisija un dalībvalstis koncentrējās uz kvalificētu darba ņēmēju profesionālās kvalifikācijas pierādījumiem. Vispirms noteica 219 PIA kvalifikācijas 19 nozarēs; šīs 19 nozares bija izvēlētas, ņemot vērā tās profesijas, kuru veicēji visticamāk varētu doties uz citām dalībvalstīm.Tika izveidotas procedūras, kurās iesaistījās Komisija, Cedefop un dalībvalstu eksperti un kurās bija jānosaka darba apraksti un jāsalīdzina kvalifikācijas. Tomēr 1990. gadā Komisijai sagatavotajā ziņojumā bija sīki uzskaitītas grūtības saistībā ar šo procesu un bija atzīts, ka progress ir ļoti lēns – 1990. gadā dati par kvalifikāciju salīdzināmību bija publicēti tikai 5 no 19 noteiktajām nozarēm, aptverot 66 profesijas. Kvalifikāciju uzskaite, apraksts un salīdzināšana izrādījās lēna un smagnēja. Ziņojumā 1990. gadā bija uzsvērta nepieciešamība darbu pie kvalifikāciju salīdzināmības pabeigt laicīgi līdz plānotajai iekšējā tirgus izveidei 1992. gada beigās. Ziņojumā bija piedāvāts vienkāršot procedūras un paātrināt tempu, nosakot, ka līdz 1992. gada beigām ir jāvienojas par profesiju aprakstiem 14 citās nozarēs. Praksē šī iecere izrādījās grūti īstenojama, un šos mērķus neizdevās sasniegt.Lēmuma noteikumi arī izrādījās pārāk stingri, lai tos varētu pielāgot mainīgajām vajadzībām. Lai gan lēmumā bija pausta nepieciešamība pielāgoties jaunām situācijām saistībā ar tehnoloģiju attīstību, Komisija, Cedefop un dalībvalstis galu galā samierinājās ar to, ka sakarā ar izvēlēto centralizēto pieeju un nepārtraukto un straujo kvalifikāciju attīstību publicētā informācija ļoti ātri novecoja.Ziņojumā 1990. gadā uzsvērts, ka sistēma būs efektīva tikai tad, ja to izmantos dalībvalstis, jo patiesībā Eiropas līmenī veiktajam darbam ir bijusi maza ietekme uz ieinteresētajām personām valsts un nozaru līmenī.Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā noteikto darbību īstenošana drīz vien apstājās.Tādējādi šis priekšlikums atcelt lēmumu veicina Komisijas programmu likumdošanas vienkāršošanai, lai palielinātu konkurētspēju saskaņā ar izaugsmes un nodarbinātības programmu un lai uzlabotu Kopienu tiesiskā regulējuma vispārējo kvalitāti.Turklāt Komisija uzskata, ka lēmums par PIA ir aizstāts ar vairākām citām nesenām ES un starpvaldību līmeņa iniciatīvām, kuru nolūks ir palielināt caurskatāmību, atbalstīt kvalifikāciju pārnesi un atvieglināt mācību rezultātu vērtēšanu.Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūra (EKI)Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūrā jo īpaši plānots atkārtoti uzsvērt 1985. gada lēmuma mērķi, saskaņā ar kuru vajadzēja atvieglināt kvalifikāciju salīdzināmību un līdz ar to arī darba ņēmēju mobilitāti. Komisija 2006. gada septembrī iesniedza priekšlikumu izveidot EKI (COM (2006) 479), kuru Eiropas Parlaments un Padome pieņēma [mēnesis/gads].EKI no 1985. gada lēmuma atšķiras ar to, ka tā attiecas uz mūžizglītību, kas aptver vispārējo un pieaugušo izglītību, augstāko izglītību, kā arī PIA (kas bija vienīgais 1985. gada lēmuma mērķis). EKI ir arī ļoti atšķirīga izvēlētajā pieejā.Ieteikumā ir noteikts, ka EKI ir parauginstruments kvalifikācijas līmeņu salīdzināšanai valstu kvalifikāciju sistēmās, kā arī starptautisko nozaru organizāciju izveidotajās kvalifikāciju sistēmās. Tajā ieteikts, lai dalībvalstis piesaista savas sistēmas EKI, savietojot kvalifikāciju līmeņus ar atbilstīgajiem EKI līmeņiem un vajadzības gadījumā izveidojot valsts kvalifikāciju sistēmu. Valstīm vēlams arī nodrošināt, lai līdz 2012. gadam to sertifikātos, diplomos un citās kvalifikācijās būtu norādīts attiecīgais EKI līmenis (piemēram, 4. līmenis).EKI pamatā ir Eiropas parauglīmeņu kopums, kas noteikts saskaņā ar mācību rezultātiem – tie apraksta, ko persona, kas mācās, zina, saprot un spēj izdarīt neatkarīgi no konteksta, kādā konkrētā kvalifikācija ir iegūta. Tādējādi ir saprotama jebkura kvalifikācija jebkurā izglītības un arodmācības jomā. Izmantojot mācību rezultātus, lai raksturotu kvalifikācijas līmeņus, ir vieglāk atzīt izglītību, kas gūta ārpus formālām izglītības un mācību iestādēm un kuru kopumā uzskata par mūžizglītības svarīgāko elementu.EKI un Lēmums 85/368/EEKLēmumā, kas pieņemts 1985. gadā, tika izmantota centralizēta metode, kas paredz dažādu valstu ekspertu intensīvu sadarbību nolūkā nepārtraukti atjaunināt sarakstu, grozīt profesiju un kvalifikāciju aprakstus un pēc vajadzības pievienot jaunas kvalifikācijas. Tā kā bija aptverts tikai ierobežots profesiju loks un pavisam neliela daļa profesionālo kvalifikāciju, šādu pieeju praktiski nebija iespējams īstenot.EKI izmanto brīvprātīgu un decentralizētu metodi, kurā Kopiena nodrošina kopīgu atskaites punktu, savukārt konkrētus lēmumus pieņem valsts un nozaru attiecīgās kompetentās iestādes. Kvalifikāciju piesaistīšanas noteikumi valstīs nav īpaši apgrūtinoši. Valstis piesaista savus kvalifikāciju līmeņus EKI, lai uz jebkuru kvalifikāciju, uz kuru attiecas konkrēts līmenis valsts ietvarstruktūrā vai sistēmā, varētu attiecināt EKI līmeni. Tādējādi EKI nodrošina visiem saprotamu kvalifikāciju aprakstu.Pēc tam valstu lēmumus par kvalifikāciju iedali EKI līmeņos iesniedz EKI padomdevējai grupai, kura nodrošina procesa kvalitāti. Tādējādi valstis ir ieinteresētas sniegt atbilstīgu sākotnējo novērtējumu par kvalifikāciju līmeni un veicināt kvalitātes nodrošināšanu Eiropā.Tādējādi EKI novērš 1985. gada lēmuma ierobežojumus divējādā ziņā – galveno uzmanību velta kvalifikāciju caurskatāmības uzlabošanai un sadarbībai ievieš decentralizētu pieeju, kas ir piemērotāka pieaugošajai kvalifikāciju sarežģītībai Eiropā.Citi caurskatāmības un mobilitātes instrumentiLai gan EKI ir instruments, ar kuru vislabāk var īstenot mērķus un funkcijas, kuras nevarēja īstenot ar 1985. gada lēmumu, pastāv arī citi Eiropas līmeņa instrumenti un pasākumi caurskatāmības veicināšanai un kvalifikāciju pārneses palielināšanai. Tostarp jāmin Europass , Eiropas kredītpunktu pārneses sistēma augstākajā izglītībā ( ECTS ), Padomes 2004. gada secinājumi par neformālās un ikdienas izglītības apzināšanu un atzīšanu un Ploteus portāls.Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmumu 2241/2004/EK par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai ( Europass ) ieviesa Eiropas instrumentu kopumu, kas paredzēts indivīdu lietošanai, lai raksturotu viņu kvalifikācijas un kompetenci.Pašreizējā Eiropas Kredītpunktu pārneses sistēma augstākajā izglītībā ( ECTS ) un jaunā Eiropas Kredītpunktu pārneses sistēma profesionālajā izglītībā un apmācībā ( ECVET ) (SEC (2006) 1431) ļaus indivīdiem vieglāk apvienot dažādu valstu izglītības un apmācības piedāvājumu. Abi šie instrumenti tieši atbalsta katru iedzīvotāju, kurš vēlas pārnest kvalifikācijas vai kvalifikāciju vienības starp iestādēm un valstīm.Padome 2004. gadā pieņēma Eiropas kopīgo principu kopumu neformālās un ikdienas izglītības apzināšanai un atzīšanai (9600/2004). Pamatojoties uz šiem principiem, ir pastiprināta sadarbība atzīšanas jomā, un Komisija, dalībvalstis un sociālie partneri ir aicināti ieviest sistemātiskākas atzīšanas metodes un sistēmas.„ Ploteus ” portāls par izglītības iespējām (http://ec.europa.eu/ploteus) palīdz nodrošināt kvalifikāciju labāku caurskatāmību, sniedzot informāciju par izglītības un apmācības iespējām Eiropas valstīs.Ar Direktīvu 2005/36/EK, kas pieņemta 2005. gada 7. septembrī, nodrošina savstarpēju kvalifikāciju atzīšanu reglamentētās profesijās. Šī direktīva, ar kuru tiek konsolidētas, modernizētas un vienkāršotas 15 spēkā esošas direktīvas, kas pieņemtas laikā no 1975. līdz 1999. gadam, nodrošina kvalifikāciju automātiskas atzīšanas sistēmu profesijām, kurās ir saskaņotas apmācības prasības (ārstiem, medmāsām, vecmātēm, zobārstiem, veterināriem, farmaceitiem), kā arī arhitektiem. Citām reglamentētām profesijām (pašreiz viena vai vairākas ES dalībvalstis reglamentē ap 800 profesiju) šīs sistēmas balstās uz savstarpēju atzīšanu, t.i., ja persona ir kvalificēta strādāt profesijā vienā dalībvalstī, tai ir atļauts praktizēt šo profesiju arī citā dalībvalstī.2. ATBILSTīBA PāRēJIEM ES POLITIKAS VIRZIENIEM UN MēRķIEMPriekšlikums atsaukt lēmumu ir saskaņā ar Lisabonas programmu un jo īpaši ar Labāka regulējuma stratēģiju, un nepieciešamību vienkāršot normatīvo vidi uzņēmējiem un citām ieinteresētajām personām.Lēmumu, kas pieņemts 1985. gadā, jau sen vairs neizmanto. Jau 1990. gadā Komisijai sagatavotajā ziņojumā bija minēti trūkumi lēmumā un tas, ka noteiktie mērķi labākajā gadījumā tiek īstenoti tikai daļēji. Šis lēmums nekad nav ticis īstenots pilnībā, un tā īstenošana ir pārtraukta pavisam.Komisijas iespējamā rīcībaŅemot vērā pastāvošo situāciju, Komisija ir apsvērusi trīs rīcības iespējas. Pirmā iespēja ir saglabāt lēmumu kā daļu no Kopienas acquis . Taču, ņemot vērā lēmuma efektivitātes trūkumu, šī iespēja būtu pretrunā ar Komisijas saistībām tiesību aktu vienkāršošanas jomā. Tā kā Padome un Parlaments ir pieņēmuši Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūru, kuras atsevišķi mērķi saskan ar 1985. gada lēmumā noteiktajiem mērķiem, izvēloties minēto iespēju, teorētiski paliktu spēkā lieks tiesību akts. Tādējādi spēkā būtu divi instrumenti ar līdzīgiem mērķiem, kuri pamatoti uz dažādām metodēm un kuri apraksta kvalifikācijas no pretējiem redzespunktiem. Tas radītu neskaidrības.Otra iespēja ir grozīt 1985. gada lēmumu. Taču gan metodoloģiski, gan praktiski tas būtu sarežģīti, ja ne neiespējami. Kā jau iepriekš minēts, lielākā daļa informācijas, kas ir 1985. gada lēmuma pamatā, arvien vairāk noveco, tādēļ lēmuma teksts būtu gandrīz pilnībā jāpārraksta, tādējādi padarot nenozīmīgu oriģinālo lēmuma tekstu. Faktiski lēmuma grozīšana radītu atsevišķas problēmas/iebildumus, kas jau minēti saistībā ar pirmo iespēju, piemēram, pārprotamu signālu sūtīšana dalībvalstīm.Trešā iespēja ir atcelt lēmumu, tādējādi ļaujot tā mērķus īstenot ar jauno EKI un citiem iepriekš minētajiem mehānismiem. Atcelšana ir saskaņā ar Komisijas vispārējo mērķi samazināt reglamentējošo slogu un atcelt novecojušus un neizmantotus tiesību aktus (Vienkāršošanas programma un Komisijas likumdošanas un darba programma 2007. gadam, un Labāka regulējuma stratēģija). Ar EKI būs vieglāk sasniegt mērķus, jo tās noteikumi nav tik stingri, turklāt šī sistēma ir iedarbīgāka, jo tā ir caurskatāmāka, plašāk piemērojama un tā ir balstīta uz mācību rezultātiem. Turklāt EKI ir izveidota, pamatojoties uz ieinteresēto personu vienošanos katrā no sistēmas attīstības posmiem. Komisija šo sistēmu piedāvāja pēc dalībvalstu un sociālo partneru pieprasījuma, un apspriedās ar tiem visu sistēmas izveides laiku.Tādēļ Komisija ir izvēlējusies trešo iespēju un ierosina atcelt 1985. gada lēmumu.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikumā ierosināts atcelt Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīs.Juridiskais pamatsCeturtais punkts EK līguma 150. pantā, saskaņā ar kuru Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību un jo īpaši, kā noteikts 2. punktā, uzlabo arodmācību pamatus, veicina integrāciju un reintegrāciju darba tirgū, kā arī attīsta informācijas un pieredzes apmaiņu par kopīgiem jautājumiem.Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu piemēro tad, ja priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ –lēmums ir jāatceļ Kopienas līmenī.Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ –ar to atceļ lieku tiesību aktu.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums. Lai atceltu spēkā esošu lēmumu, ir jāpieņem jauns lēmums.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.2007/0234 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSar ko atceļ Padomes Lēmumu 85/368/EEK par arodmācībās iegūtas kvalifikācijas pierādījumu salīdzināmību Eiropas Kopienas dalībvalstīsEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Kopienas politikā labāka regulējuma jomā uzsvērta valstu un Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas nozīme kā izšķirošs faktors, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju un sasniegtu Lisabonas programmas mērķus.(2) Lēmums 85/368/EEK[5] nav īstenots efektīvi, lai panāktu arodmācībās iegūtu kvalifikāciju salīdzināmību, kas sniegtu priekšrocības tiem darba ņēmējiem, kuri meklē darbu citā dalībvalstī.(3) Ar Lēmumu 85/368/EEK noteiktās metodes un pieeja, ko izmanto, lai aprakstītu un salīdzinātu kvalifikācijas, atšķiras no tām, ko pašlaik piemēro izglītības un apmācības sistēmās.(4) Lēmums 85/368/EEK ir aizstāts, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes […] ieteikumu par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidi mūžizglītībā[6].(5) Tādēļ Lēmums 85/368/EEK ir jāatceļ,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsPadomes Lēmums 85/368/EEK ir atcelts no [..].2. pantsŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .3. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, [..]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C .., .., .. lpp.[2] OV C .., .., .. lpp.[3] OV C .., .., .. lpp.[4] OV C .., .., .. lpp.[5] OV L 199, 31.7.1999., 56. lpp.[6] OV [..]


				|

		52015PC0146

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 95. sesijā par SOLAS un MARPOL konvencijas un 2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumu pieņemšanu /* COM/2015/0146 final - 2015/0071 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           IEVADS
Ar šo Komisijas priekšlikumu tiek noteikta
Savienības nostāja SJO Jūras vides aizsardzības komitejas
68. sesijā un SJO Kuģošanas drošības komitejas
95. sesijā attiecībā uz trim SJO instrumentu grozījumiem,
kas atsevišķi izklāstīti turpmākajos apakšpunktos.
1.1.        Grozījumi MARPOL
Konvencijas I, II, IV un V pielikumā
Jūras vides aizsardzības komitejas
67. sesijā apstiprināja Starptautiskā kodeksa kuģu
darbībai polārajos ūdeņos (Polārā kodeksa)
projekta preambulu, ievadu un II daļu ar mērķi tos
pieņemt Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā.
Saistītie MARPOL Konvencijas I, II, IV un V pielikuma
grozījumu projekti arī tika apstiprināti Jūras vides
aizsardzības komitejas 67. sesijā ar mērķi tos
pieņemt Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā.
Polārais kodekss ir izstrādāts, lai papildinātu esošos SJO
instrumentus nolūkā palielināt kuģa darbības
drošību un mazināt ietekmi uz cilvēkiem un vidi attālos,
mazāk aizsargātos un potenciāli bargos polārajos
ūdeņos.
Šīs MARPOL izmaiņas ir
izklāstītas Jūras vides aizsardzības komitejas
67. sesijas ziņojuma 11. pielikumā (MEPC 67/20).
Šā ziņojuma 9.45. punktā norādīts, ka
izmaiņas tiks pieņemtas Jūras vides aizsardzības komitejas
68. sesijā.
1.2.        2009. gada
pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas
sistēmām grozījumi
SJO Piesārņojuma novēršanas un
reaģēšanas apakškomiteja (PPR 2) apstiprināja
2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu
attīrīšanas sistēmām grozījumu projektu, kas
izklāstīts Rezolūcijā MEPC.184(59), ar mērķi to pieņemt
Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā.
2009. gada pamatnostādnēm par izplūdes gāzu
attīrīšanas sistēmām būtu jārada skaidrība
par tādiem kuģu mehānismiem uzmontētu skruberu
testēšanu, kurus nevar testēt pie lielākas slodzes vai
vispār nevar testēt, kamēr kuģi atrodas ostā.
Grozījumu projekts, kas pamatojās uz ES priekšlikumiem, attiecas uz
tādas metodoloģijas izmantošanu, kuras pamatā ir
aprēķini, piemēram, datorizētas plūsmu dinamikas
un/vai noteiktu empīrisku formulu izmantošana, un kas ir izdevīga
alternatīva mērījumiem un ir izklāstīts
2009. gada pamatnostādņu 6., 6.9., 10.1.2.1. ii) un
10.1.2.2. punktā.
Šīs 2009. gada pamatnostādņu
par izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām
izmaiņas ir izklāstītas PPR 2 ziņojuma
1. pielikumā (PPR 2/21). Šī ziņojuma
2.23. punktā norādīts, ka izmaiņas tiks pieņemtas
Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā.
1.3.        Grozījumi SOLAS
konvencijas II-2/20.3. noteikumā
Kuģošanas drošības komitejas
94. sesijā apstiprināja SOLAS konvencijas
II-2/20.3. noteikuma grozījumu projektu, kas ļaus samazināt
gaisa apmaiņas ventilatoru darbību, ja kuģim ir gaisa
kvalitātes kontroles sistēma saskaņā ar MSC/Circ.729
pamatnostādnēm par konstrukciju un darbības ieteikumiem
ventilācijas sistēmām ro-ro kuģu kravas telpās.
Grozījumu projekts attiecas uz kravas un pasažieru kuģu
transportlīdzekļu klājiem, īpašas kategorijas telpām
un ro-ro telpām.
Šīs izmaiņas ir izklāstītas
Kuģošanas drošības komitejas 94. ziņojuma
11. pielikumā (MSC 94/21/add.1). Kuģošanas drošības
komitejas 94. ziņojuma (MSC 94/21) 8.7. punktā
norādīts, ka minētās izmaiņas tiks pieņemtas
Kuģošanas drošības komitejas 95. sesijā.
2.           SJO GROZĪJUMU
PIEŅEMŠANA
2.1.        Grozījumu
pieņemšana
Grozījumi, kas minēti
1.1.-1.3. punktā, tika apstiprināti Jūras vides
aizsardzības komitejas 67. sesijas sanāksmē no
2014. gada 13. līdz 17. oktobrim, Kuģošanas drošības
komitejas 94. sesijas sanāksmē no 2014. gada 17. līdz
21. novembrim, Piesārņojuma novēršanas un
reaģēšanas apakškomitejas sanāksmē no 2015. gada 19.
līdz 23. janvārim un tos iesniegs pieņemšanai Jūras
vides aizsardzības komitejas 68. sesijā no 2015. gada 11.
līdz 16. maijam un Kuģošanas drošības komitejas
95. sesijā no 2015. gada 3. līdz 12. jūnijam.
2.2.        Grozījumu
apstiprināšana un stāšanās spēkā
Pēc pieņemšanas abās komitejās
grozījumi, kas minēti 1.1.-1.3. punktā, tiks iesniegti
attiecīgajām līgumslēdzējām pusēm, lai
tās izteiktu savu piekrišanu minētos grozījumus atzīt par
saistošiem. Rezolūcijā, kurā būs izklāstīti
2009. gada pamatnostādņu par izplūdes gāzu
attīrīšanas sistēmām grozījumi, kas minēti
iepriekš 1.2. punktā, norādīs dienu, kad tie stājas
spēkā.
3.           ATTIECĪGIE ES
TIESĪBU AKTI UN ES KOMPETENCE
3.1.        Grozījumi MARPOL
Konvencijas I un II pielikumā
Direktīvas 2005/35/EK par kuģu radīto
piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par
nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu, 3. pantā ir noteikts, ka šo direktīvu piemēro
atklātā jūrā. Daži polāro ūdeņu rajoni, uz
kuriem attiecas Polārais kodekss, tiek uzskatīti par atklātu
jūru. Saskaņā ar 2. pantu direktīva attiecas uz
piesārņojošu vielu noplūdēm, kas nozīmē vielas,
kas minētas MARPOL 73/78 I pielikumā (nafta) un
II pielikumā (neiepakotas kaitīgas šķidras vielas).
Direktīvas 2005/35/EK mērķis ir ES tiesību aktos
iekļaut starptautiskos standartus par kuģu radīto
piesārņojumu un nodrošināt, ka piesārņotāji tiek
pienācīgi sodīti. Saskaņā ar direktīvas
4. pantu dalībvalstis nodrošina to, ka kuģu radītas
piesārņojošu vielu noplūdes, tostarp nebūtiski šāda
veida noplūdes gadījumi, visās 3. panta 1. punktā
minētajās teritorijās uzskatāmi par pārkāpumiem,
ja tie izdarīti ar nodomu, aiz neuzmanības vai rupjas nolaidības
dēļ.
Polārā kodeksa II-A daļā
ir attiecīgas iedaļas par piesārņojuma novēršanas
pasākumiem, un 1. un 2. nodaļa attiecas uz naftas
piesārņojuma novēršanu un neiepakotu kaitīgu šķidru
vielu piesārņojuma kontroli.
Tāpēc grozījumi, kurus
paredzēts pieņemt Jūras vides aizsardzības komitejas
68. sesijā un kuri ieviestu izmaiņas MARPOL
attiecībā uz Polāro kodeksu, ietekmētu ES tiesību
aktus, piemērojot Direktīvu  2005/35/EK.
3.2.        2009. gada
pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas
sistēmām grozījumi
2009. gada pamatnostādnes par
izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām, kas
izklāstītas Rezolūcijā MEPC.184(59), ir minētas
Direktīvas 2012/33/ES attiecībā
uz sēra saturu flotes degvielā II pielikumā
kā galvenais mehānisms, kas nodrošina atbilstību direktīvai
(Sēra direktīvai) attiecībā uz izplūdes gāzu
attīrīšanas sistēmu izmantošanas nosacījumiem saskaņā
ar šo direktīvu, jo īpaši, izmantojot emisiju samazināšanas paņēmienus,
kas minēti 4.c pantā.
Tāpēc grozījumi, kurus
paredzēts pieņemt Jūras vides aizsardzības komitejas
68. sesijā un ar kuriem ieviestu izmaiņas 2009. gada
pamatnostādnēs, ietekmētu ES tiesību aktus, piemērojot
Direktīvu  2012/33/ES.
3.3.      Grozījumi SOLAS konvencijas
II-2/20.3.1.2.1. noteikumā
SOLAS konvencijas
II-2/20.3.1.2.1. noteikumā, kurā ir reglamentēts
jautājums par ventilācijas sistēmu darbību, ir atsauce uz
transportlīdzekļu klāju, īpašas kategorijas telpu un ro-ro
telpu aizsardzību, un tas attiecas uz pasažieru kuģiem.
Tāpēc grozījumi, kurus
paredzēts pieņemt Kuģošanas drošības komitejas
95. sesijā un kuri ieviestu izmaiņas SOLAS konvencijas
II-2/20.3. noteikumā, ietekmētu ES tiesību aktus,
piemērojot Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu
drošības noteikumiem un standartiem. Direktīvas 6. panta
2. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteikts, ka jauni
A klases pasažieru kuģi pilnībā atbilst 1974. gada SOLAS
konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus.
Turklāt Komisija atzīmē, ka Direktīva 2009/45/EK ietver
sīki izstrādātus noteikumus par pasažieru kuģu
ventilāciju attiecībā uz B, C un D klases kuģiem, kuri
ir identiski tiem, kuri minēti SOLAS, kā noteikts
I pielikuma II nodaļas B daļas 9. punktā.
3.4.        Kopsavilkums
Ņemot vērā attiecīgos ES
tiesību aktus, Komisija uzskata, ka iepriekš izklāstīto
grozījumu pieņemšana, kas paredzēta Jūras vides
aizsardzības komitejas 68. sesijā un Kuģošanas drošības
komitejas 95. sesijā, ir ES ekskluzīvā kompetencē, kas
Savienībai piešķirta ar LESD 3. panta 2. punktu,
ciktāl attiecīgo starptautisko tiesību instrumentu
pieņemšana var ietekmēt kopīgos noteikumus.
Atbilstīgi konsolidētajai
judikatūrai, pat ja Savienība nav SJO locekle, dalībvalstis nav
pilnvarotas uzņemties saistības, kas var ietekmēt ES
tiesību aktus, kuri pieņemti, lai sasniegtu līgumu
mērķus, ja vien tās nav pilnvarotas tā rīkoties ar
Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.
4.           Secinājums
Komisija tādējādi ierosina Padomes
lēmumu par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā
jāpieņem attiecībā uz grozījumiem, kas minēti
1.1.-1.3. punktā un kas jāpieņem attiecīgi Jūras
vides aizsardzības komitejas 68. sesijā un Kuģošanas
drošības komitejas 95. sesijā.
2015/0071 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par nostāju, kas Eiropas Savienības
vārdā jāieņem Starptautiskās
jūrniecības organizācijas Jūras vides
aizsardzības komitejas 68. sesijā un Kuģošanas
drošības komitejas 95. sesijā par SOLAS un MARPOL
konvencijas un 2009. gada pamatnostādņu par izplūdes
gāzu attīrīšanas sistēmām grozījumu
pieņemšanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta
2. punktu un 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Eiropas Savienībai
jūras transporta nozarē būtu jāpievēršas
kuģošanas drošības uzlabošanai un jūras vides aizsardzībai.

(2)       SJO Jūras vides
aizsardzības komitejas (MEPC) 67. sesijas sanāksmē
apstiprināja MARPOL konvencijas grozījumus. Minētos
grozījumus ir paredzēts pieņemt Jūras vides
aizsardzības komitejas 68. sesijā, kas notiks 2015. gada
maijā.
(3)       SJO Piesārņojuma
novēršanas un reaģēšanas apakškomitejas (PPR)
2. sesijas sanāksmē apstiprināja 2009. gada
pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas
sistēmām grozījumu projektu. Minētos grozījumus ir paredzēts
pieņemt Jūras vides aizsardzības komitejas 68. sesijā,
kas notiks 2015. gada maijā.
(4)       SJO Kuģošanas
drošības komitejas (MSC) 94. sesijas sanāksmē
apstiprināja SOLAS un STCW konvencijas un kodeksa
grozījumus. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt
Kuģošanas drošības komitejas 95. sesijā, kas notiks
2015. gada jūnijā.
(5)       Ar MARPOL konvencijas
I un II pielikuma grozījumiem tiks ieviesti pasākumi, kas
saistīti ar Starptautiskā kodeksa kuģu darbībai
polārajos ūdeņos (Polārā kodeksa) projekta pieņemšanu
nolūkā padarīt Polāro kodeksu saistošu. Polārais kodekss paplašina attiecībā uz
polārajiem ūdeņiem pašreizējo MARPOL naftas un
kaitīgu šķidru vielu noplūdes aizliegumu Antarktikā.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/35/EK[1]
4. pantā kopā ar 3. panta 1. punktu ir noteikts, ka
dalībvalstis nodrošina to, ka kuģu radītas
piesārņojošu vielu noplūdes, tostarp nebūtiski šāda
veida noplūdes gadījumi, uzskatāmi par pārkāpumiem, ja
tie izdarīti ar nodomu, aiz neuzmanības vai rupjas nolaidības
dēļ, un tādējādi risina šos jautājumus.
(6)       Ar 2009. gada
pamatnostādņu par izplūdes gāzu attīrīšanas
sistēmām grozījumiem tādiem kuģu mehānismiem
uzmontētu skruberu, kurus nevar testēt pie lielākas slodzes, vai
vispār nevar testēt, kamēr kuģi atrodas ostā,
testēšanai ieviesīs tādas metodoloģijas izmantošanu, kuras
pamatā ir aprēķini. Padomes Direktīvas 1999/32/EK[2] (ar grozījumiem)
4.c pantā un II pielikumā risināti minētie
jautājumi, un II pielikums ir izstrādāts, izmantojot
2009. gada pamatnostādnes, kuras tiks grozītas.
(7)       SOLAS konvencijas
II-2/20.3.1.2.1. noteikuma grozījumi ļaus samazināt gaisa
apmaiņas ventilatoru darbību, ja pasažieru kuģim ir gaisa
kvalitātes kontroles sistēma transportlīdzekļu klājos,
īpašas kategorijas telpās un ro-ro telpās. Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 2009/45/EK[3]
6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) daļā
noteikts, ka jauni A klases pasažieru kuģi pilnībā atbilst
1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot
vērā grozījumus, tostarp II-2/20.3. noteikumam. Līdz
ar to izmaiņām, ko pieņems, būs tieša juridiska ietekme uz Direktīvu 2009/45/EK.
(8)       Savienība nav ne SJO
locekle, ne attiecīgo konvenciju un kodeksu līgumslēdzēja
puse. Tādēļ nepieciešams, ka Padome pilnvaro dalībvalstis
paust Savienības nostāju un dot savu piekrišanu uzņemties
saistības, kas izriet no minētajiem grozījumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
SJO Jūras vides aizsardzības
komitejas 68. sesijā Savienības nostāja ir atbalstīt
šādu grozījumu pieņemšanu:
–
MARPOL Konvencijas I un
II pielikuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta
MEPC 67/20 11. pielikumā,
–
2009. gada pamatnostādņu par
izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām
grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta PPR 2/21
1. pielikumā.
2. pants
SJO Kuģošanas drošības komitejas
95. sesijā Savienības nostāja ir atbalstīt šāda
grozījuma pieņemšanu:
–
SOLAS Konvencijas
II-2/20.3.1.2.1. noteikuma grozījums, kas izklāstīts SJO
dokumentā MSC 94/21/add.1.
3. pants
Savienības nostāju, kas noteikta 1.
un 2. pantā, izsaka dalībvalstis, kuras ir SJO
dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.
4. pants
Par formālām un nelielām
izmaiņām Savienības nostājā, kura izklāstīta
1. un 2. pantā, var vienoties, neizdarot grozījumus
minētajā nostājā.
5. pants
Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas
Savienības interesēs dot savu piekrišanu uzņemties
saistības, kas izriet no 1.un 2. pantā minētajiem
grozījumiem.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Eiropas
Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra
Direktīva 2005/35/EK par
kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp
kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar
piesārņojumu (OV, L 255, 30.9.2005.,
11. lpp.).
[2]               Padomes 1999. gada 26. aprīļa
Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu
konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza
Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
6. maija Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu
drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009.,
1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.3.2016
            COM(2016) 103 final
            2016/0058(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko noslēdz nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Horvātijas Republikai pievienojoties Eiropas Savienībai, tā paplašināja muitas savienību. Tādējādi Eiropas Savienības pienākums saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem (GATT 1994 XXIV panta 6. punktu) ir sākt sarunas ar PTO dalībvalstīm, kurām ir tiesības risināt sarunas par Horvātijas tarifa sarakstiem, lai eventuāli vienotos par kompensējošu pielāgojumu. Šāds pielāgojums jāizdara, ja, pieņemot ES ārējā tarifa režīmu, pievienošanās dalībvalsts tarifs paaugstinās, pārsniedzot līmeni, ko tā apņēmusies ievērot PTO.

               Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas saskaņā ar GATT 1994 XXIV panta 6. punktu. Komisija ar PTO dalībvalstīm, kurām ir tiesības risināt sarunas par īpašu koncesiju atcelšanu, apsprieda Horvātijas Republikas saraksta atcelšanu, tai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               Pabeidzot sarunas ar Urugvajas Austrumu Republiku, tika sagatavots projekts nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā, kas 2015. gada 18. decembrī tika parafēts Nairobi (“nolīgums”). Attiecīgi šajā priekšlikumā Padome tiek lūgta pieņemt lēmumu, ar ko vēstuļu apmaiņas veidā tiek noslēgts nolīgums ar Urugvajas Austrumu Republiku. Vienlaikus tiek iesniegts arī atsevišķs priekšlikums par šā nolīguma parakstīšanu.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums saskan ar ES praksi, kas ievērota iepriekšējās ES paplašināšanās kārtās.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Priekšlikums saskan ar ES praksi, kas atbilst ES ārējās darbības un lauksaimniecības politikai.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Starptautisku nolīgumu noslēgšanu reglamentē Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

               Urugvajas Austrumu Republiku skāra Horvātijas koncesiju atcelšana. Kompensējošie pielāgojumi nepārsniedz Urugvajas Austrumu Republikas tiesības šajā sakarā. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.

               •Instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu ir nepieciešams Padomes Lēmums, ar ko noslēdz nolīgumu.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Ar Padomi (Tirdzniecības politikas komiteju) notikušas regulāras apspriedes par sarunu virzību un saturu. Eiropas Parlaments (Starptautiskās tirdzniecības komiteja) ir informēts.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Sk. finanšu pārskatu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni

               Komisija ierosina Padomei Savienības vārdā parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā ar Urugvajas Austrumu Republiku. Vienlaikus Padomei tiek iesniegts arī atsevišķs priekšlikums par šā nolīguma parakstīšanu.

               Nolīguma rezultātā Komisija pieņems īstenošanas regulu, ar ko paplašina šādas tarifa kvotas saskaņā ar 187. panta a) punktu Vienotas tirgu kopīgās organizācijas (TKO) regulā (Regula (ES) Nr. 1308/2013):

               –pievieno 76 t daudzumam, kas valstij (Urugvajai) piešķirts atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “atkaulota svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa; svaigi vai atdzesēti liellopu gaļas subprodukti; svaiga vai atdzesēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa”, tarifa pozīcijas ex 0201 30 00 un ex 0206 10 95, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 4076 t;

               –pievieno 1875 t ES tarifa likmes kvotai “saldēta liellopu gaļa; saldēti liellopu gaļas subprodukti”, tarifa pozīcijas 0202 un 0206 29 91, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 54 875 t.

               Attiecīgie īstenošanas pasākumi tiek sagatavoti vienlaikus ar šo priekšlikumu.

               2016/0058 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko noslēdz nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  1
               ,

               tā kā:

               (1)Horvātijas Republikai pievienojoties Eiropas Savienībai, Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm.

               (2)Komisija ir risinājusi sarunas, ievērojot Padomes sniegtās sarunu norādes.

               (3)Sarunas ir pabeigtas, un 2015. gada 18. decembrī tika parafēts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku saskaņā ar 1994. gada GATT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               (4)Nolīgums saskaņā ar Padomes Lēmumu [..] Eiropas Savienības vārdā tika parakstīts [..], ievērojot tā noslēgšanu vēlāk.

               (5)Nolīgums būtu jānoslēdz,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo noslēdz nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīgumā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Nolīguma spēkā stāšanās dienu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS ATTIECĪBĀ UZ PRIEKŠLIKUMIEM, KAS IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS

               1.PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS

               Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko noslēdz nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

               2.BUDŽETA POZĪCIJAS

               Ieņēmumu pozīcija
                     12. nodaļa — muitas nodokļi un citi nodokļi

               3.FINANSIĀLĀ IETEKME

               ◻
                     Priekšlikums finansiāli neietekmē budžetu

               X Priekšlikums finansiāli neietekmē izdevumus, taču tas finansiāli ietekmē ieņēmumus

               ◻
                     Priekšlikums finansiāli ietekmē piešķirtos ieņēmumus, un tā ietekme ir šāda:

               (milj. EUR, viena zīme aiz komata
                  2
               )

                        Ieņēmumu pozīcija
                           3

                        N gads

                        N+1 gads

                        1,3

                        1,3

                        Stāvoklis pēc darbības

                        Ieņēmumu pozīcija

                        [n+1]

                        [n+2]

                        [n+3]

                        [n+4]

                        [n+5]

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

               4.KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI

               Piemēro vispārīgus krāpšanas apkarošanas pasākumus, kas saistīti ar ES muitas un kvotu kvantitatīvo pārvaldību.

               5.CITAS PIEZĪMES

               (Metode/ formula, ko izmanto ieņēmumu aprēķināšanai): līdzīgu preču vidējā importa (2012.–2014. gads) vienības vērtība reizināta ar jaunās tarifa likmes kvotu apjomiem, reizināta ar kvotas nodevas likmi (20 %), mīnus nodokļa iekasēšanas izmaksas (25 %). Turpmākajos gados vienības vērtība uzskatīta par konstantu.

                     (1)
                  OV C […], […], […]. lpp.

                     (2)
                  Gada summas ir jāaplēš, pamatojoties uz formulu, kas iekļauta 5. iedaļā, un tas jānorāda zemsvītras piezīmē, piemēram, “indikatīva summa, kuras pamatā ir saskaņota formula”. Par pirmo gadu gada summu parasti maksā bez samazinājuma vai proporcijas piemērošanas.

                     (3)
                  Tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) gadījumā jānorāda neto summas, t. i., bruto summas, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.3.2016
            COM(2016) 103 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam,
            ar ko noslēdz nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

               NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ

               starp Eiropas Savienību un Urugvajas Austrumu Republiku, kuru slēdz saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai

               A. Eiropas Savienības vēstule

               Briselē, [..]

               Godātais kungs!/Cienītā kundze!

               Pēc sarunām saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz Horvātijas Republikas saraksta grozīšanu, tai pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir tas gods ierosināt turpmāko.

               Eiropas Savienība sarakstā, kas attiecas uz ES 28 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES 27 valstu sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:

               pievieno 76 t daudzumam, kas valstij (Urugvajai) piešķirts atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “atkaulota svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa; svaigi vai atdzesēti liellopu gaļas subprodukti; svaiga vai atdzesēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa”, tarifa pozīcijas ex 0201 30 00 un ex 0206 10 95, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 4076 t;

               pievieno 1875 t ES tarifa likmes kvotai “saldēta liellopu gaļa; saldēti liellopu gaļas subprodukti”, tarifa pozīcijas 0202 un 0206 29 91, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 54 875 t.

               Eiropas Savienība un Urugvaja paziņo viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums stājas spēkā 14 dienas pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.

               Būšu pateicīgs, ja apstiprināsit, ka Jūsu valdība piekrīt šās vēstules saturam. Tādā gadījumā šī vēstule kopā ar Jūsu sniegto apstiprinājumu veido nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvaju.

               Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

               Eiropas Savienības vārdā —

               B. Urugvajas Austrumu Republikas vēstule

               Briselē, [..]

               Godātais kungs!/Cienītā kundze!

               Man ir gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu [..] vēstuli, kurā ir šāds teksts:

               “Pēc sarunām saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz Horvātijas Republikas saraksta grozīšanu, tai pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir tas gods ierosināt turpmāko.

               Eiropas Savienība sarakstā, kas attiecas uz ES 28 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES 27 valstu sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:

               pievieno 76 t daudzumam, kas valstij (Urugvajai) piešķirts atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “atkaulota svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa; svaigi vai atdzesēti liellopu gaļas subprodukti; svaiga vai atdzesēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa”, tarifa pozīcijas ex 0201 30 00 un ex 0206 10 95, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 4076 t;

               pievieno 1875 t ES tarifa likmes kvotai “saldēta liellopu gaļa; saldēti liellopu gaļas subprodukti”, tarifa pozīcijas 0202 un 0206 29 91, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 54 875 t.

               Eiropas Savienība un Urugvaja paziņo viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums stājas spēkā 14 dienas pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.

               Būšu pateicīgs, ja apstiprināsit, ka Jūsu valdība piekrīt šās vēstules saturam. Attiecīgā gadījumā šī vēstule kopā ar Jūsu sniegto apstiprinājumu veidos nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Urugvaju.

               Man ir gods informēt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstulē paustajam.

               Urugvajas Austrumu Republikas vārdā —