Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0496

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu  /* COM/2009/0496 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.9.2009COM(2009) 496 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret IrānuPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1737 (2006) un Rezolūciju 1747 (2007) Kopējā nostājā 2007/140/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 423/2007 ar grozījumiem paredzēti konkrēti ierobežojoši pasākumi pret Irānu.2.  Atbilstoši Kopējai nostājai 2007/140/KĀDP papildus tam, ko noteikusi Drošības padome un Sankciju komiteja, ar Regulu (EK) Nr. 423/2007 jo īpaši ierobežo tādu priekšmetu, materiālu, iekārtu, preču un tehnoloģiju piegādi, pārdošanu vai nodošanu Irānai, kas varētu veicināt Irānas darbības, kas saistītas ar urāna bagātināšanu, atkārtotu apstrādi vai smagā ūdens koncentrēšanu, kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi vai sekmēt darbības, kas saistītas ar citiem jautājumiem, par kuriem Starptautiskā atomenerģijas aģentūra (SAEA) ir paudusi bažas vai norādījusi, ka tie nav atrisināti. Šīs preces ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 423/2007 II pielikumā.3.  Ņemot vērā, ka palielinās Irānas urāna bagātināšanas darbības, ir jāpārskata II pielikumā dotais kontrolējamo preču saraksts, lai saglabātu tā spēkā esību.4.  Ar Regulu (EK) Nr. 423/2007 arī aizliedz dažu preču un tehnoloģiju eksportu, kas uzskaitītas I.A. pielikumā. Ir jālabo dažas atsauces I.A. pielikumā.5.  Jāgroza arī 15. panta 1. punkts Regulā (EK) 423/2007, lai, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi vai nu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome vai Sankciju komiteja, vai arī dalībvalstis, piešķirtu Komisijai pilnvaras grozīt I.A. un II pielikumu.6.  Šā priekšlikuma mērķis ir labot I.A. pielikumu un atjaunināt II pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 423/2007, un piešķirt Komisijai pilnvaras grozīt minētos pielikumus.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret IrānuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Kopējo nostāju 2007/140/KĀDP (2007. gada 27. februāris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:7.  Atbilstoši Kopējai nostājai 2007/140/KĀDP papildus tam, ko noteikusi Drošības padome un Sankciju komiteja, ar Regulu (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu[2] jo īpaši ierobežo tādu priekšmetu, materiālu, iekārtu, preču un tehnoloģiju piegādi, pārdošanu vai nodošanu Irānai, kas varētu veicināt Irānas darbības, kas saistītas ar urāna bagātināšanu, atkārtotu apstrādi vai smagā ūdens koncentrēšanu, kodolieroču piegādes sistēmu izstrādi vai sekmēt darbības, kas saistītas ar citiem jautājumiem, par kuriem Starptautiskā atomenerģijas aģentūra (SAEA) ir paudusi bažas vai norādījusi, ka tie nav atrisināti.8.  Šīs preces ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 423/2007 II pielikumā. Šis saraksts ir jāpārskata, lai saglabātu tā spēkā esību.9.  Ar Regulu (EK) Nr. 423/2007 arī aizliedz dažu citu preču un tehnoloģiju eksportu, kas uzskaitītas tās I.A. pielikumā. Ir jālabo dažas atsauces minētajā I.A. pielikumā.10.  Praktisku apsvērumu dēļ ir jāpiešķir Komisijai pilnvaras uzturēt aizliegto un kontrolējamo preču un tehnoloģiju sarakstus un grozīt tos, pamatojoties uz informāciju, ko sniegusi vai nu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome vai Sankciju komiteja, vai arī dalībvalstis.11.  Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 423/2007,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 423/2007 groza šādi.(1) Regulas 3. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu:„1.a Attiecībā uz visu eksportu, kam saskaņā ar šo regulu jāsaņem eksporta atļauja, minēto atļauju izsniedz kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā eksportētājs ir reģistrēts, un tai ir jāatbilst sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas paredzēti 11. pantā Regulā (EK) Nr. 428/2009. Atļauja ir derīga visā Kopienā.”(2) Regulas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Komisija:a) groza I pielikumu, pamatojoties vai nu uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes, vai Sankciju komitejas konstatējumiem;b) groza I.A. un II pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju;c) groza III pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju;d) groza IV pielikumu, pamatojoties vai nu uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes, vai Sankciju komitejas konstatējumiem;e) groza VI pielikumu, pamatojoties uz lēmumiem attiecībā uz Kopējās nostājas 2008/652/KĀDP III un IV pielikumu.”(3) Regulas I.A. pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas I pielikumā.(4) Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]I PIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 423/2007 I.A. pielikumu groza šādi.1) Aprakstu pozīcijā IA.A1.009 aizstāj ar šādu:„Šādi „šķiedru vai pavedienu materiāli” vai piesūcinātas šķiedras:a. oglekļa vai aramīda „šķiedru vai pavedienu materiāli”, kam ir kāda no šādām īpašībām:1. „īpatnējais modulis” ir lielāks par 10 × 106 m; vai2. „īpatnējā stiepes izturība” ir lielāka par 17 × 104 m;b. stikla „šķiedru vai pavedienu materiāli”, kam ir kāda no šādām īpašībām:1. „īpatnējais modulis” ir lielāks par 3,18 × 106 m; vai2. „īpatnējā stiepes izturība” ir lielāka par 76,2 × 103 m;c. ar termoreaktīviem sveķiem impregnētas nepārtrauktas „dzijas”, „paralēlu šķiedru kūļi”, „tauvas” vai „lentes” ar platumu 15 mm vai mazāk (iepriekš piesūcinātas šķiedras), kas izgatavotas no oglekļa vai stikla „šķiedru vai pavedienu materiāliem”, izņemot pozīcijā IA.A1.010.a vai b minētos.Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz šķiedru vai pavedienu materiāliem, kas definēti pozīcijās 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a un 1C210.b.”2) Aprakstu pozīcijā IA.A1.010 aizstāj ar šādu:„Šādas ar sveķiem vai darvu impregnētas šķiedras (piesūcinātas šķiedras), ar metālu vai oglekli pārklātas šķiedras (sagataves) vai “oglekļa šķiedru sagataves”:a. izgatavotas no iepriekš pozīcijā IA.A1.009 minētajiem „šķiedru vai pavedienu materiāliem”;b. ar epoksīdsveķu „matricu” impregnēti oglekļa „šķiedru vai pavedienu materiāli” (piesūcinātas šķiedras), kas minēti pozīcijā 1C010.a, 1C010.b vai 1C010.c, lidaparātu konstrukciju vai laminātu remontam, ja atsevišķu plākšņu izmēri nepārsniedz 50 cm × 90 cm;c. pozīcijā 1C010.a, 1C010.b vai 1C010.c minētas piesūcinātas šķiedras, kas impregnētas ar fenola vai epoksīdu sveķiem, kuru stiklošanās temperatūra (Tg) ir zemāka par 433 K (160 °C) un sacietēšanas temperatūra ir zemāka par stiklošanās temperatūru.Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz šķiedru vai pavedienu materiāliem, kas definēti pozīcijā 1C010.e.”II PIELIKUMS„II PIELIKUMSRegulas 3. pantā minētās preces un tehnoloģijasIEVADA PIEZīMES1. Ja nav norādīts citādi, atsauces numuri, kas lietoti turpmāk ailē ar nosaukumu „Apraksts”, norāda uz divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju aprakstiem, kas izklāstīti I pielikumā Regulai (EK) Nr. 428/2009.2. Atsauces numurs turpmāk ailē ar nosaukumu „Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā” nozīmē, ka ailē „Apraksts” raksturotās preces īpašības neiekļaujas parametros, kas izklāstīti atsaucē norādītās divējāda lietojuma preces vai tehnoloģijas aprakstā.3. ‘Vienpēdiņās’ rakstītu terminu definīcijas dotas tehniskajās piezīmēs par attiecīgo preci.4. „Pēdiņās” rakstītu terminu definīcijas ir dotas Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā.Vispārīgas piezīmes1. Šajā pielikumā iekļautos objektus, uz ko ir attiecināma kontrole, nedrīkst izvest kā nekontrolējamas preces (arī rūpnīcu iekārtas), ja tajās ir viens vai vairāki kontrolējami komponenti, ja kontrolējamais komponents vai kontrolējamie komponenti ir galvenās preču sastāvdaļas un tos var viegli atdalīt vai izmantot citiem mērķiem.NB! Izvērtējot, vai kontrolējamo komponentu vai kontrolējamos komponentus var uzskatīt par galvenajām sastāvdaļām, jāņem vērā tādi faktori kā daudzums, vērtība, ietvertās tehnoloģiskās zināšanas [ know-how ] un citi īpaši apstākļi, pēc kuriem varētu noteikt, vai kontrolējamie komponenti ir uzskatāmi par iepērkamo preču galvenajām sastāvdaļām.2. Šajā pielikumā norādītās preces ietver gan jaunas, gan lietotas preces.Vispārīga piezīme par tehnoloģijām (VPT)(Skatīt saistībā ar II.B iedaļu.)1. Tās „tehnoloģijas” pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kura „vajadzīga” to preču „izstrādei”, „ražošanai” vai „lietošanai”, kuru pārdošanas, piegādes, nodošanas vai eksporta kontrole ir paredzēta A daļā (Preces), kontrolē saskaņā ar II.B iedaļas noteikumiem.2. „Tehnoloģiju”, kas vajadzīga kontrolējamu preču „izstrādāšanai”, „ražošanai” vai „lietošanai”, kontrolē arī tad, ja to izmanto precēm, uz kurām neattiecas kontrole.3. Kontroli neattiecina uz minēto „tehnoloģiju” tādā apjomā, kas ir obligāti vajadzīgas to preču uzstādīšanai, lietošanai, apkopei (pārbaudei) un remontam, kuras nav pakļautas kontrolei vai kuras ir atļauts eksportēt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 423/2007.4. „Tehnoloģijas” nodošanas kontrole neattiecas uz „atklātībā pieejamu” informāciju un „fundamentāliem zinātnes pētījumiem”, kā arī uz informācijas minimumu, kas vajadzīgs patentu pieteikumiem.II.A. PRECESA0. Kodolmateriāli, kodolierīces un kodoliekārtasNr. | Apraksts | Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |II.A0.002 | Faradeja izolatori viļņa garumu diapazonā 500 nm – 650 nm | – |II.A0.003 | Optiskie režģi viļņa garumu diapazonā 500 nm – 650 nm | – |II.A0.004 | Optiskās šķiedras viļņa garumu diapazonā 500 nm – 650 nm, kas pārklātas ar neatstarojošiem slāņiem viļņa garumu diapazonā 500 nm – 650 nm un kuru vidus diametrs ir lielāks par 0,4 mm, bet nepārsniedz 2 mm | – |II.A0.008 | Lāzeru spoguļi, izņemot pozīcijā 6A005.e minētos, kas sastāv no substrātiem, kuru termiskās izplešanās koeficients 20°C temperatūrā ir 10-6K-1 vai mazāks (piem., kausēts kvarcs vai safīrs). Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz optiskajām sistēmām, kas īpaši paredzētas izmantošanai astronomijā, izņemot, ja spoguļi satur kausētu kvarcu. | 0B001.g.5, 6A005.e |II.A0.009 | Lāzeru lēcas, izņemot pozīcijā 6A005.e.2 minētās, kas sastāv no substrātiem, kuru termiskās izplešanās koeficients 20°C temperatūrā ir 10-6K-1 vai mazāks (piem., kausēts kvarcs). | 0B001.g, 6A005.e.2 |II.A0.010 | Caurules, cauruļvadi, atloki, armatūra, kas izgatavota no niķeļa vai niķeļa sakausējuma, kurā vairāk par 40 svara % ir niķelis, vai kas izoderēta ar šādu niķeli vai niķeļa sakausējumu, izņemot pozīcijā 2B350.h.1 minēto. | 2B350 |II.A0.011 | Šādi vakuumsūkņi, izņemot pozīcijā 0B002.f.2 vai 2B231 minētos: turbomolekulāri sūkņi ar plūsmas ātrumu 400 l/s vai vairāk, Rutsa tipa priekšvakuuma sūkņi ar volumetrisko atsūknēšanas plūsmas ātrumu vairāk par 200 m3/h. Kompresori ar silfonu blīvslēgiem, spirāles kompresori, sausie kompresori un vakuumsūkņi ar silfonu blīvslēgiem, spirāles vakuumsūkņi, sausie vakuumsūkņi | 0B002.f.2, 2B231 |II.A0.014 | Detonācijas kameras, kuru eksplozijas absorbcijas jauda ir lielāka par 2,5 kg TNT ekvivalentu. |A1. Materiāli, ķīmikālijas, „mikroorganismi” un „toksīni”Nr. | Apraksts | Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |II.A1.003 | Gredzenveida blīvslēgi un starplikas ar iekšējo diametru 400 mm vai lielāku, kas izgatavotas no jebkura no šādiem materiāliem: a. nespriegoti vinilidēnfluorīda kopolimēri ar 75 % vai vairāk β-kristālisko struktūru; b. fluorēti poliimīdi, kas satur 10 svara % vai vairāk saistītā fluora; c. fluorēti fosfazēna elastomēri, kas satur 30 svara % vai vairāk saistītā fluora; d. polihlortrifluoretilēns (PHTFE, piem., Kel-F ®); e. fluorelastomēri (piem., Viton ®, Tecnoflon ®); f. politetrafluoretilēns (PTFE). |II.A1.004 | Individuālas ierīces radioloģiskas izcelsmes starojuma noteikšanai, tostarp individuālie dozimetri. Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz radioloģiskām detektoru sistēmām, kas definētas pozīcijā 1A004.c. | 1A004.c |II.A1.006 | Katalizatori, izņemot pozīcijā I.1A.003 aizliegtos, kas satur platīnu, palādiju vai rodiju un kurus var izmantot ūdeņraža izotopu apmaiņas reakciju paātrināšanai starp ūdeņradi un ūdeni, lai iegūtu tritiju no smagā ūdens, vai smagā ūdens ražošanai. | 1B231, 1A225 |II.A1.007 | Alumīnijs un tā sakausējumi, izņemot pozīcijā 1C002.b.4 vai 1C202.a minētos, neapstrādātā vai pusfabrikātu formā, kam ir kāda no šādām īpašībām: a. galīgā stiepes izturības spēja 293 K (20 °C) temperatūrā ir 460 MPa vai augstāka; vai b. stiepes izturība 298 K (25 °C) temperatūrā ir 415 MPa vai augstāka. | 1C002.b.4, 1C202.a |II.A1.014 | Kobalta, neodīma vai samārija metāliski pulveri atsevišķu elementu veidā vai to sakausējumi, vai maisījumi, kuros ir vismaz 20 svara % kobalta, neodīma vai samārija; daļiņu izmērs ir mazāks par 200 µm. |II.A1.015 | Tīrs tributilfosfāts (TBP) [CAS No 126-73-8] vai jebkurš maisījums, kurā TBP saturs pārsniedz 5 svara %. |II.A1.016 | Martensīta tēraudi, izņemot pozīcijā I.1A.030, I.1A.035 vai IA.A1.012 aizliegtos. Tehniska piezīme. Martensīta tēraudi ir dzelzs sakausējumi, kas parasti ir ar lielu niķeļa un ļoti mazu oglekļa saturu un leģējošām piedevām, kuras palielina sakausējuma stiprību un rūdījumu. |II.A1.017 | Šādi metāli, metālu pulveri un materiāli: a. Volframs un volframa sakausējumi, izņemot pozīcijā I.1A.031 aizliegtos, viendabīgu sfērisku vai putekļveida daļiņu formā ar 500 μm diametru vai mazāku, kas satur 97 svara % volframa vai vairāk; b. Molibdēns un molibdēna sakausējumi, izņemot pozīcijā I.1A.031 aizliegtos, viendabīgu sfērisku vai putekļveida daļiņu formā ar 500 μm diametru vai mazāku, kas satur 97 svara % molibdēna vai vairāk; c. Volframa materiāli cietā stāvoklī, izņemot pozīcijā I.1A.037 vai IA.A1.013 aizliegtos, ar šādu materiālu sastāvu: 1. volframs un tā sakausējumi ar 97 svara % volframa vai vairāk; 2. ar varu infiltrēts volframs ar 80 svara % volframa vai vairāk; vai 3. ar sudrabu infiltrēts volframs ar 80 svara % volframa vai vairāk. |II.A1.018 | Mīkstie magnētiskie sakausējumi ar šādu ķīmisko sastāvu: a) dzelzs saturs no 30 % līdz 60 % un b) kobalta saturs no 40 % līdz 60 %. |II.A1.019 | Šādi „šķiedru vai pavedienu materiāli” vai piesūcinātas šķiedras, kas nav aizliegti šīs regulas I vai IA pielikumā (pozīcijā IA.A1.009, IA.A1.010), vai tos, kas nav minēti Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā: a) oglekļa „šķiedru vai pavedienu materiāli”; Piezīme. Pozīcija II.A1.019a neattiecas uz audumiem. b) ar termoreaktīviem sveķiem impregnētas nepārtrauktas „dzijas”, „paralēlu šķiedru kūļi”, „tauvas” vai „lentes”, kas izgatavotas no oglekļa „šķiedru vai pavedienu materiāliem”; c) poliakrilnitrila (PAN) nepārtrauktas „dzijas”, „paralēlu šķiedru kūļi”, „tauvas” vai „lentes” |A2. Materiālu apstrāde un pārstrādeNr. | Apraksts | Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |II.A2.002 | Slīpēšanas darbgaldi, kuru pozicionēšanas precizitāte „visām iespējamām kompensācijām” ir 15 μm vai mazāk (labāk) uz jebkuras lineārās ass saskaņā ar ISO 230/2 (1988) (1) vai līdzvērtīgu valsts standartu. Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz slīpēšanas darbgaldiem, kas definēti pozīcijās 2B201.b un 2B001.c. | 2B201.b, 2B001.c |II.A2.002a | Komponenti un digitālas vadības ierīces, kas īpaši konstruētas pozīcijās 2B001, 2B201 vai iepriekš pozīcijā II.A2.002 minētajiem darbgaldiem. |II.A2.003 | Šādas balansēšanas mašīnas un ar tām saistītas iekārtas: a. balansēšanas mašīnas, kas konstruētas vai modificētas zobārstniecības vai citādām medicīniskām iekārtām un kam ir visas šīs īpašības: 1. nevar balansēt rotorus/mezglus, kuru masa pārsniedz 3 kg; 2. var balansēt rotorus/mezglus, kuru griešanās ātrums pārsniedz 12 500 apgr./min.; 3. var koriģēt disbalansu divās vai vairākās plaknēs; un 4. var balansēt līdz paliekošajam īpatnējam disbalansam 0,2 g x mm uz 1 kg rotora masas; b. indikatoru galviņas, kas konstruētas vai modificētas lietošanai a. pozīcijā norādītajās mašīnās. Tehniska piezīme. Indikatoru galviņas dažkārt sauc par balansēšanas instrumentiem. | 2B119 |II.A2.005 | Šādas kontrolētas atmosfēras karstās apstrādes krāsnis: krāsnis, kas spēj funkcionēt temperatūrā virs 400 °C. | 2B226, 2B227 |II.A2.006 | Oksidācijas krāsnis, kas spēj funkcionēt temperatūrā virs 400 °C. Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz tuneļkrāsnīm ar veltņu vai vagonešu padevi, tuneļkrāsnīm ar lentes transportieri, šahtu krāsnīm vai krāsnīm ar izbīdāmu grīdu, kas īpaši konstruētas stikla vai keramikas trauku vai keramikas konstrukciju ražošanai. | 2B226, 2B227 |II.A2.007 | „Spiediena sensori”, izņemot pozīcijā 2B230 minētos, kas spēj mērīt absolūto spiedienu jebkurā punktā diapazonā no 0 līdz 200 kPa un kam ir abas šīs īpašības: a. spiediena sensoru jutīgie elementi, izgatavoti no „urāna heksafluorīda (UF6) korozijizturīgiem materiāliem” vai ar tiem aizsargāti”, un b. kam ir kāda no šādām īpašībām: 1. pilna skala ir mazāka par 200 kPa un „precizitāte” augstāka par ± 1 % no pilnas skalas vērtības; vai 2. pilna skala ir 200 kPa vai lielāka un „precizitāte” augstāka par 2 kPa. Tehniska piezīme. 2B230 pozīcijas nolūkā „precizitāte" ietver nelinearitāti, histerēzi un atkārtojamību apkārtējā temperatūrā. | 2B230 |II.A2.008 | Šķidruma-šķidruma kontaktēšanas iekārtas (maisītāji-separatori, pulsējošās kolonnas, centrifugālie kontaktori); un šādām iekārtām konstruēti šķidruma sadalītāji, tvaika sadalītāji vai šķidruma kolektori, kuru virsmas, kas nonāk tiešā saskarē ar apstrādājamajām ķimikālijām, ir izgatavotas no jebkura no šādiem materiāliem: 1. sakausējumiem, kas satur vairāk par 25 svara % niķeļa un 20 svara % hroma; 2. fluorpolimēriem; 3. stikla (ietverot stiklveida un emaljas pārklājumus vai stikla oderējumu); 4. grafīta vai ‘oglekļa grafīta’; 5. niķeļa vai sakausējumiem, kuros ir vairāk par 40 svara % niķeļa; 6. tantala vai tantala sakausējumiem; 7. titāna vai titāna sakausējumiem; 8. cirkonija vai cirkonija sakausējumiem; vai 9. nerūsošā tērauda. Tehniska piezīme. „Oglekļa grafīts" ir amorfā oglekļa un grafīta maisījums, kurā ir vismaz 8 svara % grafīta. | 2B350.e |II.A2.009 | Šādas rūpnieciskās iekārtas un komponenti, izņemot pozīcijā 2B350.d minētos. Siltummaiņi vai kondensatori ar siltuma apmaiņas virsmas lielumu vairāk par 0,05 m2 un mazāk par 30 m2; kā arī caurules, plāksnes, tinumi vai bloki (serdeņi), kas konstruēti šādiem siltummaiņiem vai kondensatoriem un kuru visas virsmas, kas nonāk tiešā saskarē ar šķidrumu(-iem), ir izgatavotas no jebkura no šādiem materiāliem: 1. sakausējumiem, kas satur vairāk par 25 svara % niķeļa un 20 svara % hroma; 2. fluorpolimēriem; 3. stikla (ietverot stiklveida un emaljas pārklājumus vai stikla oderējumu); 4. grafīta vai ‘oglekļa grafīta’; 5. niķeļa vai sakausējumiem, kuros ir vairāk par 40 svara % niķeļa; 6. tantala vai tantala sakausējumiem; 7. titāna vai titāna sakausējumiem; 8. cirkonija vai cirkonija sakausējumiem; 9. silīcija karbīda; 10. titāna karbīda; vai 11. nerūsošā tērauda. Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz transportlīdzekļu radiatoriem. Tehniska piezīme. Materiāli, ko izmanto starplikām un blīvslēgiem, un citām blīvēšanas funkcijām, nenosaka siltummaiņa kontroles režīmu. | 2B350.d |II.A2.010 | Daudzblīvslēgu un bezblīvslēgu sūkņi, izņemot pozīcijā 2B350.i minētos, kas piemēroti korozīviem šķidrumiem, ar ražotāja noteikto maksimālo plūsmas ātrumu vairāk par 0,6 m3/h, vai vakuumsūkņi ar ražotāja noteikto maksimālo plūsmas ātrumu vairāk par 5 m3/h (mērot standarta temperatūras (273 K jeb 0 °C) un spiediena (101,3 kPa) apstākļos); un tādiem sūkņiem konstruēti korpusi, iepriekš sagatavoti korpusu oderējumi, lāpstiņriteņi, rotori vai žikleru sūkņu sprauslas, kuros visas virsmas, kas nonāk tiešā saskarē ar apstrādājamām ķimikālijām, ir izgatavotas no jebkura no šādiem materiāliem: sakausējumiem, kas satur vairāk par 25 svara % niķeļa un 20 svara % hroma; keramikas; ferosilīcija; fluorpolimēriem; stikla (ietverot stiklveida vai emaljas pārklājumus vai stikla oderējumu); grafīta vai ‘oglekļa grafīta’; niķeļa vai sakausējumiem, kuros ir vairāk par 40 svara % niķeļa; tantala vai tantala sakausējumiem; titāna vai titāna sakausējumiem; cirkonija vai cirkonija sakausējumiem; niobija (kolumbija) vai niobija sakausējumiem; nerūsošā tērauda; vai alumīnija sakausējumiem. Tehniska piezīme. Materiāli, ko izmanto starplikām un blīvslēgiem un citam blīvēšanas funkcijām, nenosaka sūkņa kontroles režīmu. |II.A2.013 | Vērpes formēšanas mašīnas un plūsmas formēšanas mašīnas, izņemot ar pozīciju 2B009 kontrolētās vai pozīcijā I.2A.009 vai I.2A.020 aizliegtās, kurām valču spēks ir lielāks par 60 kN, un tām īpaši konstruēti komponenti. Tehniska piezīme. Piemērojot pozīciju II.A2.013, mašīnas, kurās kombinēta vērpes formēšana un plūsmas formēšana, uzskata par plūsmas formēšanas mašīnām. |A3. ElektronikaII.A3.003 | Frekvenču pārveidotāji vai ģeneratori, izņemot pozīcijā I.0A.002.b.13 vai I.3A.004 aizliegtos, kam ir tiem īpaši konstruēti komponenti un programmatūra un visi šie raksturlielumi: a. daudzfāzu izeja ar jaudu 40 W vai vairāk; b. var darboties frekvenču diapazonā no 600 līdz 2000 Hz; un c. frekvences regulēšanas precizitāte ir labāka (mazāka) par 0,1 %. Tehniska piezīme. Pozīcijā II.3A.003 minētos frekvenču pārveidotājus sauc arī par konvertoriem vai invertoriem. |II.A3.004 | Spektrometri un difraktometri, kas paredzēti metālu vai sakausējumu elementu sastāva indikatīvajam testam vai kvantitatīvajai analīzei, ķīmiski nesadalot materiālu. |A6. Sensori un lāzeriNr. | Apraksts | Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |II.A6.002 | Šādas optiskās iekārtas un to komponenti, kas nav minēti pozīcijā 6A002, 6A004.b: Infrasarkanā optika ar viļņa garumu diapazonu 9000nm – 17 000nm un tās komponenti, tostarp kadmija telurīda (CdTe) komponenti. | 6A002, 6A004.b |II.A6.005 | Šādi pusvadītāju „lāzeri” un to komponenti: a. atsevišķi pusvadītāju „lāzeri” ar izejas jaudu, kas lielāka par 200 mW katram, daudzumos vairāk par 100; b. pusvadītāju „lāzeru” bloki ar izejas jaudu, kas lielāka par 20 W. Piezīmes. 1. Pusvadītāju „lāzerus” parasti sauc par „lāzeru” diodēm. 2. Šī pozīcija neattiecas uz „lāzeriem”, kas definēti pozīcijās 0B001.g.5, 0B001.h.6 un 6A005.b. 3. Šī pozīcija neattiecas uz „lāzeru” diodēm ar viļņa garumu diapazonu 1200 nm - 2000 nm. | 6A005.b |II.A6.007 | Šādi cietvielu „noskaņojamie” „lāzeri” un tiem īpaši konstruēti komponenti: a. titāna-safīra lāzeri, b. aleksandrīta lāzeri. Piezīme. Šī pozīcija neattiecas uz titāna-safīra un aleksandrīta lāzeriem, kas definēti pozīcijās 0B001.g.5, 0B001.h.6 un 6A005.c.1 | 6A005.c.1 |II.A6.009 | Šādi akustiskās optikas komponenti: a. kadrēšanas lampas un cietvielu attēlveidošanas iekārtas ar atkārtošanās frekvenci 1 kHz vai vairāk; b. atkārtošanās frekvences piederumi; c. Pokela elementi. | 6A203.b.4.c |A7. Navigācija un avioelektronikaNr. | Apraksts | Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |II.A7.001 | Šādas inerciālas navigācijas sistēmas un tām īpaši konstruēti komponenti: I. šādas inerciālas navigācijas sistēmas, ko Vasenāras Nolīguma dalībvalstu civilās iestādes sertificējušas izmantošanai „civilajos lidaparātos”, un tām īpaši konstruēti komponenti: a. inerciālas navigācijas sistēmas (INS) (kardānu vai lenšu) un inerciālas iekārtas, kas paredzētas „lidaparātu”, sauszemes spēkratu un ūdens (arī zemūdens) transportlīdzekļu vai „kosmosa kuģu” orientācijai telpā, vadībai vai kontrolei, un tām īpaši konstruēti komponenti, kam piemīt kādi no šiem raksturlielumiem: 1. navigācijas kļūda (brīvi inerciāla) pēc normālas pielīdzināšanas - „varbūtējā cirkulārā kļūda” (CEP) - ir 0,8 jūras jūdzes stundā (nm/hr) vai mazāk (labāk); vai 2. paredzētas darbībai pie lineārā paātrinājuma līmeņiem, kas pārsniedz 10 g; | 7A003, 7A103 |b. hibrīdas inerciālas navigācijas sistēmas, kurās iestrādāta(-as) globālās navigācijas satelītsistēma(-as) (GNSS) vai „uz datiem pamatotas atsauces navigācijas” (DBRN) sistēma(-as) orientācijai telpā, vadībai vai kontrolei, kurām pēc normālas pielīdzināšanas INS navigācijas pozīcijas precizitāte pēc GNSS vai DBRN zuduma uz laiku līdz četrām minūtēm ir mazāk (labāk) nekā 10 metri „varbūtējās cirkulārās kļūdas” (CEP); c. inerciālas iekārtas azimuta, kursa vai ziemeļu virziena norādīšanai un īpaši konstruēti to komponenti, kam piemīt kāds no šādiem raksturlielumiem: 1. konstruēti tā, lai azimuta, kursa vai ziemeļu virziena norādīšanas precizitāte 45. platuma grādos tiem būtu 6 loka minūtes (vidējā ģeometriskā vērtība) vai mazāk (labāk); vai 2. konstruēti tā, lai pārtrauktu darboties, ja tiek pakļauti vismaz 900 g triecieniem vismaz 1 ms. |Piezīme. Pozīcijā I.a un I.b minētie parametri ir piemērojami jebkuros no šādiem vides apstākļiem: 1. ieejas nejaušo vibrāciju vidējā ģeometriskā vērtība pirmajā pusstundā ir 7,7 g, un kopējais izmēģinājumu laiks ir pusotra stunda uz katru no trim perpendikulārajām asīm, ja nejaušās vibrācijas atbilst šādiem parametriem: a. pastāvīgs jaudas spektrālais blīvums (PSD) ir 0,04 g2/Hz frekvenču intervālā no 15 līdz 1000 Hz; un b. PSD pavājinās ar frekvenci no 0,04 g2/Hz līdz 0,01 g2/Hz frekvenču intervālā no 1000 līdz 2000 Hz; 2. šūpošanās un zvalstīšanās ātrums līdzinās +2,62 rad/s (150 grādi/s) vai ir lielāks par to; vai 3. saskaņā ar valsts standartiem, kas līdzvērtīgi 1. un 2. punktā minētajiem. |Tehniskas piezīmes: 1. Pozīcija I.b attiecas uz sistēmām, kurās INS un citi neatkarīgi navigācijas līdzekļi ir iebūvēti vienā kopējā vienībā (iegulti), lai panāktu labāku sniegumu. 2. ‘Varbūtējā cirkulārā kļūda’ (CEP) – normālā cirkulārā sadalē tāda apļa rādiuss, kas satur 50 procentus veikto atsevišķo mērījumu, vai tāda apļa rādiuss, kura iekšpusē ir 50 procentu liela atrašanās varbūtība. II. Teodolītu sistēmas, kurās ietilpst inerciālas iekārtas, kas īpaši konstruētas civilās mērīšanas nolūkiem un veidotas tā, lai azimuta, kursa vai ziemeļu virziena norādīšanas precizitāte 45. platuma grādos tām būtu 6 loka minūtes (vidējā ģeometriskā vērtība) vai mazāk (labāk), kā arī īpaši konstruēti to komponenti. III. Inerciālas vai citādas iekārtas, kurās izmanto pozīcijā 7A001 vai 7A101 minētos akselerometrus, ja šādi akselerometri ir īpaši konstruēti un izstrādāti kā MWD (Measurement While Drilling – mērīšana urbšanas laikā) sensori darbībām vertikālajās akās. |A9. Kosmiskā aviācija un vilces dzinēju sistēmasII.A9.001 | Eksplozijas skrūves |II.B. TEHNOLOĢIJASNr. | Apraksts | Saistīta prece vai tehnoloģija, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 428/2009 I pielikumā |II.B.001 | Tehnoloģija, kas vajadzīga II A daļā (Preces) minēto preču izstrādei, ražošanai vai lietošanai. Tehniska piezīme. Regulas (EK) Nr. 423/2007 1. panta d) punktā lietotais termins „tehnoloģija” ietver programmatūru. | „ |”[1] OV L 61, 28.2.2007., 49. lpp.[2] OV L 103, 20.4.2007., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0130

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai  /* COM/2005/0130 galīgā redakcija - CNS 2005/0025 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 5.4.2005COM(2005) 130 galīgā redakcija2005/0025 (CNS).PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IEVADS / PAMATOJUMSPadomes 1994. gada 31. oktobra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai [1] (turpmāk tekstā „regula”), grozījuma mērķis ir uzlabot Garantiju fonda (turpmāk „fonda”) finansēšanas mehānisma noteikumus, t.i. noteikumus, kuros izklāstīts, kā fonda līdzekļus uzkrāj paredzētā apjomā.Pieredze ir pierādījusi, ka pašreizējie noteikumi bieži ir izraisījuši līdzekļu pārmērīgu uzkrāšanos fondā un līdz ar to ir par iemeslu budžeta līdzekļu nepietiekamam optimālam izlietojumam. Šīs problēmas pamatā galvenokārt ir neprecīzie finansēšanas procesa prognožu skaitļi. Turklāt pašreizējo noteikumu rezultātā gada laikā tiek veikti vairāki pārvedumi uz fondu un no tā, šāda situācija rada nevajadzīgas administratīvas procedūras, kurās tiek iesaistīta ne tikai Komisija, bet arī budžeta lēmējinstitūcija pilnas darba jaudas apmērā.Ierosinātais grozījums atbilst tām vajadzībām, kas izklāstītas vispusīgajā ziņojumā par Garantiju fonda darbību (KOM(2003) 604).Grozījums attiecas tikai uz izmaiņām saistībā ar fonda finansēšanas mehānismu.2. FONDSAr regulu tika izveidots Garantiju fonds ārējai darbībai, lai Kopienas kreditoriem nodrošinātu atlīdzinājumu, ja saņēmēji nepildītu Kopienas piešķirto vai garantēto aizdevumu saistības. Fonda galvenā funkcija ir aizsargāt Savienības budžetu no satricinājumiem, ko izraisa to aizdevumu vai garantēto aizdevumu saistību nepildīšana, kuri attiecas uz šo fondu. Fondu finansē no Savienības budžeta un tas jāuztur noteiktā procentuālā līmenī, paredzētā attiecībā (pašreiz 9%) no to neatmaksāto un garantēto aizdevumu apjoma, kuri attiecas uz šo fondu. Pašreizējā finansēšanas mehānisma pamatā ir atsevišķos Padomes lēmumos noteikts iepriekšējs finansējums (makrofinansiāla palīdzība), ar Padomes lēmumiem noteiktas atsevišķas prognozes (Euratom aizdevumi) vai aizdevumu slēgšanas vispārējas gada prognozes (EIB garantētā kreditēšana).3. JAUNAIS FINANSēšANAS MEHāNISMS3.1. Jaunā finansēšanas mehānisma pamatprincipiIeteiktā jaunā mehānisma pamatā ir neatmaksāto un garantēto aizdevumu apjoma pēcfinansēšana, t.i. faktiskās neto izmaksas (t.i. izmaksas mīnus amortizācija mīnus dzēšana).Šajā kontekstā viena no galvenajām jaunās finansēšanas sistēmas priekšrocībām ir tās vienkāršība un atbilstība prasībām attiecībā uz budžetu. Atbilstīgi jaunajam mehānismam, uzsākot provizoriskā budžeta projekta procesu pie apstākļiem, ja nav vajadzīgas prognozes (un nenovēršamās kļūdas prognozēs) un vēlāki budžeta pielāgojumi, ir droši zināmi visi vajadzīgie skaitļi, lai noteiktu pārvedumu no budžeta uz fondu (vai no fonda uz budžetu).Lai izvairītos no pašreizējās prakses gada laikā veikt vairākus pārvedumus fondā un vienu maksājumu no fonda budžetā, saskaņā ar jauno finansēšanas mehānismu gada laikā ir paredzēts tikai viens neto pārvedums no Savienības budžeta un fonda.Šis vienkāršojums ir daudz labvēlīgāks nekā pašreizējā sistēma, kuras rezultātā radušies daudzas salīdzinoši liela apjoma līdzekļu mainības fondā. Piemēram, laika posmā no 2000. līdz 2004. gadam fondā ar 13 pārvedumiem ir iemaksāti ap EUR 894 miljoni (vislielākais atsevišķais apjoms bija EUR 169 miljoni) un 5 ikgadējos maksājumos budžetā atmaksāti EUR 1,132 miljoni, kas par šo laika posmu veido EUR 238 miljonu lielu neto pārvedumu no fonda uz Savienības budžetu. Salīdzinājumā ar šo 18 maksājumu skaitu, jaunā sistēma paredz tikai 5 gada pārvedumus. Saskaņā ar jaunā mehānisma simulācijām, pieņemot, ka tas būtu ieviests 1999. gadā, vislielākā gada atsevišķā maksājuma apjoms fondā būtu apmēram EUR 88 miljoni.Atsevišķo gada maksājumu apjomu aprēķina šādi:1.  pielietojot, paredzētās attiecības (pašreiz 9%) no to neatmaksāto un garantēto aizdevumu apjoma,2.  nosakot, fonda aktīvu faktisko vērtību, ieskaitot nopelnītos procentus un zaudējumus, kas rodas no pieprasījumiem izmantot fonda līdzekļus,3.  starpības a) mīnus b) pārvedums no budžeta uz fondu (vai budžetā, ja fondā radies pārpalikums).Hronoloģiskā skatījumā finansēšana notiek šādi:Pamatojoties uz gada beigās konstatētajiem neatmaksāto vai „n-1” gadā garantēto aizdevumu apjomiem, vajadzīgo finansēšanas apjomu aprēķina „n” gada sākumā. Šo apjomu pieprasa provizoriskā budžeta projektā un attiecīgo kredītu atbilstošajā budžeta pozīcijā iegūst „n+1” gada sākumā. Gadījumā, ja fondā rodas līdzekļu pārpalikums virs paredzētā apjoma, šo budžeta ieņēmumu iekļauj „n+1” gada provizoriskā budžeta projektā.Tas nozīmē, ka no brīža, kad kļūst zināms kopējais apjoms gada beigās konstatētajiem neatmaksātajiem aizdevumiem, un līdz gada laikā veiktā faktiskā finansējuma apjoma noteikšanai, paiet zināms laiks (no „n” gada janvāra līdz „n+” janvārim/februārim). Šis laika intervāls ir attaisnojams ar to, ka tiek nodrošināta datu precizitāte, pārredzamības uzlabojums, kā arī finansēšanas mehānisma ietekmes pārredzamība attiecībā uz budžetu. Tas nav uzskatāms par fonda nepietiekamu finansēšanu. Tā kā šie apjomi ir ierakstīti nākamā gada provizoriskā budžeta projektā, maksājamos apjomus patiesībā var uzskatīt par sava veida Savienības budžeta atlikto maksājumu līdzīgi „vēl neiemaksātam kapitālam”.3.2. Lielāko no aizdevumu, ko rada vajadzība palielināt iemaksas fondā, saistību nepildīšanas izrietošo zaudējumu samazināšana - izlīdzināšanas mehānismsSaistību nepildīšanas gadījumā ir paredzēts izlīdzināšanas mehānisms, lai nodrošinātu fonda galvenā mērķa izpildi, t.i. vājināt Savienības budžeta satricinājumus.Zaudējumus, kas rodas aizdevumu un garantēto aizdevumu saistību nepildīšanas dēļ „n-1” gadā, tieši pārrēķina par palielinājumu pārvedumā uz fondu „n+1” gadā. Fonda loma aizsargāt budžetu no negaidītiem satricinājumiem attiecībā uz budžetu var būt apdraudēta.Šo problēmu var risināt ar ierosinājumu ieviest izlīdzināšanas mehānismu, lai ievērojamāko saistību nepildīšanas izraisīto zaudējumu iespaidu izlīdzinātu vairāku gadu laika posmā. Tā kā mazāka apjoma zaudējumus bez grūtībām var kompensēt no budžeta, izlīdzināšanas mehānismu izmanto tikai gadījumos, kad zaudējumi pārsniedz noteiktu apjomu.Tiek piedāvāts slieksnis EUR 100 miljonu apjomā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:Saskaņā ar prognozēm, kuru pamatā ir dažādi scenāriji, ieskaitot iespējamu aizdevumu un garantēto aizdevumu likmju palielināšanos nākamo finanšu plānu laikā, vajadzīgais gada apjoms „normālam” finansējumam tikai retos gadījumos pārsniegs EUR 100 miljonus gadā. Ja šim finansējumam tiek pievienoti EUR 100 miljoni saistību nepildīšanas radītie zaudējumi, ieskaitot zaudējumus fondā (maksimālais zaudējumu apjoms, ko sedz no „normālās” finansēšanas mehānisma, neizmantojot izlīdzināšanas mehānismu), vai ja šim finansējumam pievieno maksimālos kreditēšanas darbību apjomus, budžeta lielāko iespējamo budžeta pārvedumu uz fondu, saskaņā ar racionāliem pieņēmumiem, ierobežo līdzīgi 2005. gada budžetā paredzētajam fonda rezerves apjomam (EUR 223 miljoni).Papildu arguments izlīdzināšanas mehānisma izmantošanas priekšrocībām, ja zaudējumi pārsniedz EUR 100 miljonus, ir tas, ka riska robeža gadā [2] konkrētai valstij pašreiz ir zemāka par EUR 250 miljoniem, t.i. šis apjoms papildus normālajam finansējumam radīs attiecīgā gada budžetā lielu slodzi. Tā kā nav izslēdzams, ka gada laikā būs vairāk nekā viens saistību nepildīšanas gadījums vai arī tas, ka apjomi uzkrāsies tik ilgi, kamēr vairāku gadu garumā saistības netiek izpildītas, tas vēl vairāk apliecina vajadzību izveidot izlīdzināšanas mehānismu.Jāatzīmē, ka izlīdzināšanas mehānisms darbojas neatkarīgi no „normālā” finansējuma, kura darbība turpināsies kā paredzēts. Izlīdzināšanas laika posmā katru gadu budžeta resursi, kas paredzēti izlīdzināšanai un ir pārskaitīti uz fonda portfeli (t.i. maksimums EUR 100 miljoni gadā), tiek atskaitīti no kopējā apjoma, kas atgūstams no budžeta, kad šis apjoms sekmīgi tiek pārskaitīts uz fondu (kopā ar „normālā” finansējuma” pārvedumu), līdz fondā tiek iemaksāts pilns apjoms. Šim risinājumam ir priekšrocība, jo tādējādi pilnībā tiek nodrošināta pārredzamība, lai noteiktu, kurš fonda gada finansējuma lielums attiecināms uz normālo finansēšanu un kurš uz apjomu amortizāciju, kas ar izlīdzināšanas mehānisma starpniecību atgūstami no budžeta.Izlīdzināšanas laika posma ilgums ir atkarīgs no vispārējā saistību nepildīšanas izraisīto zaudējumu apjoma vai to zaudējuma apjoma, kas atgūstams no budžeta. Piemēram, 2010. gada EUR 350 miljonu zaudējumu atmaksāšana tiks veikta laika posmā līdz 2015. gadam (EUR 100 miljoni 2012.-2014. gadā un EUR 50 miljoni 2015. gadā). Apjomi, kas atgūstami no budžeta, izmantojot izlīdzināšanas mehānismu, tiks uzskatīti par fonda aktīviem, t.i. tiek iekļauti fonda aktīvos, kad aprēķina „normālo” finansējumu.Lai izvairītos no retos gadījumos iespējamas situācijas, kad liela apjoma zaudējumu rezultātā fondā uzkrājums samazinās zem kritiskās 50 % robežas no paredzētā apjoma un fondā nav pietiekoši daudz līdzekļu, lai fonds veiktu aizsardzības funkciju pret budžeta satricinājumiem, paredzēts saglabāt noteikumu (pašreizējais 5. panta 2. punkts kļūs par 5. panta 3. punktu), saskaņā ar kuru Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par fonda papildināšanas ārkārtas pasākumiem.3.3. Jaunā finansēšanas mehānisma finansiālās sekas un finanšu pārskatsFinanšu pārskatā apjoms, kas vienlīdzīgs ar „normālo” finansējumu (= finansējumu, lai segtu nenomaksāto un garantēto aizdevumu apjomu plus maksimums EUR 100 miljoni zaudējumiem), ir norādīts apmēram līdz EUR 200 miljoniem. Šo apjomu ieguva simulēšanas rezultātā, kuras pamatā ir rādītāji par iepriekšējo konstatēto maksājamo apjomu augšanas ātrumu un konstatēto saistību nepildīšanas izraisīto zaudējumiem, kas gadā sasniedza EUR 100 miljonu apmēru.Kā izskaidrots iepriekšējā sadaļā, reti iespējamos gadījumos, kad tiek iedarbināts izlīdzināšanas mehānisms dēļ saistību nepildīšanas izraisītiem liela apjoma zaudējumiem fondā, no budžeta tiek pievienots apjomam, kas maksājams no budžeta „normālā” finansēšanas kārtībā. Tomēr finansēšanas mehānisms ir veidots, lai nodrošinātu, ka katru gadu no budžeta maksājamie saistību nepildīšanas izraisītie apjomi gadā nepārsniedz EUR 100 miljonus papildus „normālajam” finansējumam, un tāpēc pie normāliem apstākļiem netiek pārsniegts EUR 200 miljonu apjoms.Tomēr jāievēro, ka aizdevumu un garantēto aizdevumu apjomu augšanas ātrums ietekmē budžeta resursus, kas vajadzīgi Garantiju fondam. Piemērs šādai situācijai ir Eiropas Investīciju Bankas garantēto aizdevumu izsniegšanas spēcīgais pieaugums nākamā 2007.-2013. gada finanšu plāna kontekstā.Ja dotā „n-1” gada beigās fondā salīdzinājumā ar paredzēto apjomu radies pārpalikums, piemēram, dēļ amortizācijas, liela apjoma ieguvumiem attiecībā uz fonda portfeli, vai dēļ neatmaksāto saistību nepildīšanas zaudējumu atgūšanas, šo summu „n+1” gada sākumā tāpat kā finansējumu iemaksā īpašā budžeta pozīcijā kā ieņēmumus. Šajā gadījumā dalībvalstīm neuzliek sodu, kā to paredz pašreizējais finansēšanas mehānisms, jo pārpalikuma apjomu kā ieņēmumus iekļauj „n+1” gada provizoriskajā budžeta projektā pie „n” gada rādītājiem.4. PāREJAS POSMSPirmajā gadā, t.i. no 2006. gada 1. janvāra, jaunajā finansēšanas mehānismā nav paredzēti budžeta pārvedumi (pāreja no ex-ante uz ex-post pieeju). Tomēr tā kā ir iespējams, ka lēmumi par jauniem aizdevumiem tiek pieņemti pašās 2005. gada beigās un maksājumus budžeta un fonda starpā šādos apstākļos var veikt tikai jaunā finansēšanas mehānisma pirmajā ieviešanas gadā, administratīvu kavējumu dēļ tos vēl var veikt saskaņā ar spēkā esošo regulu.Jāievēro arī tas, ka acīmredzamu ar budžetu saistītu iemeslu dēļ grozījums stājas spēkā tikai gada sākumā. Ja tā spēkā esības pirmā diena nav iespējama 2006. gada 1. janvārī, tad tas stājas spēkā nākamajā gadā 1. janvārī pēc tam, kad to pieņem Padome.5. SECINāJUMIGalvenie fonda finansēšanas mehānisma uzlabojumi ir :-  Budžeta līdzekļu izlietošanas uzlabojums un gada pārvedumu skaita samazināšana Savienības budžeta un fonda starpā līdz vienam pārvedumam.-  Finansējums, kā pamatā ir konstatēto neto izmaksu variācijas, tādējādi radot lielāku pārredzamību un uzlabojot precizitāti budžeta plānošanā.2005/0025 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībaiEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [3].,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [4],ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu [5],tā kā:(1) Jāuzlabo budžeta līdzekļu, kas rezervēti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94 [6] izveidotajam Garantiju fondam, izmantojuma efektivitāte, kā arī ar Garantiju fondu saistītais budžeta vadības administratīvais darbs.(2) Jāpastiprina budžeta darījumu plānošanas pārredzamība saistībā ar Garantiju fonda finansēšanu.(3) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūru uzlabošanu [7] 15. punktu 2000. – 2006. gada finanšu plānā noteiktais rezerves apjoms 2006. gadam ir EUR 229 miljoni [8](pašreizējās cenās).(4) Ja 2007. – 2013. gada finanšu plānā vairs neiekļaus rezervi Garantiju fonda finansēšanai, finansējums Garantiju fondam tiks nodrošināts kā obligātie izdevumi no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.(5) Garantiju fonda galvenā funkcija aizsargāt Eiropas savienības vispārējo budžetu no satricinājumiem, ko izraisa to aizdevumu vai garantēto aizdevumu saistību nepildīšana, kuri attiecas uz fondu, ir jāsaglabā.(6) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94.(7) Šīs regulas pieņemšanai pusēm ir paredzētas tikai tās pilnvaras, kas noteiktas EK Līguma 308. pantā un EAEK Līguma 203. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsTādēļ Regulā (EK, Euratom) Nr. 2728/94 jāizdara šāds grozījums:1. Pirmais ievilkums 2. pantā tiek aizvietots ar šādu tekstu:„viens gada maksājums no Eiropas Savienības vispārēja budžeta saskaņā ar 4. un 5. pantu,”2. Treša daļa 3. pantā tiek aizvietota ar šādu tekstu:„Pamatojoties uz starpību starp paredzēto apjomu un Garantiju fonda aktīvu neto vērtību „n-1” gada beigās, kuru aprēķina „n” gada sākumā, jebkāda apjoma pārpalikums vienā darījumā jāiemaksā Eiropas Savienības „n + 1” gada vispārējā budžeta ieņēmumu tāmes īpašā pozīcijā”.3. 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:„4 . pantsPamatojoties uz starpību starp paredzēto apjomu un Garantiju fonda neto aktīvu vērtību „n-1” gada beigās, kuru aprēķina „n” gada sākumā, vajadzīgais finansējuma apjoms vienā darījumā jāiemaksā fondā no Eiropas Savienības „n + 1” gada vispārējā budžeta.”4. 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:„5 . pants1. Ja vienas vai vairāku saistību nepildīšanas gadījumā Garantiju aktivēšanas rezultātā „n-1” gadā pārsniedz EUR 100 miljonus, apjoms, kas pārsniedz EUR 100 miljonus, jāatmaksā atpakaļ Garantiju fondā ikgadējās pārvedumu daļās, sākot ar „n + 1” gadu un turpinot veikt šos maksājumus turpmākos gadus līdz pilnai atmaksai (izlīdzināšanas mehānisms). Gada maksājuma daļas apmērs ir mazākais no šiem apjomiem:-  EUR 100 miljoni vai-  atlikušais maksājamais apjoms saskaņā ar izlīdzināšanas mehānismu.2. Aprēķinus, pamatojoties uz šo mehānismu, jā veic atsevišķi no 3. panta trešajā punktā un 4. pantā minētajiem aprēķiniem. Tomēr tiem kopā jāveido ikgadējo pārvedumu. Apjomus, kuri jāmaksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar šo mehānismu, jāuzskata par fonda neto aktīviem attiecībā uz aprēķiniem, kas minēti 3. un 4. pantā.3. Ja vienas vai vairāku saistību nepildīšanas gadījumā garantiju aktivēšanas rezultātā fonda resursi samazinās zem 50% no paredzētā apjoma, Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par, iespējams, vajadzīgajiem fonda papildināšanas ārkārtas pasākumiem.”5. Pielikumu svītro.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2006. gada 1. janvārī.Šī regula nav piemērojama Kopienas aizņēmumu vai aizdevumu darījumiem vai garantijām finanšu struktūrām, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2728/94 pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā, ja šie darījumi vai garantijas ir uzsāktas 2005. kalendārajā gadā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —PriekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |DATUMS: |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 6. pozīcija (2006. gadam) un 4. pozīcija: ES kā globālais partneris (no 2007. gada) | APROPRIĀCIJAS: |2. | SADAĻA: Aizdevumu garantijas trešām valstīm |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai |4. | MĒRĶI: Papildināt Garantiju fondu ārējai darbībai |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | GADS n (EUR miljoni ) | NĀKAMIE FINANŠU GADI (EUR miljoni ) |5.0 | IZDEVUMI 01.04.01.14. postenis: Maksājumi Garantiju fondam saistībā ar jaunām darbībām | 0 | 200 |5.1 | IEŅĒMUMI 302. postenis: Virsnormas pašu resursi, ko veido atmaksājuma atlikums no Garantiju fondu ārējai darbībai | atgādinājums | atgādinājums |[n] |5.0.1 | APRĒĶINĀTIE IZDEVUMI | 0 | 200 |5.1.1 | APRĒĶINĀTIE IEŅĒMUMI | atgādinājums | atgādinājums |5.2 | APRĒĶINA METODE: Normāla darbību finansēšana aprēķināta EUR 100 miljonu apmērā. Vēl papildu EUR 100 miljoni paredzēti no garantiju aktivēšanas izrietošu liela apjoma saistību nepildīšanas radīto zaudējumu segšanai. |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS ATBILSTĪGAJĀ NODAĻĀ? | NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | NĒ |6.2 | VAI NEPIECIEŠAMI BUDŽETA PAPILDINĀJUMI? | NĒ |6.3 | VAI TURPMĀKOS BUDŽETOS JĀIERAKSTA APROPRIĀCIJAS? | JĀ |NOVĒROJUMI: 2006. gads Ja priekšlikumu pieņem pirms 31.12.2005., apjoms ir vienāds ar nulli. Pretējā gadījumā piemērojama konkrētā regula un garantijas rezerve ir noteikta EUR 229 miljonu apmērā (pašreizējās cenās). |

[1] OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu Regulation (EK, Euratom) Nr. 1149/1999(OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp.) un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004(OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.).

[2] Tā kā saistību neizpildīšana parasti nerada kopējā kredīta apjoma pieaugumu, riska robežu gadā var noteikt, pielīdzinot to gada maksājamām summām par amortizāciju vai procentiem.

[3] OV C […], […], lpp. […].

[4] OV C […], […], lpp. […].

[5] OV C […], […], lpp. […].

[6] OV L 293, 29.1.2004., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.).

[7] KOM(2004) 837 galīgais

[8] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.