               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2020
            COM(2020) 371 final
            2020/0174(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmuma Nr. 940/2014 par ostu nodevu nodokļa režīma Francijas tālākajos reģionos piemērošanas termiņu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumus piemēro Savienības tālākajiem reģioniem. Taču uz Francijas tālākajiem reģioniem neattiecas PVN direktīvas un tiesību aktu par akcīzes nodokļiem teritoriālās piemērošanas joma.

               LESD noteikumi un jo īpaši tā 110. pants principā neatļauj Francijas tālākajos reģionos piemērot atšķirīgus noteikumus vietējām precēm un tām, kuru izcelsme ir Francijas valsts pamatteritorija, citas dalībvalstis vai trešās valstis. Tomēr LESD 349. pantā ir paredzēta iespēja ieviest īpašus pasākumus par labu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomisko un sociālo situāciju. Minētie pasākumi attiecas uz dažādām politikas jomām, tostarp uz nodokļu politiku.

               “Ostu nodevas” nodoklis jeb ostu nodoklis ir netiešs nodoklis, ko piemēro tikai Francijas tālākajos reģionos Martinikā, Gvadelupā, Francijas Gviānā, Reinjonā un Majotā. Šo nodokli piemēro preču importam neatkarīgi no izcelsmes un preču piegādēm, ko par samaksu veic ražošanas darbībās iesaistītas personas. Principā to piemēro tādā pašā veidā gan vietējā ražojuma precēm, gan importētajām precēm.

               Tomēr ar Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 940/2014/ES
                  1
                Francijai ir atļauts līdz 2020. gada 31. decembrim piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus noteiktām vietējā ražojuma precēm. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts to preču saraksts, kurām var piemērot nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām precēm piemērojamā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces nedrīkst pārsniegt attiecīgi 10, 20 vai 30 procentpunktus.

               Šīs atšķirīgās nodokļa likmes ir paredzētas, lai kompensētu neizdevīgos konkurences apstākļus tālākajos reģionos, kā rezultātā palielinās ražošanas izmaksas un līdz ar to arī vietēji ražotu preču pašizmaksa. Bez īpašiem pasākumiem vietējās preces būtu mazāk konkurētspējīgas nekā citur ražotās preces, pat ņemot vērā šādu preču transportēšanas izmaksas. Tas tātad apgrūtinātu vietējās ražošanas darbības saglabāšanu, kuras ražošanas izmaksas ir augstākas.

               Tā kā beidzas Padomes lēmuma darbības termiņš, Komisija ir sākusi ārēju pētījumu, lai novērtētu pašreizējo režīmu un dažādu iespēju iespējamo ietekmi laikposmā pēc 2020. gada. Pamatojoties uz šo pētījumu, Komisija uzskata, ka ir pamatoti piešķirt pieprasīto pagarinājumu ar dažām izmaiņām esošajā režīmā.

               Tāpēc Komisija ir veikusi to preču sarakstu pārbaudi, kuriem Francijas iestādes vēlas piemērot diferencētus nodokļus. Šai pārbaudei vajadzīgs ilgstošs darbs gan Francijas iestādēm, gan Komisijai, kura saturs ir pārbaudīt diferencētas nodokļu uzlikšanas pamatojumu un tās proporcionalitāti attiecībā uz katru preci, pārliecinoties, ka minētā diferencētā nodokļu uzlikšana nevar ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku.

               Ar Covid-19 pandēmiju saistītā krīze būtiski aizkavēja Francijas iestāžu darbu, kura mērķis ir savākt visu nepieciešamo informāciju. Tāpēc līdz šim šo darbu nav bijis iespējams pabeigt.

               Tas, ka līdz 2021. gada 1. janvārim netiktu pieņemts nekāds priekšlikums, varētu izraisīt juridisku vakuumu, kas liegtu piemērot jebkādu diferencētu nodokļu uzlikšanu Francijas tālākajos reģionos pēc 2021. gada 1. janvāra, pat attiecībā uz tādām precēm, kurām galu galā diferencētas nodokļu uzlikšanas saglabāšana būtu pamatota.

               Lai ļautu pabeigt pašlaik iesākto darbu un dotu Francijas iestādēm iespēju savākt visu nepieciešamo informāciju un Komisijai dotu laiku iesniegt līdzsvarotu priekšlikumu, kurā būtu ņemtas vērā dažādās intereses, kas tiek skartas, ir nepieciešams sešu mēnešu papildu termiņš.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               2017. gada paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”
                  2
                uzsvērts, ka tālākie reģioni joprojām saskaras ar nopietnām grūtībām, no kurām daudzas ir pastāvīgas. Šajā paziņojumā izklāstīta Komisijas jaunā pieeja turpmākajai virzībai, lai veicinātu tālāko reģionu attīstību, maksimāli izmantojot to priekšrocības un iespējas, ko sniedz jaunie izaugsmes un darbvietu radīšanas vektori.

               Šajā sakarā šā priekšlikuma mērķis ir veicināt un saglabāt atsevišķas vietējās ražošanas darbības, kas ir īpaši apdraudētas, un tādējādi veicināt nodarbinātību Francijas tālākajos reģionos. Šis priekšlikums padziļina vienoto tirgu un atjauno vietējās ražošanas konkurētspēju, kompensējot nelabvēlīgos faktorus, ko rada reģionu ģeogrāfiskā un ekonomiskā situācija. Tas papildina attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI)
                  3
               , kuras mērķis ir atbalstīt primāro nozari un izejvielu ražošanu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF)
                  4
                un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF)
                  5
               , kas ietver papildu īpašu piešķīrumu, lai kompensētu tālāko reģionu papildu izmaksas, kas saistītas ar to ierobežojumiem.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums atbilst 2015. gada vienotā tirgus stratēģijai
                     6
                  , saskaņā ar kuru Komisija plāno izveidot dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas dos labumu visām ieinteresētajām personām. Viens no ierosinātā pasākuma mērķiem ir mazināt papildu izmaksas, kas rodas tālāko reģionu uzņēmumiem un kavē to pilnīgu dalību vienotajā tirgū. Ņemot vērā ierobežoto ražošanas apjomu Francijas tālākajos reģionos, nav paredzēta negatīva ietekme uz vienotā tirgus pareizu darbību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 349. pants. Šis noteikums ļauj Padomei pieņemt īpašus noteikumus, kuru mērķis ir paredzēt nosacījumus līgumu piemērošanai ES tālākajiem reģioniem.

                  •
                        Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus par labu tālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu, piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomikas un sociālo situāciju. Tas attiecas arī uz atļaujām atkāpties no LESD 110. panta. Tādējādi šajā priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums atbilst Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteiktajam proporcionalitātes principam. Šis priekšlikums paredz par sešiem mēnešiem pagarināt pašreiz piemērojamo režīmu, lai ļautu pabeigt pilnīgu analīzi par katru preci saistībā ar pieprasījumu, kura mērķis ir atļaut piemērot diferencētu nodokļu uzlikšanu nolūkā kompensēt neizdevīgos konkurences apstākļus, kas ietekmē vietējā ražojuma preces. Cita pagarināšana netiks atļauta, iekams tiks pabeigta minētā analīze par katru preci pēc Francijas iestāžu pieprasījuma.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Tiek ierosināts Padomes lēmums, ar ko groza Padomes Lēmumu Nr. 940/2014/ES.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Par minētā priekšlikuma tekstu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Komisijas kompetentajiem ģenerāldirektorātiem.

                  Atkāpe no labāka regulējuma pamatnostādnēm tika piešķirta, ņemot vērā “ostu nodevas” režīma ierobežoto vispārējo ietekmi uz ES kopumā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Pašlaik notiek Lēmuma Nr. 940/2014/ES pilnīga pārskatīšana, lai veiktu noteikumu atjaunošanu. Pamatojoties uz ārējo pētījumu un Francijas sniegto informāciju, tiks sagatavots analītisks dokuments, kurā būs izklāstīts režīma novērtējums.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Šī daļa nav piemērojama, ciktāl priekšlikuma noteikumi paši par sevi ir formulēti.

               2020/0174 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Lēmuma Nr. 940/2014 par ostu nodevu nodokļa režīma Francijas tālākajos reģionos piemērošanas termiņu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  7
               ,

               saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 940/2014/ES
                  8
                par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos Francijas iestādēm ir atļauts paredzēt atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus attiecībā uz minētā lēmuma pielikumā norādītajām precēm, kuras ražo Francijas tālākajos reģionos. Maksimālā atļautā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentpunkti. Lēmums Nr. 940/2014/EK ir piemērojams līdz 2020. gada 31. decembrim.

               (2)Francijas iestādes uzskata, ka neizdevīgie konkurences apstākļi, kas ietekmē Francijas tālākos reģionus, joprojām pastāv, un tās tika lūgušas Eiropas Komisiju saglabāt diferencētu nodokļu uzlikšanas sistēmu, kas ir līdzīga pašreiz spēkā esošajai, pēc 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

               (3)Tomēr to preču saraksta pārbaudei, kurām Francijas iestādes vēlas piemērot diferencētu nodokļu uzlikšanu, vajadzīgs ilgstošs darbs, kura saturs ir pārbaudīt diferencētas nodokļu uzlikšanas pamatojumu un tās proporcionalitāti attiecībā uz katru preci, pārliecinoties, ka minētā diferencētā nodokļu uzlikšana nevar ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku.

               (4)Ar Covid-19 pandēmiju saistītā krīze būtiski aizkavēja Francijas iestāžu darbu, kura mērķis ir savākt visu nepieciešamo informāciju. Tāpēc līdz šim šo darbu nav bijis iespējams pabeigt.

               (5)Tas, ka līdz 2021. gada 1. janvārim netiktu pieņemts nekāds priekšlikums, varētu izraisīt juridisku vakuumu, kas liegtu piemērot diferencētu nodokļu uzlikšanu Francijas tālākajos reģionos pēc 2021. gada 1. janvāra.

               (6)Lai ļautu pabeigt pašlaik iesākto darbu un dotu Komisijai laiku iesniegt līdzsvarotu priekšlikumu, kurā būtu ņemtas vērā dažādās intereses, kas tiek skartas, ir nepieciešams sešu mēnešu papildu termiņš.

               (7)Tāpēc Lēmums Nr. 940/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmuma Nr. 940/2014/ES 1. panta 1. punktā datumu "līdz 2020. gada 31. decembrim" aizstāj ar datumu "līdz 2021. gada 30. jūnijam".

               2. pants

               Šo lēmumu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Lēmums Nr. 940/2014/ES (2014. gada 17. decembris) par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos (OV L 367, 23.12.2014., 1. lpp.).

                     (2)

                        COM(2017)623 final.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu.

                     (6)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” [COM(2015) 550 final], 4. lpp.

                     (7)

                        OV C , , . lpp.

                     (8)

                        Lēmums Nr. 940/2014/ES (2014. gada 17. decembris) par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos (OV L 367, 23.12.2014., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 700 final
            2020/0314(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) [32015R1222 – Pārslodzes vadības vadlīnijas (CM)]
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika), lai EEZ līgumā iekļautu Komisijas Regulu (ES) 2015/1222 (2015. gada 24. jūlijs), ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas
                     1
                  .

                  Elektroenerģijas tīkla kodeksos un vadlīnijās, kas izstrādāti uz trešās enerģētikas paketes pamata, ir izklāstīti tehniskie noteikumi tirdzniecības ES iekšējā elektroenerģijas tirgū atvieglošanai. Pilnībā funkcionējošs un savstarpēji savienots iekšējais enerģijas tirgus ir ļoti svarīgs, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķus, uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu, ka visi patērētāji var iegādāties enerģiju par pieejamām cenām. Starp Norvēģiju, kas ir EEZ EBTA valsts, un ES dalībvalstīm ir izveidoti nozīmīgi elektrotīklu starpsavienojumi. Tādēļ tirdzniecībai Eiropas Savienības iekšējā elektroenerģijas tirgū piemērojamos tehniskos noteikumus nepieciešams attiecināt arī uz EEZ, lai nodrošinātu juridisko viendabīgumu kā pamatu elektroenerģijas tirdzniecībai.

                  Komisijas Regulā (ES) 2015/1222 ir izklāstīti noteikumi par tādos starpsavienotājos pieejamās jaudas piešķiršanu, kas šķērso robežas iekšējā elektroenerģijas tirgū, ar mērķi veicināt tirdzniecību nākamās dienas un tekošās dienas tirgos. Tajā ir noteiktas prasības attiecībā uz tādu kopīgu metodiku izstrādi, ar kurām nosaka pieejamo jaudu, efektivitātes novērtēšanas kritērijus un tirdzniecības zonu pārskatīšanas kārtību. Minēto regulu piemēro visu pārvades sistēmu operatoriem, izņemot sistēmas uz salām, kas nav savienotas ar citu sistēmu.

                  Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādēļ Savienības nostāju nosaka Padome.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošā ES politika tiek paplašināta, to attiecinot arī uz EEZ EBTA valstīm (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā un attiecinot to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  2
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iepriekš minētās regulas iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  a) apakšpunktā izklāstītais pielāgojums – nepiemērojamība Islandei un Lihtenšteinai

                  Komisijas Regula (ES) 2015/1222 nebūtu jāpiemēro Islandei, jo Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citām pārvades sistēmām.

                  Komisijas Regula (ES) 2015/1222 nebūtu jāpiemēro Lihtenšteinai, jo tai nav sava pārvades elektroenerģijas tīkla tās mazā izmēra un nelielā elektroenerģijas patērētāju skaita dēļ.

                  b) apakšpunktā izklāstītais pielāgojums un 6. apsvērums – sensitīva informācija par elektroenerģijas sistēmu

                  Komisijas Regulā (ES) 2015/1222 paredzēts pienākums par informācijas sniegšanu elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E) un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER). Saskaņā ar (b) apakšpunktā izklāstīto pielāgojumu attiecīgie pārvades sistēmu operatori (“PSO”) un regulatori var apmainīties ar šādu informāciju un to aizsargāt.

                  c) apakšpunktā izklāstītais pielāgojums un 7. apsvērums – atsauce uz Norvēģijas PSO, nominēta elektroenerģijas tirgus operatora (NETO) un valsts regulatīvās iestādes (VRI) tiesībām piedalīties noteikumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā

                  Ar iepriekš minēto pielāgojumu un apsvērumu pielāgo attiecīgos Komisijas Regulas (ES) 2015/1222 9. panta noteikumus par attiecīgo struktūru tiesībām piedalīties noteikumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā, lai iekļautu Norvēģiju.

               2020/0314 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)

                  [32015R1222 – Pārslodzes vadības vadlīnijas (CM)]

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IV pielikuma grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) 2015/1222 (2015. gada 24. jūlijs), ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums.

               (5)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 197, 25.7.2015., 24. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 197, 25.7.2015., 24. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 700 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) [32015R1222 – Pārslodzes vadības vadlīnijas (CM)]

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. [...]

               ([datums]),

               ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) 2015/1222 (2015. gada 24. jūlijs), ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas
                  1
               .

               (2)Komisijas Regulu (ES) 2015/1222 nepiemēro tādām pārvades sistēmām uz salām, kas nav savienotas ar citām pārvades sistēmām ar starpsavienojumu palīdzību.

               (3)Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citu pārvades sistēmu, tāpēc Komisijas Regula (ES) 2015/1222 nebūtu jāpiemēro Islandei.

               (4)Lihtenšteinai nav sava pārvades tīkla tās mazā izmēra un nelielā elektroenerģijas patērētāju skaita dēļ. Tāpēc Komisijas Regula (ES) 2015/1222 nebūtu jāpiemēro Lihtenšteinai.

               (5)Atsauces uz pārvades sistēmu operatoriem (PSO), nominētajiem elektroenerģijas tirgus operatoriem (NETO), regulatīvajām iestādēm un ieinteresētajām personām būtu jāsaprot tā, ka tās ietver tādus PSO, NETO, regulatīvās iestādes un ieinteresētās personas, kas pārstāv Norvēģiju.

               (6)Kopīgi izstrādājot noteikumus un metodes saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2015/1222, ir būtiski, lai visa nepieciešamā informācija tiktu iesniegta nekavējoties. Ciešai sadarbībai starp PSO un regulatoriem būtu jānodrošina, ka šajā noteikumu vai metodiku izstrādes procesā tiek efektīvi aizsargāta sensitīva informācija, piemēram, detalizēta informācija par apakšstacijām, pazemes pārvada precīzu atrašanās vietu, informācija par kontroles sistēmām un detalizēta neaizsargātības analīze, ko var izmantot sabotāžai. Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu, sadarbībā ar Norvēģiju būtu jāizveido tāda paša līmeņa sadarbība attiecībā uz informācijas apmaiņu un sensitīvas informācijas aizsardzību.

               (7)Lai pārrobežu regulējums būtu efektīvs, būtiska nozīme ir visu galveno ieinteresēto personu ieguldījumam tādu reģionālu vai EEZ mēroga noteikumu un metodiku izstrādē, kas var kļūt saistoši ar regulatīvu apstiprinājumu. Tāpēc PSO un citām ieinteresētajām personām būtu jāpiedalās noteikumu un metodiku priekšlikumu izstrādes procesos, kā izklāstīts vairākos šīs regulas noteikumos. Norvēģijas PSO un NETO būtu jāpiedalās ieinteresēto personu lēmumu pieņemšanā līdzīgā veidā, kā to dara ES dalībvalstis pārstāvoši PSO un NETO.

               (8)Attiecībā uz reģionāliem vai Savienības mēroga priekšlikumiem, ja lēmums par PSO vai NETO priekšlikumu apstiprināšanu jāpieņem vairāk nekā vienai regulatīvajai iestādei, regulatīvajām iestādēm būtu jāapspriežas un jāsadarbojas, lai panāktu vienošanos, pirms regulatīvās iestādes pieņem lēmumu. Norvēģijas regulatīvā iestāde būtu jāiesaista šajā sadarbībā.

               (9)Tā kā šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu
                  2
               , EEZ Apvienotās komitejas 2017. gada 5. maija Lēmumā Nr. 93/2017
                  3
                izstrādātie un ar to pieņemtie pielāgojumi Regulas 714/2009 īstenošanai, it īpaši lēmuma 1. panta 1) un 5) punktā paredzētie noteikumi, ar kuriem noteikti pielāgojumi saistībā ar Energoregulatoru sadarbības aģentūras lomu EEZ kontekstā, ir svarīgi šīs regulas, it īpaši tās 9. panta 11. un 12. punkta, piemērošanai EEZ.

               (10)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IV pielikumā aiz 48. punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2013) iekļauj šādu punktu:

               “49.
                     32015 R 1222: Komisijas Regula (ES) 2015/1222 (2015. gada 24. jūlijs), ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas (OV L 197, 25.7.2015., 24. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               (a)šo regulu nepiemēro Islandei un Lihtenšteinai;

               (b)regulas 13. pantam pievieno šādu tekstu:

               “Nolīgumi starp PSO un/vai regulatoriem var nodrošināt konfidenciālas vai sensitīvas informācijas efektīvu aizsardzību un palīdz nodrošināt, ka visa informācija, kas vajadzīga kopīgo noteikumu un metožu izstrādei, tiek iesniegta nekavējoties.”;

               (c)regulas 9. pantā:

               i) atsauces uz “Savienības iedzīvotājiem” 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā, “attiecīgā reģiona iedzīvotājiem” 9. panta 3. punkta b) apakšpunktā un uz “iesaistīto dalībvalstu iedzīvotājiem” 9. panta 3. punkta otrajā daļā saprot tā, ka tās ietver arī Norvēģijas iedzīvotājus, kad tiek vērtēts, vai ir sasniegts attiecīgais iedzīvotāju skaita slieksnis kvalificētā balsu vairākuma sasniegšanai.

               ii) atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā piecas dalībvalstis” 9. panta 3. punkta pirmajā daļā un uz “reģioniem, ko veido ne vairāk kā piecas dalībvalstis” 9. panta 3. punkta trešajā daļā lasa kā atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija” vai respektīvi “reģioniem, ko veido ne vairāk kā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija”.”

               2. pants

               Regulas (ES) 2015/1222 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […] vai dienu pēc tam, kad EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegts pēdējais paziņojums saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  4*, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […]

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 197, 25.7.2015., 24. lpp.

                     (2)

                        OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

                     (3)

                        OV L 36, 7.2.2019., 44. lpp.

                     (4)
                  *
                        Konstitucionālās prasības ir norādītas.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 704 final
            2020/0315(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) [32017R1485 - Elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas]
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika), lai iekļautu EEZ līgumā Komisijas Regulu (ES) 2017/1485 (2017. gada 2. augusts), ar ko izveido elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas
                     1
                  .

                  Elektroenerģijas tīkla kodeksos un vadlīnijās, kas izveidotas, pamatojoties uz trešo enerģētikas paketi, ir izklāstīti tehniskie noteikumi, lai atvieglotu tirdzniecību ES iekšējā elektroenerģijas tirgū. Pilnībā funkcionējošs un savstarpēji savienots iekšējais enerģijas tirgus ir ļoti svarīgs, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķus , uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu, ka visi patērētāji var iegādāties enerģiju par pieejamām cenām. Starp Norvēģiju kā EEZ EBTA valsti un ES dalībvalstīm ir izveidoti nozīmīgi elektrotīklu starpsavienojumi. Tādēļ, ir ārkārtīgi svarīgi, ka ES iekšējā elektroenerģijas tirgū tirdzniecībai piemērojamie tehniskie noteikumi tiktu attiecināti arī uz EEZ, lai nodrošinātu juridisko viendabīgumu kā pamatu elektroenerģijas tirdzniecībai.

                  Komisijas Regulā (ES) 2017/1485 ir noteiktas vadlīnijas par darbības drošību, datu apmaiņas koordināciju, darbinieku apmācību un sertifikāciju, koordināciju atvienojumu gadījumā, grafiku sastādīšanu attiecībā uz sistēmas darbību un slodzes/frekvences kontroli un rezervēm. Komisijas Regulu (ES) 2017/1485 piemēro visām pārvades sistēmām, sadales sistēmām un starpsavienojumiem un reģionāliem drošības koordinatoriem, izņemot sistēmām uz salām, kas nav attiecīgās sinhronās zonas.

                  Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma paplašināta, aptverot arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  2
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iepriekš minētās regulas iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Pielāgojums a) – nepiemērojamība Islandei un Lihtenšteinai

                  Komisijas Regulu (ES) 2017/1485 piemēro visām pārvades sistēmām, sadales sistēmām un starpsavienojumiem un reģionāliem drošības koordinatoriem, izņemot sistēmām uz salām, kas nav attiecīgās sinhronās zonas. Tādēļ tā nav jāpiemēro Islandei.

                  Komisijas Regula (ES) 2017/1485 nav jāpiemēro Lihtenšteinai, jo tās nelielā izmēra un ierobežotā elektroenerģijas patērētāju skaita dēļ Lihtenšteinai nav sava pārvades elektroenerģijas tīkla.

                  Pielāgojums b) un 6. apsvērums – sensitīva informācija par elektroenerģijas sistēmu

                  Komisijas Regulā (ES) 2017/1485 ir noteikumi, kas paredz pienākumu sniegt informāciju elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E) un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER). Pielāgojums b) ļauj attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem (“PSO”) un regulatoriem apmainīties ar šādu informāciju un to aizsargāt.

                  Pielāgojums c) un 7. apsvērums – atsauce uz Norvēģijas PSO, nominētā elektroenerģijas tirgus operatora (NETO) un valsts regulatīvās iestādes (VRI) līdzdalības tiesībām noteikumu, nosacījumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā

                  Šis pielāgojums un iepriekš minētais apsvērums pielāgo attiecīgos Komisijas Regulas (ES) 2017/1485 5. panta noteikumus par attiecīgo struktūru līdzdalības tiesībām noteikumu, nosacījumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā, lai iekļautu Norvēģiju.

               2020/0315 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)

                  [32017R1485 - Elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas]

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”)
                  4
                stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IV pielikuma grozīšanu.

               (3)Komisijas Regula (ES) 2017/1485 (2017. gada 2. augusts), ar ko izveido elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas
                  5
               , ir jāiekļauj EEZ līgumā.

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IV pielikums.

               (5)Tādēļ EEZ Apvienotajā komitejā pieņemtās Savienības nostājas pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 220, 25.8.2017., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 220, 25.8.2017., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 704 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)  [32017R1485 - Elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas]

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               ([...] gada [...]),

               ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) 2017/1485 (2017. gada 2. augusts), ar ko izveido elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas
                  1
                (Dokuments attiecas uz EEZ).

               (2)Komisijas Regulu (ES) 2017/1485 nepiemēro pārvades sistēmām salās, kuras ar starpsavienojumiem nav savienotas ar citām pārvades sistēmām.

               (3)Tā kā Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citām pārvades sistēmām, Komisijas Regula (ES) 2017/1485 Islandei nav jāpiemēro.

               (4)Ņemot vērā Lihtenšteinas nelielo izmēru un ierobežoto elektroenerģijas patērētāju skaitu, tai nav sava pārvades tīkla. Tāpēc Komisijas Regula (ES) 2017/1485 Lihtenšteinai nav jāpiemēro.

               (5)Būtu jāsaprot, ka atsauces uz pārvades sistēmu operatoriem (“PSO”), sadales sistēmu operatoriem (“SSO”), nozīmīgiem tīkla lietotājiem (“NTL”), regulatīvajām iestādēm, ieinteresētajām personām un ieceltām struktūrām ietver PSO, SSO, NTL, regulatīvo iestādi, ieinteresētās personas un ieceltās struktūras, kas pārstāv Norvēģiju.

               (6)Kopīgi izstrādājot noteikumus, nosacījumus un metodes saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/1485, ir būtiski, lai visa nepieciešamā informācija tiktu iesniegta nekavējoties. Ciešai sadarbībai starp PSO un regulatoriem būtu jānodrošina, ka noteikumu, nosacījumu vai metodiku izstrādes procesā tiek efektīvi aizsargāta sensitīva informācija, piemēram, detalizēta informācija par apakšstacijām, precīza pazemes pārvades vieta, informācija par kontroles sistēmām un detalizēta neaizsargātības analīze, ko var izmantot sabotāžai. Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu, sadarbībā ar Norvēģiju būtu jāizveido tāds pats sadarbības līmenis attiecībā uz informācijas apmaiņu un sensitīvas informācijas aizsardzību.

               (7)Lai pārrobežu regulējums būtu efektīvs, būtiska nozīme ir visu galveno ieinteresēto personu ieguldījumam, izstrādājot reģionālus vai EEZ mēroga noteikumus, nosacījumus un metodiku, kas ar regulatīvu apstiprinājumu var kļūt saistoša. Tāpēc PSO un citām ieinteresētajām personām būtu jāpiedalās noteikumu, nosacījumu un metodiku priekšlikumu izstrādes procesos, kā tas izklāstīts dažādos šīs regulas noteikumos. Proti, Norvēģijas PSO un NETO būtu jāpiedalās ieinteresēto personu lēmumu pieņemšanā līdzīgā veidā, kā to dara PSO un NETO, pārstāvot kādu ES dalībvalsti.

               (8)Attiecībā uz reģionāliem vai Savienības mēroga priekšlikumiem, ja PSO priekšlikumu apstiprināšanai nepieciešams vairāk nekā vienas regulatīvās iestādes lēmums, pirms lēmumu pieņemšanas regulatīvajām iestādēm būtu jāapspriežas un cieši jāsadarbojas, lai panāktu vienošanos. Šajā sadarbībā būtu jāiesaista Norvēģijas regulatīvā iestāde.

               (9)Tā kā šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu
                  2
               , pielāgojuma dokumenti, kas izstrādāti un pieņemti saskaņā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 93/2017 (2017. gada 5. maijs)
                  3
               , lai īstenotu Regulu 714/2009, jo īpaši tās 1. panta 1. un 5. punkta noteikumus, kuros paredzēti pielāgojumi attiecībā uz Energoregulatoru sadarbības aģentūras lomu EEZ kontekstā, ir būtiski šīs regulas, jo īpaši tās 6 panta 8 punkta un 7. panta 3. punkta, piemērošanā.

               (10)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IV pielikumā aiz 50 punkta (Komisijas Regula (ES) 2016/1719) iekļauj šādu punktu:

               “51.
                     32017 R 1485: Komisijas Regula (ES) 2017/1485 (2017. gada 2. augusts), ar ko izveido elektroenerģijas pārvades sistēmas darbības vadlīnijas (OV L 220, 25.8.2017., 1. lpp.).

               Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               (a)Šī regula neattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu.

               (b)Regulas 12. pantā pievieno šādu tekstu:

               “Nolīgumi starp PSO un/vai regulatoriem var nodrošināt konfidenciālas vai sensitīvas informācijas efektīvu aizsardzību un palīdz garantēt, ka nekavējoties tiek iesniegta visa informācija, kas vajadzīga kopīgo noteikumu, nosacījumu un metožu izstrādei.”

               (c)Regulas 5. pantā:

               i)Atsauces uz “Savienības iedzīvotājiem” 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā, uz “attiecīgā reģiona iedzīvotājiem” 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā un uz “iesaistīto dalībvalstu iedzīvotājiem” 5. panta 6. punktā saprot tā, ka tās ietver Norvēģijas iedzīvotājus, kad tiek apsvērts, vai ir sasniegts attiecīgais iedzīvotāju skaita slieksnis kvalificētā balsu vairākuma sasniegšanai.

               ii)Atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā piecas dalībvalstis” 5. panta 5. punktā un uz “reģioniem, ko veido piecas vai mazāk dalībvalstis” 5. panta 7. punktā lasa kā atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija” vai kā “reģioniem, vai ko veido ne vairāk kā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija ”

               2. pants

               Regulas (ES) 2017/1485 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […] vai dienu pēc tam, kad EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegts pēdējais paziņojums saskaņā ar EEZ līguma
                  4* 103. panta 1. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  [..]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  [..]

                     (1)

                        OV L 220, 25.8.2017., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

                     (3)

                        OV L 36, 7.2.2019., 44. lpp.

                     (4)
                  *
                        Konstitucionālās prasības ir norādītas.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 707 final
            2020/0317(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) [32017R2195 - Elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas]
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika), lai iekļautu EEZ līgumā Komisijas Regulu (ES) 2017/2195 (2017. gada 23. novembris), ar ko izveido elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas
                     1
                  .

                  Elektroenerģijas tīkla kodeksos un vadlīnijās, kas izveidotas, pamatojoties uz trešo enerģētikas paketi, ir izklāstīti tehniskie noteikumi, lai atvieglotu tirdzniecību ES iekšējā elektroenerģijas tirgū. Pilnībā funkcionējošs un savstarpēji savienots iekšējais enerģijas tirgus ir ļoti svarīgs, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķus, uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu, ka visi patērētāji var iegādāties enerģiju par pieejamām cenām. Starp Norvēģiju kā EEZ EBTA valsti un ES dalībvalstīm ir izveidoti nozīmīgi elektrotīklu starpsavienojumi. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, ka ES iekšējā elektroenerģijas tirgū tirdzniecībai piemērojamie tehniskie noteikumi tiktu attiecināti arī uz EEZ, lai nodrošinātu juridisko viendabīgumu kā pamatu elektroenerģijas tirdzniecībai.

                  Komisijas Regula (ES) 2017/2195 nosaka detalizētas elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas, tostarp kopīgus iepirkuma un norēķinu principus frekvences noturēšanas rezervēm, frekvences atjaunošanas rezervēm un aizvietošanas rezervēm un kopīgu rezervju aktivizācijas metodiku. To piemēro pārvades sistēmu un sadales sistēmu operatoriem, regulatīvajām iestādēm, Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam(ENTSO-E), kā arī trešām personām, kam deleģēta vai uzticēta atbildība, un citiem tirgus dalībniekiem.

                  Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma paplašināta, aptverot arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  2
                 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iepriekš minētās regulas iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Pielāgojums a) – nepiemērojamība Islandei un Lihtenšteinai

                  Tā kā Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citām pārvades sistēmām, Komisijas Regula (ES) 2017/2195 nav jāpiemēro Islandei.

                  Komisijas Regula (ES) 2017/2195 nav jāpiemēro Lihtenšteinai, jo tās nelielā izmēra un ierobežotā elektroenerģijas patērētāju skaita dēļ Lihtenšteinai nav sava pārvades elektroenerģijas tīkla.

                  Pielāgojums b) un 6. apsvērums – sensitīva informācija par elektroenerģijas sistēmu

                  Komisijas Regulā (ES) 2017/2195 ir noteikumi, kas paredz pienākumu sniegt informāciju elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E) un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER). Pielāgojums b) ļauj attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem (“PSO”) un regulatoriem apmainīties ar šādu informāciju un to aizsargāt.

                  Pielāgojums c) un 7. apsvērums – atsauce uz Norvēģijas PSO, nominētā elektroenerģijas tirgus operatora (NETO) un valsts regulatīvās iestādes (VRI) līdzdalības tiesībām noteikumu, nosacījumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā

                  Šis pielāgojums un iepriekš minētais apsvērums pielāgo attiecīgos Komisijas Regulas (ES) 2017/2195 4. panta noteikumus par attiecīgo struktūru līdzdalības tiesībām noteikumu, nosacījumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā, lai iekļautu Norvēģiju.

               2020/0317 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)

                  [32017R2195 - Elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas]

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”)
                  4
                  stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IV pielikuma grozīšanu.

               (3)Komisijas Regula (ES) 2017/2195 (2017. gada 23. novembris), ar ko izveido elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas
                  5
               , ir jāiekļauj EEZ līgumā.

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IV pielikums.

               (5)Tādēļ EEZ Apvienotajā komitejā pieņemtās Savienības nostājas pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 312, 28.11.2017. 6. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 312, 28.11.2017. 6. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 707 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)  [32017R2195 - Elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas]

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               ([...] gada [...]),

               ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               Tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) 2017/2195 (2017. gada 23. novembris), ar ko izveido elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas.
                  1

               (2)Komisijas Regulu (ES) 2017/2195 nepiemēro pārvades sistēmām salās, kuras ar starpsavienojumiem nav savienotas ar citām pārvades sistēmām.

               (3)Tā kā Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citām pārvades sistēmām, Komisijas Regula (ES) 2017/2195 Islandei nav jāpiemēro.

               (4)Ņemot vērā Lihtenšteinas nelielo izmēru un ierobežoto elektroenerģijas patērētāju skaitu, tai nav sava pārvades tīkla. Tāpēc Komisijas Regula (ES) 2017/2195 Lihtenšteinai nav jāpiemēro.

               (5)Būtu jāsaprot, ka atsauces uz pārvades sistēmu operatoriem (“PSO”), regulatīvajām iestādēm un ieinteresētajām personām ietver PSO, regulatīvās iestādes un ieinteresētās personas, kas pārstāv Norvēģiju.

               (6)Kopīgi izstrādājot noteikumus, nosacījumus un metodes saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/2195, ir būtiski, lai visa nepieciešamā informācija tiktu iesniegta nekavējoties. Ciešai sadarbībai starp PSO un regulatoriem būtu jānodrošina, ka noteikumu, nosacījumu vai metodiku izstrādes procesā tiek efektīvi aizsargāta sensitīva informācija, piemēram, detalizēta informācija par apakšstacijām, precīza pazemes pārvades vieta, informācija par kontroles sistēmām un detalizēta neaizsargātības analīze, ko var izmantot sabotāžai. Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu, sadarbībā ar Norvēģiju būtu jāizveido tāds pats sadarbības līmenis attiecībā uz informācijas apmaiņu un sensitīvas informācijas aizsardzību.

               (7)Lai pārrobežu regulējums būtu efektīvs, būtiska nozīme ir visu galveno ieinteresēto personu ieguldījumam, izstrādājot reģionālus vai EEZ mēroga noteikumus, nosacījumus un metodiku, kas ar regulatīvu apstiprinājumu var kļūt saistoši. Tāpēc PSO un citām ieinteresētajām personām būtu jāpiedalās noteikumu, nosacījumu un metodiku priekšlikumu izstrādes procesos, kā tas izklāstīts dažādos šīs regulas noteikumos. Proti, Norvēģijas PSO būtu jāpiedalās ieinteresēto personu lēmumu pieņemšanā līdzīgā veidā, kā to dara PSO, pārstāvot kādu ES dalībvalsti.

               (8)Attiecībā uz reģionāliem vai Savienības mēroga priekšlikumiem, ja PSO priekšlikumu apstiprināšanai nepieciešams vairāk nekā vienas regulatīvās iestādes lēmums, pirms lēmumu pieņemšanas regulatīvajām iestādēm būtu jāapspriežas un cieši jāsadarbojas, lai panāktu vienošanos. Šajā sadarbībā būtu jāiesaista Norvēģijas regulatīvā iestāde.

               (9)Tā kā šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu
                  2
               , pielāgojuma dokumenti, kas izstrādāti un pieņemti saskaņā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 93/2017 (2017. gada 5. maijs)
                  3
               , lai īstenotu Regulu 714/2009, jo īpaši tās 1. panta 1. un 5. punkta noteikumus, kuros paredzēti pielāgojumi attiecībā uz Energoregulatoru sadarbības aģentūras lomu EEZ kontekstā, ir būtiski šīs regulas, jo īpaši tās 5 panta 6. un 7. punkta, piemērošanā.

               (10)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IV pielikumā aiz 51 punkta (Komisijas Regula (ES) 2017/1485) iekļauj šādu punktu:

               “52.32017 R 2195: Komisijas Regula (ES) 2017/2195 (2017. gada 23. novembris), ar ko izveido elektroenerģijas balansēšanas vadlīnijas (OV L 312, 28.11.2017., 6. lpp.).”

               Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               (a)Šī regula neattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu.

               (b)Regulas 11. pantā pievieno šādu tekstu:

               “Nolīgumi starp PSO un/vai regulatoriem var nodrošināt konfidenciālas vai sensitīvas informācijas efektīvu aizsardzību un palīdz garantēt, ka nekavējoties tiek iesniegta visa informācija, kas vajadzīga kopīgo noteikumu, nosacījumu un metožu izstrādei.”

               (c)Regulas 4. pantā:

               i) atsauces uz “Savienības iedzīvotājiem” 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā, uz “attiecīgās teritorijas iedzīvotājiem” un uz “iesaistīto dalībvalstu iedzīvotājiem” 4. panta 4. punktā b) apakšpunktā saprot tā, ka tās ietver Norvēģijas iedzīvotājus, kad tiek apsvērts, vai ir sasniegts attiecīgais iedzīvotāju skaita slieksnis kvalificētā balsu vairākuma sasniegšanai.

               ii) atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā piecas dalībvalstis” 4. panta 4. punktā un uz “reģioniem, ko veido piecas vai mazāk dalībvalstis” 4. panta 5. punktā lasa kā atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija” vai kā “reģioniem, vai ko veido ne vairāk kā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija. ”

               2. pants

               Regulas (ES) 2017/2195 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […] vai dienu pēc tam, kad EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegts pēdējais paziņojums saskaņā ar EEZ līguma
                  4* 103. panta 1. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  [..]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  [..]

                     (1)

                        OV L 312, 28.11.2017., 6. lpp.

                     (2)

                        OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

                     (3)

                        OV L 36, 7.2.2019., 44. lpp.

                     (4)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 706 final
            2020/0316(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) [32016R1719 – Nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas (FCA)]
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika), lai EEZ līgumā iekļautu Komisijas Regulu (ES) 2016/1719 (2016. gada 26. septembris), ar ko izveido nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas
                     1
                  .

                  Elektroenerģijas tīkla kodeksos un vadlīnijās, kas izstrādāti uz trešās enerģētikas paketes pamata, ir izklāstīti tehniskie noteikumi tirdzniecības ES iekšējā elektroenerģijas tirgū atvieglošanai. Pilnībā funkcionējošs un savstarpēji savienots iekšējais enerģijas tirgus ir ļoti svarīgs, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķus, uzlabotu konkurētspēju un nodrošinātu, ka visi patērētāji var iegādāties enerģiju par pieejamām cenām. Starp Norvēģiju, kas ir EEZ EBTA valsts, un ES dalībvalstīm ir izveidoti nozīmīgi elektrotīklu starpsavienojumi. Tādēļ tirdzniecībai Eiropas Savienības iekšējā elektroenerģijas tirgū piemērojamos tehniskos noteikumus nepieciešams attiecināt arī uz EEZ, lai nodrošinātu juridisko viendabīgumu kā pamatu elektroenerģijas tirdzniecībai.

               Ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1719 ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi par jaudas piešķiršanu starp tirdzniecības zonām nākotnes tirgos. Ar to ir izveidota kopīga metodika ilgtermiņa jaudas noteikšanai tirdzniecības zonās un vienota Eiropas līmeņa platforma, kurā tiek piedāvātas elektroenerģijas pārvades tiesības, iespēja atgriezt šādas tiesības un nodot tās citiem tirgus dalībniekiem. Minēto regulu piemēro visu pārvades sistēmu operatoriem, izņemot sistēmas uz salām, kas nav savienotas ar citu sistēmu.

                  Pielāgojumi, kas izklāstīti pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā, pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādēļ Savienības nostāju nosaka Padome.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošā ES politika tiek paplašināta, to attiecinot arī uz EEZ EBTA valstīm (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā un attiecinot to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  2
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iepriekš minētās regulas iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  a) apakšpunktā izklāstītais pielāgojums – nepiemērojamība Islandei un Lihtenšteinai

                  Komisijas Regula (ES) 2016/1719 nebūtu jāpiemēro Islandei, jo Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citām pārvades sistēmām.

                  Komisijas Regula (ES) 2016/1719 nebūtu jāpiemēro Lihtenšteinai, jo tai nav sava pārvades elektroenerģijas tīkla tās mazā izmēra un nelielā elektroenerģijas patērētāju skaita dēļ.

                  b) apakšpunktā izklāstītais pielāgojums un 6. apsvērums – sensitīva informācija par elektroenerģijas sistēmu

                  Komisijas Regulā (ES) 2016/1719 paredzēts pienākums par informācijas sniegšanu elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (ENTSO-E) un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER). Saskaņā ar (b) apakšpunktā izklāstīto pielāgojumu attiecīgie pārvades sistēmu operatori (“PSO”) un regulatori var apmainīties ar šādu informāciju un to aizsargāt.

                  c) apakšpunktā izklāstītais pielāgojums un 7. apsvērums – atsauce uz Norvēģijas PSO, nominēta elektroenerģijas tirgus operatora (NETO) un valsts regulatīvās iestādes (VRI) tiesībām piedalīties noteikumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā

                  Ar iepriekš minēto pielāgojumu un apsvērumu pielāgo attiecīgos Komisijas Regulas (ES) 2016/1719 4. panta noteikumus par attiecīgo struktūru tiesībām piedalīties noteikumu, nosacījumu un metodiku izstrādē un apstiprināšanā, lai iekļautu Norvēģiju.

               2020/0316 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)

                  [32016R1719 – Nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas (FCA)]

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IV pielikuma grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) 2016/1719 (2016. gada 26. septembris), ar ko izveido nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums.

               (5)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 259, 27.9.2016., 42. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 259, 27.9.2016., 42. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.11.2020
            COM(2020) 706 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) [32016R1719 – Nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas (FCA)]

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. [...]

               ([datums]),

               ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) 2016/1719 (2016. gada 26. septembris), ar ko izveido nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas
                  1
               .

               (2)Komisijas Regulu (ES) 2016/1719 nepiemēro tādām pārvades sistēmām uz salām, kas nav savienotas ar citām pārvades sistēmām ar starpsavienotāju palīdzību.

               (3)Islandes pārvades sistēma nav savienota ar citu pārvades sistēmu, tāpēc Komisijas Regula (ES) 2016/1719 nebūtu jāpiemēro Islandei.

               (4)Lihtenšteinai nav sava pārvades tīkla tās mazā izmēra un nelielā elektroenerģijas patērētāju skaita dēļ. Tāpēc Komisijas Regula (ES) 2016/1719 nebūtu jāpiemēro Lihtenšteinai.

               (5)Atsauces uz pārvades sistēmu operatoriem (PSO), nominētajiem elektroenerģijas tirgus operatoriem (NETO), regulatīvajām iestādēm un ieinteresētajām personām būtu jāsaprot tā, ka tās ietver tādus PSO, NETO, regulatīvās iestādes un ieinteresētās personas, kas pārstāv Norvēģiju.

               (6)Kopīgi izstrādājot noteikumus un metodes saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1719, ir būtiski, lai visa nepieciešamā informācija tiktu iesniegta nekavējoties. Ciešai sadarbībai starp PSO un regulatoriem būtu jānodrošina, ka noteikumu vai metodiku izstrādes procesā tiek efektīvi aizsargāta sensitīva informācija, piemēram, detalizēta informācija par apakšstacijām, pazemes pārvada precīzu atrašanās vietu, informācija par kontroles sistēmām un detalizēta neaizsargātības analīze, ko var izmantot sabotāžai. Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu, sadarbībā ar Norvēģiju būtu jāizveido tāda paša līmeņa sadarbība attiecībā uz informācijas apmaiņu un sensitīvas informācijas aizsardzību.

               (7)Lai pārrobežu regulējums būtu efektīvs, būtiska nozīme ir visu galveno ieinteresēto personu ieguldījumam tādu reģionālu vai EEZ mēroga noteikumu un metodiku izstrādē, kas var kļūt saistoši ar regulatīvu apstiprinājumu. Tāpēc PSO un citām ieinteresētajām personām būtu jāpiedalās noteikumu un metodiku priekšlikumu izstrādes procesos, kā izklāstīts vairākos šīs regulas noteikumos. Norvēģijas PSO un NETO būtu jāpiedalās ieinteresēto personu lēmumu pieņemšanā līdzīgā veidā, kā to dara ES dalībvalstis pārstāvoši PSO un NETO.

               (8)Attiecībā uz reģionāliem vai Savienības mēroga priekšlikumiem, ja lēmums par PSO priekšlikumu apstiprināšanu jāpieņem vairāk nekā vienai regulatīvajai iestādei, regulatīvajām iestādēm būtu jāapspriežas un cieši jāsadarbojas, lai panāktu vienošanos, pirms regulatīvās iestādes pieņem lēmumu. Norvēģijas regulatīvā iestāde būtu jāiesaista šajā sadarbībā.

               (9)Tā kā šī regula ir pieņemta, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu
                  2
               , EEZ Apvienotās komitejas 2017. gada 5. maija Lēmumā Nr. 93/2017
                  3
                izstrādātie un ar to pieņemtie pielāgojumi Regulas 714/2009 īstenošanai, it īpaši lēmuma 1. panta 1) un 5) punktā paredzētie noteikumi, ar kuriem noteikti pielāgojumi saistībā ar Energoregulatoru sadarbības aģentūras lomu EEZ kontekstā, ir svarīgi šīs regulas, it īpaši tās 4. panta 8. un 10. punkta, piemērošanai EEZ.

               (10)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IV pielikumā aiz 49. punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 2015/1222) iekļauj šādu punktu:

               “50.
                     32016 R 1719: Komisijas Regula (ES) 2016/1719) (2016. gada 26. septembris), ar ko izveido nākotnes jaudas piešķiršanas vadlīnijas (OV L 259, 27.9.2016., 42. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               (a)šo regulu nepiemēro Islandei un Lihtenšteinai;

               (b)regulas 7. pantam pievieno šādu tekstu:

               “Nolīgumi starp PSO un/vai regulatoriem var nodrošināt konfidenciālas vai sensitīvas informācijas efektīvu aizsardzību un palīdz nodrošināt, ka visa informācija, kas vajadzīga kopīgo noteikumu un metožu izstrādei, tiek iesniegta nekavējoties.”;

               (c)regulas 4. pantā:

               i) atsauces uz “Savienības iedzīvotājiem” 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, uz “attiecīgā reģiona iedzīvotājiem” un “iesaistīto dalībvalstu iedzīvotājiem” 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā saprot tā, ka tās ietver arī Norvēģijas iedzīvotājus, kad tiek vērtēts, vai ir sasniegts attiecīgais iedzīvotāju skaita slieksnis kvalificētā balsu vairākuma sasniegšanai.

               ii) atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā piecas dalībvalstis” un “reģioniem, ko veido ne vairāk kā piecas dalībvalstis” 4. panta 3. punktā lasa kā atsauces uz “reģioniem, ko veido vairāk nekā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija” vai respektīvi “reģioniem, ko veido ne vairāk kā četras Savienības dalībvalstis un Norvēģija”.”

               2. pants

               Regulas (ES) 2016/1719 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […] vai dienu pēc tam, kad EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegts pēdējais paziņojums saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  4*, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […]

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 259, 27.9.2016., 42. lpp.

                     (2)

                        OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

                     (3)

                        OV L 36, 7.2.2019., 44. lpp.

                     (4)
                  *
                        Konstitucionālās prasības ir norādītas.