Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0010

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1212/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam  /* COM/2006/0010 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 19.1.2006COM(2006) 10 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1212/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importa procedūru veikti ar Padomes 2004. gada 8. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |Vispārējais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam noteica ar Padomes 2005. gada 25. jūlija Regulu (EK) Nr. 1212/2005. |Saskanība ar citām Savienības politikām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses atbilstoši pamatregulas noteikumiem. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ir ietverts izsmeļošs novērtējamo apstākļu saraksts. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Padome 2005. gada 25. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1212/2005 noteica galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam. Šīs ierosinātās regulas mērķis, ar kuru groza Regulu Nr. 1212/2005, ir divējāds: i) nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret izmeklēšanas izlasē neiekļautajiem jauniem ražotājiem eksportētājiem un uzņēmumiem, kuri sadarbojas izmeklēšanā, kā rezultātā bija galīgo maksājumu noteikšana. Šajā ziņā uzskata, ka jāizveido noteikums, lai attiecīgos vidējos svērtos maksājumus, kas piešķirti tirgus ekonomikas statusa uzņēmumiem (0% apmērā), vai uzņēmumiem, kuriem noteikts atsevišķs režīms (28,6% apmērā), attiecinātu uz visiem jaunajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri var apliecināt, ka tie darbojas tirgus ekonomikas apstākļos vai atbilst atsevišķa režīma nosacījumiem, un ii) atbrīvot no antidempinga maksājumu samaksas uzņēmumus, no kuriem tai pašā laikā ar Komisijas lēmumu tika pieņemtas saistības. Par priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1212/2005 apspriedās ar dalībvalstīm. Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt šeit pievienoto regulas priekšlikumu. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Lēmuma forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Nav jānorāda, kā tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |Instrumentu izvēle |Ierosinātais akts — regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: pamatregulā citas iespējas nav paredzētas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1212/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96[1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), jo īpaši tās 8. un 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA2.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 1212/2005[2] („pamatregula”) noteica galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam („sākotnējā izmeklēšana”).B. JAUNU EKSPORTĒTĀJU IZVĒRTĒŠANA3.  Sākotnējā izmeklēšanā Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piemēroja atlasi. Uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē un kam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu bija piešķirts tirgus ekonomikas režīms („TER”), noteica dempinga maksājumu 0% apmērā, un to noteica tikai vienam atlasītajam uzņēmumam, kuram bija piešķirts TER. Uzņēmumiem, kuri netika iekļauti izlasē un kuriem saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu bija piešķirts atsevišķs režīms („AR”), piemēroja vidējo svērto maksājumu 28,6% apmērā, kas bija noteikts uzņēmumiem, kuriem bija piešķirts AR. Visiem citiem uzņēmumiem noteica valsts mēroga maksājumu 47,8% apmērā.4.  Šajā procedūrā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nevar sākt kāda jauna eksportētāja izvērtēšanu, lai noteiktu individuālas dempinga starpības, jo sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota atlase. Tomēr, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet kuri nav iekļauti sākotnējās izmeklēšanas izlasē, uzskata, ka jāizveido noteikums, lai maksājumu, kas piemērojams uzņēmumiem, kuriem piešķirts TER (0%), vai vidējo svērto maksājumu uzņēmumiem, kuriem piešķirts AR (28,6%), attiecīgi noteiktu visiem jaunajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri var apliecināt, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, kas jāizpilda, lai saņemtu TER, vai citā gadījumā 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai saņemtu AR, un ka tādēļ uz tiem var attiecināt pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 4. punktam.C. SAISTĪBAS5.  Pēc galīgās regulas publicēšanas Komisija nevarēja pieņemt nekādas saistības. Izmeklēšanā, kuras rezultāts bija galīgo pasākumu noteikšana, vairāki ražotāji eksportētāji bija norādījuši, ka tie plāno piedāvāt cenu saistības, taču pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā viņi neiesniedza pietiekami pamatotu saistību piedāvājumu. Tomēr atbilstoši galīgās regulas 152. apsvērumā noteiktajam Padome, ņemot vērā šā jautājuma sarežģītību attiecīgajiem uzņēmējiem (galvenokārt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) un to, ka pirms galīgās informācijas sniegšanas nebija provizoriskas informācijas sniegšanas, uzskatīja, ka tiem izņēmuma kārtā jāļauj pabeigt saistību piedāvājums pēc minētā termiņa.6.  Pēc iepriekšminētā termiņa Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta („CCCME”) kopā ar divdesmit uzņēmumiem, kuri sadarbojās, vai to uzņēmumu grupām, kuri sadarbojās, piedāvāja kopīgas saistības, kas bija pieņemamas.7.  Komisija ar Lēmumu 2006/[IERAKSTĪT NUMURU]/EK[3] pieņēma saistību piedāvājumu. Lēmumā ir sīkāk izklāstīts pamatojums šo saistību pieņemšanai. Padome atzīst, ka saistību piedāvājums izslēdz dempinga kaitējumu radošo ietekmi un pietiekamā mērā ierobežo apiešanas iespējamību.8.  Lai Komisija arī turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt saistību ievērošanu, iesniedzot attiecīgajai muitas iestādei lūgumu par laišanu brīvā apgrozībā, no antidempinga maksājuma atbrīvo, ja iesniedz faktūrrēķinu, kurā ir vismaz pielikumā uzskaitītā informācija. Šī informācija ir vajadzīga arī tāpēc, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārbaudīt kravu atbilstību tirdzniecības dokumentiem. Ja minēto faktūrrēķinu neiesniedz vai tas neatbilst muitā uzrādītajam ražojumam, tad maksā antidempinga maksājumu, kas atbilst attiecīgajai likmei.9.  Lai arī turpmāk efektīvi nodrošinātu saistību ievērošanu, importētājiem jāzina, ka jebkurš saistību pārkāpums saistībā ar attiecīgajiem darījumiem var izraisīt antidempinga maksājuma piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Tādēļ jāievieš tiesību normas, kas paredz muitas parāda rašanos atbilstošā antidempinga maksājuma apmērā ik reizi, kad nav ievērots viens vai vairāki atbrīvojuma nosacījumi. Tādēļ muitas parāds rodas katru reizi, kad deklarētājs laiž preces brīvā apgrozībā, t.i., nenomaksājot antidempinga maksājumu, un kad tiek konstatēts, ka ir pārkāpts viens vai vairāki šo saistību nosacījumi.10.  Saistību neievērošanas gadījumā antidempinga maksājumu var atgūt, ja Komisija ir atsaukusi saistību pieņemšanu saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu, atsaucoties uz šo konkrēto darījumu un attiecīgi pasludinot, ka attiecīgais saistību rēķins nav derīgs. Tādēļ, kad vien ir norādes uz saistību neievērošanu, muitas iestādēm saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu nekavējoties jāinformē Komisija.11.  Attiecīgie uzņēmumi un SSSME ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un saistībām, kas ir saistību pieņemšanas pamatā.12.  Jānorāda, ka saistību neizpildes vai atcelšanas gadījumā vai arī tad, ja Komisija atsakās pieņemt saistības, antidempinga maksājumu atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. punktam piemēro automātiski,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Regulā (EK) Nr. 1212/2005 iekļauj šādu 1. panta ceturto daļu:“4. Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:- izmeklēšanas periodā (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam) neeksportēja uz Kopienu 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,- nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas ražotāju vai eksportētāju, uz kuru attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti ar šo regulu,- pēc izmeklēšanas perioda, kurā pasākumi tika noteikti, faktiski ir eksportējis uz Kopienu attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu daudzumu,- tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kas definēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai ka tas ievēro prasības par atsevišķo maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu,Padome, pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt 1. panta 2. punktu, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju i) uzņēmumiem, kuriem piemēro 0% vidējo svērto maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu piešķirts tirgus ekonomikas režīms, vai ii) uzņēmumiem, kuriem piemēro 28,6% vidējo svērto maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 9. panta 5. punktu piešķirts atsevišķs režīms.”2. pantsRegulā (EK) Nr. 1212/2005 iekļauj šādu 2. pantu:„2. pants1. Importu, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un par ko faktūrrēķinus izrakstījuši uzņēmumi, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Komisijas Lēmumā 2006/[NORĀDĪT NUMURU]/EK, kurā laiku pa laikam ir izdarīti grozījumi, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ja:tos ir tieši ražojuši, nosūtījuši un par tiem izrakstījuši faktūrrēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā unšādam importam ir pievienots derīgs saistību rēķins. Saistību rēķins ir faktūrrēķins, kurā iekļauta vismaz tā informācija un deklarācija, kas paredzētas pielikumā, unmuitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.2. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, rodas muitas parāds, ja attiecībā uz 1. pantā minētajām precēm un saskaņā ar 1. punkta nosacījumiem no maksājumiem atbrīvotajām precēm konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi. Uzskata, ka otro nosacījumu, kas noteikts 1. punktā, neievēro, ja konstatē, ka saistību rēķins neatbilst pielikuma noteikumiem. Turklāt to uzskata pa neizpildītu, ja konstatē, ka saistību rēķins nav autentisks un ja Komisija ar regulu vai lēmumu, kurš attiecas uz konkrētu(-iem) darījumu(-iem) un ar kuru attiecīgo(-os) saistību rēķinu(-us) paziņo par nederīgiem, ir atsaukusi saistību pieņemšanu saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu..3. Ja kāda puse nav izpildījusi vienu vai vairākus 1. punktā norādītos un turpmāk 2. punktā noteiktos nosacījumus, importētāji to uzskata par parastu tirdzniecības risku, kura dēļ var palielināties muitas parāds, kas radies atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 2913/92 201. pantam. Šādu muitas parādu sedz, Komisijai atsaucot saistību pieņemšanu.”3. pants1. Regulā (EK) Nr. 1212/2005 2. pants kļūst par 3. pantu.2. Regulā (EK) Nr. 1212/2005 iekļauj šīs regulas pielikumu.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSFaktūrrēķinā, kas pievienots konkrētu lējumu pārdevumiem Kopienā, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādus elementus.1. Virsraksts „FAKTŪRRĒĶINS, KAS PIEVIENOTS PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.2. Tā uzņēmuma nosaukums, kas minēts 1. pantā Komisijas Lēmumā 2006/[NORĀDĪT NUMURU]/EK, ar ko pieņem saistības par faktūrrēķina izsniegšanu.3. Faktūrrēķina numurs.4. Faktūrrēķina izdošanas datums.5. TARIC papildkods, ar kuru faktūrrēķinā norādītās preces ir jāmuito pie Kopienas robežas.6. Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:- ražojuma koda numurs (RKN), kuru izmanto izmeklēšanas un saistību mērķiem (piem., RKN 1, RKN 2 utt.),- skaidri formulēts attiecīgajam RKN atbilstošo preču apraksts,- uzņēmuma ražojuma kods (URK) (pēc vajadzības),- KN kods,- daudzums (jānorāda tonnās).7. Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā ietver:- cenu par tonnu,- piemērojamos maksāšanas noteikumus,- piemērojamos piegādes noteikumus,- atlaides un rabatus kopā.8. Kopienā importētāja uzņēmuma nosaukums, kam uzņēmums tieši izdod faktūrrēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.9. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izdevusi faktūrrēķinu un parakstījusi šādu deklarāciju:„Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu notiek atbilstoši [UZŅĒMUMS] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2006/[IERAKSTĪT NUMURU]/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem, es arī apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 199, 29.7.2005., 1. lpp.[3] OV L […].


Avis juridique important

|

52004PC0640

Priekšlikums Padomes regulaI ar ko izstrādā melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ietvaros  /* COM/2004/0640 galīgā redakcija - CNS 2004/0229 */

Briselē, 07.10.2004COM(2004) 640 galīgā redakcija2004/0229 (CNS).PriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko izstrādā melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ietvaros.(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUUMA RAKSTSEiropas Kopiena ir Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) līguma dalībniece kopš 1979. gada.Pēc galveno bentālo zivju zvejas vietu slēgšanas deviņdesmito gadu sākumā melnā paltusa zvejniecība ir galvenais EK flotes zvejniecības resurss NAFO ūdeņos. EK ir lielākais dalībnieks šajā zvejas vietā ar 55 % kvotu starptautiskajos NAFO ūdeņos.2003. gada jūnijā NAFO Zinātniskā padome paziņoja, ka melnā paltusa krājumi ir nabadzīgāki nekā bija sagaidāms. Iepriekšējie labo gadu zivju resursi patlaban ir izzvejoti, un, lai izvairītos no resursu izsīkšanas nākotnē, gaidāmie slikto gadu zivju resursi īstermiņā vai vidēji ilgā termiņā prasa būtisku nozvejas samazināšanu.Ikgadējā apspriedē, kas 2003. gadā notika Kanādā, Halifaksā, NAFO Zvejniecības komisija pieņēma 15 gadu atjaunošanas plānu saistībā ar melnā paltusa nozveju NAFO ūdeņu otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos. Šā plāna mērķis ir iegūt piecus gadus un vecāku izmantojamu biomasu ar vidējo apjomu 140 000 tonnas, kas ļautu ilgtermiņā nodrošināt stabilu šo resursu ieguvi.Lai panāktu šo mērķi, atjaunošanas plāns paredz pakāpenisku TAC samazinājumu: 42 000 tonnas 2003. gadā, 20 000 tonnas 2004. gadā, 19 000 tonnas 2005. gadā, 18500 tonnas 2006. gadā un 16 000 tonnas 2007. gadā. Kopējā pieļaujamā nozveja turpmākajiem gadiem ir nosakāma, ņemot vērā resursu atjaunošanas norisi, un to var koriģēt, pamatojoties uz Zinātniskās padomes ieteikumiem. Lai nodrošinātu šā plāna efektivitāti, tajā paredzēti arī papildu kontroles pasākumus.Plāns provizoriski tika iestrādāts arī Kopienas tiesību aktos ar Padomes 2003. gada 19. decembra Regulu Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.Tādēļ šis plāns jāīsteno, pieņemot Padomes regulu, ar ko īsteno daudzgadu pasākumus attiecībā uz melno paltusu visu šā pārveides plāna darbības laiku.2004/0229 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko izstrādā melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu ZiemeļrietumuAtlantijas zvejniecības organizācijas ietvarosEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Saskaņā ar Padomes 1978. gada 28. decembra Regulu (EEK) Nr. 3179/78 attiecībā uz Konvencijas par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā noslēgšanu, ko veic Eiropas Ekonomikas kopiena,[3] Kopiena ir apstiprinājusi minēto konvenciju ("NAFO konvencija").(2) NAFO konvencija nodrošina atbilstošu daudzpusējas sadarbības sistēmu jautājumos, kas attiecas uz zvejas resursu racionālu saglabāšanu un pārvaldību tās noteiktajā zonā.(3) NAFO Zinātniskā padome savā 2003. gada jūnija apspriedē paziņoja, ka melnā paltusa resursi strauji sarūk, un ieteica krasi samazināt TAC līmeni.(4) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija NAFO savā 25. ikgadējā apspriedē, kas notika laikposmā no 2003. gada 15. līdz 19. septembrim, pieņēma 15 gadiem paredzētu melna paltusa resursu atjaunošanas plānu NAFO 2. apakšzonai un 3KLMNO rajoniem ("atjaunošanas plāns"). Tajā ietilpst tādi paši mērķi kā tie, kas paredzēti 5. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4].(5) Lai atjaunotu resursus, atjaunošanas plāns paredz TAC līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī kontroles pasākumus, lai nodrošinātu plāna efektivitāti.(6) Atjaunošanas plāns provizoriski tika īstenots Padomes 2003. gada 19. decembra Regulā Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[5], līdz brīdim, kad tiks pieņemta Padomes Regula, ar ko īsteno daudzgadu pasākumus melnā paltusa resursu atjaunošanai.(7) Tādēļ atjaunošanas plāns ir jāīsteno pastāvīgi. Šajā nolūkā jānosaka procedūra to kuģu sarakstu nosūtīšanai, kuriem izsniegtas speciālas zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[6].(8) Lai ievērotu atjaunošanas plānā noteiktos kontroles pasākumus, Kopienas kuģu kapteiņiem ir jāiesniedz ziņojums, kā arī dalībvalstīm jāsadala kvotas licenzētiem kuģiem.(9) Ir vajadzīgi papildu kontroles pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu Kopienas līmenī un lai panāktu saskaņotību ar atjaunošanas plāniem, ko Padome pieņēmusi citās jomās. Šādos pasākumos jāiekļauj pienākums iepriekš paziņot par iebraukšanu dalībvalsts norādītā ostā un ierobežot pielaides robežas,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsPriekšmetsŠī regula nosaka vispārējos noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Kopiena piemēro atjaunošanas plānu attiecībā uz melnā paltusa resursu atjaunošanu NAFO 2. apakšzonā un 3KLMNO rajonos.Atjaunošanas plāna uzdevums ir iegūt piecus gadus un vecāku izmantojamu biomasu vidēji 140 000 tonnu apmērā, kas ļautu ilgtermiņā iegūt stabilu melnā paltusa nozveju.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā tiek izmantotas šādas definīcijas:(a) "NAFO otrais apakšzona" ir ģeogrāfiskā zona, kas definēta NAFO konvencijas III pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā;(b) "3KLMNO rajoni" ir ģeogrāfiskā zona, kas definēta NAFO konvencijas III pielikuma 4. punkta b) apakšpunktā).3. pantsKopējā pieļaujamā nozveja1. Melnā paltusa krājumu kopējā pieļaujamā nozveja ("TAC") NAFO otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos ir šāda:a) 2005. gadā - 19 000 tonnas;b) 2006. gadā - 18 500 tonnas, unc) 2007. gadā - 16 000 tonnas.Tomēr, ja NAFO nolemj, ka šie kopējie pieļaujamās nozvejas (TAC) līmeņi nenodrošina minētā krājuma ilgspējīgu zvejniecību, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu koriģē pirmajā daļā noteikto kopējo TAC līmeni atbilstoši NAFO lēmumam.2. Padome sadala dalībvalstīm kvotas atbilstoši procedūrai, kas minēta Regulas Nr. 2371/2002 20. panta 1. punktā.4. pantsAizliegumi attiecībā uz melno paltusuKopienas zvejas kuģiem NAFO otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos aizliedz zvejot melno paltusu, kā arī atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut krastā šajās zonās nozvejoto melno paltusu, ja:(a) tiem nav īpašas zvejas atļaujas, ko izsniegusi to karoga dalībvalsts un(b) tie nav iekļauti NAFO kuģu reģistrā.5. pantsĪpašās zvejas atļaujas melnā paltusa zvejošanai1. Dalībvalstīm jānodrošina, lai kuģi, kuriem ir izsniegtas 4. pantā minētās īpašās zvejas atļaujas, tiktu iekļauti sarakstā, norādot to nosaukumu un iekšējo numuru, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2090/98 I pielikumā[7].2. Katra dalībvalsts datorlasāmā formā nosūta Komisijai 1. pantā minēto sarakstu un visus attiecīgos pielikumus.3. Grozījumi 1. pantā minētajā sarakstā jānosūta Komisijai vismaz piecas dienas pirms dienas, kad šajā sarakstā no jauna iekļautais kuģis ienāk otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos. Komisija grozījumus nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam.4. Katra dalībvalsts sadala melnā paltusa kvotas starp kuģiem, kas iekļauti 1. pantā minētajā sarakstā. Dalībvalstis informē Komisiju katru gadu ne vēlāk kā līdz 15. decembrim par kvotu sadali informē Komisiju.6. pantsAtskaites1. Šās regulas 5. panta 1. punktā minēto kuģu kapteiņi nosūta karoga dalībvalstij šādas atskaites:(a) par melnā paltusa daudzumiem, kas atrodas uz klāja brīdī, kad Kopienas kuģis iebrauc otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos; atskaite iesniedzama ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms kuģa ieiešanas šajā zonā;(b) par ik nedēļas uz klāja esošajiem melnā paltusa daudzumiem. Šī atskaite pirmo reizi iesniedzama ne vēlāk kā līdz tās septītās dienas pusnaktij, kas seko dienai, kad kuģis ieiet otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos, vai, ja kuģis otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos strādā vairāk nekā septiņas dienas, tad ne vēlāk kā pirmdien - par nozveju, kas veikta otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos pirms iepriekšējās nedēļas beigām svētdienas pusnaktī;(c) par uz klāja esošajiem melnā paltusa daudzumiem, kad kuģis iziet no otrās apakšzonas un 3KLMNO rajoniem; atskaitei jābūt iesniegtai ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 pirms katras kuģa izbraukšanas no minētās zonas, un atskaitē jāuzrāda zvejas dienu skaits un kopējā nozveja šajā zonā;(d) par melnā paltusa daudzumiem, kas tiek iekrauti un izkrauti katrā pārkraušanas reizē laikā, kad kuģis atrodas otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos. Šīs atskaites iesniedzamas ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas operācijas pabeigšanas.2. Dalībvalstis pēc 1. punkta a), b) un c) apakšpunktos minēto atskaišu saņemšanas nosūta tās Komisijai.3. Ja tiek uzskatīts, ka melnā paltusa daudzumi, par kuriem ziņo saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, ir izsmēluši 70 % no dalībvalstu kvotas, kuģu kapteiņi nosūta b) apakšpunktā minētās atskaites katru dienu.7. pantsAtsevišķa melnā paltusa iekraušana1. Laikā, kad kuģis atrodas otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos, ik dienas uz klāja izceltie melnā paltusa daudzumi jāuzglabā atsevišķi no pārējās nozvejas un tiem ir jābūt skaidri apzīmētiem ar etiķetēm.2. Zvejas kuģu kapteiņi pārbaudei salīdzināšanas nolūkos sniedz dalībvalstu inspektoriem nepieciešamo palīdzību melnā paltusa nozvejai, kas iegūta otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos, ir deklarēta kuģa žurnālā un atrodas uz klāja.8. pantsPielaides, novērtējot kuģa žurnālā norādītos daudzumusAtkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83[8] 5. panta 2. punkta un Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2868/88[9] 9. panta 2. punkta, atļautā pielaide, novērtējot uz klāja esošos daudzumus kilogramos, tiek noteikta 5 % apmērā no kuģa žurnālā norādītā daudzuma.9. pantsNorādītās ostas1. Aizliegts jebkādus melnā paltusa daudzumus izkraut krastā kādā citā vietā, izņemot ostas, kuras norādījušas NAFO līgumslēdzējas puses.2. Dalībvalstis norāda ostas, kurās var izkraut melno paltusu, un nosaka ar to saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, tostarp noteikumus un nosacījumus, kas attiecināmi uz melnā paltusa uzskaiti un atskaitēm katrā izkraušanas reizē, kad krava tiek izkrauta krastā.3. Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā līdz 15. decembrim iesniedz Komisijai 2. punktā norādīto nozīmēto ostu un saistīto pārbaudes un uzraudzības procedūru sarakstu. Komisija nekavējoties nodod šo informāciju NAFO sekretariātam.4. Komisija nekavējoties nosūta 2. punktā norādīto nozīmēto ostu sarakstu un informāciju par pārējo NAFO līgumslēdzēju pušu nozīmētajām ostām visām dalībvalstīm.10. pantsIepriekšēji paziņojumiDalībvalstis pieprasa zvejas kuģu kapteiņiem vai to pārstāvjiem pirms katras ienākšanas nozīmētā ostā vismaz 48 stundas pirms paredzamās ienākšanas ostā iesniegt tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostas tie vēlas izmantot, šādu informāciju:(a) ienākšanas laiku nozīmētajā ostā;(b) 4. panta a) apakšpunktā minētas īpašās zvejas atļaujas kopiju;(c) uz klāja esošā melnā paltusa dzīvsvara daudzumu kilogramos,(d) NAFO zonu vai zonas, kurās ir iegūta nozveja.11. pantsPārbaude ostā1. Dalībvalstis nodrošina, lai visi kuģi, kas ienāk nozīmētā ostā un izkrauj krastā vai pārkrauj melno paltusu, kas nozvejots NAFO otrajā apakšzonā un 3KLMNO rajonos, tiek pārbaudīti ostā saskaņā ar NAFO pārbaužu shēmu.2. Ir aizliegts izkraut un/vai pārkraut nozveju no šādiem 1. punktā minētajiem kuģiem līdz inspektora ierašanās brīdim.3. Visi izkrautie daudzumi pirms to transportēšanas uz auksto glabātavu vai citu vietu ir jānosver pa sugām.4. Dalībvalstis septiņu dienu laikā no datuma, kad ir pabeigta pārbaude, iesniedz atskaites par attiecīgajām ostas pārbaudēm NAFO sekretariātam, atskaites kopiju nosūtot Komisijai.12. pantsAizliegums izkraut un pārkraut kravas kuģiem, kas nav līgumslēdzēju pušu kuģiDalībvalstis nodrošina to, ka tiek aizliegta melnā paltusa izkraušana krastā un pārkraušana no līgumslēdzēju pusēm nepiederošiem kuģiem, kas iesaistīti zvejošanas aktivitātēs NAFO jurisdikcijā esošajos ūdeņos.13. pantsStāšanās spēkāŠie noteikumi stājas spēkā septītajā dienā pēc to publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šie noteikumi ir piemērojami no 2005. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojami visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdāPriekšsēdētājs[1] OV C [...], [...], [...], lpp.[2] OV C [...], [...], [...], lpp.[3] OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 653/80 (OV L 74, 20.3.1980., 1. lpp.).[4] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[5] OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp.[6] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.[7] OV L 266, 1.10.1998., 27. lpp.[8] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.[9] OV L 257, 17.9.1988., 20. lpp.