title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94 attiecībā uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 attiecībā uz Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu # Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0190(01)

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.05.2005COM(2005) 190 galīgā redakcija2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA PAMATOJUMS UN MēRķISŠobrīd Eiropas Savienībā ir 20 decentralizētas institūcijas, kuras var nosaukt par Kopienas aģentūrām, ņemot vērā to kopīgās raksturīgās iezīmes: tās visas izveidotas ar izveides tiesību aktu, tām visām ir juridiskas personas statuss, administratīva un finansiāla autonomija, skaidri definēta kompetences un darbības joma…Šīs Kopienas aģentūras vada viens vadītājs, ko parasti sauc par direktoru un kuram atsevišķos gadījumos palīdz viens vai vairāki vietnieki. Viņu amata pilnvaru termiņš parasti ir četri līdz pieci gadi. Lielākā daļa pamatregulu tomēr paredz, ka direktoru un, vajadzības gadījumā, viņu vietnieku amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu vai vairākas reizes. Amatā iecelšanas noteikumi un amata pilnvaru termiņš ir precizēti katrā katrai aģentūrai pieņemtajā regulā.Vēl nesen iecēlējinstitūcijas vienkārši ar lēmumu pagarināja amatā esošo direktoru pilnvaru termiņu. Pēc sīkākas pamatregulu noteikumu pārbaudes Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka šajā praksē ir juridiska problēma.Patiesībā, izņemot Regulu Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, un nesenāko Regulu Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, Kopienas aģentūru pamatregulās, lai apzīmētu direktora amata pilnvaru termiņa pagarināšanu, ir izmantots termins „atjaunošana” („renouvellement”).Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 214. panta 1. punktā, kas attiecas uz Komisijas locekļu iecelšanu, kā arī Līguma 223. un 225. pantā, kas attiecas uz Tiesas tiesnešu iecelšanu, ir viens un tas pats noteikums. Taču abos gadījumos ir skaidrs, ka iespēja tikt atjaunotam amatā nenozīmē, ka tiek piemērota vienkāršota procedūra vai ka amata pilnvaru termiņš tiek pagarināts, neievērojot Līgumā paredzēto iecelšanas procedūru.Ievērojot šos nosacījumus, faktu, ka amata pilnvaru termiņu var atjaunot, var interpretēt tikai tādā nozīmē, ka personai, kas ir amata izpildītājs, pēc pilnvaru termiņa beigām ir jāpiesaka sava kandidatūra jaunam pilnvaru termiņam.Šo interpretāciju piemērojot aģentūrām, var secināt, ka iespēja atjaunot direktora amata pilnvaru termiņu neatbrīvo tās no pamatregulā paredzētās iecelšanas procedūras ievērošanas.Turklāt, aģentūru direktori un to vietnieki ir ne tikai pilnvarotās personas, bet arī aģentūras darbinieki, kas tiek nodarbināti saskaņā ar pagaidu darbinieku līgumu un uz kuriem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.Tāpēc iecelšanas procedūrai jo īpaši ir jāaptver vakanta amata izsludināšana visās dalībvalstīs, un atlase ir jāveic saskaņā ar pamatregulu un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumiem.Šīs procedūras parasti ir ilgas un nosacīti dārgas. Tās var arī palēnināt vai apgrūtināt aģentūras darbību šajā laikā, ja amatā esošais direktors nolemj atkal pieteikt savu kandidatūru.Ņemot vērā aģentūru specifiskās vajadzības un pēdējo gadu praksi, šķiet, nebūtu pareizi noteikt, ka aģentūrām atkārtoti jāveic atlases procedūra ikreiz, kad beidzas direktora vai citu attiecīgo amatpersonu pirmais pilnvaru termiņš. Kompetentajām iecēlējinstitūcijām būtu jāvar izvēlēties - pagarināt pašreizējo amata pilnvaru termiņu, vai arī veikt jaunu atlases procedūru.Tāpat ir jāņem vērā fakts, ka aģentūru direktori nav tikai administratīvi darbinieki; viņu darbība nozīmīgi ietekmē arī aģentūras darbu un uzdevumu īstenošanu. Tāpēc iecelējinstitūcijām, pieņemot lēmumu, jāņem vērā abi aspekti – nepieciešamība nodrošināt nepārtrauktu aģentūras vadību un rūpes par jaunu ideju un politiku attīstību.Tādēļ lēmums par amatā esošā direktora pilnvaru termiņa pagarināšanu jāpieņem, pamatojoties uz direktora darbības un aģentūras vajadzību iepriekšēju novērtējumu, ko veic iestāde, kas piedāvā kandidātus iecelējinstitūcijai, un amata pilnvaru termiņš jāpagarina tikai vienu reizi uz noteiktu laiku, kas nedrīkst būt ilgāks par pirmo amata pilnvaru termiņu.Grozījumi pantos attiecībā uz iecelšanu ierosināti pavisam 18 aģentūrām; tādējādi iesniegti 18 priekšlikumi regulām, ar ko groza katras aģentūras pamatregulas.Grozījumi nav jāveic regulās, ar ko izveido 2 aģentūras: Padomes 2000. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru[1] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūru[2]. Patiesībā tajās nav paredzēta iespēja atjaunot direktora amata pilnvaru termiņu, jo šo aģentūru pastāvēšanas laiks ir ierobežots.Tāpat nav priekšlikumu grozīt izveides aktus aģentūrām un citām institūcijām, kas attiecināmas uz 2. un 3. pīlāru.Visbeidzot, attiecībā uz divām aģentūrām, par kurām ir iesniegti regulu priekšlikumi, kas pašlaik tiek izskatīti vai ir pieņemšanas procesā (Eiropas Ķīmijas aģentūra[3] un Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra[4]), Komisija pēc vajadzības piedāvās priekšlikumus grozījumiem, lai saskaņotu tekstus visām Kopienas aģentūrām.JURIDISKAIS PAMATS UN PIEņEMšANAS PROCEDūRAKatra regula, ar ko izveido aģentūru, parasti ir saskaņā ar attiecīgo Līguma pantu, kas atbilst aģentūras kompetences un darbības jomai; no tā tāpat izriet piemērojamā pieņemšanas procedūra.Tāpēc atsevišķi ir jāgroza visu aģentūru izveides regulas.Regulu pieņemšanas procedūrai ir jābūt saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā aģentūras izveides laikā, vajadzības gadījumā ņemot vērā izmaiņas pēc izveides regulas pieņemšanas; tās var būt gan Līgumā noteikto Eiropas Parlamenta pilnvaru izmaiņas, gan grozījumi attiecībā uz juridisko pamatu.Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Vides Aģentūru, kā arī uz piecām regulām, kuru juridiskais pamats ir grozīts un kuru gadījumā Līguma 308. pants ir aizstāts ar juridisko pamatu minēto aģentūru darbības jomai.Runa ir par sekojošām aģentūrām: Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, kura izveides regula tiek konsolidēta; šīs konsolidācijas laikā Padome atzina (un tam piekrita arī Komisija), ka par juridisko bāzi turpmāk ir jāizmanto 152. pants; Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (150. pants); Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (137. panta, 1. punkta a) un b) apakšpunkts); Eiropas Izglītības fonds (150. pants) un Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā (137. panta, 1. punkta a) apakšpunkts).REGULU PRIEKšLIKUMU FORMULēJUMSTrīs apsvērumi, kas ir kopīgi visiem regulu priekšlikumiem, ir izteikti šādā redakcijā:„Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.Attiecīgi ir jāgroza Regula Nr. …/… [nosaukums aģentūru izveides pamatregulai]”Katrai grozītajai regulai ierosinātais standarta formulējums ir šāds:„Aģentūru vada direktors, ko pēc Komisijas** priekšlikuma ieceļ administratīvā valde* uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas** priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija** jo īpaši vērtē- rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;- aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”* Padome Kopienas Augu šķirņu biroja un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja gadījumā; Komisija Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda gadījumā;** Administratīvā valde Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda gadījumā.Piedāvātie grozījumi attiecas uz sekojošām aģentūrām un regulām:-  Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs: 6. panta 2. punkts Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru;-  Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds: 8. panta 3. punkts Padomes 1975. gada 26. maija Regulā (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi;-  Eiropas Vides aģentūra: 9. panta 1. punkta pirmais teikums Padomes 1990. gada 7. maija Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu;-  Eiropas Izglītības fonds: 7. panta 1. punkta otrais teikums Padomes 1990. gada 7. maija Regulā (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu; regulā grozījumi izdarīti ar Padomes 1998. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1572/98;-  Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs: 9. panta 1. punkta pirmais teikums Padomes 1993. gada 8. februāra Regulā (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru;-  Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs: 120. panta 2. punkts Padomes 1993. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi;-  Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā: 11. panta 1. punkts Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā;-  Kopienas Augu šķirņu birojs: 43. panta 2. punkts Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību;-  Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs: 9. panta 1. punkts Padomes 1994. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru;-  Eiropas Novērošanas centrs rasisma un ksenofobijas jautājumos: 10. panta 1. punkts Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos;-  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde: 26. panta 1. punkta pirmais teikums Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu;-  Eiropas Jūras drošības aģentūra: 16. panta 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu;-  Eiropas Aviācijas drošības aģentūra: 30. panta 4. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi;-  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs: 17. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru;-  Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūra: 64. panta 1. punkta trešais teikums Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru;-  Eiropas Dzelzceļa aģentūra: 31. panta 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu ;-  Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (GALILEO): 7. panta 2. punkta 3. daļa Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulā (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi;-  Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām: 26. panta 5. punkta otrais teikums Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulā (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām.2005/0072 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,[6]ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,[7]saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [8],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu [9],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1210/90 9. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Aģentūru vada izpilddirektors, kuru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz piecu gadu termiņu; pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, Komisija jo īpaši izvērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0073 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME ,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [10],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [11],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [12],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [13],tā kā1.  Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.2.  Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.3.  Tāpēc ir jāgroza Padomes 1975. gada 10. februāra Regula (EEK) Nr° 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru[14],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 337/75 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Direktora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi; pēc administratīvās valdes priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, administratīvā valde jo īpaši izvērtē:-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti;-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā VēstnesīŠī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0074 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [15],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [16],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [17],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [18],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi par nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1975. gada 26. maija Regula (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi [19],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr° 1365/75 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:„3. Direktoru un direktora vietnieku ieceļ ne vairāk kā uz pieciem gadiem; pēc administratīvās valdes priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, administratīvā valde jo īpaši izvērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti,-  fonda uzdevumus un vajadzības nākamajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdāPriekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0075 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[20],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[21],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[22],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[23],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1360/90 , ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu[24],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1360/90 7. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šo:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt tikai vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  fonda uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0076 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[25],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[26],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[27],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[28],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1993. gada 8. februāra Regula (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru[29],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 302/93 9. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šo:„ 1. Uzraudzības centru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  entra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0077 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94 attiecībā uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[30],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[31],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[32],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1993. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi[33],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 40/94 120. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc administratīvās valdes priekšlikuma, pēc novērtēšanas un pēc tam, kad saņemts Komisijas atzinums, to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā administratīvā valde jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  biroja uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0078 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[34],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[35],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[36],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību[37],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2100/94 43. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc Komisijas priekšlikuma, pēc novērtēšanas un pēc tam, kad saņemts administratīvās valdes atzinums, to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  biroja uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0079 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[38],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[39],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru[40],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2965/94 9. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Centru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  Centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0080 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 284. un 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[41],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[42],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[43],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[44],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1997. gada 2. jūnija Regula (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos[45],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1035/97 10. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Centru vada direktors, kuru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz četriem gadiem; šo pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par četriem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti,-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0081 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37., 95., 133. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[46],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[47],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[48],saskaņā ar Līguma 251. pantā norādīto procedūru[49],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[50],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 178/2002 26. panta 1. punktu groza šādi.1. Pirmajā teikumā svītro tekstu „ko var atjaunot”.2. Iekļauj šādas daļas:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtēšanas izpilddirektora pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Izvērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  Iestādes uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0082 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[51],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[52],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[53],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[54],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru[55],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 851/2004 17. panta 1. punktu aizstāj ar šo:« 1. Direktoru uz pieciem gadiem ieceļ Valde, izraugoties to no to kandidātu saraksta, kurus ieteikusi Komisija pēc atklāta konkursa, ko rīko pēc tam, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un citur ir publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0083 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[56],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[57],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[58],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[59],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru[60],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 726/2004 64. panta 1. punktu groza šādi.1. Trešo teikumu svītro.2. Iekļauj šādas daļas:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas, izpilddirektora amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0084 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 attiecībā uz Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[61],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[62],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 2004. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi[63],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1321/2004 7. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šo:„Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti,-  Iestādes uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0085 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 1. punkta a) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[64],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[65],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[66],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[67],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā[68],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2062/94 11. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Aģentūru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0086 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[69],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[70],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[71],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[72],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu[73],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1406/2002 16. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0087 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[74],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[75],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[76],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[77],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi[78],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1592/2002 30. panta 4. punktu aizstāj ar šo:„ 4. Izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vardā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0088 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[79],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[80],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[81],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[82],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu[83],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 881/2004 31. panta 3. punktu aizstāj ar šo:„ 3. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0089 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[84],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[85],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[86],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām[87],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2007/2004 26. panta 5. punkta otro teikumu aizstāj ar šo:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas Valde to amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 306, 7.12.2000., un KOM(2004) 451 galīgais, 28.6.2004.[2] OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.[3] KOM(2003) 644 galīgais.[4] KOM(2004) 289 galīgais.[5] OV C …, …, … lpp.[6] OV C …, …, … lpp.[7] OV C …, …, … lpp.[8] Parlamenta atzinums, kas sniegts… .[9] OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.)[10] OV C …, …, … lpp.[11] OV C …, …, … lpp.[12] OV C …, …, … lpp.[13] Eiropas Parlamenta atzinums, kas sniegts…[14] JO L 39 du 13.2.1975, p. 1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 41. lpp.)[15] OV C …, …, … lpp.[16] OV C …, …, … lpp.[17] OV C …, …, … lpp.[18] Eiropas Parlamenta atzinums, kas sniegts…[19] OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 1649/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 25. lpp.)[20] OV C […], […], […] lpp.[21] OV C […], […], […] lpp.[22] OV C […], […], […] lpp.[23] Eiropas Parlamenta atzinums, […][24] OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.)[25] OV C […], […], […] lpp.[26] OV C […], […], […] lpp.[27] OV C […], […], […] lpp.[28] Eiropas Parlamenta atzinums, […][29] OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.)[30] OV C […], […], […] lpp.[31] OV C […], […], […] lpp.[32] OV C […], […], […] lpp.[33] OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 422/2004 (OV L 70, 9.3.2004., 1. lpp.)[34] OV C […], […], […] lpp.[35] OV C […], […], […] lpp.[36] OV C […], […], […] lpp.[37] OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2003 (OV L 162, 30.4.2004., 38. lpp.)[38] OV C […], […], […]. lpp.[39] OV C […], […], […]. lpp.[40] OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 13. lpp.)[41] OV C […], […], […]. lpp.[42] OV C […], […], […]. lpp.[43] OV C […], […], […]. lpp.[44] OV C […], […], […]. lpp.[45] OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.)[46] OV C […], […], […]. lpp.[47] OV C […], […], […]. lpp.[48] OV C […], […], […]. lpp.[49] Eiropas Parlamenta atzinums, […][50] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.)[51] OV C […], […], […]. lpp.[52] OV C […], […], […]. lpp.[53] OV C […], […], […]. lpp.[54] Eiropas Parlamenta atzinums, [...][55] OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.[56] OV C […], […], […]. lpp.[57] OV C […], […], […]. lpp.[58] OV C […], […], […]. lpp.[59] Eiropas Parlamenta atzinums, […][60] OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.[61] OV C […], […], […]. lpp.[62] OV C […], […], […]. lpp.[63] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.[64] OV C […], […], […] lpp.[65] OV C […], […], […] lpp.[66] OV C […], […], […] lpp.[67] Eiropas Parlamenta atzinums, […][68] OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1654/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 38. lpp.)[69] OV C […], […], […]. lpp.[70] OV C […], […], […]. lpp.[71] OV C […], […], […]. lpp.[72] Eiropas Parlamenta atzinums, […][73] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 724/2004 (OV L 129, 29.4.2004., 1. lpp.)[74] OV C […], […], […]. lpp.[75] OV C […], […], […]. lpp.[76] OV C […], […], […]. lpp.[77] Eiropas Parlamenta atzinums, […][78] OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.)[79] OV C […], […], […]. lpp.[80] OV C […], […], […]. lpp.[81] OV C […], […], […]. lpp.[82] Eiropas Parlamenta atzinums, […][83] OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.[84] OV C […], […], […]. lpp.[85] OV C […], […], […]. lpp.[86] OV C […], […], […]. lpp.[87] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0505

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas  /* COM/2009/0505 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.9.2009COM(2009) 505 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupasPASKAIDROJUMA RAKSTSSaskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padome, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kā arī dalībvalstu sniegto informāciju un ZZTEK ieteikumu, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no zvejas piepūles režīma piemērošanas, ja ir pieejami attiecīgi dati par mencas nozveju un izmetumiem konkrētajās kuģu grupās, ja mencas nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no katras attiecīgās kuģu grupas gūtās kopējās nozvejas un ja šo grupu iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu tās vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu. Pēc konkrētu Zviedrijas un Spānijas kuģu grupu izslēgšanas saskaņā ar Padomes 2009. gada 27. jūlijā pieņemto lēmumu (Regula (EK) Nr. 754/2009) ZZTEK ir izvērtējusi Francijas, Vācijas, Polijas un Apvienotās Karalistes pieteikumus.Saskaņā ar ZZTEK ieteikumu Vācijas un Polijas informācija saistībā ar saidu, Spānijas informācija saistībā ar heku un Francijas informācija saistībā ar dziļūdens sugām un jūrasvelniem ir pietiekams pierādījums tam, ka mencas nozveja un izmetumi konkrētajās kuģu grupās atbilst Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. panta 2. punkta nosacījumiem, un tāpēc šīs kuģu grupas var izslēgt no minētā zvejas piepūles režīma, ja attiecīgās zvejniecības darbojas galvenokārt ūdeņos, kas atrodas zem mencas uzturēšanās zonas, kuras dziļums var sasniegt 300 metru. Pārējo pieteikumu gadījumā sniegtā informācija netika uzskatīta par pietiekamu, lai varētu novērtēt minēto nosacījumu izpildi.Šā priekšlikuma mērķis ir izslēgt konkrētas kuģu grupas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā režīma.Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot darbu šīs zvejas sezonas atlikušajā daļā.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004[1], un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteikts zvejas piepūles režīms, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ik gadu iedala zvejas iespējas, izteiktas ar zvejas piepūli. Saskaņā ar minētās regulas 11. panta 2. punktu Padome, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kā arī dalībvalstu sniegto informāciju un ZZTEK ieteikumu, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no zvejas piepūles režīma piemērošanas, ja ir pieejami attiecīgi dati par mencas nozveju un izmetumiem konkrētajās kuģu grupās, ja mencas nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no katras attiecīgās kuģu grupas gūtās kopējās nozvejas un ja šo grupu iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu minētās iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu.2.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009[2] konkrētas kuģu grupas tika izslēgtas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma.3.  Pēc tam, kad ZZTEK bija izvērtējusi Regulas (EK) Nr. 754/2009 pamatā esošo informāciju, Vācija, Francija un Polija sniedza informāciju par mencas nozveju, ko guvušas citas konkrētas ar šo valstu karogu peldošu kuģu grupas.4.  Vācija sniedza informāciju par mencas nozveju, ko guvusi kuģu grupa, kura Ziemeļjūras ziemeļu daļā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ar grunts trali zvejo saidu. Pamatojoties uz šo informāciju un citu dalībvalstu sniegto informāciju par šo zvejniecību, kā to izvērtējusi ZZTEK, var apgalvot, ka minētajā zvejas darbībā iesaistīto kuģu gūtā mencas nozveja un izmetumi laika posmā, kamēr šie kuģi izmanto vienīgi attiecīgo zvejas rīku, nepārsniedz 1,5 % no kopējās nozvejas, kuru minētajā zvejas darbībā iesaistīto kuģu grupa guvusi minētajā laika posmā, kamēr attiecīgās zvejniecības darbojas ūdeņos, kas atrodas zem mencas uzturēšanās zonas, kuras dziļums var sasniegt 300 metru. Papildus ņemot vērā Vācijas programmu šīs zvejniecības kontrolei un ievērojot to, ka minētās grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu, ir lietderīgi no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas izslēgt kuģu grupu, kas ar grunts trali, kura linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks, zvejo saidu Ziemeļjūras ziemeļu daļā 300 metru vai lielākā dziļumā.5.  Francija sniedza informāciju par mencas nozveju, ko guvusi kuģu grupa, kura ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ar grunts trali zvejo dziļūdens sugas, un kuģu grupa, kura minētajā apgabalā ar žaunu tīklu zvejo jūrasvelnus. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to izvērtējusi ZZTEK, var apgalvot, ka minētajās zvejas darbībās iesaistīto kuģu mencas nozveja un izmetumi laika posmā, kamēr šie kuģi izmanto vienīgi attiecīgo zvejas rīku, nepārsniedz 1,5 % no kopējās nozvejas, kuru minētajās zvejas darbībās iesaistīto kuģu grupa guvusi minētajā laika posmā, kamēr attiecīgās zvejniecības darbojas ūdeņos, kas atrodas zem mencas uzturēšanās zonas, kuras dziļums var sasniegt 300 metru. Papildus ņemot vērā Francijas programmu šīs zvejniecības kontrolei un ievērojot to, ka minētās grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu, ir lietderīgi no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas izslēgt kuģu grupu, kas ar grunts trali, kura linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks, zvejo dziļūdens sugas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru vai lielākā dziļumā, un kuģu grupu, kas ar žaunu tīklu zvejo jūrasvelnus ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru vai lielākā dziļumā.6.  Spānija sniedza informāciju par mencas nozveju, ko guvusi kuģu grupa, kura ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ar āķu jedām zvejo heku. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to izvērtējusi ZZTEK, var apgalvot, ka minētajās zvejas darbībās iesaistīto kuģu mencas nozveja un izmetumi laika posmā, kamēr šie kuģi izmanto vienīgi attiecīgo zvejas rīku, nepārsniedz 1,5 % no kopējās nozvejas, kuru minētajās zvejas darbībās iesaistīto kuģu grupa guvusi minētajā laika posmā, kamēr attiecīgās zvejniecības darbojas ūdeņos, kas atrodas zem mencas uzturēšanās zonas, kuras dziļums var sasniegt 300 metru. Papildus ņemot vērā Spānijas programmu šīs zvejniecības kontrolei un ievērojot to, ka minētās grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu, ir lietderīgi no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas izslēgt kuģu grupu, kas ar āķu jedām zvejo heku ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru vai lielākā dziļumā.7.  Polija sniedza informāciju par mencas nozveju, ko guvusi kuģu grupa, kura Ziemeļjūrā ar grunts trali zvejo saidu. Pamatojoties uz šo informāciju un citu dalībvalstu sniegto informāciju par šo zvejniecību, kā to izvērtējusi ZZTEK, var apgalvot, ka minētājā zvejas darbībā iesaistīto kuģu mencas nozveja un izmetumi laika posmā, kamēr šie kuģi izmanto vienīgi attiecīgo zvejas rīku, nepārsniedz 1,5 % no kopējās nozvejas, kuru minētajās zvejas darbībās iesaistīto kuģu grupa guvusi minētajā laika posmā, kamēr attiecīgās zvejniecības darbojas ūdeņos, kas atrodas zem mencas uzturēšanās zonas, kuras dziļums var sasniegt 300 metru. Papildus ņemot vērā Polijas īstenoto programmu šīs zvejniecības kontrolei un ievērojot to, ka minētās grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu, ir lietderīgi no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas izslēgt kuģu grupu, kas ar grunts trali, kura linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks, zvejo saidu Ziemeļjūrā 300 metru vai lielākā dziļumā.8.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009.9.  Zvejas piepūli un tās ierobežojumu ievērošanu dalībvalstis pārvalda, ievērojot zvejas sezonu, kas ilgst no 2009. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim, un Regulu (EK) Nr. 1342/2008 pieņēma īsi pirms šīs sezonas sākuma, tāpēc ir lietderīgi minētajā regulā paredzēto izslēgšanu attiecināt uz visu zvejas sezonu un piemērot to no 2009. gada 1. februāra.10.  Lai attiecīgajiem zvejniekiem nodrošinātu noteiktību un ļautu viņiem pēc iespējas drīzāk plānot darbu šajā zvejas sezonā, izņēmuma kārtā nav jāpiemēro sešu nedēļu termiņš, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādu c) līdz g) punktu:“c) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Vācijas karogu un piedalās tāljūras zvejā, kas norādīta Vācijas 2009. gada 25. marta pieteikumā (papildināts ar 2009. gada 27. jūnija vēstuli), un kuras kuģi Ziemeļjūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru un lielākā dziļumā zvejo saidu, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks;d) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Francijas karogu un piedalās zvejā, kas norādīta Francijas 2009. gada 18. jūnija pieteikumā, un kuras kuģi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru un lielākā dziļumā zvejo dziļūdens sugas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks;e) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Francijas karogu un piedalās zvejā, kas norādīta Francijas 2009. gada 18. jūnija pieteikumā, un kuras kuģi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru un lielākā dziļumā zvejo jūrasvelnus, izmantojot žaunu tīklus;f) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Spānijas karogu un piedalās zvejā, kas norādīta Spānijas 2009. gada 6. aprīļa pieteikumā (papildināts ar 2009. gada 13. aprīļa un 14. septembra vēstulēm), un kuras kuģi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas 300 metru un lielākā dziļumā zvejo jūrasvelnus, izmantojot āķu jedas;g) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Polijas karogu un piedalās zvejā, kas norādīta Polijas 2009. gada 23. marta pieteikumā (papildināts ar 2009. gada 27. aprīļa un 16. jūnija vēstulēm), un kuras kuģi Ziemeļjūrā 300 metru un lielākā dziļumā zvejo saidu, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks.”2. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2009. gada 1. februāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs . [1] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.[2] OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0160

Priekšlikums Padomes regulaI, ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam  /* COM/2005/0160 galīgā redakcija */

	Briselē, 25.04.2005COM(2005) 160 galiga redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAI,ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importa procedūru veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”). |Vispārējais konteksts Šis priekšlikums tiek izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteikto būtību un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi saistībā ar priekšlikumu Saistībā ar priekšlikumu nav spēkā esošu noteikumu. |Atbilstība citām Kopienas politikām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulā paredzētajiem noteikumiem. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2004. gada 20. martā uzsāka pārskata izmeklēšanu arī attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija metālu. Pārskata mērķis bija pārbaudīt, vai Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā radīja nepieciešamību pielāgot pasākumus, lai izvairītos no pēkšņas un pārmērīgi negatīvas ietekmes uz ieinteresētajām personām, ieskaitot izmantotājus, izplatītājus un patērētājus jaunajās dalībvalstīs. Pēc visu dažādo pušu iesniegtās informācijas, kā arī pieejamās statistikas pārbaudes tika konstatēts, ka nav nopietnu iemeslu, lai mainītu spēkā esošos pasākumus, ieviešot pārejas režīmu. Šis pārskats tika apspriests ar dalībvalstīm. Priekšlikumu atbalstīja 21 dalībvalsts, un četras dalībvalstis iebilda pret to. Tādēļ tiek ierosināts, lai Padome pieņem šeit pievienoto priekšlikumu Regulai, kas iespējami drīz jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(u) iemesla(u) dēļ. |Rīcības forma ir raksturota iepriekš minētajā pamatregulā, un tur nav vietas valsts lēmumam. |Nav piemērojama norāde par to, kā priekšlikuma mērķim tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, ekonomiskā procesa dalībnieku un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |Instrumentu izvēle |Iecerētie instrumenti: regula. |Citi līdzekļi nebūs piemēroti šāda(u) iemesla(u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULAI,ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importamņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas[1] dalībvalstis („pamatregula”), un īpaši tās 11. panta 3. punktu un 22. panta c) punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,[2]tā kāA. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi(1) Pēc termiņa beigu pārskata Padome 2004. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 389/2004[3] noteica galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) izcelsmes silīcija metāla („silīcijs”) importu. Galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai līdz Kopienas robežai, pirms maksājuma bija 49 %.2. Uzsākšana(2) Publicējot paziņojumu[4] Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , Komisija 2004. gada 20. martā paziņoja par daļēja starpposma pārskata uzsākšanu pasākumiem, kurus piemēro arī ĶTR izcelsmes silīcija importam atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam.(3) Pārskatu sāka pēc Komisijas ierosinājuma, lai pārbaudītu, vai, ievērojot Kopienas intereses, Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā („paplašināšana”) radīja nepieciešamību pielāgot pasākumus, lai izvairītos no pēkšņas un pārmērīgi negatīvas ietekmes uz ieinteresētajām personām, ieskaitot izmantotājus, izplatītājus un patērētājus.3. Attiecīgais ražojums(4) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas bija izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, t.i., ĶTR izcelsmes silīcija metāls, ko klasificē ar KN kodu 2804 69 00 (silīcija saturs mazāks par 99,99 % no svara). Tikai muitas nomenklatūras noteiktās pašreizējās klasifikācijas dēļ to sauc par „silīciju”. Silīciju ar augstāku tīrības pakāpi, kas satur ne mazāk kā 99,99 % silīcija no svara un ko lielākoties izmanto elektronisko pusvadītāju ražošanā, klasificē ar atšķirīgu KN kodu, un uz to neattiecas šī procedūra.4. Izmeklēšana(5) Komisija oficiāli paziņoja attiecīgajiem zināmajiem importētājiem, izmantotājiem un eksportētājiem un to apvienībām, attiecīgās eksportējošās valsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus to viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā.(6) Ķīnas Metālu, minerālvielu & ķīmisko vielu importētāju & eksportētāju tirdzniecības kamera (CCCMC), Kopienas ražotāju apvienība (Euroalliages), importētāji/tirgotāji, atsevišķu to jauno dalībvalstu iestādes, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā („ES 10 valstis”), un silīcija izmantotāji ES 10 valstīs rakstiski darīja zināmus savus viedokļus. Visām ieinteresētajām personām, kas noteiktajā termiņā pieprasīja uzklausīšanu un parādīja, ka ir īpaši iemesli, lai tās tiktu uzklausītas, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja.(7) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu spēkā esošo pasākumu piemērotību.B. IZMEKLĒŠANAS SECINĀJUMI UN DAĻĒJĀ STARPPOSMA PĀRSKATA IZBEIGŠANA1. Silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm(8) Izmeklēšanā noskaidroja, ka saskaņā ar Eurostat ziņām silīcija importa, kas no ĶTR tika ievests ES 10 valstīs, apjomu vidējais kāpums 2001. un 2002. gadā bija aptuveni 13 %. Importa apjomi 2003. gadā pieauga par aptuveni 54 %, pateicoties ievērojamam kāpumam no oktobra līdz decembrim.(9) Turklāt nenormāls importa apjomu kāpums aptuveni 120 % apmērā attiecībā pret iepriekšējā gada attiecīgo periodu tika konstatēts pirms pašas paplašināšanas, t.i., no 2004. gada janvāra līdz aprīlim.(10) Izmeklēšanā arī noskaidroja, ka silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm samazinājās pēc paplašināšanas. Kritumu varētu izskaidrot ar importa apjomu nenormālajiem kāpumiem pirms paplašināšanas.(11) Turklāt statistika par importu uz ES 10 valstīm pēc paplašināšanas periodā liecina, ka importa no ĶTR apjomu kritums sakrīt ar Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes importa pakāpenisku kāpumu, kā arī ar pārdošanas pieaugumu no ES 15 valstīm.2. Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs(12) Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs tika noskaidrots, no kopējā importa atņemot kopējo eksportu. Jāpiezīmē, ka ES 10 valstīs nav deklarētas silīcija ražošanas.(13) Ņemot vērā importa apjomu no ĶTR nenormālo kāpumu pirms paplašināšanas, bija nepieciešams veikt dažas importa apjomu korekcijas 2003. un 2004. gadā, lai noteiktu, kādi būtu normālie importa līmeņi šajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas.(14) Šajā ziņā tika konstatēts, ka importa apjomu no ĶTR vidējais kāpums 2001. un 2002. gadā bija 13 %. Uz šā pamata importa no ĶTR normālais līmenis 2003. un 2004. gadā tika noteikts, pieskaitot 13 % gada pieaugumu iepriekšējo gadu importa apjomiem, kuri, kā varētu gaidīt, būtu normālie importa līmeņi šajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas.(15) Izmantojot to pašu metodoloģiju, eksporta no ES 10 valstīm 2004. gada provizoriskais aprēķins tika veikts, pieskaitot 2003. gada kopējam eksportam normālu kāpumu 80 %, ko atzina par vidējo eksporta apjomu kāpumu 2002. un 2003. gadā.2. tabula. Silīcija pieprasījums ES 10 valstīsGads | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (provizorisks aprēķins) |Imports uz ES 10 valstīm tonnās | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 (provizorisks aprēķins) | 26 957 |Eksports no ES 10 valstīm tonnās | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |Kopējais pieprasījums ES 10 valstīs tonnās | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |Avots: Eurostat dati un provizoriskie aprēķini 2003. un 2004. gadam(16) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka pieprasījums ES 10 valstīs ir aptuveni 6 % no ES 15 valstu pieprasījuma līmeņa, kā tas tika provizoriski aprēķināts ĶTR izcelsmes silīcija importam noteikto antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskata pēdējā izmeklēšanā[5].3. Alternatīvi piegādes avoti, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs(17) Izmeklēšanā noskaidroja, ka ir pietiekami daudz ĶTR piegādēm alternatīvu potenciālu piegādes avotu, kas ir pieejami, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs, pat ja antidempinga maksājuma piemērošana ES 15 valstīs un arī 10 jaunajās dalībvalstīs pilnībā izbeigs ĶTR importu vai izraisīs ĶTR importa kritumu.(18) Potenciāls silīcija piedāvājums aptuveni 18 000 tonnu apjomā ir pieejams no 15 dalībvalstīm, kas veidoja Eiropas Savienību pirms paplašināšanas („ES 15 valstis”). Šo aprēķinu veica, pamatojoties uz termiņa beigu pārskata pēdējo izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro ĶTR izcelsmes silīcija importam. Tika konstatēts, ka 2001. gadā ES 15 valstīs ražotā silīcija apjoms sasniedza 148 000 tonnu. Tajā pašā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā tika konstatēts, ka ES 15 valstīs ražošanas jauda bija aptuveni 166 000 tonnu, norādot, ka neizmantotā jauda bija aptuveni 18 000 tonnu.(19) Turklāt citi potenciāli silīcija piegādes avoti (uz kuriem neattiecas antidempinga maksājumi) tostarp ir Norvēģijā (ar neizmantotu jaudu 18 000 tonnu), Brazīlijā, Kanādā un ASV.(20) Kā izklāstīts 11. apsvērumā, tika konstatēts arī, ka pēc paplašināšanas, t.i., no 2004. gada maija līdz novembrim, periodā, par kuru Eurostat jau sniedzis ticamus datus, pakāpeniski palielinājās imports no citiem avotiem, īpaši no Norvēģijas un Brazīlijas, kā arī pakāpeniski palielinājās pārdošana no ES 15 valstīm. Pārdošana no ES 15 valstīm pieauga četrkārt, importa apjomi no Norvēģijas − pieckārt un no Brazīlijas − seškārt salīdzinājumā ar 2003. gada attiecīgo periodu.3. tabula. Importa apjomi uz ES 10 valstīm no Norvēģijas, Brazīlijas un pārdošana no ES 15 valstīmGada periods | Pārdošana no ES 15 valstīm (tonnās) | Importa apjomi no Norvēģijas (tonnās) | Importa apjomi no Brazīlijas (tonnās) |2003. gada maijs−novembris | 2 070 | 238 | 152 |2004. gada maijs−novembris | 7 772 | 1 144 | 975 |(21) Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nopietna pamata uzskatam, ka būs silīcija deficīts ES 10 valstu tirgū.4. Ietekmes uz izmaksām novērtējums(22) Kā atzinušas dažādas ieinteresētās personas, silīcijs ir starpprodukts, kuru izmanto dažas pārstrādes ražotnes jaunajās dalībvalstīs, īpaši sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanai.(23) Alumīnija ražotāji ES 10 valstīs apliecina, ka sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas procesā patērētā silīcija vidējais īpatsvars svārstās starp 3 % un 13,5 %.(24) Izmeklēšanā noskaidroja, ka silīcija cenas palielināšanai ES 10 valstīs vai cita alternatīva piegādes avota izvēlei, visticamāk, būs maza ietekme uz ES 10 valstu izmantotāju ražošanas izmaksām.Silīcija no ĶTR cenas pieaugums(25) Ņemot vērā iepriekš minēto silīcija procentuālo patēriņu sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanā un to, ka antidempinga maksājums par silīcija importu no ĶTR ir 49 %, ietekme uz sekundāro alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām būtu tikai 1,47 % līdz 6,6 % robežās no sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām.Citu alternatīvu piegādes avotu izvēle(26) Dažas ieinteresētās puses norādīja, ka, piemērojot antidempinga pasākumus importam uz ES 10 valstīm, tika atrasti alternatīvi silīcija piegādes avoti, bet šādi alternatīvi avoti nozīmēja silīcija cenu kāpumu par aptuveni 34 %. Šajā sakarā tika konstatēts, ka izmaksu ietekme uz sekundāro alumīnija sakausējumu ražotājiem būtu pat mazāka un iekļautos 1 % līdz 4,6 % robežās no sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām.5. Ieinteresēto personu sniegtie apsvērumi(27) Vairāki importētāji un izmantotāji apgalvoja, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija piedāvājuma trūkums. Tomēr, kā izklāstīts 11. 19. un 20. apsvērumā, pēc paplašināšanas importa apjomi no ĶTR uz ES 10 valstīm pakāpeniski tika aizstāti ar ES 15 valstu, Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes silīciju. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija deficīts.(28) Viens no izmantotājiem ES 10 valstīs, kā arī Slovākijas un Slovēnijas iestādes apgalvoja, ka citas izcelsmes silīcijs pēc kvalitātes atšķiras no ĶTR izcelsmes silīcija. Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 389/2004, ar ko noteica antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatu ĶTR izcelsmes silīcija importam, norādīts, ka ĶTR ražotajam un uz Kopienu eksportētajam silīcijam, kā arī Norvēģijā ražotajam un Kopienas ražotāju Kopienā ražotajam silīcijam ir vienas un tas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatpielietojums. Tādēļ tie pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. Tika norādīts, ka nav jāveic nekāda kvalitatīva ražojuma pielāgošana. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ar iepriekš nosaukto valstu importu aizstātais ķīniešu imports uz ES 10 valstīm kvalitatīvi atšķirtos. Bez tam citu valstu importa kāpums, kā izklāstīts 11. 19 un 20. apsvērumā, norāda, ka ražojumi ir savstarpēji aizstājami.(29) Tas pats izmantotājs arī apgalvoja, ka izmaksu ietekme uz sekundāro alumīnija sakausējumu ražotājiem nav nenozīmīga, ņemot vērā zemās peļņas normas šajā nozarē. Šajā sakarā tiek atgādināts 25. un 26. apsvērumā izteiktais konstatējums, ka antidempinga pasākumu piemērošanai būs ierobežota ietekme uz silīcija metāla izmantotājiem ES 10 valstīs ar sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas kopējo izmaksu maksimālo kāpumu 6,6 %. Tomēr tas nebija nopietns iemesls, lai mainītu spēkā esošos pasākumus, ieviešot pārejas režīmu. Patiešām šī ietekme nebija būtiski atšķirīga no tās ietekmes ES 15 valstīs, kas tika lēsta izmeklēšanā, uz kuras pamata noteica galīgos pasākumus 2004. gadā un konstatēja, ka spēkā esošajiem pasākumiem nebūs būtiskas ietekmes uz izmantotājiem.6. Slēdziens(30) Ņemot vērā maksājuma ierobežoto ietekmi uz alumīnija sakausējumu ražošanas izmaksām ES 10 valstīs un alternatīvu piegādes avotu uz ES 10 valstīm esību, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu piemērošana ES 15 valstīs un arī 10 jaunajās dalībvalstīs, visticamāk, neizraisīs pēkšņu un pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, ieskaitot izmantotājus, izplatītājus un patērētājus. Tāpēc pārejas režīms nav pamatots,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAtbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam uzsāktais daļējais starpposma pārskats antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam, ar šo tiek izbeigts.2. pantsŠī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs

[1] OV L 56, 6.3.1996., 1 lpp. Regulā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

[2] OV C […] […], […] lpp.

[3] OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp.

[4] OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

[5] Padomes Regula (EK) Nr. 398/2004 (OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp.).