               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.2.2017
            COM(2017) 65 final
            2017/0021(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, tika parakstīts Briselē 1997. gada 8. decembrī. Ar nolīgumu izveidotās EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmumā Nr. 2/2000 (turpmāk „Lēmums Nr. 2/2000”) tika izklāstīti tirdzniecības liberalizācijas noteikumi.

               Izcelsmes noteikumi izstrādājumiem, kuru izcelsme ir nolīguma pušu teritorijā, ir izklāstīti EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumā ir ietverts saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kuras jāveic attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais izstrādājums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu, — “konkrētiem izstrādājumiem piemērojamie noteikumi”.

               Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājuma 2. un 3. piezīmē bija ietverta atkāpe no konkrētiem izstrādājumiem piemērojamiem noteikumiem, kura attiecas uz konkrētiem ķīmiskajiem produktiem harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915. Šī atkāpe sākotnēji tika piemērota līdz 2003. gada 30. jūnijam un pēc tam ir atjaunota trīs reizes: līdz 2006. gada 30. jūnijam ar ES un Meksikas Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2004, līdz 2009. gada 30. jūnijam ar ES un Meksikas Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2007 un līdz 2014. gada 30. jūnijam ar ES un Meksikas Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2010. Pēc tam atkāpe vairs nav piemērojama.

               Meksika un Eiropas Savienība ir vienojušās no jauna ieviest konkrētiem izstrādājumiem piemērojamos noteikumus, kas ietverti atkāpē 2. un 3. piezīmē Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājumā, retroaktīvi no 2014. gada 1. jūlija un līdz 2019. gada 31. decembrim. Tomēr Meksika un Eiropas Savienība ir vienojušās par vairākiem modernizētiem alternatīviem noteikumiem, kas piemērojami konkrētiem izstrādājumiem.

               Konkrētiem izstrādājumiem piemērojamos noteikumus retroaktīvi piemēros no 2014. gada 1. jūlija, kad beidzās iepriekšējā ES un Meksikas Apvienotās komitejas lēmuma termiņš. Lai būtu iespējama retroaktīva piemērošana, attiecīgajiem ķīmiskajiem produktiem, kas ievesti Savienībā laikā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam, izcelsmes apliecinājuma, kas ir pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai rēķindeklarācijas veidā, uzrādīšanas termiņš ir pagarināts no 2 līdz 3 gadiem.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Grozījumi konkrētajiem izstrādājumiem piemērojamajos noteikumos, kas attiecas uz ķīmiskajiem produktiem HS pozīcijās 2914 un 2915, atbilst ES un Meksikas nolīguma modernizēšanai, kuras mērķis it precizēt un vienkāršot izcelsmes noteikumus.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Nepiemēro.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikums skar Eiropas Savienības tirdzniecības politiku, tādēļ piemērots juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants (konkrēti 4. punkta pirmā daļa) saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Šajā priekšlikumā ir paredzēti tikai pasākumi, kas ir vajadzīgi un ir piemēroti paredzēto rezultātu sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas. Ar šo priekšlikumu izdara grozījumus, kuri atjaunina iepriekšējo tekstu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Ārējo ekspertu atzinumi tika pieprasīti tirdzniecības struktūrās, kuras apstiprināja priekšrocības, ko sniedz vienkāršāki un elastīgāki konkrētiem izstrādājumiem piemērojamie noteikumi.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ar šo priekšlikumu izdara grozījumus spēkā esošā divpusējā tirdzniecības nolīgumā. Citu izskatāmu iespēju nav.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iespējamā ietekme uz budžetu ir pašu resursu, kas ir muitas nodokļi, samazināšanās par aptuveni EUR 5 miljoniem gadā.

               5.CITI ELEMENTI

                  Nav

               2017/0021 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu
                  1
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)V kopīgajā deklarācijā
                  2
               , kas pievienota Lēmumam Nr. 2/2000, kuru pieņēmusi ES un Meksikas Apvienotā padome
                  3
               , kas izveidota ar 1997. gada 8. decembrī Briselē parakstīto Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses
                  4
               , noteikts, ka ar minēto nolīgumu izveidotā ES un Meksikas Apvienotā komiteja pārskata nepieciešamību pēc 2003. gada 30. jūnija turpināt Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājuma 2. un 3. piezīmē izklāstīto izcelsmes noteikumu piemērošanu. Minētā pārskatīšana attiecas uz konkrētiem izstrādājumiem piemērojamiem noteikumiem Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumā, kas skar konkrētus ķīmiskos produktus harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915.

               (2)Apvienotā komiteja 2010. gada 17. septembrī pieņēma Lēmumu Nr. 1/2010
                  5
               , ar ko trešo reizi pagarināja minētajās piezīmēs izklāstīto izcelsmes noteikumu piemērošanas termiņu. Lēmumu Nr. 1/2010 piemēro līdz 2014. gada 30. jūnijam.

               (3)Ir lietderīgi uz laiku pagarināt Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājuma 2. un 3. piezīmē paredzēto izcelsmes noteikumu piemērošanas termiņu no 2014. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 31. decembrim saskaņā ar Meksikas un Eiropas Savienības nolīguma modernizēšanas principiem, lai nodrošinātu saskaņotību ar turpmākiem konkrētajiem izstrādājumiem piemērojamiem noteikumiem.

               (4)Tā kā Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājuma 2. un 3. piezīmē paredzēto izcelsmes noteikumu piemērošanas termiņš, ko piešķīra ar Lēmumu Nr. 1/2010, beidzās 2014. gada 30. jūnijā, ir lietderīgi jauno pagarinājumu piemērot retroaktīvi no 2014. gada 1. jūlija, lai nodrošinātu spēkā esošo ekonomisko nosacījumu nepārtrauktību.

               (5)Retroaktīvas piemērošanas nolūkiem attiecīgajiem ķīmiskajiem produktiem, kas importēti Savienībā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam, izcelsmes apliecinājuma, kas ir pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai rēķindeklarācijas veidā, uzrādīšanas termiņš būtu jāpagarina no 2 līdz 3 gadiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1. Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā Komitejā attiecībā uz EK un Meksikas Apvienotās Padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumu, pamatā ir šim lēmumam pievienotais Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotās komitejas lēmuma projekts.

               2. Savienības pārstāvji Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām 1. punktā minētajā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotās komitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Pēc tam, kad pieņemts Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotās komitejas lēmums par grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma būtība

               1,4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētais(-ie) pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Padomes lēmums par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  6

                  Ieņēmumu pozīcija: 12. nodaļa (Muitas nodokļi un citi maksājumi, kas minēti Lēmuma 2007/436/EK, EURATOM 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ☒ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  7

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Nepiemēro

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. ..

                  Nepiemēro

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Muitas nodokļi

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Palielināsies tirdzniecība starp Meksiku un ES ar HS (harmonizētās sistēmas) 2914 un 2915 pozīcijas ķīmiskajiem produktiem, kuriem bez laika ierobežojuma tiks piemēroti noteikumi konkrētiem izstrādājumiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Nepiemēro

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Nepiemēro

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Nepiemēro

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nepiemēro

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☒ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☒Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 01/07/2014–31/12/2019.

               –◻Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.

               ◻ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no YYYY līdz YYYY,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētais(-ie) pārvaldības veidi
                  8

               ◻ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība

               –◻ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻ko veic izpildaģentūras.

               ☒ Dalīta pārvaldība  kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība , kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻publisko tiesību subjektiem;

               –◻privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Nepiemēro

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Nepiemēro

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Nav konstatēti

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Nepiemēro

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Nepiemēro

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Nepiemēro

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Nepiemēro

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               Nepiemēro

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☒Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –☒Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –◻Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –☒Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –◻Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☒Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

                  Nepiemēro

               –◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

                  Nepiemēro

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –☒Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               pašu resursus

               dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           9

                        gads
                        N

                        gads
                        N+1

                        gads
                        N+2

                        gads
                        N+3

                        gads
                        N+4

                        gads
                        N+5

                        Kopā

                        120. pants

                        20 000 500 000

                        -2,5

                        -5

                        -5

                        -5

                        -5

                        -5

                        -27,5

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  Nepiemēro

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  Importējot no Meksikas konkrētus HS pozīcijas 2914 un 2915 ķīmiskos produktus, piemēro vislielākās labvēlības režīma nodokļa likmi 5,5 % apmērā. Izmantojot konkrētiem ražojumiem piemērojamos izcelsmes noteikumus, minētos ķīmiskos produktus varētu importēt ar preferenciālu nodokļa likmi 0 % apmērā.

                     (1)
                  OV L 326, 26.10.2012., 146. lpp.

                     (2)
                  OV L 245, 29.9.2000., 1167. lpp.

                     (3)
                  OV L 245, 29.9.2000., 1. lpp. un OV L 157, 30.6.2000., 10. lpp.

                     (4)
                  OV L 276, 28.10.2000., 45. lpp.

                     (5)
                  OV L 277, 21.10.2010., 30. lpp.

                     (6)
                  ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (7)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (8)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (9)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.2.2017
            COM(2017) 65 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS UN MEKSIKAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. X/XXXX

               (XX XXXXXX XXXX)

               par grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmumu Nr. 2/2000 (turpmāk “Lēmums Nr. 2/2000”) un tā III pielikumu, un it īpaši tā 38. pantu,

               tā kā:

               (1)
                     Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā izklāstīti izcelsmes noteikumi izstrādājumiem, kuru izcelsme ir nolīguma pušu teritorijā.

               (2)
                     Konkrētie izcelsmes noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumā un kas piemērojami izstrādājumiem, kuri klasificēti harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915, būtu jāgroza, lai ļautu uz laiku no 2014. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 31. decembrim piemērot konkrētiem izstrādājumiem izcelsmes noteikumus, kuri izklāstīti Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājuma 2. un 3. piezīmē, un jāatjaunina, minētos noteikumus modernizējot atbilstoši jaunākajiem tirdzniecības nolīgumiem. Ir lietderīgi piemērot jauno pagarinājumu retroaktīvi no 2014. gada 1. jūlija, lai nodrošinātu spēkā esošo ekonomisko nosacījumu nepārtrauktību.

               (3)
                     Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma V papildinājumā ir noteikts laikposms katrai pusei retrospektīvi izdota pārvadājumu sertifikāta EUR.1 atzīšanai, kā noteikts minētā pielikuma 17. panta 3. punktā, un eksportētājam rēķindeklarācijas uzrādīšanai importētājas puses muitas dienestā pēc izstrādājumu eksportēšanas, kā paredzēts Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma 20. panta 6. punktā.

               (4)
                     Izstrādājumiem, ko klasificē harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915 un kas importēti ES laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam, uzrādīšanas laikposmu jāpagarina līdz trim gadiem, lai ņemtu vērā reatroaktīvos grozījumus konkrēti šiem izstrādājumiem piemērojamos izcelsmes noteikumos.

               (5)
                     Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma V papildinājuma nosaukums būtu jāgroza, lai to pielāgotu grozītajam laikposmam un Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma 17. panta 3. punktam un 20. panta 6. punktam.

               (6)
                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikums,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1. Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumu groza, kā izklāstīts šā lēmuma I pielikumā.

               2. Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma V papildinājumu aizstāj, kā izklāstīts šā lēmuma II pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā 45. dienā pēc tā pieņemšanas dienas.

               To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

               Sagatavots XXXX, 2017. gada XX. XXXX.

               Apvienotās komitejas vārdā –

               I PIELIKUMS

               Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumu groza šādi:

               (1)
                      pievieno šādu ierakstu:

                        “HS pozīcija

                        Izstrādājuma apraksts

                        Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas nodrošina izcelsmes statusu

                        (1)

                        (2)

                        (3)                  vai                     (4)

                        ex 2914*

                        Diacetonspirts

                        Metilizobutilketons

                        Mezitiloksīds

                        Ražošana no acetona

                        Ražošana, kurā notiek ķīmiska reakcija*

               * Piemēro no 2014. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 31. decembrim.

               ** “Ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku procesu), kura rezultātā, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, veidojas molekula ar jaunu struktūru.

               Šādus procesus neietver izcelsmes nolūkiem:

               (a)šķīdināšana ūdenī vai citos šķīdinātājos;

               (b)šķīdinātāju, tostarp, ūdens, atdalīšana; vai

               (c)kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana.”;

               (2)
                     ierakstu par HS pozīciju 2915 aizstāj ar šādu:

                        “HS pozīcija

                        Izstrādājuma apraksts

                        Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas nodrošina izcelsmes statusu

                        (1)

                        (2)

                        (3)                  vai                     (4)

                        2915*

                        Piesātinātas acikliskās monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi, izņemot:

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2915 un 2916 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

                        etiķskābes anhidrīdu, etilacetātu un n-butilacetātu, vinilacetātu, izopropilacetātu un metilamilacetātu, monohloretiķskābi, dihloretiķskābi un trihloretiķskābi, to sāļus un esterus

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijā 2916 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        Ražošana, kurā notiek ķīmiska reakcija*

               *
                     Piemēro no 2014. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 31. decembrim.

               ** “Ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku procesu), kura rezultātā, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, veidojas molekula ar jaunu struktūru.

               Šādus procesus neietver izcelsmes nolūkiem:

               (a)
                     šķīdināšana ūdenī vai citos šķīdinātājos;

               (b)
                     šķīdinātāju, tostarp, ūdens, atdalīšana; vai

               (c)
                     kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana.”

               II PIELIKUMS

               Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma V papildinājumu aizstāj ar šādu:

               “V papildinājums

               LAIKPOSMS, KAD MUITAS DIENESTS PIEŅEM PĀRVADĀJUMU SERTIFIKĀTU EUR.1, KURŠ IZDOTS RETROSPEKTĪVI SASKAŅĀ AR III PIELIKUMA 17. PANTA 3. PUNKTU, UN KAD VAR UZRĀDĪT RĒĶINDEKLARĀCIJU SASKAŅĀ AR MINĒTĀ PIELIKUMA 20. PANTA 6. PUNKTU

               1. Attiecībā uz importu Eiropas Savienībā: divi gadi no izstrādājumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1, importēšanas brīža; izstrādājumiem, ko klasificē HS pozīcijā ex 2914 un 2915, kas noteikti II papildinājumā un kas ievesti Eiropas Savienībā no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam, – trīs gadi no izstrādājumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1, importēšanas brīža.

               2. Attiecībā uz importu Meksikā: viens gads no izstrādājumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1, importēšanas brīža.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0460

Priekšlikums Padomes lēmums attiecībā uz Kopienas nostāju Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanu  /* COM/2009/0460 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.9.2009COM(2009) 460 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSattiecībā uz Kopienas nostāju Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanuPASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Kopiena ar Padomes 2002. gada 15. aprīļa Lēmumu 2002/312/EK pieņēma 2001. gada Nolīgumu, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus. Nolīgums stājās spēkā 2002. gada 27. aprīlī uz astoņiem gadiem, un, ja vien tas netiks pagarināts, nolīguma darbības termiņš beigsies 2010. gada 26. aprīlī.Starptautiskās džutas izpētes grupas padomes sanāksmē, kas 2009. gada 5. un 6. aprīlī notika Dakā, dalībnieki vienbalsīgi panāca provizorisku vienošanos par Starptautiskās džutas izpētes grupas darbības pagarināšanu uz sākotnējo termiņu – diviem gadiem – saskaņā ar 25. noteikuma b) punktu, kas tomēr ir oficiāli jāapstiprina dalībnieku valsts iestādēm. Šis pagarinājums dalībniekiem dotu pietiekami daudz laika, lai novērtētu grupas darbību un beidzot izlemtu, vai apspriest jaunu nolīgumu, pateicoties turpmākam pagarinājumam par diviem gadiem.Eiropas Kopienas dalība nolīgumā atbilst tās ekskluzīvajām pilnvarām.Ierosinātais lēmums nekādi nemaina Eiropas Kopienas ieguldījumu Starptautiskās džutas izpētes grupas administratīvajā budžetā, kas maksājams par katru finanšu gadu.Šā priekšlikuma mērķis ir pilnvarot Eiropas Kopienu balsot par nolīguma pagarināšanu.Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija lūdz Padomei pieņemt turpmāko lēmumu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSattiecībā uz Kopienas nostāju Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Eiropas Kopienas vārdā ar Padomes 2002. gada 15. aprīļa Lēmumu 2002/312/EK[2] tika parakstīts un noslēgts 2001. gada Nolīgums, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus.(2) Saskaņā ar 25. noteikuma a) un b) punktu 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, darbības termiņš beigsies 2010. gada 26. aprīlī, ja vien tas pēc šā datuma ar Starptautiskās džutas izpētes grupas padomes lēmumu netiek pagarināts par vienu vai diviem termiņiem, kas kopā nepārsniedz četrus gadus.(3) Iepriekš minētā nolīguma pagarināšana ir Eiropas Kopienas interesēs.(4) Jānosaka Eiropas Kopienas nostāja Starptautiskajā džutas izpētes grupas padomē,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsEiropas Kopienas nostāja Starptautiskās džutas izpētes grupas padomē ir – balsot par 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pagarināšanu par vienu vai diviem termiņiem, kas kopā nepārsniedz četrus gadus, un paziņot par šo pagarinājumu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV C[2] OV L 112, 27.4.2002., 34. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.2.2016
            COM(2016) 89 final
            2016/0053(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 54. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2017. gada 1. janvāra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

                  Ierosinātā Padomes lēmuma mērķis ir izveidot Eiropas Savienības nostāju OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem ("RID ekspertu komiteja") sanāksmē, kas paredzēta 2016. gada 25. maijā, attiecībā uz dažiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājuma pielikumā iekļauto tehnisko un administratīvo noteikumu grozījumiem, par kuriem minētajai komitejai jāpieņem lēmums.

                  Iepriekš minētais pielikums, kas pazīstams kā "RID" (Regulations concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Rail — Noteikumi par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem), reglamentē bīstamo kravu starptautiskos dzelzceļa pārvadājumus starp tām COTIF līgumslēdzējām valstīm, kuras piemēro RID noteikumus ("RID līgumslēdzējas valstis").

               2.APSPRIEŠANĀ AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM GŪTIE REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI

                  Dažādas starptautiskās organizācijas, piemēram, OTIF, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO/EEK) un dažādas Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētās aģentūras ir izveidojušas starptautiskus bīstamo kravu pārvadājumu noteikumus. Tā kā šiem noteikumiem jābūt savstarpēji saderīgiem, starp šajā darbā iesaistītajām organizācijām ir izveidota sarežģīta starptautiska koordinēšanas un saskaņošanas sistēma. Šos noteikumus pielāgo, ievērojot divgadu ciklu.

                  Laikā, kad tika gatavoti šie grozījumi, notika apspriedes ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Šo grozījumu izstrādes laikā notika šādas tehniskās sanāksmes:

                  Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekspertu apakškomitejas bīstamo kravu pārvadājumiem

               1) 43. sanāksme Ženēvā 2013. gada 24.–28. jūnijā,

               2) 44. sanāksme Ženēvā 2013. gada 25. novembrī–4. decembrī,

               3) 45. sanāksme Ženēvā 2014. gada 23. jūnijā–2. jūlijā,

                  4) 46. sanāksme Ženēvā 2014. gada 1.–9. decembrī,

                  ANO/EEK–OTIF RID ekspertu komitejas un Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupas apvienotās sanāksmes

                  1) 2014. gada rudens sesija Ženēvā, 2014. gada 15.–19. septembrī,

                  2) 2015. gada pavasara sesija Bernē, 2015. gada 23.–27. martā,

                  3) 2015. gada rudens sesija Ženēvā, 2015. gada 15.–25. septembrī,

                  4) un notiks vēl viena apvienotā sanāksme (2016. gada pavasara sesija Bernē 2016. gada 14.–18. martā), kurā paredzēts ierosināt turpmākus grozījumus, kas būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra,

                  RID ekspertu komitejas pastāvīgās darba grupas

                  1) ceturtā sesija Madridē 2014. gada 17.–20. novembrī,

                  2) piektā sesija Zagrebā 2015. gada 23.–27. novembrī.

                  Šajās sanāksmēs ekspertu komitejas analizēja un izskatīja atsevišķus grozījumu priekšlikumus. Lēmumu par ieteicamo rīcību lielākoties pieņēma vienprātīgi. Dažus priekšlikumus ierosināja ekspertu vairākums. OTIF Ekspertu komiteja bīstamo kravu pārvadājumiem pieņems lēmumus par šiem priekšlikumiem 2016. gada 25. maijā.

                  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
                     1
                   izveidotās Bīstamo kravu pārvadājumu komitejas 2015. gada 14. decembra sanāksmē notika šo priekšlikumu sākotnējā apspriešana.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Eiropas Savienība pievienojās COTIF 2011. gada jūlijā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES
                     2
                  . COTIF ir jaukts nolīgums, kurā līgumslēdzējas puses ir gan Savienība, gan lielākā daļa dalībvalstu. Lēmuma III pielikumā ir noteikti Padomes, dalībvalstu un Komisijas iekšējie noteikumi procedūrās saistībā ar OTIF. Ekskluzīvas ES kompetences jautājumos ES balso ar visu to dalībvalstu balsīm, kuras ir COTIF dalībvalstis. 26 ES dalībvalstis ir arī COTIF dalībvalstis. Šobrīd ir četrdesmit piecas RID līgumslēdzējas valstis un piecdesmit OTIF dalībvalstis.

                  Kopš 1997. gada 1. janvāra Eiropas Savienība visiem transportlīdzekļiem ES teritorijā piemēro RID noteikumus, un sākotnēji tos piemēroja saskaņā ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu
                     3
                  . Direktīvu 96/49/EK 2008. gadā aizstāja ar Direktīvu 2008/68/EK, ar kuru turpina īstenot iepriekšējās direktīvas principus.

                  Direktīvas 2008/68/EK 4. pants par trešām valstīm nosaka: "Bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi." Turklāt direktīvas 12. apsvērumā noteikts: "Trešās valstīs reģistrētiem transportlīdzekļiem būtu jāatļauj veikt bīstamo kravu starptautiskos pārvadājumus dalībvalstu teritorijā, ja tiek ievēroti ADR, RID vai ADN, kā arī šīs direktīvas attiecīgie noteikumi." Tādēļ iepriekš minētie grozījumi pilnībā ietilpst ekskluzīvā Savienības kompetencē.

                  Tādējādi saskaņā ar COTIF 35. pantu grozījumi, kurus pieņēmusi RID ekspertu komiteja, stājas spēkā visām līgumslēdzējām pusēm sestā mēneša pirmajā dienā pēc tā mēneša, kura laikā Ģenerālsekretārs ir līgumslēdzējām pusēm paziņojis par šiem lēmumiem. Jebkura līgumslēdzēja puse var iesniegt iebildumus četru mēnešu laikā no paziņošanas dienas. Grozījumi nestājas spēkā, ja saņemti iebildumi no vienas ceturtdaļas līgumslēdzēju pušu.

                  Ja līgumslēdzējas puses paredzētajā termiņā ir paudušas iebildumus pret lēmumu, attiecīgā papildinājuma piemērošana tiek pilnībā apturēta no brīža, kad lēmumi stājas spēkā, attiecībā uz satiksmi ar šīm līgumslēdzējām pusēm un satiksmi starp tām. Tomēr, ja saņemti iebildumi pret tehniskā standarta apstiprināšanu vai vienveida tehniskā noteikuma pieņemšanu, ar brīdi, kad lēmumi stājas spēkā, tiek apturēta tikai attiecīgā standarta vai noteikuma piemērošana satiksmei ar attiecīgajām dalībvalstīm un starp tām; tas pats attiecas arī uz daļēju iebildumu.

                  Ja vien puses neiesniedz pietiekamu iebildumu daudzumu, paredzams, ka šajā priekšlikumā norādītie grozījumi stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī un kļūs saistoši Savienībai un dalībvalstīm, kļūstot par neatņemamu Savienības acquis daļu.

                  Visbeidzot, COTIF 38. pants paredz: kas attiecas uz tiesībām balsot un tiesībām iebilst, ko nosaka 35. panta 2. un 4. paragrāfs, reģionālajai organizācijai, konkrēti Eiropas Savienībai, ir tik balsu, cik to ir tās dalībvalstīm, kas ir arī organizācijas dalībvalstis.

                  Šis priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz Padomes Lēmumu par ES pievienošanos COTIF. Ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir LESD 91. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

                  Priekšlikuma projekta 1.a pantā sniegts sīki izstrādāts plānoto grozījumu saraksts, precizējot, kurus grozījumus Savienība var pieņemt. Plānotie grozījumi tiek uzskatīti par atbilstošiem bīstamo kravu rentablai un drošai pārvadāšanai, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, un tādēļ tie ir atbalstāmi.

               4.ĪSTENOŠANA EIROPAS SAVIENĪBĀ

                  Iepriekš minētie grozījumi, ciktāl tie kļūst saistoši Savienībai, būs jāiestrādā Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem, kas saskaņā ar COTIF piemēro vienotus noteikumus bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, pa dzelzceļu vai pa iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm. Šajā nolūkā Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem pielāgot Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu zinātnes un tehnikas attīstībai. Līdzko iebildumu iesniegšanas termiņš attiecībā uz OTIF Ģenerālsekretāra paziņojumu būs beidzies, Komisija uzsāks pielāgošanas procesu.

               2016/0053 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 54. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2017. gada 1. janvāra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES
                  4
                Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (turpmāk "COTIF konvencija").

               (2)Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir COTIF konvencijas līgumslēdzējas puses un piemēro to.

               (3)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/68/EK
                  5
                izklāstītas prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, pa dzelzceļu un pa iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm, atsaucoties uz Noteikumiem par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas noteikti COTIF konvencijas C papildinājumā (RID pielikums). Turklāt šīs direktīvas 4. punktā noteikts: "Bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi."

               (4)Paredzams, ka saskaņā ar COTIF konvencijas 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu izveidotā Ekspertu komiteja bīstamo kravu pārvadājumiem 54. sanāksmē, kurai jānotiek 2016. gada 25. maijā, lems par konkrētiem RID pielikuma grozījumiem. Šie grozījumi attiecas uz tehniskajiem standartiem un vienveida tehniskajiem noteikumiem, un to mērķis ir nodrošināt drošus un efektīvus bīstamo kravu pārvadājumus, vienlaicīgi ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību šajā nozarē un tādu jaunu vielu un priekšmetu izstrādi, kas rada apdraudējumu, tos pārvadājot.

               (5)Ar Direktīvas 2008/68/EK 9. pantu izveidotā Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja ir veikusi sākotnējās apspriedes par šiem grozījumiem.

               (6)Visi ierosinātie grozījumi ir pamatoti un noderīgi, tādēļ Savienībai tie būtu jāatbalsta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Savienības nostāja

               1.   Eiropas Savienības nostāja, ko tā pieņems Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 54. sanāksmē atbilstīgi Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, ir saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

               2.   Savienības pārstāvji iepriekš minētajā iestādē var vienoties par nelieliem grozījumiem šā lēmuma pielikumā minētajos dokumentos bez turpmāka Padomes lēmuma.

               2. pants

               Publicēšana

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot tā spēkā stāšanās dienu.

               3. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 260, 30.9.2008., 8. lpp.

                     (2)
                  Padomes 2011. gada 16. jūnija Lēmums 2013/103/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

                     (3)
                  OV L 235, 17.9.1996., 25. lpp.

                     (4)
                  Padomes 2011. gada 16. jūnija Lēmums 2013/103/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.2.2016
            COM(2016) 89 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums –
            Padomes Lēmums,
            ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 54. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2017. gada 1. janvāra

               PIELIKUMS

               Priekšlikums –

               Padomes Lēmums,

               ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 54. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2017. gada 1. janvāra

                        Priekšlikums

                        Atsauces dokuments

                        Temats

                        Piezīmes

                        ES nostāja

                        1

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/2

                        OTIF/RID/CE/GTP/INF.14

                        OTIF/RID/CE/GTP/INF.15

                        Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) pienākumu iekļaušana RID

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā pieņemt grozīto tekstu

                        Atbalstīt pastāvīgās darba grupas pārskatīto grozījumu

                        2

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/3

                        Īpašā noteikuma TU 16 grozījums ADR/RID/ADN 4.3. nodaļā

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt pastāvīgās darba grupas pārskatīto grozījumu

                        3

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/5

                        Pārvadātāja pienākums informēt vilciena vadītāju par bīstamās kravas novietojumu vilcienā

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt pastāvīgās darba grupas pārskatīto grozījumu

                        4

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/6

                        Elastīgi nefasētu produktu konteineri

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt tekstu par elastīgiem nefasētu produktu konteineriem OTIF/RID/CE/GTP/2015/12

                        5

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/7

                        "Pilnas slodzes"/"vagona krava" definīcijas

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt grozījumus

                        6

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/12

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/INF.2

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/INF.3

                        Dažādi konsolidēti grozījumi, par kuriem vienojusies pastāvīgā darba grupa

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt grozījumus

                        7

                        Tas pats

                        Grozījumi, kurus pastāvīgajai darba grupai jāturpina izvērtēt

                        -

                        -

                        8

                        Tas pats

                        Tie, par kuriem nepieciešams kopējs ANO/EEK–OTIF apvienotās sanāksmes viedoklis

                        Jāsekmē efektīvi multimodālie pārvadājumi

                        Atbalstīt apvienotajā sanāksmē ieteiktos grozījumus

                        9

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/14

                        Paziņojumi par atgadījumiem ar bīstamām kravām saskaņā ar RID 1.8.5.; Hamburg-Billwerder, 2013. gada 3. jūlijs

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt pastāvīgās darba grupas pārskatīto grozījumu

                        10

                        OTIF/RID/CE/GTP/2015/INF.4

                        Drošības attālums autotransporta līdzekļiem

                        Tehniskā vienprātība OTIF pastāvīgajā darba grupā

                        Atbalstīt grozījumus


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.4.2016
            COM(2016) 186 final
            2016/0102(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  1
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti.

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  2
                grozīja Regulu (EK) Nr. 539/2001, pārceļot 19 valstis uz II pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. Minētās 19 valstis ir Apvienotie Arābu Emirāti, Austrumtimora, Dominika, Grenāda, Kiribati, Kolumbija, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Peru, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Zālamana salas, Tonga, Trinidāda un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu. Atsaucei uz katru no II pielikumā minētajām valstīm ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka “atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar Eiropas Savienību noslēgts nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības”.

               Regula (ES) Nr. 509/2014 tika pieņemta 2014. gada 20. maijā un stājās spēkā 2014. gada 9. jūnijā. Komisija 2014. gada jūlijā iesniedza Padomei ieteikumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar katru no šādām 17 valstīm: Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Austrumtimoru, Dominiku, Grenādu, Kiribati, Māršala salām, Mikronēziju, Nauru, Palau, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām, Samoa, Zālamana salām, Tongu, Trinidādu un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu
                  3
               . Padome 2014. gada 9. oktobrī izdeva Komisijai adresētas sarunu norādes.

               Pirmie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu tika parakstīti 2015. gada 6. maijā (Apvienotie Arābu Emirāti), 2015. gada 26. maijā (Austrumtimora) un 2015. gada 28. maijā (Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, Vanuatu) un tos provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas līdz dienai, kad tie stājas spēkā. Padome ir pilnvarojusi parakstīt otro vīzu režīma atcelšanas nolīgumu paketi ar Tonga (parakstīts 2015. gada 20. novembrī), Kolumbiju (parakstīts 2015. gada 2. decembrī), Kiribati (parakstīšanas datums vēl jānosaka) un Palau (parakstīts 2015. gada 7. decembrī). Šos četrus nolīgumus provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad tie stājas spēkā.

               Sarunas ar Māršala salām sākās 2014. gada 17. decembrī un norisinājās vēstuļu apmaiņas veidā. Turpmākas informācijas apmaiņas laikā tika panākta vienošanās par visiem aspektiem. Galvenie sarunu vedēji nolīgumu parafēja vēstuļu apmaiņas veidā 2015. gada 11. decembrī (Māršala salas) un 2016. gada 13. janvārī (Savienība). Dalībvalstis tika informētas Padomes Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmē 2016. gada 18. janvārī.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

               No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts nolīguma parakstīšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

               Ņemot vērā to, ka Māršala salas spēs pabeigt savu iekšējo ratifikācijas procedūru īsā laikā un ilgo laiku, kas pagājis kopš Komisija pirmo reizi ierosināja atbrīvot Māršala salu pilsoņus no vīzas prasības (2012. gada novembris), ierosinātajā lēmumā par parakstīšanu noteikta nolīguma provizoriska piemērošana no tā parakstīšanas dienas saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu. Ņemot vērā, ka pirms nolīguma noslēgšanas ir nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana, Komisija informēs Eiropas Parlamentu par nolīguma provizorisku piemērošanu.

               3.SARUNU REZULTĀTI

               Komisija uzskata, ka ir sasniegti Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts ir Savienībai pieņemams.

               Tā galīgo saturu var apkopot šādi.

               Mērķis

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Māršala salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Māršala salas var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā.

               Piemērošanas joma

               Vīzu režīma atcelšana attiecas uz visām personu kategorijām (parasto, diplomātisko, dienesta/oficiālo un īpašo pasu turētājiem), kas ceļo jebkādos nolūkos, izņemot nolūkā veikt algotu darbu. Attiecībā uz pēdējo minēto kategoriju katrai dalībvalstij un arī Māršala salām ir rīcības brīvība piemērot vīzas prasību otras līgumslēdzējas puses pilsoņiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija par to personu kategorijas interpretāciju, kuras ceļo nolūkā veikt algotu darbu.

               Uzturēšanās ilgums

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Māršala salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt šo 90 dienu laikposmu jebkurā 180 dienu laikposmā, ir pievienota nolīgumam.

               Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu atcelšana dod Māršala salu pilsoņiem tiesības katras šādas dalībvalsts (šobrīd Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija) teritorijā uzturēties 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu.

               Teritoriālā piemērošana

               Nolīgumā ir iekļauti noteikumi par tā teritoriālo piemērošanu – Francijas un Nīderlandes gadījumā vīzu atcelšana dotu tiesības Māršala salu pilsoņiem uzturēties tikai šo dalībvalstu Eiropas teritorijās.

               Deklarācijas

               Papildus iepriekš minētajām kopīgajām deklarācijām nolīgumam pievieno vēl divas kopīgās deklarācijas:

               –par Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               –par informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām un par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem,

               4.SECINĀJUMI

               Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei

               –lemt par nolīguma parakstīšanu Savienības vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā,

               –apstiprināt nolīguma provizorisku piemērošanu, kamēr tas nav stājies spēkā.

               2016/0102 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5.punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  4
                atsauci uz Māršala salām pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001
                  5
                I pielikuma uz II pielikumu.

               (2)Minētajai atsaucei uz Māršala salām ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

               (3)Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Māršala salām par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

               (4)Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 17. decembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot 2016. gada 13. janvārī.

               (5)Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

               (6)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  6
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  7
               ; Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

               3. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

               4. pants

               Nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

                     (3)
                  COM (2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (5)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (7)
                  Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.4.2016
            COM(2016) 186 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

               MĀRŠALA SALU REPUBLIKA, turpmāk tekstā — “Māršala salas”,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
                  1
               , inter alia 19 trešās valstis, tostarp Māršala salas, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

               VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Māršala salu tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

               ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. PANTS

               Mērķis

               Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Māršala salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2. PANTS

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)
                     “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)
                     “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

               c)
                     “Māršala salu pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Māršala salu pilsonība;

               d)
                     “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

               3. PANTS

               Piemērošanas joma

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Māršala salu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

               Māršala salu pilsoņi, kuriem ir derīga Māršala salu izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

               2.
                     Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

               Attiecībā uz šo personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001
                  2
                4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Māršala salu pilsoņiem.

               Attiecībā uz šo personu kategoriju Māršala salas var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

               3.
                     Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Māršala salas patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

               4.
                     Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

               5.
                     Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Māršala salu tiesību akti.

               4. PANTS

               Uzturēšanās ilgums

               1.
                     Savienības pilsoņi var uzturēties Māršala salu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2.
                     Māršala salu pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Māršala salu pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

               3.
                     Šis nolīgums neietekmē Māršala salu un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

               5. PANTS

               Teritoriālā piemērošana

               1.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

               2.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

               6. PANTS

               Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

               1.
                     Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Savienības pārstāvji un Māršala salu pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               2.
                     Komitejai inter alia ir šādi uzdevumi:

               a)
                     uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)
                     ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)
                     risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu;

               3.
                     Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

               4.
                     Komiteja izstrādā savu reglamentu.

               7. PANTS

               Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu
                  starp dalībvalstīm un Māršala salām.

               Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Māršala salām, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst šā nolīguma piemērošanas jomā.

               8. PANTS

               Nobeiguma noteikumi

               1.
                     Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas.

               2.
                     Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

               3.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               4.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

               5.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

               6.
                     Māršala salas var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

               7.
                     Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI
                  UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Māršala salas, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTAJAM

               Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

               Šajā kategorijā neietilpst:

               –
                     uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               –
                     sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               –
                     žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               –
                     uzņēmumu iekšējie praktikanti.

               Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ
                  INTERPRETĀCIJU, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

               Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Māršala salu pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

               _________________

                     (1)
                  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.10.2015
            COM(2015) 603 final
            2015/0250(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar kuru nosaka pasākumus ar mērķi pakāpeniski iedibināt eurozonas vienotu pārstāvību Starptautiskajā Valūtas fondā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Eurozona ir plaša, atvērta ekonomikas telpa, kurai ir pienākumi starptautiskās politikas jomā. Ņemot vērā eurozonas ekonomisko un finansiālo ietekmi un vienoto monetāro un valūtas kursa politiku, eurozonas politiskajiem lēmumiem un ekonomiskās attīstības tendencēm ir arvien lielāka nozīme pasaules ekonomikā.

               Pēdējos gados eurozonas politiskā nozīme ir vēl ievērojami pastiprinājusies. Ieviešot Eiropas pusgadu un pieņemot tā dēvētos sešpakas un divpakas tiesību aktus
                  1
               , kā arī Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā
                  2
               , tika integrēta, nostiprināta un paplašināta ES līmeņa uzraudzība pār dalībvalstu politiku jomās, kuras ir būtiskas no makroekonomikas un budžeta viedokļa. Tika izveidots Eiropas Stabilizācijas mehānisms – pastāvīgs krīzes pārvarēšanas mehānisms, kas paredzēts eurozonas valstīm. Savienība turklāt ir izveidojusi banku savienību, kas nodrošina eurozonas banku centralizētu uzraudzību un noregulējumu un ir atvērta visām pārējām dalībvalstīm.

               Savukārt eurozonas ārējā pārstāvība nav gājusi līdzi minētajām norisēm. Eurozonas iekšējā integrācijā panāktajam progresam ir jāatspoguļojas arī ārējā dimensijā; jo īpaši ir jāvirzās uz vienotu ārējo pārstāvību Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF). ES (eurozonai) daudzās jomās, uz kurām attiecas SVF Vienošanās līgums, ir ekskluzīva kompetence vai ar dalībvalstīm dalīta kompetence.

               SVF ar saviem kreditēšanas instrumentiem un uzraudzību ir ļoti svarīgs dalībnieks pasaules ekonomikas un finanšu pārvaldībā. Fondam kopā ar Komisiju un Eiropas Centrālo banku (ECB) ir bijusi nozīmīga loma to programmu veidošanā un īstenošanā, kuras bija paredzētas finanšu un valstu parādu krīzes skarto dalībvalstu glābšanai. Turklāt nostiprinātais ekonomikas politikas koordinēšanas pārvaldībai paredzētais satvars un finanšu sektora regulējuma un uzraudzības spēcīgā konverģence banku savienības ietvaros nozīmē, ka turpmāk SVF, izvērtējot uzraudzību un krīzes pārvarēšanu eurozonā, būs jāraugās plašāk nekā tikai valsts perspektīvā.

               Efektīva eurozonas pārstāvība dotu iespēju SVF paust vienotu eurozonas vēstījumu tādos jautājumos kā programmas un pārskatīšana, ekonomikas un fiskālā politika, makroekonomikas uzraudzība, valūtas maiņas kursa politika un finanšu stabilitāte. Saskaņotāka pārstāvība būtu arī trešo valstu interesēs, jo īpaši tāpēc, ka dotu iespēju sniegt spēcīgāku un konsekventāku eurozonas ieguldījumu pasaules ekonomikas un finanšu stabilitātē.

               2014. gada oktobrī Komisija savā 2015. gada darba programmā
                  3
                paziņoja, ka plāno pievērsties eurozonas ārējās pārstāvības jautājumam, strādājot pie ekonomikas un monetārās savienības padziļināšanas.

               Kā minēts 2015. gada jūnijā pieņemtajā piecu priekšsēdētāju ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”
                  4
               , darbā pie eurozonas ekonomikas pārvaldības uzlabošanas būtisks uzdevums ir panākt, lai eurozonas balss starptautiskajā arēnā kļūtu spēcīgāka. Minētajā ziņojumā ir jo īpaši izcelti trūkumi saistībā ar eurozonas pārstāvību SVF, kur, neraugoties uz ievērojamo progresu, kas panākts Eiropas nostāju saskaņošanā, eurozona joprojām nevar paust vienotu nostāju.

               Komisijas Plānā padziļinātas un patiesas ekonomiskās un monetārās savienības izveidei
                  5
                jau bija noteikti vairāki prioritāri pasākumi ar mērķi nostiprināt un konsolidēt eurozonas ārējo ekonomisko pārstāvību. Plānā bija ierosināts koncentrēties uz SVF, ņemot vērā tā būtisko lomu starptautiskajā ekonomikas pārvaldībā. Ārējās pārstāvības stiprināšana bija viens no īstermiņā ierosinātajiem prioritārajiem pasākumiem. Arī Eiropas Parlaments ir aicinājis nodrošināt vienotu eurozonas ārējo pārstāvību
                  6
               .

               ECOFIN padome 2006. gadā vienojās izvirzīt ilgtermiņa mērķi – pāriešanu uz “vienu euro zonas posteni”. Šajā jautājumā dalībvalstis uzskatīja, ka ir iespējami dažādi veidi, kā virzīties uz to, lai nākotnē eurozonai būtu viens vienots postenis, tostarp pakāpenisku soļu pieeja.

               Ņemot vērā šos apstākļus, šajā priekšlikumā ir ierosināts pāriet uz vienotu eurozonas pārstāvību SVF, nosakot, ka eurozonu pārstāv Eurogrupas priekšsēdētājs. Šā mērķa sasniegšanai ir ierosināta pakāpeniska pieeja, kas paredz starpposma pārejas pasākumus pārstāvībai Starptautiskajā monetārajā un finanšu komitejā (IMFC) un SVF valdē. Šie pārejas pasākumi ietvertu to, ka eurozonai tiktu piešķirtas novērotājas tiesības, un eurozonu pārstāvētu valdē jau pašlaik esošas eurozonas dalībvalsts pārstāvis, kopā ar Komisiju un Eiropas Centrālo banku (kurai pašlaik ir novērotājas statuss SVF valdē). Turklāt kopēju nostāju noteikšanas kontekstā būtu jānostiprina koordinēšana, lai par visiem eurozonai svarīgajiem SVF politikas, valstu un uzraudzības jautājumiem sistemātiski tiktu pieņemti kopēji paziņojumi. Visbeidzot, ar šiem pasākumiem būtu arī jātiecas SVF jautājumos stiprināt eurozonas sadarbību ar eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm. Jāatzīmē, ka eurozonas ārējā pārstāvība SVF būs atkarīga arī no tā, kādu turpmāko statusu eurozonai šajā iestādē piekritīs piešķirt tās dalībvalstis.

               Juridiskais pamats

               LESD 138. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Padome var pieņemt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vienotu pārstāvību starptautiskās finanšu iestādēs un konferencēs. Šā noteikuma pamatmērķis ir panākt eurozonas spēcīgāku un vienotu pārstāvību, jo tika uzskatīts, ka pašreizējā neformālā eurozonas pārstāvības kārtība nav pietiekami efektīva. Šo noteikumu pirmkārt var izmantot, lai nodrošinātu eurozonas pārstāvību tikai SVF. Priekšlikumā būtu jāiekļauj arī noteikumi, ar kuriem eurozonai atļauj labāk koordinēt nostāju noteikšanu SVF, jo tie ir nepieciešami vienotas pārstāvības mērķa sasniegšanai un papildina to. Jānorāda arī uz LESD 138. panta 1. punktu, ar kuru Padomei tiek dotas tiesības noteikt kopēju nostāju jautājumos, kas ir īpaši nozīmīgi ekonomiskajai un monetārajai savienībai, kompetentās starptautiskās finanšu iestādēs un konferencēs.

               LESD 138. panta 3. punktā ir paredzēts, ka balsošanā par šo priekšlikumu var piedalīties vienīgi tie Padomes locekļi, kas pārstāv eurozonas dalībvalstis. Padomei lēmums jāpieņem pēc apspriešanās ar ECB.

               Paralēli Komisija ir nolēmusi atsaukt savu priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas pārstāvību un nostāju starptautiskā līmenī ekonomiskās un monetārās savienības kontekstā (COM (1998) 637 final), kurš netika pieņemts un ir zaudējis aktualitāti kopš euro ieviešanas un Lisabonas līguma spēkā stāšanās
                  7
               .

               2015/0250 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar kuru nosaka pasākumus ar mērķi pakāpeniski iedibināt eurozonas vienotu pārstāvību Starptautiskajā Valūtas fondā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 138. pantu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu
                  8
               ,

               ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu
                  9
               ,

               tā kā:

               1)Savienībai īstenojot savas kompetences, kuras attiecas konkrēti uz eurozonas dalībvalstīm (“eurozonu”), tā var pieņemt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vienotu pārstāvību un kopējas nostājas starptautiskajās finanšu iestādēs.

               2)Eurozona ir plaša, atvērta ekonomikas telpa, kurai ir pienākumi starptautiskās politikas jomā.

               3)Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz eurozonas dalībvalstu monetāro politiku. Turklāt uz eurozonas dalībvalstu ekonomikas, fiskālo un finanšu politiku attiecas pastiprināti Savienības koordinācijas un uzraudzības mehānismi.

               4)Kā norādīts ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (“piecu priekšsēdētāju ziņojums”), kurš publicēts 2015. gada 22. jūnijā, no tā, cik liela ir Savienības ekonomikas un finanšu telpa, un tā, ka vairākumam Savienības dalībvalstu ir viena vienota monetārā un valūtas kursa politika, izriet arvien pieaugošā Savienības politikas lēmumu un ekonomikas norišu nozīme pasaules ekonomikā. Minētajā ziņojumā turklāt bija aicināts konsolidēt eurozonas ārējo pārstāvību.

               5)Tāpēc ir absolūti nepieciešams, lai eurozonai būtu pilnvērtīga loma starptautiskajā sadarbībā monetārās, ekonomikas un finanšu politikas jomā, jo īpaši Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), kas ir viena no galvenajām starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas organizācijām.

               6)Tomēr SVF locekles ir valstis. Līdz ar to eurozona Fondā un tā struktūrās nav pārstāvēta kā atsevišķa locekle. Patlaban ir divas tādas eurozonas dalībvalstis, kas katra var iecelt pa izpilddirektoram, savukārt pārējās eurozonas dalībvalstis ir iekļautas sešās dažādās valstu grupās. Tas kavē eurozonas iespējas efektīvi un vienoti paust nostāju SVF. Turklāt tas samazina SVF un eurozonas sadarbības efektivitāti.

               7)Nesen nostiprinātais eurozonas satvars, kas attiecas uz ekonomikas politikas koordinēšanu, un finanšu sektora regulējuma un uzraudzības spēcīgā konverģence banku savienības ietvaros nozīmē, ka turpmāk SVF, izvērtējot uzraudzību un krīzes pārvarēšanu eurozonā, būs jāraugās plašāk nekā valsts perspektīvā. Efektīva eurozonas pārstāvība turklāt dotu iespēju SVF paust vienotu eurozonas vēstījumu tādos jautājumos kā finansiālās palīdzības programmas un pārskatīšana, ekonomikas un fiskālā politika, makroekonomikas uzraudzība un valūtas maiņas kursa un finanšu stabilitātes politika.

               8)Neskarot iespēju eurozonai vēlāk kļūt par pilntiesīgu locekli, būtu jāveic pasākumi, kas eurozonai dotu iespēju SVF paust vienotu nostāju, ņemot vērā SVF locekļu pašreizējo strukturējumu.

               9)Par mērķi būtu jāizvirza eurozonas vienota pārstāvība (viena sēdekļa princips) visās SVF struktūrās, līdztekus ļaujot eurozonas dalībvalstīm paturēt savu pašreizējo statusu kā Fonda dalībniecēm. Komisijai būtu jāstrādā pie šā mērķa sasniegšanas.

               10)Termiņam, kādā panāk šādu vienotu pārstāvību SVF, būtu jāatbilst pēdējā posma grafikam, kurš piecu priekšsēdētāju ziņojumā noteikts ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai.

               11)Šai vienotajai pārstāvībai būtu jāiet roku rokā ar SVF ietvaros paužamo nostāju pastiprinātu koordinēšanu, vienlaikus tiecoties šajā iestādē stiprināt eurozonas sadarbību ar eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm.

               12)Tikmēr, kamēr nav pilnībā panākta eurozonas vienota pārstāvība visās SVF struktūrās, būtu jāparedz pārejas kārtība, lai eurozona SVF varētu paust saskaņotāku nostāju, īpaši SVF valdē un Starptautiskajā monetārajā un finanšu komitejā (IMFC).

               13)Attiecībā uz valdi būtu jāoficializē pašreizējā prakse, ka viens no eurozonas dalībvalstis pārstāvošajiem izpilddirektoriem pārstāv arī eurozonas intereses. Turklāt, tā kā Eiropas Centrālā banka (ECB) saskaņā ar SVF Lēmumu Nr. 12925-(03/1), kurš pieņemts atbilstoši SVF Vienošanās līguma X pantam, uz atsevišķām valdes sēdēm jau sūta savu pārstāvi kā novērotāju, šis ECB novērotājas statuss, ņemot vērā uzdevumus Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECBS), būtu jāattiecina uz visu eurozonu. Šāds vienots novērotājas statuss valdē attiecībā uz visu eurozonu dotu iespēju aptvert visu eurozonas jautājumu loku. Turklāt tas eurozonai dotu iespēju labāk organizēt tās kā novērotājas pārstāvību.

               14)Par šo eurozonas novērotājas statusu sarunas ar SVF būtu jārisina Eurogrupas priekšsēdētājam, Komisijai un ECB.

               15)Komisija un ECB jau ir novērotājas IMFC. Pašreizējie paziņojumi pavasara un ikgadējās sanāksmēs būtu jāaizstāj ar Eurogrupas priekšsēdētāja paziņojumu eurozonas vārdā.

               16)Būtu jādara viss iespējamais, lai eurozonas dalībvalstis SVF ietvaros pakāpeniski pārkārtotu ar mērķi panākt lielāku konsekvenci. Padomei būtu jāvienojas par principiem, saskaņā ar kuriem virzīties uz eurozonas dalībvalstu pārgrupēšanu SVF.

               17)Pašlaik dalībvalstu nostājas koordinēšana saistībā ar SVF sanāksmēm notiek gan Ekonomikas un finanšu komitejā (EFK) un tās apakškomitejā, kura skata ar SVF saistītos jautājumus (SCIMF), Briselē, gan dalībvalstu pārstāvju SVF neformālās sanāksmēs Vašingtonā (EURIMF). EFK ietvaros būtu jāizveido speciālas eurozonas apakškomitejas, lai varētu labāk koordinēt eurozonas nostāju SVF jautājumos.

               18)Eurozonas dalībvalstis 2007. gadā vienojās, ka tajos jautājumos, kuri ir tieši un ekskluzīvi saistīti ar eurozonas kopējo politiku, tās sagatavos kopējus eurozonas paziņojumus. Šī vienošanās būtu jānostiprina un jāpaplašina, nosakot prasību, ka kopēji paziņojumi tiek pieņemti par visiem eurozonai svarīgajiem SVF politikas, valstu un uzraudzības jautājumiem.

               19)Kad kāda dalībvalsts ievieš euro, būtu jādara viss iespējamais, lai panāktu nepieciešamos pielāgojumus SVF.

               20)Visi jautājumi, kuri ir īpaši nozīmīgi ne tikai eurozonai, bet visai Savienībai, būtu EFK vai Padomē cieši jākoordinē ar eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm.

               21)Lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā pret Eiropas Parlamentu un Padomi, Komisijai, apspriežoties ar Eurogrupu un Eiropas Centrālo banku, būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāsagatavo regulāri ziņojumi par eurozonas jautājumu koordināciju SVF un citās starptautiskajās finanšu iestādēs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. IEDAĻA
               DEFINĪCIJAS UN MĒRĶIS

               1. pants
               Definīcijas

               Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               (1)“eurozonas dalībvalstis” ir dalībvalstis, kuru valūta ir euro;

               (2)“eurozona” ir Savienība, kad tā īsteno kompetences, kuras attiecas konkrēti uz eurozonas dalībvalstīm.

               2. pants
               Mērķis

               Šajā lēmumā ir paredzēti noteikumi par pakāpenisku eurozonas vienotas pārstāvības ieviešanu, kā arī kopēju nostāju noteikšanu Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), līdz eurozona būs kļuvusi par pilntiesīgu SVF locekli.

               2. IEDAĻA
                  EUROZONAS VIENOTA PĀRSTĀVĪBA SVF UN KOORDINĒTA TĀS NOSTĀJU NOTEIKŠANA

               3. pants
               Eurozonas vienota pārstāvība SVF

               Eurozonas dalībvalstis ar Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) atbalstu veic visus nepieciešamos pasākumus, lai vēlākais līdz 2025. gadam tiktu ieviesta eurozonas vienota pārstāvība SVF, kura balstās uz šādiem principiem:

               –vadītāju padomē eurozonas viedokļus sniedz Eurogrupas priekšsēdētājs;

               –Starptautiskajā monetārajā un finanšu komitejā (IMFC) eurozonu pārstāv Eurogrupas priekšsēdētājs;

               –tieša eurozonas pārstāvība SVF valdē, kuru nodrošina eurozonas valstu grupas izpilddirektors, un pēc tam vienas vai vairāku tādu valstu grupu izveide, kuru sastāvā ir vienīgi eurozonas dalībvalstis;

               –iepriekš minēto izpilddirektoru ievēl, pamatojoties uz Eurogrupas priekšsēdētāja priekšlikumu un saskaņā ar Līgumiem pievienotā 14. protokola par Eurogrupu 2. pantā paredzēto procedūru.

               4. pants
               Eurozonas nostāju koordinēta noteikšana

               Pēc tam, kad ir panākta 3. pantā minētā vienotā pārstāvība, piemēro šādus noteikumus:

               (a)neskarot kopējās nostājas, ko Padome pieņem saskaņā ar LESD 138. panta 1. punktu, visas nostājas, kuras mutiski vai ar rakstveida paziņojumiem ieņem SVF struktūrās, pilnībā iepriekš koordinē attiecīgi Padomē, Eurogrupā, EFK un/vai Eurogrupas jautājumu darba grupā (EWG);

               (b)SVF ietvaros izveido speciālu atbalsta struktūru, kuras uzdevums ir sniegt atbalstu visiem dalībniekiem, kas ir iesaistīti eurozonas vienotajā pārstāvībā saskaņā ar 3. pantu.

               3. IEDAĻA
                  PĀREJAS NOTEIKUMI

               5. pants
               PĀREJAS NOTEIKUMI

               Tikmēr, kamēr nav pilnībā panākta vienotā pārstāvība atbilstoši 3. pantā uzskaitītajiem principiem, piemēro 6. līdz 9. pantu.

               6. pants
               Eurozonas pārstāvība SVF valdē

               1.Eurozonas dalībvalstis un Eurogrupa, Komisija un ECB kopīgi cenšas SVF panākt, ka eurozonai SVF valdē ir novērotājas statuss saskaņā ar 2. punktā paredzēto kārtību.

               2.Eurozonu valdē pārstāv valdē jau pašlaik esošas eurozonas dalībvalsts pārstāvis. Viņu ieceļ uz divarpus gadiem saskaņā ar Līgumiem pievienotā 14. protokola par Eurogrupu 2. pantā paredzēto procedūru. Komisija un ECB arī var piedalīties sēdēs un attiecīgā gadījumā izteikties.

                3. SVF ietvaros izveido novērotāja biroju, kura uzdevums ir sniegt atbalstu eurozonas kā novērotājas tiesību īstenošanā.

               7. pants
               Eurozonas pārstāvība IMFC

               1.Eurozonas dalībvalstis un Eurogrupa, Komisija un ECB kopīgi cenšas SVF panākt, ka eurozonai ir tiesības vērsties pie IMFC. Šīs tiesības neskar kārtību, kas uz Savienību kopumā pašlaik attiecas SVF.

               2.IMFC eurozonu pārstāv Eurogrupas priekšsēdētājs, Komisija un ECB, kas attiecīgā gadījumā var izteikties IMFC sanāksmēs.

               8. pants
               Eurozonas iekšējā koordinācija attiecībā uz SVF kārtību par valstu grupām

               1.Visus jautājumus, kas saistīti ar SVF kārtību par valstu grupām attiecībā uz eurozonas dalībvalstīm, pilnībā iepriekš koordinē un saskaņo attiecīgi Padomē, Eurogrupā, EFK un/vai EWG.

               2.Nostājas, kuras ieņem attiecībā uz 1. punktā minēto kārtību par valstu grupām vai tās izmaiņām, saskan ar mērķiem palielināt eurozonas pārstāvības saskaņotību un panākt tās vienotu pārstāvību SVF.

               3.Pārejas posmā eurozonas dalībvalstis pārgrupējas vienā vai vairākās valstu grupās, kuru sastāvā ir vienīgi eurozonas dalībvalstis.

               9. pants
               Eurozonas iekšējā koordinācija attiecībā uz eurozonai svarīgiem jautājumiem

               Neskarot kopējās nostājas, ko Padome pieņem saskaņā ar LESD 138. panta 1. punktu, eurozonas dalībvalstis attiecīgi Padomē, Eurogrupā, EFK un/vai EWG SVF valdes un vadītāju padomes sēžu vajadzībām cieši koordinē un saskaņo kopējās nostājas visos eurozonai svarīgajos jautājumos un izmanto kopējus paziņojumus par šiem jautājumiem.

               4. IEDAĻA
                  KOPĒJI NOTEIKUMI

               10. pants
               Eurozonas paplašināšanās

               Ja Padome nolemj, ka kāda dalībvalsts atbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, lai ieviestu euro, eurozonas dalībvalstis un Eurogrupa, Komisija un ECB kopīgi cenšas panākt vajadzīgās izmaiņas SVF.

               11. pants
               Koordinācija ar eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm

               Par jautājumiem, kas saistīti ar SVF, Padomē un EFK organizē ciešu sadarbību ar eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm. Jautājumos, kas svarīgi visai Eiropas Savienībai, koordinē kopējas nostājas.

               12. pants
               Ziņojumu sniegšana

               Komisija, apspriežoties ar Eurogrupu un ECB, regulāri Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz ziņojumu par eurozonas jautājumu koordināciju SVF un citās starptautiskajās finanšu iestādēs.

               13. pants
               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts eurozonas dalībvalstīm.

               14. pants
               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                     http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-318_en.htm

                     (2)
                  Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, 2012. gada 1. februāris, http://www.consilium.europa.eu/european-council/pdf/Treaty-on-Stability-Coordination-and-Governance-TSCG/.

                     (3)
                  COM(2014) 910: Komisijas 2015. gada darba programmas 1. pielikums, 2014. gada 16. decembris, http://ec.europa.eu/atwork/pdf/cwp_2015_new_initiatives_lv.pdf.

                     (4)
                  Piecu priekšsēdētāju ziņojums “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, 2015. gada 22. jūnijs,

                     http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_lv.pdf

                  .

                     (5)
                  Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei, COM(2012) 777, 30.11.2012.,

                     http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:c3f084ef-909d-4258-bb26-50b16cc542b1.0017.03/DOC_2&format=PDF

                  .

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūcija par pasaules ekonomikas pārvaldību (2011/2011(INI),

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P7-TA-2011-0457+0+DOC+PDF+V0//LV

                  .

                     (7)
                  Proposal for a Council decision on the Representation and Position Taking of the Community at International Level in the context of Economic and Monetary Union – COM(1998) 637 final,

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:51998PC0637&from=FR

                  .

                     (8)
                  ..

                     (9)
                  ..