               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.7.2017
            COM(2017) 480 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
                (turpmāk “DFS regula”), ir atļauts izmantot elastības instrumentu, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas vienai vai vairākām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               Saskaņā ar DFS regulas 11. pantu un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  2
                12. punktu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai un izsmelta visa nepiešķirtu līdzekļu rezerve izdevumu kategorijā Globālā Eiropa (4. izdevumu kategorija), Komisija ierosina izmantot 2017. gadā elastības instrumentu, paredzot šim nolūkam EUR 275 miljonus.

               Elastības instrumentā
                  3
                pieejamie līdzekļi ir šādi: ikgadējā summa EUR 600 miljoni (2011. gada cenās), kas atbilst EUR 676 miljoniem faktiskajās cenās, kuru papildina no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda dzēstās summas (2016. gada beigās dzēstā summa bija EUR 646 miljoni). Ņemot vērā EUR 530 miljonu izmantošanu saistībā ar 2017. gada budžetu, lai finansētu steidzamus budžeta pasākumus nolūkā risināt pašreizējo migrācijas, bēgļu un drošības krīzi
                  4
               , elastības instrumenta ietvaros 2017. gadā kopumā pieejami ir EUR 792 miljoni.

               Elastības instrumenta izmantošana attiecas uz summu, kas par EUR 275 miljoniem pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu un ir paredzēta tam, lai 2017. gadā nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA).

               Indikatīvās maksājumu apropriācijas, kas atbilst ierosinātajai elastības instrumenta izmantošanai, ir izklāstītas turpmākajā tabulā:

               (EUR miljonos, faktiskajās cenās)

                        Gads

                        Maksājumu apropriācijas saistībā ar elastības instrumenta izmantošanu pasākumiem līdzekļu piešķiršanai EFIA 2017. gadā

                        2017. g.

                        275,0

                        Kopā

                        275,0

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  5
                un jo īpaši tā 12. punkta trešo daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               (2)Kā noteikts Padomes Regulas (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013
                  6
                11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir EUR 600 000 000 (2011. gada cenās).

               (3)Lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas, ir jāizmanto ievērojamas papildu summas, lai nekavējoties finansētu atbilstošus pasākumus.

               (4)Pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 4. izdevumu kategorijas (Globālā Eiropa) maksimālā apjoma ietvaros, ir jāizmanto elastības instruments, lai Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu pieejamo finansējumu, pārsniedzot 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, ar summu EUR 275 000 000, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA). Saskaņā ar Regulas (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013 11. panta 1. punktu šajā summā ir ietvertas Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda summas, kas iepriekšējos gados ir dzēstas.

               (5)Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāpiešķir tikai 2017. gadam,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu 2017. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai paredzētu summu EUR 275 000 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa).

               Pirmajā daļa minēto summu izmanto, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju fondam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (3)
                  Šie aprēķini neskar grozījumu Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Tehniskās korekcijas 2018. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām" (EKS 2010) (COM(2017)220), kurā būtu jāņem vērā elastības instrumenta ietvaros pieejamo summu palielinājums pēc Regulas (ES) 2017/1123 stāšanās spēkā.

                     (4)
                  OV L 50, 28.2.2017., 53. lpp.

                     (5)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (6)
                  Padomes Regula (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.9.2016
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai atļautu Savienības vārdā parakstīt sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma konteksts

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šā Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir atļaut Savienības vārdā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 5. punktu parakstīt sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA)
                  1
               , no otras puses, par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai. Priekšlikums ir saderīgs ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013, kura ir Eiropas satelītnavigācijas programmu pamata tiesību akts un kuras 29. pantā paredzēts, ka Savienība saistībā ar Galileo un EGNOS programmām var slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām.

               Satelītnavigācija ietilpst sadarbības jomā starp Eiropas Savienību un Āfriku kopš brīža, kad Āfrikas un ES trešajā samitā, kas notika Tripolē 2010. gada novembrī, tika pieņemts Rīcības plāns 2011.–2013. gadam, lai īstenotu Āfrikas un ES stratēģisko partnerību. Nepieciešamība sadarboties šajā jomā tika vēlreiz apstiprināta “Ceļvedī 2014.–2017. gadam”, kas tika pieņemts Āfrikas un ES samitā 2014. gada aprīlī.

               Izpētes rezultāti liecināja par ievērojamiem sociāli ekonomiskiem ieguvumiem Āfrikas kontinentam. Sadarbība dos labumu arī Eiropas kosmosa industrijai, kam pavērsies uz Āfriku paplašināts tirgus tās tehnoloģijas attīstībai, jaunas infrastruktūras izvēršanai un ar satelītnavigāciju saistītu pakalpojumu izmantošanai
                  2
               .

               Konkurētspējas padome 2014. gada 25. septembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu (COM(2014)260), pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas par tādu starptautisku nolīgumu ar ASECNA, ar kuru izveido nosacījumus uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) sniegšanai Āfrikā, kuru pamatā ir Eiropas Satelītnavigācijas programma EGNOS. Sarunas aizsākās 2015. gada martā. Tās 2016. gada aprīlī beidzās ar nolīguma projektu, ar kuru nosaka sadarbības regulējumu, kas vajadzīgs autonomas, taču uz Eiropas EGNOS sistēmu balstītas SBAS sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai ASECNA kompetences zonā. Saskaņā ar Padomes piešķirto pilnvarojumu nolīgumā ietilpst tehniskais pīlārs, un nolīgums attiecas arī uz finansēšanas un pārvaldības jautājumiem.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā darbības jomā un citām Savienības politikām

               Eiropas satelītnavigācijas programmas ir Eiropas Savienības transporta politikas būtisks elements, it īpaši gaisa transporta jomā. Tās veicina aeronavigācijas pakalpojumu drošības palielināšanu un nepārtrauktību, vienlaikus uzlabojot tos ekonomiskajā un apkārtējās vides ziņā. Tās ir tikušas starptautiski popularizētas, pateicoties jo īpaši sadarbības līgumu noslēgšanai ar tādām valstīm kā Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Dienvidkoreja un Izraēla.

               Ievērojot Eiropai un Āfrikai kopīgās priekšrocības satelītnavigācijas pakalpojumu attīstībai Āfrikas kontinentā, aktīva sadarbība šajā virzienā starp Eiropas Savienību un Āfriku kopš vairākiem gadiem ir priekšmets daudzām politiskām iniciatīvām, kuru vidū ir šādas:

               Atsauces grupas paziņojums par Āfrikas un ES stratēģiskās partnerības infrastruktūrām kolēģiju sanāksmei starp Eiropas Komisiju un Āfrikas Savienības Komisiju (Adisabebā 2016. gada 25.–26. februārī);

               Ceļvedis, kurš pieņemts Āfrikas un ES ceturtajā samitā (Briselē 2014. gada 2.–3. aprīlī);

               Uzņēmumu kopīgais paziņojums “5. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības forumā” (Briselē 2014. gada 1. aprīlī);

               Kopējā nostāja, kas pieņemta Savienības Vidusjūrai transporta ministru konferencē (Briselē 2013. gada 14. novembrī);

               Kopīgs 2011. gada 8. marta paziņojums Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” [COM(2011) 200 galīgā redakcija];

               Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojums “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010) 308 galīgā redakcija);

               Beļģijas prezidentūras ES sarīkotās augsta līmeņa sanāksmes secinājumi par tematu “telpa Āfrikas pilsoņiem”, 2010. gada 16. septembrī;

               7. Kosmosa padomes rezolūcija: “Globālas problēmas. Eiropas kosmosa sistēmu pilnīga izmantošana”, Briselē 2010. gada 25. novembrī;

               Rīcības plāns 2011. –2013. gadam Āfrikas un ES stratēģiskās partnerības īstenošanai, kas pieņemts trešajā Āfrikas un ES samitā (Tripolē 2010. gada 29. un 30. novembrī);

               Uzņēmumu kopīgais paziņojums “4. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības forumā” (Tripolē 2010. gada 26. un 28. novembrī);

               Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei — “Eiropas Savienības un Āfrikas partnerattiecības — Savienot Āfriku un Eiropu: Ceļā uz intensīvāku sadarbību transporta jomā” (COM(2009) 301 galīgā redakcija, 2009. gada 24. jūnijā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants saistībā ar 218. panta 5. punktu.

               •Subsidiaritāte

                  Subsidiaritātes princips šajā gadījumā nav piemērojams, jo Eiropas satelītnavigācijas sistēmas pieder Eiropas Savienībai.

               •Proporcionalitāte

                  Nolīguma noteikumi atbilst iecerētajam mērķim, proti, ļaut ASECNA attīstīt pašai savu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas sistēmu, kuras pamatā ir Eiropas satelītnavigācijas programma EGNOS. Tie atbilst arī ES apņēmībai eksportēt uz Āfriku savu zinātību satelītnavigācijas jomā.

               •Instrumenta izvēle

                  Saistoša sadarbības mehānisma izveide panākama ar starptautiska nolīguma noslēgšanu. Regulas (ES) Nr. 1285/2013 29. pantā skaidri paredzēta iespēja slēgt nolīgumus ar starptautiskajām organizācijām saistībā ar Galileo un EGNOS programmām.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI

               Komisija par sarunu gaitu regulāri (gan mutvārdos, gan rakstveidā) ir ziņojusi speciālajai Padomes izveidotajai komitejai. Turklāt Eiropas Savienības dalībvalstis ir tikušas informētas par diskusiju norisi un uzaicinātas piedalīties sarunu sanāksmēs. Visbeidzot, Padomes Transporta jautājumu darba grupai “intermodālo pārvadājumu jautājumi un tīkli” tika dota iespēja izteikt sākotnējus apsvērumus par nolīguma projektu pirms sarunu pabeigšanas, un šie apsvērumi ir ņemti vērā galīgajā priekšlikumā.

               Uz EGNOS balstītu satelītnavigācijas pakalpojumu izmantošana Āfrikā ir tikusi izvērtēta gan sociālekonomiski, gan tehniski. Šā izvērtējuma rezultāti ir iesniegti un vairākas reizes diskutēti ar Āfrikas valstīm, kas ir iesaistītās puses, un diskusijas ir notikušas semināros un tādos starptautiskos darbsemināros un forumos kā AFI reģionālā plānošanas un īstenošanas grupa (APIRG) Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (OACI).

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Paredzētais nolīgums nekādi neietekmē budžetu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013 atvēlēts Eiropas satelītnavigācijas programmām.

               Ar nolīgumu paredzētās ASECNA piederošās infrastruktūras ieviešanas un ekspluatācijas izmaksas tiks finansētas ar ASECNA budžetu, ar tās dalībvalstu iemaksām vai ar Eiropas Savienības dalībvalstu un starptautisko finanšu institūciju (Eiropas Investīciju bankas, Āfrikas attīstības bankas u. c.) ieguldījumiem aizdevumu vai dotāciju veidā.

               5.CITI ELEMENTI

                  Nolīgums paredz izveidot apvienotu komiteju tā pārvaldībai un pareizai piemērošanai. Turklāt gadījumā, ja starp abām līguma Pusēm rodas domstarpības, paredzēts izmantot šķīrējtiesas procedūru.

               2016/0271 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai atļautu Savienības vārdā parakstīt sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2014. gada 25. septembrī deva atļauju Komisijai Savienības vārdā risināt sarunas par starptautisku nolīgumu ar Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (turpmāk “ASECNA”), izveidojot nosacījumus uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) sniegšanai Āfrikā, kuru pamatā ir Eiropas Satelītnavigācijas programma EGNOS.

               (2)Pēc šīm sarunām 2016. gada 12. maijā ir ticis parafēts nolīgums starp Eiropas Savienību un ASECNA par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai.

               (3)Nolīgums būtu jāparaksta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA), no otras puses, par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas piešķir nolīguma sarunu vadītāja norādītajai personai vai personām visas pilnvaras parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ASECNA ir starptautiska organizācija, kuras galvenais birojs atrodas Dakārā, Senegālā, un kuras uzdevums ir nodrošināt aeronavigācijas drošību par labu 18 dalībvalstīm: Beninai, Burkinafaso, Kamerūnai, Centrālāfrikai, Čadai, Komoru Salām, Kongo, Kotdivuārai, Gabonai, Gvinejai-Bisavai, Ekvatoriālajai Gvinejai, Madagaskarai, Mali, Mauritānijai, Nigērai, Senegālai, Togo un Francijai.

                     (2)
                  Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, tika aplēsts, ka sociāli ekonomisko ieguvumu apjoms visam Āfrikas kontinentam būtu lielāks par 4,8 miljardiem euro, neņemot vērā ieguvumus ekonomiskās attīstības un reģionālās integrācijas jomā, kas nav tikuši aprēķināti skaitļu izteiksmē.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.9.2016
            COM(2016) 574 final
            PIELIKUMI
            SADARBĪBAS NOLĪGUMS (PROJEKTS)starp Eiropas Savienību un un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai
            [...]
            PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai atļautu Savienības vārdā parakstīt sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

               EIROPAS SAVIENĪBA, no vienas puses,

               un

               AĢENTŪRA AVIĀCIJAS DROŠĪBAI ĀFRIKĀ UN MADAGASKARĀ, turpmāk “ASECNA”, no otras puses,

               abas kopā turpmāk “Puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ globālo satelītnavigācijas sistēmu lietojumu pieaugošo attīstību Eiropas Savienībā, Āfrikā un citos pasaules reģionos, it īpaši civilās aviācijas jomā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ASECNA ir atbildīga galvenokārt par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu tai uzticētajās gaisa telpās, šo gaisa telpu organizēšanu, aeronavigācijas informācijas publicēšanu, prognožu informācijas sagādi un sniegšanu aeronavigācijas meteoroloģijas jomā,

               ATZĪSTOT to Eiropas Savienības satelītnavigācijas sistēmu (Galileo un EGNOS) programmu svarīgumu, kuras īpaši paredzētas civilam izmantojumam, ieguvumus, kas saistīti ar to īstenošanu, un interesi, kāda ASECNA ir par satelītnavigācijas pakalpojumiem,

               ATZĪSTOT to, ka EGNOS sistēma — uz Eiropu centrēta reģionāla infrastruktūra, kas kontrolē un koriģē globālo satelītnavigācijas sistēmu raidītos brīvi pieejamos signālus, it īpaši piedāvājot lielāku precizitāti un integritātes funkciju, — sniedz civilās aviācijas vajadzībām sevišķi labi piemērotus pakalpojumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka uz EGNOS sistēmas balstītos pakalpojumus varētu tehniski paplašināt un piemērot visam Āfrikas kontinentam divējādā ziņā — pirmkārt, tiktu nodrošināta sinerģija starp iesaistīto Pušu atbildībā nodotām infrastruktūrām uz zemes, un otrkārt, EGNOS sistēmas retranslatorus uzstādot uz satelītiem, kas ievadīti ģeostacionārā orbītā virs Āfrikas,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības “Kosmosa” padomes rezolūciju ar nosaukumu “Globālas problēmas. Eiropas kosmosa sistēmu pilnīga izmantošana”, kas pieņemta 2010. gada 25. novembrī un kur Eiropas Komisija aicināta sadarboties ar Āfrikas Savienības Komisiju, lai palielinātu pieejamos resursus un paredzētu nosacījumus, ar kādiem infrastruktūru, kas līdzīga EGNOS programmai, varētu īstenot Āfrikā,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Komisijas 2007. gada 26. aprīļa paziņojumu par ES kosmosa politiku, kurā īpaša nozīme piešķirta Eiropas sadarbībai ar Āfriku kosmosa jomā, un Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu ar nosaukumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”, kur uzsvērta Eiropas Savienības vēlme dalīties ar savu pieredzi un infrastruktūru, lai palīdzētu Āfrikai un stiprinātu sadarbību ar šo kontinentu,

               ŅEMOT VĒRĀ ASECNA Ministru komitejas 2005. gada 7. jūlija Rezolūciju Nr. 2005 CM 44-11 par satelītnavigācijas sistēmu (GNSS) īstenošanu ASECNA, kurā it īpaši lūgts Eiropas [Savienības] iestāžu atbalsts, lai aģentūras operatīvajām vajadzībām gūtu labumu no EGNOS vai pat GALILEO izvēršanas,

               ŅEMOT VĒRĀ ASECNA valdes 2011. gada 7. jūlija Rezolūciju Nr. 2011 CA 120-18 par Aģentūras faktisku dalību EGNOS/GALILEO izvēršanā Āfrikas un Indijas okeāna reģionā, ar kuru pilnvaro ģenerāldirektoru turpināt darbību šajā virzienā, vēršoties attiecīgajās Eiropas Savienības instancēs,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar šīs rezolūcijas īstenošanu ASECNA ir izveidojusi SBAS-ASECNA programmu, lai savā Aģentūras kompetences zonā sniegtu satelītu signālu papildinošās korekcijas sistēmas (SBAS) pakalpojumus, kas balstās uz EGNOS sistēmas tehnoloģiju,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Savienības un ASECNA ilgtermiņa sadarbība satelītnavigācijas jomā iekļaujas vispārējā Eiropas Savienības un Āfrikas stratēģiskās partnerības kontekstā, jo Ceturtajā ES un Āfrikas samitā, kurš 2014. gada 2. un 3. aprīlī notika Briselē, pieņemtajā ceļvedī par sadarbības definēšanu starp abiem kontinentiem 2014.–2017. gadam ir paredzēts atvēlēt pastāvīgus un pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai izvērstu uz EGNOS balstītas satelītnavigācijas infrastruktūras, un ieviest pārvaldības un finansēšanas sistēmas ieguldījumu izdevumiem un darbības izdevumiem, kas attiecīgajām valstīm rodas saistībā ar EGNOS sistēmu Āfrikā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka, piemērojot šo Āfrikas un Eiropas Savienības stratēģisko partnerību, ASECNA un Eiropas Savienība jau sadarbojas saskaņā ar atbalsta programmu gaisa transporta nozarei un satelītpakalpojumiem Āfrikā, ko finansē ar 10. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, un saskaņā ar Panāfrikas programmu EGNOS atbalstam Āfrikā, ko finansē ar Attīstības sadarbības instrumenta līdzekļiem, it īpaši izveidojot Kopīgo EGNOS un Āfrikas programmas pārvaldības biroju (JPO),

               ŅEMOT VĒRĀ kopējās intereses ilgtermiņa sadarbībai starp Eiropas Savienību un ASECNA satelītnavigācijas attīstības jomā par labu civilajai aviācijai un VĒLOTIES šādu sadarbību izveidot oficiāli,

               ŅEMOT VĒRĀ nepieciešamību nodrošināt izcili augstu satelītpakalpojumu aizsardzības līmeni teritorijās, kurās Puses nodrošina pārklājumu,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Savienība ir izveidojusi savas aģentūras, lai sniegtu palīdzību dažās īpašās jomās, it īpaši Eiropas GNSS aģentūru ES satelītnavigācijas programmām un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru civilās aviācijas jomā, un ka Eiropas Savienība un Eiropas GNSS aģentūra ir noslēgušas deleģēšanas nolīgumu par EGNOS sistēmas ekspluatāciju 2014.–2021. gadā,

               ATZĪSTOT, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (1) noteikts, ka Eiropas Savienība ir visu saistībā ar Galileo un EGNOS programmām izveidoto vai izstrādāto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniece, ka Eiropas Savienība saistībā ar šīm programmām var slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām un ka izmaksas saistībā ar iespējamu EGNOS sistēmas pārklājuma paplašināšanu ārpus Eiropas nesedz no budžeta resursiem, kas atvēlēti saskaņā ar minēto regulu,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas GNSS aģentūru (2),

               ATZĪSTOT ieinteresētību starptautiskajās standartizācijas un sertifikācijas instancēs koordinēt pieeju standartizācijas un sertifikācijas jomā un visos jautājumos par satelītnavigācijas sistēmām un pakalpojumiem, lai it īpaši veicinātu Galileo un EGNOS un SBAS-ASECNA pakalpojumu paplašinātu un novatorisku izmantošanu kā globālu radionavigācijas un sinhronizācijas standartu civilās aviācijas nozarē,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               I DAĻA

               VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               1. pants

               Mērķi

               1. Šā nolīguma mērķi ir attīstīt satelītnavigāciju un sniegt saistītos pakalpojumus ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai, ļaujot tai gūt labumu no Eiropas satelītnavigācijas programmām.

               Šis nolīgums ir daļa no to pakalpojumu veicināšanas Āfrikas kontinentā, kuru pamatā ir minētās Eiropas satelītnavigācijas programmas.

               2. Pušu sadarbības veids un nosacījumi, lai sasniegtu pirmajā punktā minētos mērķus, ir noteikti ar šo nolīgumu.

               2. pants

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               1.
                     “GNSS” jeb “globālā satelītnavigācijas sistēma” ir infrastruktūra, kuru veido satelītu

                  kopa

               un uz zemes izvietotu centru un staciju tīkls un kura, raidot radiosakaru signālus, nodrošina, ka uz visas zemeslodes tiek sniegts ļoti precīzas laika skaitīšanas un ģeolokalizācijas pakalpojums lietotājiem, kas apgādāti ar attiecīgu uztvērēju;

               2.
                     “Eiropas satelītnavigācijas sistēmas” ir Eiropas Savienības īpašumā esoša globālā satelītnavigācijas sistēma, kas izveidota no Galileo programmas un EGNOS sistēmas;

               3.
                     “ASECNA kompetences zona” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā ASECNA sniedz aeronavigācijas pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tas notiek vai nenotiek tās dalībvalstu gaisa telpā;

               4.
                     “EGNOS” ir akronīms nosaukumam “European Geostationary Navigation Overlay Service” (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests) — reģionāla satelītnavigācijas sistēmas infrastruktūra, kas kontrolē un koriģē brīvi pieejamos signālus, ko raida globalās satelītnavigācijas sistēmas, galvenokārt GPS un Galileo, un kas ļauj šo globālo sistēmu lietotājiem panākt labākus rezultātus precizitātes un uzticamības ziņā. EGNOS ietver zemes stacijas un vairākus ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus. Zemes stacijas veido inženiertehniskais centrs, misijas kontroles centri, RIMS stacijas, NLES stacijas, EDAS pakalpojuma centrs un serveris. EGNOS reģionālais pārklājums prioritāri ir tā Eiropas Savienības dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā;

               5.
                     “SBAS-ASECNA” ir ASECNA satelītnavigācijas sistēma, kas kontrolē un koriģē brīvi pieejamos signālus, kurus raida globalās satelītnavigācijas sistēmas, galvenokārt GPS un Galileo, un kas ļauj šo globālo sistēmu lietotājiem panākt labākus rezultātus, it īpaši precizitātes un uzticamības ziņā. SBAS-ASECNA ir ASECNA īpašums. Tā ietver zemes infrastruktūru un vairākus ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus. Zemes infrastruktūru veido it īpaši RIMS stacijas, viens vai vairāki misijas kontroles centri un NLES stacijas. SBAS-ASECNA pārklājums prioritāri ir ASECNA kompetences zona. SBAS-ASECNA sistēma nozīmē tiklab sistēmas sākotnējo versiju, kā visas tās secīgās turpmākās izmaiņas, tostarp dubultfrekvences un multikonstelācijas versiju. Šīs sistēmas ieviešanā ietilpst konkrēti noteikšanas, izstrādes, attīstības un izvēršanas, kā arī apstiprināšanas un sertifikācijas posms. Ieviešanai seko ekspluatācijas posms;

               6.
                     “EGNOS pārklājuma zona” vai “SBAS-ASECNA pārklājuma zona”: zona, kurā ir iespējams uztvert attiecīgās sistēmas raidītos signālus (piemēram, ģeostacionāro satelītu signālu pārklājumu);

               7.
                     “SBAS-ASECNA pakalpojumu zona” ir SBAS-ASECNA pārklājuma zonā ietilpstoša zona, kurā SBAS-ASECNA sistēma sniedz pakalpojumu saskaņā ar prasībām, ko definējusi ASECNA un kas noteiktas saistībā ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), un veic attiecīgās apstiprinātās darbības;

               8.
                     “EGNOS SOL pakalpojuma zona” ir EGNOS pārklājuma zonā ietilpstoša zona, kurā EGNOS sistēma sniedz pakalpojumu saskaņā ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), un veic attiecīgās apstiprinātās darbības;

               9.
                     “RIMS stacijas” ir EGNOS sistēmai vai SBAS-ASECNA sistēmai piederošas stacijas, kuru uzdevums ir reāllaikā vākt globālās satelītnavigācijas sistēmu raidīto signālu rezultātā iegūtos ģeolokalizācijas datus;

               10.
                      “NLES stacijas” ir EGNOS sistēmai vai SBAS-ASECNA sistēmai piederošas stacijas, kas uz ģeostacionārajiem satelītiem uzstādītajiem retranslatoriem sūta koriģētus datus, kuri ļauj tiem GNSS signālu uztvērējiem, kas atrodas vienas vai otras sistēmas pārklājuma zonā, izdarīt korekcijas atbilstīgi to ģeolokalizācijai;

               11.
                      “Galileo” ir autonoma civilā kontrolē esoša Eiropas globālās satelītnavigācijas un sinhronizācijas sistēma, kas paredzēta GNSS pakalpojumu sniegšanai un ko izstrādājusi un pilnveidojusi Eiropas Savienība, Eiropas Kosmosa aģentūra un to attiecīgās dalībvalstis. Galileo sistēmu var nodot ekspluatācijā privātam tiesību subjektam. Galileo mērķis ir nodrošināt brīvi pieejamus, komerciālus, publiskus regulētus pakalpojumus un meklēšanas un glābšanas pakalpojumus, kā arī dot savu ieguldījumu integritātes uzraudzības pakalpojumos, kas paredzēti dzīvības aizsardzības lietotņu izmantotājiem;

               12.
                      “savietojamība” ir divu vai vairāku satelītnavigācijas sistēmu un to sniegto pakalpojumu spēja tikt izmantotiem kopā, lai lietotājiem nodrošinātu labāku sniegumu nekā tas būtu iespējams, ja izmantotu tikai vienu sistēmu;

               13.
                      “intelektuālais īpašums” ir tādā nozīmē, kā definēts 2. panta viii) punktā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijā, kas parakstīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā;

               14.
                      “klasificēta informācija” ir informācija jebkurā veidā, kura ir jāaizsargā pret nesankcionētu atklāšanu, kas dažādā mērā varētu kaitēt Pušu vai atsevišķu dalībvalstu būtiskām interesēm, tostarp valsts drošībai. Informācijas slepenības pakāpi norāda, izmantojot klasifikācijas marķējumu. Šādu informāciju Puses klasificē saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, un tā ir jāaizsargā pret jebkādu konfidencialitātes, integritātes un pieejamības apdraudējumu.

               3. pants

               Sadarbības principi

               Puses sadarbībā, uz kuru attiecas šis nolīgums, ievēro šādus principus:

               1) abpusējs izdevīgums, kas balstīts uz vispārēju līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, ietverot ieguldījumu un piekļuvi visiem pakalpojumiem;

               2) abpusējas iespējas piedalīties sadarbības pasākumos saskaņā ar Eiropas Savienības un ASECNA satelītnavigācijas programmām;

               3) savlaicīga tādas informācijas apmaiņa, kas noderīga šā nolīguma īstenošanai;

               4) intelektuālā īpašuma tiesību pienācīga un faktiska aizsardzība.

               4. pants

               Eiropas Savienības aģentūras

               Eiropas Savienība var uzticēt Eiropas GNSS aģentūrai vai Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai visu to darbību vai to daļas izpildi, kuras tai piekrīt, piemērojot šo nolīgumu. Tādā gadījumā tā ir un paliek atbildīga ASECNA priekšā par labu un pilnīgu to pienākumu izpildi, kuri tai piekrīt, piemērojot šo nolīgumu.

               5. pants

               Attiecības ar trešām personām

               Eiropas Savienība atvieglo un atbalsta jebkuru tādu sadarbības vai partnerības iniciatīvu starp ASECNA un citiem Eiropas Galileo un EGNOS satelītnavigācijas programmās iesaistītiem tiesību subjektiem (it īpaši Eiropas Kosmosa aģentūru), kura var veicināt tādu ASECNA satelītnavigācijas pakalpojumu attīstību un sniegšanu, kuru pamatā ir šīs abas programmas.

               II DAĻA

               NOTEIKUMI PAR SADARBĪBU

               6. pants

               Sadarbības pasākumi

               1. Sadarbības pasākumi saskaņā ar šo nolīgumu ir galvenokārt tie, kuru mērķis ir uz EGNOS sistēmas tehnoloģiju balstītas SBAS-ASECNA sistēmas ieviešana un ekspluatācija. Tie attiecas arī uz Galileo programmā paredzētās sistēmas izmantošanu Āfrikā, radiofrekvenču spektru, standartiem, sertifikāciju un starptautiskajām organizācijām, drošumu, pētniecību un attīstību, cilvēkresursiem, komunikāciju un informētību, personāla apmaiņu un satelītnavigācijas pakalpojumu veicināšanu Āfrikas kontinentā.

               Puses var grozīt šo jomu sarakstu saskaņā ar šā nolīguma 33. pantu.

               2. Šis nolīgums neskar Eiropas Savienības institucionālo autonomiju reglamentēt Eiropas satelītnavigācijas programmas, kā arī Eiropas Savienības izveidoto struktūru šo programmu ekspluatācijai. Tāpat šis nolīgums neietekmē piemērojamos reglamentējošos pasākumus, ar ko īsteno neizplatīšanas saistības, eksporta kontroli un nemateriālas tehnoloģiju pārneses kontroli. Tas neskar arī valstu drošības pasākumus.

               3. Līdzīgā kārtā šis nolīgums neskar arī ASECNA institucionālo autonomiju.

               4. Puses, ievērojot savus attiecīgos noteikumus, pēc iespējas veicina sadarbības pasākumus, ko īsteno saskaņā ar šo nolīgumu.

               I APAKŠDAĻA

               7. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas ieviešana un ekspluatācija

               1. SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanā ASECNA palīdz Eiropas Savienība. Papildus īpašajiem noteikumiem, kas paredzēti še turpmāk 8.–16. pantā, tā apņemas vispārīgā kārtā atvieglot SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, bez maksas nododot ASECNA rīcībā jebkādu noderīgu informāciju, dodot ASECNA padomus programmas pārvaldības jomā un tehniskajā un organizatoriskajā līmenī, kā arī sniedzot ieguldījumu SBAS-ASECNA programmas vērtēšanā un pārraudzībā.

               2. Kad ir izveidoti starpsavienojumi starp EGNOS sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu, katra Puse ir atbildīga par savas sistēmas grozījumiem un uzņemas ar tiem saistītās ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas. Tā paziņo otrai Pusei vajadzīgo informāciju un palīdz veikt grozījumus šai otrajai Pusei piederošajā sistēmā. Tiek ieviests saistību un darbības rezultātu uzraudzības process, nosakot attiecīgos pienākumus.

               8. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas definēšana un izstrāde

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas definēšanu un izstrādi, it īpaši attiecībā uz sistēmas arhitektonisko izveidi, zemes infrastruktūras izvietojumu un darbības koncepciju. Izpētē, kas veikta šajā sakarā, tiks precizēti starpsavienojumi starp EGNOS sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu.

               9. pants

               RIMS staciju izstrāde un izvēršana

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas RIMS staciju izstrādi un izvēršanu, it īpaši attiecībā uz aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām, operatoru kvalifikāciju un zemes infrastruktūras izvietojuma validēšanu, tostarp ieviešot un pārbaudot drošuma prasības.

               Lai optimizētu EGNOS sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas veiktspēju un pakalpojumu zonas, Puses saskaņo savu attiecīgo RIMS staciju izvietošanu, it īpaši to, kuras atrodas robežzonās, kur pārklājas abas sistēmas, tā lai šo staciju izvietojums būtu saskanīgs un lai tās varētu darboties sinerģijā, pateicoties šo RIMS staciju raidīto datu apmaiņai, ievērojot drošības un drošuma prasības, kas paredzētas ar katrai Pusei piemērojamajiem noteikumiem.

               10. pants

               Kontroles centru izstrāde un izvēršana

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas kontroles centru izstrādi un izvēršanu, it īpaši attiecībā uz aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām, operatoru kvalifikāciju un zemes infrastruktūras izvietojuma validēšanu, tostarp ieviešot un pārbaudot drošuma prasības.

               11. pants

               NLES staciju un retranslatoru izstrāde un izvēršana

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA, lai attīstītu un izvērstu tādus datu izplatīšanas pakalpojumus, kuri balstīti uz SBAS-ASECNA sistēmas retranslatoriem, kas uzstādīti uz ģeostacionāriem satelītiem un uz zemes stacijām saistīto datu pārraidei. Tā palīdz ASECNA arī procedūrās un pasākumos, kas vajadzīgi nepieciešamo PRN kodu iegūšanai SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatācijai, jo šādu kodu trūkums dara šo ekspluatāciju neiespējamu.

               12. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas apstiprināšana un sertifikācija

               Eiropas Savienība pēc ASECNA lūguma palīdz tai:

               – SBAS-ASECNA sistēmas sertifikācijā,

               – SBAS-ASECNA sistēmas drošuma apstiprināšanā, ieskaitot objektus zemes infrastruktūras izvietošanai,

               – SBAS-ASECNA sistēmas sniegto pakalpojumu sertifikācijā.

               Eiropas Savienība pēc ASECNA lūguma var tai palīdzēt arī metožu un procesu attīstībā, lai:

               – pirms publicēšanas Aeronavigācijas informatīvajā izdevumā apstiprinātu ar SBAS-ASECNA sistēmu saistītās gaisakuģu pacelšanās, lidošanas un nolaišanās procedūras,

               – sertificētu aprīkojumus, kas novietoti uz gaisakuģu borta un paredzēti satelītnavigācijas signālu uztveršanai un apstrādei, un apstiprinātu gaisakuģu ekspluatācijas personālu un ekipāžas.

               13. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatācija

               1. Eiropas Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatāciju.

               Attiecībā uz ekspluatācijas uzsākšanas sagatavošanu tā palīdz ASECNA, lai:

               – ieviestu pakalpojumu sniegšanas pārvaldības shēmu,

               – SBAS-ASECNA sistēmas labā pielāgotu EGNOS sistēmas darbības procedūras un apmācības dokumentāciju,

               – īstenotu pakalpojumu sniegšanai veltītu integrētu vadības sistēmu, ietverot jo īpaši kvalitātes, drošības, drošuma un vides jautājumus,

               – analizētu un ieviestu apakšlīgumu shēmas,

               – apmācītu ekspluatācijas personālu,

               – nodrošinātu pakalpojumu deklarēšanu.

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA arī tādu ekspluatācijas problēmu risināšanā, kuras rodas pēc pakalpojumu deklarēšanas, konkrēti nododot tās rīcībā veiktspēju analīzes procedūras un instrumentus, mācību materiālu un nodrošinot personāla klātbūtni objektos uz noteiktu laiku sākumposmā.

               Eiropas Savienība sniedz ASECNA arī atbalstu, lai ekspluatācijā esošās sistēmas turpmākas izmaiņas nodotu ekspluatācijā.

               2. Puses sniedz viena otrai palīdzību, lai rosinātu lietotājus pieņemt EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas sniegtos pakalpojumus un veicinātu attiecīgo tirgu attīstību.

               14. pants

               Pakalpojumu sniegšanas zonas

               EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zonas un SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zonas definēšana notiek abu Pušu sadarbībā, lai nerastos nekādas grūtības saistībā ar ekspluatāciju, it īpaši sadarbspējas un atbildības jomā. Šajā sakarā Puses cenšas nonākt pie kopīgiem risinājumiem.

               Ja EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj daļu ASECNA atbildībā esošās zonas vai tad, ja SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj daļu Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas, tiek ieviests saistību un darbības rezultātu uzraudzības process, nosakot attiecīgos pienākumus.

               Ja EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zona un SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj teritoriju, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas un ASECNA atbildībā esošās zonas — vai pārklājas ar citu sistēmu, kas nav EGNOS un SBAS-ASECNA, — Puses viena otru informē un saskaņo savus pasākumus, ar kādiem tās vēršas attiecīgās teritorijas vai teritoriju iestādēs, lai nodrošinātu, ka radušās problēmas, it īpaši sadarbspējas un atbildības jomā, tiek pārvarētas ar kopīgiem risinājumiem.

               15. pants

               Publiskais iepirkums

               1. Eiropas Savienība pēc ASECNA lūguma palīdz tai publiskā iepirkuma procedūras dokumentācijas izstrādē un piedāvājumu analīzē saskaņā ar publisko iepirkumu saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju.

               2. Neskarot XXIII pantu Nolīgumā par publiskiem iepirkumiem, kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros (Pārskatītā nolīguma III pants), Eiropas Savienības dalībvalstu struktūrām un uzņēmumiem ir tiesības piedalīties publiskā iepirkuma konkursos saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, ja vien tam par šķērsli nav interešu konflikts.

               3. Iepirkumus saistībā ar EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju var iegādāties kopējos Eiropas Savienības un ASECNA publiskā iepirkuma konkursos atkarībā no katras Puses interesēm, it īpaši zemes staciju un retranslatoru jomā.

               16. pants

               Intelektuālā īpašuma tiesības

               1. Katra Puse bez maksas otras Puses rīcībā nodod visas intelektuālā īpašuma tiesības uz darbiem un izgudrojumiem, kuru īpašniece tā ir un kuras ir noderīgas EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai. Šis nolīgums tiek uzskatīts par tā tiesību izmantošanas atļauju.

               Ja viena no Pusēm rada vai izveido jaunas intelektuālā īpašuma tiesības, kuru pamatā ir intelektuālā īpašuma tiesības, ko tās rīcībā nodevusi otra Puse, tad pēdējā saņem īpašumā šādi radītās vai izveidotās jaunās intelektuālā īpašuma tiesības un bez maksas piešķir šo jauno tiesību izmantošanas atļauju Pusei, kas tās radījusi vai izveidojusi. Tomēr Puse, kas ir šo jauno tiesību īpašniece, atļauju tās izmantot trešai personai var piešķirt tikai ar otras Puses skaidri izteiktu piekrišanu.

               Pirmajā un otrajā daļā minētās atļaujas izmantošanas nosacījumi ir noteikti 2. un 3. punktā.

               2. Pirmajā daļā minētās atļaujas izmantošana ir personiska, neekskluzīva un tālāk nenododama, neskarot 1. punkta otrās daļas noteikumus. Atļaujas izmantošanā atkarībā no gadījuma ietilpst tiesības lietot, organizēt lietošanu, grozīt, reproducēt un izgatavot vienīgi EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas vajadzībām.

               Puse drīkst nodot trešās personas rīcībā un jebkādā veidā komercializēt intelektuālās tiesības, kuras tās rīcībā nodevusi otra Puse, piemērojot pirmo punktu, vienīgi ar šīs otrās Puses skaidri izteiktu piekrišanu, izņemot tad, ja šī nodošana trešās personas rīcībā notiek saskaņā ar publisko iepirkumu vai līgumu, ko iegādājusies vai noslēgusi viena vai otra no Pusēm EGNOS sistēmas, no Galileo programmas radītas sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas vajadzībām.

               3. Katra Puse kārto un atjaunina to intelektuālo tiesību reģistru, kuras tā nodod otras Puses rīcībā, piemērojot pirmo punktu. Vienu tā eksemplāru tā nodod otrai Pusei. Par katru no intelektuālā īpašuma tiesībām, kas nodota [otras Puses] rīcībā, reģistrā ieraksta ziņas par:

                  – tiesību objektu, piemēram, izgudrojumu, datorprogrammu, datu bāzi utt.,

                  – tiesību veidu, piemēram, autortiesības, patents utt.,

                  – piešķirto tiesību veidu, piemēram, tiesības reproducēt, pielāgot, izgatavot utt.,

                  – teritoriju, attiecībā uz kuru tiesības ir nodotas, lai ar tām rīkotos,

                  – laiku, uz kādu tiesības ir nodotas, lai ar tām rīkotos.

               4. Katra Puse, kas otrai Pusei piešķir izmantošanas atļauju, piemērojot pirmo punktu, var to anulēt, ja tā konstatē, ka no 2. un 3. punkta izrietošie lietošanas nosacījumi netiek ievēroti.

               5. Puses piešķir un nodrošina intelektuālā īpašuma tiesību piemērotu un efektīvu aizsardzību attiecīgajās EGNOS sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas jomās un nozarēs saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, kā noteikts Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), tostarp paredzot efektīvus līdzekļus šo standartu ievērošanas nodrošināšanai.

               II APAKŠDAĻA

               Citas darbības

               17. pants

               Galileo

               1. Puses sadarbojas, lai Āfrikas kontinentā popularizētu un izmantotu no Galileo programmas radīto sistēmu, it sevišķi lietotņu attīstībā un uz šīs sistēmas balstītu pakalpojumu izmantošanā, it īpaši datēšanas, navigācijas, uzraudzības un meklēšanas un glābšanas jomā, kā arī lai uzsvērtu ieguvumus, ko sniedz uz šīs sistēmas balstītas lietotnes un pakalpojumi.

               2. ASECNA atturas no jebkādas darbības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Eiropas Savienības interesēm to intelektuālā īpašuma tiesību jomā, kuras saistītas ar Galileo programmu.

               18. pants

               Radiofrekvenču spektrs

               1. Puses sadarbojas un palīdz viena otrai visā, kas skar radiofrekvenču spektru, kuru pārvalda Starptautiskā Telesakaru savienība (še turpmāk “ITU”), it īpaši lai aizsargātu frekvenču joslas, kas saistītas ar satelītnavigācijas un aviācijas sakaru pakalpojumiem.

               2. Puses apmainās ar informāciju un palīdz viena otrai ITU frekvenču sadales un piešķiršanas jomā. Tās rosina un aizsargā EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmai pielāgotu, kā arī no Galileo programmas radītajai sistēmai pielāgotu frekvenču piešķīrumus, lai nodrošinātu šo sistēmu piedāvāto pakalpojumu pieejamību Eiropas Savienībā un Āfrikā.

               3. Lai satelītnavigācijai atvēlēto radiofrekvenču spektru aizsargātu pret tādiem darbības pasliktinājumiem kā tīšiem vai netīšiem traucējumiem un “maskēšanu”, Puses cenšas pasliktinājumus identificēt un atrast abpusēji pieņemamus risinājumus.

               4. Nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas liktu atkāpties no piemērojamajiem ITU noteikumiem, it īpaši no ITU noteikumiem par radiosakariem.

               19. pants

               Standarti, sertifikācija un starptautiskās organizācijas

               1. Puses cenšas pieņemt kopīgu pieeju standartizācijas jomā un visos jautājumos, kuri saistīti ar satelītnavigācijas sistēmām un ar kuriem strādā starptautiskas organizācijas un apvienības, it īpaši Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija, apvienība “Radio Technical Commission for Aeronautics” (“RTCA”) un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācija (“EUROCAE”), kā arī standartizācijas jomā darbojošās apvienības un kompetences grupas.

               2. Puses kopīgi atbalsta satelītnavigācijas standartu attīstību starptautiskajās organizācijās, it īpaši ICAO (SARP) standartus un ieteicamo praksi un RTCA un EUROCAE obligātos navigācijas iekārtu darbības parametrus. Šajā saistībā tās kopīgi atbalsta to, ka Galileo, EGNOS un SBAS-ASECNA standartus atzīst šīs starptautiskās organizācijas, un cenšas veicināt to piemērošanu visā pasaulē, uzsverot sadarbspēju ar citām satelītnavigācijas sistēmām.

               20. pants

               Drošums

               Lai Eiropas satelītnavigācijas sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu aizsargātu pret apdraudējumiem un ļaunprātīgu rīcību, piemēram, tīšiem traucējumiem un “maskēšanu”, Puses veic visus iespējamos pasākumus, it īpaši tehnoloģiju kontroles un neizplatīšanas jomā, lai, neskarot 6. panta 2. punktu, nodrošinātu satelītnavigācijas pakalpojumu un ar tiem saistītās infrastruktūras pastāvību, drošumu un drošību.

               21. pants

               Pētniecība un izstrāde

               Puses cenšas veikt kopīgas pētniecības un izstrādes darbības satelītnavigācijas jomā, it sevišķi lai attīstītu un plānotu satelītnavigācijas sistēmu turpmākos tehnoloģiskos risinājumus.

               Katra Puse veicina otras Puses dalību savās pētniecības un izstrādes programmās.

               Eiropas Savienība atvieglo ASECNA pieeju savu pētniecības un izstrādes pamatprogrammu fondiem.

               22. pants

               Cilvēkresursi

               Eiropas Savienība, pamatojoties uz savu pieredzi, sniedz ASECNA visu noderīgo informāciju SBAS-ASECNA programmas īstenošanai vajadzīgā cilvēkkapitāla pārvaldībai.

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA izveidot darbvietas un definēt kompetences, kas vajadzīgas SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanā un ekspluatācijā.

               Eiropas Savienība atvieglo jebkādu sadarbības un partnerības iniciatīvu starp ASECNA un struktūrām, kas iesaistītas spēju stiprināšanā jomās, kuras attiecas uz Eiropas satelītnavigācijas programmām. Tā atvieglo ASECNA pieeju arī Eiropas mācību programmu fondiem.

               Kopīgus mācību pasākumus var rīkot arī, lai apmierinātu EGNOS, SBAS-ASECNA un no Galileo programmas radīto sistēmu ieviešanas un ekspluatācijas un to tehnoloģiskās attīstības sagatavošanas vajadzības.

               23. pants

               Saziņa un redzamība

               Puses cenšas veikt kopīgas darbības savu attiecīgo satelītnavigācijas programmu skaidrošanai un popularizēšanai.

               Eiropas Savienība palīdz ASECNA noteikt un īstenot saziņas stratēģijas, ar kurām vēršas gan pie attiecīgajām struktūrvienībām, kuras saistītas ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, gan arī pie plašas sabiedrības.

               24. pants

               Personāla apmaiņa

               Puses apmainās ar personālu saskaņā ar sadarbības pasākumiem, kas paredzēti ar šo nolīgumu.

               25. pants

               Satelītnavigācijas popularizēšana Āfrikas kontinentā

               Puses palīdz viena otrai, lai popularizētu satelītnavigāciju Āfrikas kontinentā, un rīkojas saskaņoti, kad vien tas ir vajadzīgs, lai vienotos par kopīgiem šajā jomā īstenojamiem pasākumiem. Tās jo īpaši atbalsta iniciatīvas, kas var rosināt lietotājus pieņemt satelītnavigāciju un attīstīt ar šo tehnoloģiju saistītos tirgus.

                III DAĻA

               FINANŠU NOTEIKUMI

               26. pants

               Finansējums

               1. ASECNA finansē SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju ar pašu resursiem, atbalstiem un subsīdijām, it īpaši tām, kas minētas 3. punktā, ar aizdevumiem, ko tā ņem no finanšu institūcijām, vai ar jebkādiem citiem finanšu līdzekļiem, ievērojot 2. punkta noteikumus.

               2. SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju nekādā gadījumā nevar finansēt ar budžeta ieguldījumiem, kas paredzēti Eiropas satelītnavigācijas sistēmām un minēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1285/2013 II nodaļā.

               3. SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai Eiropas Savienība atvieglo ASECNA piekļuvi fondiem, kuri atvēlēti sadarbībai un attīstībai un kurus tā var izmantot gan esošajām, gan nākamajām programmām. Esošās programmas ir Panāfrikas programma, kas paredzēta 9. pantā un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulā (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, un ES un Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fonda programmas, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 13. jūlija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam — Āfrikas savienojamība: ES un Āfrikas partnerība infrastruktūras jomā — COM(2006) 376 galīgā redakcija.

               IV DAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               27. pants

               Juridiskā atbildība

               1. Tā kā ASECNA nav Eiropas satelītnavigācijas sistēmu īpašniece, tai nav nekādas atbildības saistībā ar šo sistēmu īpašumtiesībām.

               Tā kā Eiropas Savienība nav SBAS-ASECNA sistēmas īpašniece, tai nav nekādas atbildības saistībā ar šīs sistēmas īpašumtiesībām.

               2. Neviena no Pusēm neuzņemas atbildību par zaudējumiem, kas rodas, otrai Pusei izmantojot šajā nolīgumā minētās tehnoloģijas, kā arī negarantē to pareizu darbību.

               28. pants

               Klasificētas informācijas apmaiņa

               Puses apmainās ar klasificētu informāciju tikai tad, ja tās šajā sakarā ir noslēgušas vienošanos. Tās cenšas izveidot pilnīgu un saskanīgu juridisko regulējumu, kas ļauj šādu vienošanos noslēgt.

               29. pants

               Apvienotā komiteja

               1. Ar šo tiek izveidota Apvienotā komiteja ar nosaukumu “ES un ASECNA GNSS komiteja”. Tās sastāvā ir Pušu pārstāvji, un tā ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību un pareizu piemērošanu. Šajā sakarā tā pieņem lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos; minētos lēmumus Puses īsteno saskaņā ar saviem noteikumiem. Apvienotā komiteja pieņem lēmumus, kopīgi vienojoties. Apvienotā komiteja sagatavo arī ieteikumus jautājumos, kādos tai nav lēmumpieņemšanas pilnvaru.

               Apvienotā komiteja definē nosacījumus un sīki izklāstītu kārtību, kas nav norādīti šajā nolīgumā.

               2. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu, kurā cita starpā paredzēta sanāksmju sasaukšanas, priekšsēdētāja iecelšanas un tā pilnvaru termiņa noteikšanas kārtība, kā arī kārtība Pušu kontaktiem.

               3. Apvienotās komitejas sanāksmes notiek pēc vajadzības. Sanāksmes sasaukšanu var pieprasīt Eiropas Savienība vai ASECNA. Apvienotās komitejas sanāksme notiek piecpadsmit dienu laikā pēc attiecīgā pieprasījuma.

               4. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot tādas darba grupas vai ekspertu grupas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai palīdzētu tai veikt tās uzdevumus.

               5. Apvienotā komiteja var nolemt grozīt I pielikumu.

               30. pants

               Apspriešanās

               1. Lai nodrošinātu šā nolīguma pienācīgu īstenošanu, Puses regulāri apmainās ar informāciju un pulcējas Apvienotajā komitejā, kad to pieprasa viena no Pusēm.

               2. Ja viena no Pusēm to pieprasa, Puses nekavējoties apspriežas par jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

               3. Puses sistemātiski viena otru informē un nodrošina viena otrai pārredzamību attiecībā uz savu satelītnavigācijas programmu pārvaldību un pārmaiņām. Ja viena no Pusēm grasās pieņemt lēmumu, kas var ietekmēt otras Puses satelītnavigācijas sistēmu vai sistēmas, tad tā ar šo otro Pusi iepriekš apspriežas, lai varētu sniegt nesaistošu atzinumu. Katra Puse piekrīt tam, ka otras Puses pārstāvis kā novērotājs piedalās tās darba grupās, struktūrvienībās un pārvaldības komitejās, ja vien tas nav pretrunā ar konfidencialitātes prasībām, kas paredzētas ar Pusēm piemērojamajiem noteikumiem.

               31. pants

               Aizsardzības pasākumi

               1. Katra Puse pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pieņemt pienācīgus drošības pasākumus, ietverot viena vai vairāku sadarbības pasākumu apturēšanu, ja tā konstatē, ka starp Pusēm vairs netiek nodrošināts līdzvērtīgs eksporta kontroles vai drošuma līmenis. Ja Eiropas satelītnavigācijas sistēmu vai SBAS-ASECNA sistēmas netraucētu darbību var apdraudēt iekavēšanās, var tikt pieņemti pagaidu drošības pasākumi bez iepriekšējas apspriešanās ar nosacījumu, ka apspriešanās tiek uzsākta uzreiz pēc minēto pasākumu pieņemšanas.

               2. Panta 1. punktā minēto pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt to, kāds ir nepieciešams, lai atrisinātu problēmu un nodrošinātu līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem atbilstīgi šim nolīgumam. Otra Puse var pieprasīt apspriešanos Apvienotajā komitejā par minēto pasākumu proporcionalitāti. Ja šīs domstarpības nav iespējams izšķirt sešu mēnešu laikā, jebkura Puse saskaņā ar I pielikumā izstrādāto procedūru domstarpības var iesniegt šķīrējtiesā, kuras lēmums ir saistošs. Šādi nevar atrisināt nekādus jautājumus par tādu šā nolīguma noteikumu interpretēšanu, kuri ir identiski atbilstīgiem noteikumiem Eiropas Savienības tiesību aktos.

               32. pants

               Domstarpību izšķiršana

               Neskarot 31. pantu, domstarpības par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu izšķir, apspriežoties Apvienotajā komitejā.

               Ja domstarpības nav izšķirtas trīs mēnešus pēc lietas iesniegšanas dienas Apvienotajā komitejā, izmanto šķīrējtiesas procedūru, kas paredzēta I pielikumā.

               33. pants

               Pielikumi

               Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.

               34. pants

               Pārskatīšana

               Šo nolīgumu var grozīt un pilnveidot jebkurā laikā, abām Pusēm savstarpēji vienojoties saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām.

               35. pants

               Denonsēšana

               1. Eiropas Savienība vai ASECNA var denonsēt šo nolīgumu, savu lēmumu paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas.

               2. Šā nolīguma denonsēšana neskar tādu iespējamu materiālo noteikumu spēkā esību vai termiņu, par kuriem ir panākta vienošanās saskaņā ar minētā nolīguma īstenošanu. Tā neskar arī īpašās tiesības un pienākumus, kas saskaņā ar šo nolīgumu ir noteikti intelektuālā īpašuma jomā, jo jebkura Puse, kas otrai Pusei piešķīrusi izmantošanas atļauju, pēc nolīguma denonsēšanas saglabā tiesības atļauju anulēt, ja tā konstatē, ka netiek ievēroti šīs atļaujas lietošanas nosacījumi.

               3. Ja šo nolīgumu denonsē, Apvienotā komiteja izstrādā priekšlikumu, lai Puses varētu atrisināt jebkādus nenokārtotus jautājumus, tostarp par finansiālām sekām, vajadzības gadījumā ievērojot pro rata temporis principu.

               36. pants

               Stāšanās spēkā

               1. Šo nolīgumu Puses apstiprina saskaņā ar to iekšējām procedūrām. Tas stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš ir pirmais, kas seko pēc tās Puses paraksta datuma, kura šīs formalitātes nokārtošanā ir pēdējā.

               2. Šis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros franču valodā, tiek noslēgts uz nenoteiktu laiku.

               Eiropas Savienības vārdā —

               ASECNA vārdā —

               (1) OV L 347, 20.12.2013., 1.–24. lpp.

               (2) OJ L 276, 20.10.2010., 11.–21. lpp.

               I PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRA

               Ja domstarpības iesniedz šķīrējtiesā, izraugās trīs šķīrējtiesnešus, ja vien Puses nenolemj citādi.

               Katra Puse ieceļ šķīrējtiesnesi trīsdesmit dienās pēc domstarpību konstatēšanas Apvienotajā komitejā.

               Abi šādi izraudzītie šķīrējtiesneši pēc kopīgas vienošanās ieceļ virsšķīrējtiesnesi, kas nav vienas vai otras Puses dalībvalsts valstspiederīgais. Ja abi šķīrējtiesneši, ko Puses izraudzījušās, divu mēnešu laikā pēc tam, kad iecelts pēdējais no tiem, nevar vienoties, virsšķīrējtiesnesi izraugās no septiņu personu saraksta, ko sastādījusi Apvienotā komiteja. Apvienotā komiteja šo sarakstu sastāda un atjaunina saskaņā ar savu reglamentu.

               Ja vien Puses nenolemj citādi, šķīrējtiesa nosaka savus procedurālos noteikumus. Savus lēmumus tā pieņem ar balsu vairākumu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.5.2016
            COM(2016) 266 final
            2016/0143(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un specializēto darba grupu izveidi

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 2009. gada 9. novembrī un stājās spēkā 2014. gada 1. maijā.

               Nolīgums nodrošina tiesisko regulējumu, kas aptver jautājumu spektru, sākot no regulāra politiskā dialoga līdz nozaru sadarbībai. Tajā uzsvērta ES apņemšanās sadarboties ar Indonēziju un intensificēt divpusējās attiecības.

               Ar šo nolīgumu tiek stiprināta sadarbība dažādās politikas jomās, ieskaitot cilvēktiesības, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, terorisma apkarošanu, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu, tirdzniecību, migrāciju, vidi, klimata pārmaiņas, enerģētiku, transportu, zinātni un tehnoloģijas, nodarbinātību un sociālos jautājumus, izglītību, lauksaimniecību, attīstības palīdzību un kultūru, utt.

               Saskaņā ar nolīguma 41. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurā ir abu pušu visaugstākā iespējamā līmeņa pārstāvji. Apvienotā komiteja nodrošina pienācīgu nolīguma darbību un īstenošanu, nosaka prioritātes saistībā ar nolīguma mērķiem un risina domstarpības, kas rodas saistībā ar nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.

               Lai palīdzētu Apvienotajai komitejai un atvieglotu ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajiem jautājumiem, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma, ir ierosināts izveidot specializētas darba grupas par

               1)
                     attīstības sadarbību,

               2)
                     tirdzniecību un ieguldījumiem;

               3)
                     cilvēktiesību dialogu;

               4)
                     politisko dialogu, kā arī

               5)
                     drošības dialogu.

               Turklāt Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē ES saskaņā ar 14. panta 2. punktu komitejas reglamentā ierosinās izveidot sesto specializēto darba grupu par vidi un klimata pārmaiņām.

               Šā priekšlikuma mērķis ir izstrādāt ES nostāju Apvienotajā komitejā attiecībā uz

               i)
                     Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, kā arī

               ii)
                     specializēto darba grupu izveidi.

               ES nostājas pamatā būs pievienotie Apvienotās komitejas lēmumu projekti.

               2016/0143 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un specializēto darba grupu izveidi

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu, kā arī 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), stājās spēkā 2014. gada 1. maijā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 41. pantu Apvienotā komiteja tika izveidota, lai cita starpā nodrošinātu nolīguma pienācīgu darbību un īstenošanu.

               (3)Lai veicinātu šā nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

               (4)Tās nostājas pamatā, kas Savienībai jāpieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas lēmumu projektiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.
                     Nostāja, kas Savienībai jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar nolīguma 41. pantu, attiecībā uz

               Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, kā arī

               specializēto darba grupu izveidi,

               balstās uz Apvienotās komitejas lēmumu projektiem, kas pievienoti šim lēmumam.

               2.
                     Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām lēmumu projektos, neapspriežoties ar Padomi.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.5.2016
            COM(2016) 266 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un specializēto darba grupu izveidi

               PIELIKUMI

               dokumentam

               Priekšlikums Padomes Lēmumam

               par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un specializēto darba grupu izveidi

               1. PIELIKUMS

               ES UN INDONĒZIJAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2016

               [datums],

               ar ko pieņem tās reglamentu

               ES UN INDONĒZIJAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 41. pantu,

               tā kā:

               (1)Minētais nolīgums stājās spēkā 2014. gada 1. maijā.

               (2)Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, tā Apvienotā komiteja būtu jāizveido cik drīz vien iespējams.

               (3)Atbilstoši nolīguma 41. panta 5. punktam Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

               [Vieta]

                        ES un Indonēzijas Apvienotās komitejas vārdā –

                        priekšsēdētājs

               A PIELIKUMS

               Apvienotās komitejas reglaments

               1. pants

               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1. Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 41. pantu Pamatnolīgumā par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), veic savus pienākumus, kas paredzēti nolīguma 41. pantā.

               2. Apvienotās komitejas sastāvā ietilpst abu pušu pārstāvji visaugstākajā iespējamā līmenī.

               3. Apvienoto komiteju pārmaiņus vada Indonēzijas Republikas ārlietu ministrs un Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos. Minētās personas var deleģēt pilnvaras pilnībā vai daļēji vadīt Apvienotās komitejas sanāksmes augsta ranga amatpersonai.

               2. pants

               Pārstāvība

               1. Puses iesniedz viena otrai sarakstus ar to pārstāvjiem Apvienotajā komitejā (“locekļi”). Sarakstu pārvalda Apvienotās komitejas sekretariāts.

               2. Loceklis, kurš vēlas, lai to pārstāvētu cits pārstāvis, pirms attiecīgās sanāksmes priekšsēdētājam rakstiski dara zināmu sava pārstāvja vārdu un uzvārdu. Locekļa pārstāvim ir visas minētā locekļa tiesības.

               3. pants

               Delegācijas

               1. Apvienotās komitejas locekļus var pavadīt citi ierēdņi. Pirms katras sanāksmes sekretariāts informē puses par to delegāciju plānoto sastāvu, kuras apmeklēs sanāksmi.

               2. Vajadzības gadījumā un pusēm savstarpēji vienojoties, personas, kas ir eksperti vai kas pārstāv citas struktūras, var tikt uzaicinātas piedalīties Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotāji vai informācijas sniegšanai par konkrētu tematu.

               4. pants

               Sanāksmes

               1. Apvienotā komiteja parasti sanāk ne retāk kā reizi divos gados, ja vien puses nav vienojušās citādi. Apvienotās komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Sanāksmes notiek pārmaiņus Indonēzijā un Briselē datumā, kas noteikts saskaņā ar abpusēju vienošanos. Pusēm vienojoties, var rīkot arī Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes.

               2. Izņēmuma gadījumos un tad, ja abas puses piekrīt, Apvienotās komitejas sanāksmes var rīkot, izmantojot tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci vai telekonferenci.

               3. Apvienotā komiteja tiekas augstākajā iespējamajā līmenī, par ko vienojušās puses. Abas puses cenšas nodrošināt dalību ministru līmenī, kad vien tas ir iespējams.

               4. Ja Apvienoto komiteju vada ministru līmenī, šo tikšanos sagatavo sanāksmē augstāko amatpersonu līmenī, kas notiek iepriekš.

               5. pants

               Atklātums

               1. Ja vien puses nenolemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas. Ja puse Apvienotajai komitejai iesniedz informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.

               2. Apvienotā komiteja pēc vajadzības var nākt klajā ar publiskiem paziņojumiem.

               6. pants

               Sekretariāts

               Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Indonēzijas Republikas valdības pārstāvis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus, ko izdod vai saņem Apvienotās komitejas priekšsēdētājs, nosūta komitejas sekretāriem. Sarakste ar Apvienotās komitejas priekšsēdētāju var notikt rakstiski jebkādā veidā, ieskaitot elektronisko pastu.

               7. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1. Priekšsēdētājs katrai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem parasti nosūta otrajai pusei ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes.

               2. Priekšsēdētājs var uzaicināt ekspertus piedalīties Apvienotās komitejas sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par kādu konkrētu darba kārtības punktu.

               3. Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus var tajā iekļaut, ja abas puses par to vienojas.

               4. Īpašos apstākļos un vienojoties ar abām pusēm, priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētā gadījuma vajadzības.

               8. pants

               Saskaņotais protokols

               1. Apvienotās komitejas sanāksmes rezultātu noformē saskaņota protokola veidā.

               2. Katras sanāksmes saskaņotā protokola projektu abi sekretāri, pamatojoties uz priekšsēdētāja iesniegto kopsavilkumu, kopā sagatavo 30 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes beigām. Saskaņotā protokola projektu sagatavo, pamatojoties uz priekšsēdētāja kopsavilkumu attiecībā uz Apvienotās komitejas sanāksmes laikā izdarītajiem secinājumiem.

               3. Abas puses apstiprina saskaņoto protokolu 45 kalendāro dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko puses ir vienojušās. Tiklīdz ir panākta vienošanās par protokolu, abas puses paraksta divus oriģināleksemplārus. Katra puse saņem vienu šā dokumenta oriģinālu.

               9. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1. Lai īstenotu Apvienotās komitejas uzdevumu, kā paredzēts nolīguma 41. pantā, Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu un/vai ieteikumu. Uz šāda lēmuma un/vai ieteikuma ir kārtas numurs, pieņemšanas datums un tajā ir ietverts priekšmeta apraksts.

               2. Par lēmumu un/vai ieteikumu dažos gadījumos var vienoties, izmantojot rakstiskas procedūras.

               3. Neskarot 5. pantu par atklātumu, katra puse var izlemt par Apvienotās komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

               10. pants

               Sarakste

               1. Apvienotajai komitejai adresēto saraksti nosūta vienas vai otras puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.

               2. Sekretariāts nodrošina, ka Apvienotajai komitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā tiek izplatīta kā šā reglamenta 11. pantā minētie dokumenti.

               3. Saraksti no priekšsēdētāja sekretariāts nosūta pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā šā reglamenta 11. pantā minētos dokumentus.

               11. pants

               Dokumenti

               1. Ja Apvienotās komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinošie dokumenti, sekretariāts tos numurē un izplata locekļiem.

               2. Katrs sekretārs atbild par dokumentu izplatīšanu attiecīgajiem viņa puses Apvienotās komitejas locekļiem, sistemātiski nosūtot kopijas otras puses sekretāram.

               12. pants

               Izdevumi

               1. Katra puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

               2. Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko sanāksmi.

               13. pants

               Reglamenta grozīšana

               Katra puse rakstiski var pieprasīt veikt jebkādus grozījumus, un šo reglamentu var grozīt pēc pušu kopējas vienošanās, ievērojot 9. panta noteikumus.

               14. pants

               Darba grupas un citi mehānismi

               1. Apvienotā komiteja var izveidot specializētās darba grupas vai citus mehānismus, kas tai palīdzētu uzdevumu izpildē. Specializētās darba grupas un citi mehānismi atskaitās Apvienotajai komitejai.

               2. Apvienotā komiteja var izlemt par jebkuras pastāvošās specializētās darba grupas vai citu mehānismu atcelšanu vai citu specializētu darba grupu vai mehānismu izveidi, kas palīdzētu veikt tās pienākumus.

               4. Specializētās darba grupas ir pilnvarotas vienīgi iesniegt priekšlikumus Apvienotajai komitejai.

               2. PIELIKUMS

               ES UN INDONĒZIJAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2016

               [datums],

               par specializētu darba grupu un citu mehānismu izveidi

               ES UN INDONĒZIJAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 41. pantu,

               tā kā:

               (1)Minētais nolīgums stājās spēkā 2014. gada 1. maijā.

               (2)Lai veicinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, tā institucionālā sistēma būtu jāizveido pēc iespējas drīz.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 41. panta 3. punktu un Apvienotās komitejas reglamenta 14. pantu Apvienotā komiteja var izveidot specializētās darba grupas, kas tai palīdzētu uzdevumu izpildē.

               (4)Lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas nolīgums, būtu jāizveido specializētas darba grupas vai citi mehānismi. Puses var vienoties grozīt specializēto darba grupu vai citu mehānismu sarakstu un/vai to darbības jomu.

               (5)Saskaņā ar reglamenta 9. pantu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus, izmantojot rakstisku procedūru.

               (6)Šis Apvienotās komitejas lēmums jāpieņem, lai specializētās darba grupas vai mehānismi varētu laikus sākt darboties,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo izveido pielikumā uzskaitītās specializētās darba grupas un citus mehānismus.

               [Vieta]

               ES un Indonēzijas Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               A PIELIKUMS

               ES un Indonēzijas Apvienotā komiteja

               Specializētās darba grupas un citi mehānismi

               1)
                     Specializētā darba grupa attīstības sadarbības jomā

               2)
                     Specializētā darba grupa tirdzniecības un ieguldījumu jomā

               3)
                     Cilvēktiesību dialogs

               4)
                     Politiskais dialogs

               5)
                     Drošības dialogs


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0813

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko ļauj laist tirgū barību, kas ražota no ģenētiski modificētiem kartupeļiem EH92-527-1 (BPS-25271-9), un ar ko pieļauj nejaušu vai tehniski nenovēršamu šo kartupeļu sastopamību pārtikā un citos barības produktos, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes regula (EK) Nr. 1829/2003 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)  /* COM/2007/0813 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.12.2007COM(2007) 813 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko ļauj laist tirgū barību, kas ražota no ģenētiski modificētiem kartupeļiem EH92-527-1 (BPS-25271-9), un ar ko pieļauj nejaušu vai tehniski nenovēršamu šo kartupeļu sastopamību pārtikā un citos barības produktos, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir par barību, kas ražota no ģenētiski modificētiem kartupeļiem EH92-527-1, un par nejaušu vai tehniski nenovēršamu šo kartupeļu sastopamību pārtikā un citos barības produktos, par ko BASF Plant Science GmbH Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu par laišanu tirgū 2005. gada 28. februārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde („EPNI”) 2006. gada 10. novembrī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kartupeļus EH92-527-1, sastāv vai ir ražoti no tiem, kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide[1].EPNI 2007. gada 13. aprīlī atkārtoti apstiprināja, ka, izmantojot nptII gēnu kā ģenētisko marķieri ĢM augos, netiek apdraudēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.Kartupeļu EH92-527-1 audzēšana un rūpnieciska izmantošana ir paredzēta Komisijas Lēmumā… [par kartupeļu produkta (Solanum tuberosum L. EH92-527-1 līnija), kas ģenētiski modificēts, lai palielinātu amilopektīna saturu cietē, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK] .Ņemot vērā šos apstākļus, Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai 2007. gada 10. oktobrī balsošanai tika iesniegts projekts Komisijas lēmumam, ar ko ļauj laist Kopienas tirgū pārtiku un barību, kas ražota no ģenētiski modificētiem kartupeļiem EH92-527-1, un ar ko pieļauj nejaušu vai tehniski nenovēršamu šo kartupeļu sastopamību pārtikā un citos barības produktos. Komiteja atzinumu nesniedza; desmit dalībvalstis (123 balsis) balsoja par, divpadsmit dalībvalstis (133 balsis) balsoja pret, un piecas dalībvalstis (89 balsis) atturējās.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balstu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko ļauj laist tirgū barību, kas ražota no ģenētiski modificētiem kartupeļiem EH92-527-1 (BPS-25271-9), un ar ko pieļauj nejaušu vai tehniski nenovēršamu šo kartupeļu sastopamību pārtikā un citos barības produktos, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[2] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,tā kā:1.  Uzņēmums BASF Plant Science GmbH 2005. gada 28. februārī saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai laistu tirgū ģenētiski modificētus kartupeļus EH92-527-1 izmantošanai pārtikā un barībā, kā arī pārtikai un barībai, kas satur kartupeļus EH92-527-1, sastāv vai ir ražoti no tiem, izņemot audzēšanai.2.  No pieteikuma izriet, ka barība, kas ražota no ģenētiski modificētiem kartupeļiem EH92-527-1 tāpat kā no jebkuriem citiem parastiem cietes kartupeļiem, ir cietes pārstrādes blakusprodukts, un tas paredzēts tikai izmantošanai pārtikas un barības ķēdēs.3.  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde („EPNI”) 2006. gada 10. novembrī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kartupeļus EH92-527-1[3], sastāv vai ir ražoti no tiem, kā minēts pieteikumā (produkti), tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide. Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.4.  Tādējādi EPNI apliecināja, ka nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības papildus tām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. EPNI atzina arī to, ka nav jāpiemēro īpaši nosacījumi vai ierobežojumi sakarā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un apriti, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā.5.  Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides uzraudzības plāns atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam. Šo vides uzraudzību veiks saistībā ar Komisijas Lēmumu … par kartupeļu produkta ( Solanum tuberosum L . EH92-527-1 līnija), kas ģenētiski modificēts, lai palielinātu amilopektīna saturu cietē, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK. [4]6.  Pēc Pasaules veselības organizācijas publicētā ziņojuma, kurā kanamicīns un neomicīns minēti kā „izšķiroši svarīgas antibakteriālas vielas gan izmantošanai cilvēku ārstniecībā, gan riska vadības stratēģijās, kas nav saistītas ar cilvēkiem”, Eiropas Komisija 2007. gada 25. janvārī apspriedās ar Eiropas Zāļu aģentūru ( EMEA ) par tādu antibiotiku ārstniecisko nozīmi gan cilvēku, gan veterinārajā medicīnā, pret kurām nptII gēns rada rezistenci. Pēc atbildes saņemšanas no EMEA Komisija pieprasīja, lai EPNI, ņemot vērā EMEA atbildi, pārskata savus agrākos nekaitīguma novērtējumus par nptII gēnu un ĢM augiem, kuriem ir nptII gēns. EPNI 2007. gada 13. aprīlī apstiprināja savus agrākos nekaitīguma novērtējumus par ĢM augiem, kuriem ir nptII gēns, secinot, ka nptII gēna sastopamība ĢM augos, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā, neapdraud cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi.7.  Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, atļauja ir jāpiešķir.8.  Atļauja kartupeļu EH92-527-1 audzēšanai un rūpnieciskai izmantošanai ir paredzēta Komisijas Lēmumā… [par kartupeļu produkta (Solanum tuberosum L. EH92-527-1 līnija), kas ģenētiski modificēts, lai palielinātu amilopektīna saturu cietē, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK] , kurā paredzēti nosacījumi izmantošanai un apritei, lai novērstu sajaukšanos ar materiālu, kas iegūts no parastiem pārtikai vai barībai paredzētiem kartupeļiem.9.  Lai gan piemēro minētos pasākumus, nevar izslēgt iespēju, ka ģenētiski modificētie kartupeļi un daži cietes pārstrādes produkti var būt sastopami pārtikā vai barībā. Šāda sastopamība uzskatāma par nejaušu vai tehniski nenovēršamu un ir pieņemama, ja proporcija nepārsniedz 0,9 procentus.10.  Kā paredzēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai, katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators[5].11.  Visa informācija, kas sniegta pielikumā šim lēmumam par produktu atļaujām, ir jāiekļauj Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts regulā.12.  Saskaņā ar regulas 4. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu produktu atļauju sniegšanas nosacījumi ir saistoši visām personām, kas laiž tirgū minētos produktus.13.  Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[6].14.  Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, un tādēļ šajā lēmumā paredzētie pasākumi jāpieņem Padomei,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikatorsKā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ģenētiski modificētiem kartupeļiem ( Solanum tuberosum L. ) EH92-527-1 ir piešķirts identifikācijas kods BPS-25271-9, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pants AtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) barībai, kas ražota no kartupeļiem BPS-25271-9;b) pārtikai, kas satur kartupeļus BPS-25271-9, sastāv vai ir ražota no tiem, ja šī ĢMO sastopamība ir nejauša vai tehniski nenovēršama un tās proporcija nepārsniedz 0,9 procentus no atsevišķām pārtikas sastāvdaļām vai vienīgās sastāvdaļas pārtikā, kurā ir tikai viena sastāvdaļa;c) barībai, kas satur kartupeļus BPS-25271-9, sastāv vai ir ražota no tiem, ja šī ĢMO sastopamība ir nejauša vai tehnisko nenovēršama un tās proporcija nepārsniedz 0,9 procentus no barības vai no katras barības, kas ir tās sastāvā.3. pants MarķēšanaLai ievērotu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 25. panta 2. punktā paredzētās marķēšanas prasības, „organisma nosaukums” ir „amilopektīna cietes kartupelis”.4. pants Ietekmes uz vidi uzraudzība15.  Vides ietekmes uzraudzības plāns, kas paredzēts 4.pantā Komisijas Lēmumam […] [ par kartupeļu produkta (Solanum tuberosum L. EH92-527-1 līnija), kas ģenētiski modificēts, lai palielinātu amilopektīna saturu cietē, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK ].16.  Atļaujas turētāji iesniedz Komisijai ikgadējos ziņojumus par uzraudzības pasākumu īstenošanu un rezultātiem.Minētajos ziņojumos skaidri jānorāda, kuras ziņojuma daļas uzskatāmas par konfidenciālām, pievienojot pierādāmu konfidencialitātes nepieciešamības pamatojumu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 30. pantam.Šādu ziņojumu konfidenciālās daļas jāiesniedz kā atsevišķi dokumenti.5. pants Kopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pants Atļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir BASF Plant Science GmbH Vācijā.7. pants DerīgumsŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pants AdresātsLēmums ir adresēts uzņēmumam BASF Plant Science GmbH, Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen , Vācija.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: BASF Plant Science GmbHAdrese: Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Vācijab) Produktu apzīmējums un specifikācija:1) barība, kas ražota no kartupeļiem BPS-25271-9;2) pārtika, kas satur kartupeļus BPS-25271-9, sastāv vai ir ražota no tiem, ja šī ĢMO sastopamība ir nejauša vai tehniski nenovēršama un tās proporcija nepārsniedz 0,9 procentus no atsevišķām pārtikas sastāvdaļām vai vienīgās sastāvdaļas pārtikā, kurā ir tikai viena sastāvdaļa;3) barība, kas satur kartupeļus BPS-25271-9, sastāv vai ir ražota no tiem, ja šī ĢMO sastopamība ir nejauša vai tehnisko nenovēršama un tās proporcija nepārsniedz 0,9 procentus no barības vai no katras barības, kas ir tās sastāvā.Kā aprakstīts pieteikumā, ģenētiski modificētajiem kartupeļiem BPS-25271-9 ir mainīts cietes sastāvs (augstāka amilopektīna/amilozes proporcija). Izmaiņas nozīmē to, ka tiek kavēta darbība granulām piesaistītam cietes sintāzes proteīnam ( GBSS ), kas atbild par amilozes biosintēzi. Tāpēc saražotajā cietē ir maz amilozes vai nav vispār, un tā sastāv no amilopektīna, kas maina cietes fizikālās īpašības. NptII gēnu, kas rada rezistenci pret kanamicīnu, izmantoja kā ģenētisko marķieri ģenētiskās modifikācijas procesā.c) MarķējumsLai ievērotu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 25. panta 2. punktā paredzētās marķēšanas prasības, „organisma nosaukums” ir „amilopektīna cietes kartupelis”.d) Noteikšanas metode-  Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode ģenētiski modificētajiem kartupeļiem BPS-25271-9.-  Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.-  Atsauces materiāls: ERM®-BF421, kas ar Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta ( IRMM ) starpniecību pieejams tīmekļa vietnē:http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Unikālais identifikatorsBPS-25271-9f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numuru: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ].g) Nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz produktu laišanu tirgū, izmantošanu vai darbībām ar tiemNav vajadzīgi.h) Uzraudzības plānsVides ietekmes uzraudzības plāns, kas paredzēts 4.pantā Komisijas Lēmumam [..] par kartupeļu produkta ( Solanum tuberosum L . EH92-527-1 līnija), kas ģenētiski modificēts, lai palielinātu amilopektīna saturu cietē, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK.i) Uzraudzības prasības pēc produkta laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgas.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm[2] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm[4] Jāieraksta atsauce uz OV.[5] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[6] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.