               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.10.2019
            COM(2019) 448 final
            2019/0210(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Padome 2019. gada 8. jūlijā pieņēma lēmumu
                     1
                  , ar kuru Eiropas Komisiju pilnvaro sākt sarunas par to, lai atjaunotu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp ES un Mauritānijas Islāma Republiku un protokolu, ar kuru nosaka partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.

                  Minētais pilnvarojums paredz, ka gadījumā, ja sarunas par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) un tā protokolu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku turpinātos ilgāk nekā paredzēts, un lai izvairītos no ilgstoša zvejas darbību pārtraukuma, Komisijai vajadzētu būt iespējai vienoties ar Mauritānijas Islāma Republiku par pašreizējā nolīguma un protokola pagarināšanu par ne vairāk kā vienu gadu, vienlaikus turpinot censties panākt vienošanos par pilnvarojumā noteiktajiem mērķiem atbilstošu jaunu IZPN.

                  Pirmajā sarunu kārtā (2019. gada 2.–4. septembris) Eiropas Savienības un Mauritānijas Islāma Republikas sarunu vedēji vienojās, ka, tā kā sarunas ir sarežģītas, sarunu noslēgšanai būs vajadzīgas vairākas sarunu kārtas. Tādēļ abas puses vienojās par pašreizējā protokola darbības termiņa pagarināšanu par vienu gadu atbilstoši Padomes pilnvarojumā paredzētajai iespējai. Šis pagarinājums ir noteikts ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas tika parafēts Briselē 2019. gada 4. septembrī.

                  Lai izvairītos no pārtraukumiem Eiropas flotes zvejas darbībās Mauritānijas ūdeņos, Padomes lēmums, ar kuru apstiprina šo nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, jāpieņem savlaicīgi, lai abas puses varētu šo nolīgumu parakstīt pirms 2019. gada 15. novembra, kad beidzas pašreizējā protokola darbības termiņš.

                  Priekšlikuma mērķis ir atļaut protokola noslēgšanu.

                  Jāatgādina, ka protokola mērķis ir piešķirt zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Mauritānijas ūdeņos, ņemot vērā pieejamos zinātniskos novērtējumus, it īpaši no Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF), un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) zinātniskos atzinumus un ieteikumus, kā arī saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Mērķis turklāt ir pastiprināt Eiropas Savienības un Mauritānijas Islāma Republikas sadarbību, lai izveidotu tādas partnerattiecības, kurās abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas Islāma Republikas zvejas zonā.

                  Protokolā paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

               –1. kategorija. Vēžveidīgo (izņemot langustus un krabjus) zvejas kuģi: 5000 t un 25 kuģi;

               –2. kategorija. Melnā heka zvejas traleri (izņemot saldētājtralerus) un kuģi zvejai ar grunts āķu jedām: 6000 t un 6 kuģi;

               –2.a kategorija. Saldētājtraleri, kas zvejo melno heku: 3500 t heka, 1450 t kalmāra, 600 t sēpijas 6 kuģiem;

               –3. kategorija. Demersālo sugu (izņemot melno heku) zvejas kuģi, kas nezvejo ar trali: 3000 t un 6 kuģi;

               –4. kategorija. Tunzivju seineri: 12 500 t (atsauces daudzums) un 25 kuģi;

               –5. kategorija. Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi tunzivju zvejai ar āķu jedām: 7500 t (atsauces daudzums) un 15 kuģi;

               –6. kategorija. Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri: 225 000 t
                  2
                un 19 kuģi;

               –7. kategorija. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi: 15 000 t (šajā kategorijā izmantoto daudzumu atvelk no 6. kategorijai paredzētā daudzuma) un 2 kuģi.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

                  Atbilstoši zivsaimniecības politikas reformas prioritātēm
                     3
                   zvejas iespējas Savienības kuģiem Mauritānijas ūdeņos ar protokolu tiek piešķirtas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus. Protokols turklāt ļauj Eiropas Savienībai un Mauritānijai ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas ūdeņos, un atbalstīt Mauritānijas centienus attīstīt savu zivsaimniecības nozari – tas ir abu pušu interesēs.

               Savukārt vietējā mērogā ekonomiskā aktivitāte Mauritānijas zivsaimniecības nozarē palīdzēs risināt neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām

                  Sarunu risināšana par jaunu protokolu, ar kuru īsteno ar Mauritānijas Islāma Republiku noslēgto partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ir saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz ĀKK valstīm un konkrēti ar Savienības mērķiem, ko tā izvirzījusi demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas ziņā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Izvēlētais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, kura 43. panta 2. punkts izveido kopējo zivsaimniecības politiku, 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts izveido Savienības un trešo valstu sarunu procedūras un nolīgumu slēgšanas posmu, bet 218. panta 7. punkts paredz noteikumus par protokola grozījumu apstiprināšanu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko Savienības kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst šiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo atbalstu trešai valstij.

                  Protokolā, kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī, noteiktā satvara darbības termiņa pagarināšana par vienu gadu atbilst Padomes pilnvarojumam nolūkā nodrošināt Mauritānijas ūdeņos darbojošās Eiropas flotes zvejas darbību nepārtrauktību.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Vērtējot 2015.–2019. gada protokolu, notika apspriedes ar ieinteresētajām personām. Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar dalībvalstu ekspertiem. Šajās apspriedēs secināts, ka zivsaimniecības protokolu ar Mauritānijas Islāma Republiku ir lietderīgi atjaunot.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Mauritānijas zivsaimniecības pārvaldītājiem un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante vērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 61 625 000 EUR, un tas pamatojas uz:

               a) summu, kura attiecībā uz protokolā paredzētajām kategorijām maksājama par piekļuvi zvejas resursiem un kuras apjoms visā protokola darbības termiņa pagarināšanas laikā ir 57 500 000 EUR/gadā;

               b) atbalstu Mauritānijas zivsaimniecības nozares rīcībpolitikas attīstībai uz visu protokola darbības termiņa pagarināšanas laiku: 4 125 000 EUR/gadā. Šis atbalsts visā protokola piemērošanas laikā ir saskaņā ar valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu kontinentālā šelfa un jūras zvejas resursu pārvaldību.

               Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
                  4
               .

               Ar vēstuļu apmaiņu termiņa pagarināšanai arī nosaka proporcionāla samazinājuma klauzulu gadījumam, ja, sarunām par partnerattiecību nolīguma un tā protokola atjaunošanu noslēdzoties, tie tiktu parakstīti un kļūtu piemērojami pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa pagarinājuma beigām.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Uzraudzības kārtība ir paredzēta protokolā, kura darbības termiņa pagarinājums ir vēstuļu apmaiņas priekšmets.

               2019/0210 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes [datums] Lēmumu 2019/ … /ES
                  5
                ir parakstīts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī (turpmāk “nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), ņemot vērā tā noslēgšanu kādā vēlākā datumā.

               (2)Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā mērķis ir ļaut Eiropas Savienībai un Mauritānijas Islāma Republikai turpināt sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku, zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas ūdeņos, kā arī ļaut Savienības kuģiem minētajos ūdeņos veikt zvejas darbības.

               (3)Vēstuļu apmaiņa būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī (turpmāk “nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”).

               Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā 6. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī.

               1.2.
                     Attiecīgā rīcībpolitikas joma (jomas)

                  11 – Jūrlietas un zivsaimniecība

                  11.03 – Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un citām starptautiskajām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem (IZN)

                  11.03.01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

               1.3.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas būtība:

               ◻ jauna darbība

               ◻ jauna darbība, kas balstās uz iepriekš veiktu izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību
                  6

               X esošas darbības pagarināšana

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošana vai pārorientēšana uz citu / jaunu darbību

               1.4.
                     Mērķi

               1.4.1.
                     Vispārīgie mērķi

                  Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Savienības ūdeņiem.

                  IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikas jomām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).

               1.4.2.
                     Konkrētie mērķi

                  Konkrētais mērķis

                  Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus Savienības ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Jūrlietas un zivsaimniecība: pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos (budžeta pozīcija 11.03.01).

               1.4.3.
                     Paredzamais rezultāts (rezultāti) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Pašreizējā ZPN protokola darbības termiņa pagarināšana ļauj izvairīties no Savienības kuģu zvejas darbību pārtraukšanas 2019. gada 15. novembrī, kad beigsies protokola darbības termiņš. Termiņu paredzēts pagarināt par ne vairāk kā vienu gadu, kamēr nav pabeigtas sarunas par ZPN atjaunošanu.

                  Protokols ļauj izveidot stratēģisku partnerību zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku. Protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, nelegālas zvejas apkarošanas un mazapjoma zvejas atbalstīšanas jomā.

               1.4.4.
                     Snieguma rādītāji

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

                  Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).

                  Nozvejas dati (paredzēta datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība.

                  Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).

                  Labvēlīgā ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību uzraudzību un kontroli un zvejniecības, konkrēti, mazapjoma zvejas sektora, attīstību.

               1.5.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.
                     Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  Lai izvairītos no pārtraukuma zvejas darbībās, kas notiek saskaņā ar pašreizējo protokolu, paredzēts, ka vēstuļu apmaiņa, ar ko pagarina protokola darbības termiņu, ir piemērojama provizoriski no tā parakstīšanas dienas no 2019. gada 16. novembra.

               1.5.2.
                     Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Ja Savienība protokolu nenoslēgs no jauna, Savienības kuģi vairs nedrīkstēs veikt zvejas darbības, jo nolīgumā ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc ES tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai Savienības un Mauritānijas sadarbībai.

               1.5.3.
                     Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Izanalizējušas Mauritānijas zvejas zonā agrāk gūto nozveju un to, kas gūta nesen līdzīgu šajā reģionā spēkā esošu protokolu satvarā, kā arī pieejamos izvērtējumus un zinātniskos ieteikumus, puses ir nolēmušas paskaidrojuma rakstā minētajām kategorijām noteikt zvejas iespējas, kas izteiktas kā kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) vai atsauces daudzums. Attiecībā uz nozarisko atbalstu ņemta vērā vajadzība nostiprināt Mauritānijas zvejas iestāžu spējas un nacionālās zivsaimniecības stratēģijas prioritātes, proti, zinātnisko pētniecību un zvejas darbību kontroles un monitoringa darbības.

               1.5.4.
                     Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā atlīdzība par ZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Mauritānijas valsts budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā finanšu likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir ZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir valsts līmeņa projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.

               1.5.5.
                     Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

                  n. p.

               Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               X Ierobežots ilgums

               X
                     Spēkā no 2019. gada līdz 2024. gadam

               X
                     Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – 2020. gadā, uz maksājumu apropriācijām – no 2019. līdz 2021. gadam.

               ◻ Beztermiņa

               Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               pēc kura turpinās normāla darbība.

               Paredzētie pārvaldības veidi
                  7

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               X ko veic tās struktūrvienības, ieskaitot personālu Savienības delegācijās;

               ◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               ◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               ◻ publisko tiesību subjektiem;

               ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.
                     PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.
                     Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Komisija (MARE ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju attiecīgajā valstī (Nuakšota)) nodrošinās protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, jo īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaistīšanās zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozares atbalsta nosacījumu izpilde.

                  Turklāt ZPN paredz vismaz vienu apvienotās komitejas ikgadējo sanāksmi, kuras laikā Komisija un Mauritānija pārskatītu nolīguma un protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un – attiecīgā gadījumā – finansiālo ieguldījumu.

               2.2.
                     Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.
                     Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Mauritānijas puses.

               2.2.2.
                     Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Paredzēts izvērsts dialogs par sektorpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī rezultātu kopīga analīze.

                  Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.

               2.2.3.
                     Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.
                     Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai paredzētos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un regulāru sadarbību ar Mauritānijas Islāma Republiku, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma un protokola īstenošanu un stiprināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar ZPN, attiecas tās parastie budžeta un finanšu noteikumi un procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēts trešo valstu bankas konts, kurā iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokolā noteikts, ka finansiālo ieguldījumu ieskaita Valsts kases kontā, kas atvērts Mauritānijas Centrālajā bankā.

               3.
                     PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.
                     Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           8

                        no EBTA valstīm
                           9

                        no kandidātvalstīm
                           10

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        11.03.01

                        Pārvaldības satvara (IZN) izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.
                     Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.
                     Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        Nr.

                        2

                        Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

                        MARE ĢD

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcija
                           11
                        11.0301

                        Saistības

                        (1a)

                        61,625

                        61,625

                        Maksājumi

                        (2a)

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1b)

                        Maksājumi

                        (2b)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           12

                        Budžeta pozīcija

                        (3)

                        KOPĀ MARE ĢD
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =1a+1b+3

                        61,625

                        61,625

                        Maksājumi

                        =2a+2b

                        +3

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        61,625

                        61,625

                        Maksājumi

                        (5)

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        2. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =4+6

                        61,625

                        61,625

                        Maksājumi

                        =5+6

                        57,500

                        4,125

                        61,625

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu:

                        •KOPĀ darbības apropriācijas (visas darbības izdevumu kategorijas)

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas darbības izdevumu kategorijas)

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (atsauces summa)

                        Saistības

                        =4+6

                        61,625

                        61,625

                        Maksājumi

                        =5+6

                        57,500

                        4,125

                        61,625

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

                (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        KOPĀ

                        MARE ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        KOPĀ MARE ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        61,625

                        61,625

                        Maksājumi

                        57,500

                        4,125

                        61,625

               3.2.2.
                     Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        KOPĀ

                        Veids
                           13

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           14
                        ...

                        – Piekļuve

                        Ikgad.

                        11,6

                        11,6

                        11,6

                        58

                        – Nozariskais atbalsts

                        Ikgad.

                        4

                        4

                        4

                        20

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPSUMMAS

                        15,6

                        15,6

                        15,6

                        78

               3.2.3.
                     Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                           15

                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        starpsumma

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           16

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma ārpus
                        daudzgadu finanšu shēmas
                           5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.1.
                     Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           17

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           18

                        – galvenajā mītnē

                        – delegācijās

                        XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02/12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Protokola īstenošana (maksājumi, ES kuģu piekļuve Mauritānijas ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde), apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, sagatavošanās protokola atjaunošanai, neatkarīgs izvērtējums, likumdošanas procedūras un sarunu risināšana.

                        Ārštata darbinieki

                        Protokola īstenošana: saziņa ar Mauritānijas iestādēm par Savienības kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde, apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, jo īpaši nozariskā atbalsta īstenošana.

               3.2.4.
                     Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai:

               X
                     pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

                  Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa).

               ◻
                     jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot.

               ◻
                     jāpārskata DFS

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.

               3.2.5.
                     Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               X
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               ◻
                     paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                           19

                        gads

                        N+1
                           gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.
                     Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               ◻
                     pašu resursus

               ◻
                     dažādus ieņēmumus

               Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām ◻

                    miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           20

                        N
                           gads

                        N+1
                           gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                           gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ... pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

               Citas piezīmes (piem., metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai jebkura cita informācija).

                     (1)

                        Padomes 2019. gada 8. jūlija Lēmums, ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Mauritānijas Islāma Republiku, lai noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu (ST 10231 2019 INIT).

                     (2)

                        Atļauts 10 % pārsniegums, un tas neietekmē finansiālā ieguldījuma apjomu, ko Eiropas Savienība maksā par piekļuvi.

                     (3)

                        OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

                     (4)

                        Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).

                     (5)

                        OV L […], […], […] lpp.

                     (6)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (7)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (8)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (9)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (10)

                        Kandidātvalstis un – attiecīgā gadījumā – potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (11)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.

                     (12)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (13)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (14)

                        Konkrētais mērķis, kas norādīts 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi”.

                     (15)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. “N” vietā ierakstiet paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021). Tādā pašā veidā ierakstiet turpmākos gadus.

                     (16)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (17)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (18)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (19)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. “N” vietā ierakstiet paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021). Tādā pašā veidā ierakstiet turpmākos gadus.

                     (20)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.10.2019
            COM(2019) 448 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī

               PIELIKUMS – Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2019. gada 15. novembrī

               A. Eiropas Savienības vēstule

               Ekselences!

               Man ir tas gods apstiprināt, ka esam vienojušies par turpmāk aprakstīto pagaidu režīmu, lai nodrošinātu, ka tiek pagarināts darbības termiņš pašlaik spēkā esošajam (2015. gada 16. novembris–2019. gada 15. novembris) protokolam (turpmāk “Protokols”), ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, līdz tiek pabeigtas sarunas par partnerattiecību nolīguma un protokola atjaunošanu.

               Šajā sakarā Eiropas Savienība un Mauritānijas Islāma Republika ir vienojušās par turpmāko.

               (1)No 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas Protokola pēdējā darbības gadā piemērojamā režīma termiņš tiek pagarināts ar tiem pašiem nosacījumiem uz periodu, kas nepārsniedz vienu gadu.

               (2)Pagarinājuma ietvaros Savienības finansiālais ieguldījums par kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem atbildīs ikgadējai summai, kas paredzēta Protokola 2. pantā, kuru Apvienotā komiteja grozījusi 2016. gada 15. un 16. novembrī
                  1
               . Šis maksājums tiks veikts vienā reizē ne vēlāk kā trīs mēnešus no dienas, kad provizoriski sāks piemērot šo vēstuļu apmaiņu.

               (3)Nozariskā atbalsta summa šim nolīgumam par darbības termiņa pagarinājumu ir 4,125 miljoni euro. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 10. pantā, ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, apstiprina ar šo summu saistīto programmu saskaņā ar Protokola 3. panta 1. punktu. Protokola 3. pantā izklāstītie nosacījumi, kas attiecas uz īstenošanu un nozariskā atbalsta maksājumiem, būs piemērojami mutatis mutandis.

               (4)Gadījumā, ja, sarunām par partnerattiecību nolīguma un tā protokola atjaunošanu noslēdzoties, tie tiktu parakstīti un kļūtu piemērojami pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa beigām, kas noteikts 1. punktā, 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Attiecīgā jau izmaksātā summa tiks atskaitīta no pirmā finansiālā ieguldījuma, kas veicams saskaņā ar jauno protokolu.

               (5)Šā nolīguma par darbības termiņa pagarinājumu piemērošanas laikā zvejas licences piešķirs Protokolā noteiktajā mērā ar nosacījumu, ka ir samaksātas maksas vai avansa maksājumi, kas atbilst Protokola 1. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajiem.

               (6)Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, tā ir piemērojama provizoriski no 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Šī vēstuļu apmaiņa stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Es būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu šīs vēstules saņemšanu un dotu savu piekrišanu tās saturam.

               Lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

               B. Mauritānijas Islāma Republikas vēstule

               Ekselences!

               Man ir tas gods apstiprināt, ka ir saņemta Jūsu šodienas vēstule, kuras teksts ir šāds:

               “Ekselences!

               Man ir tas gods apstiprināt, ka esam vienojušies par turpmāk aprakstīto pagaidu režīmu, lai nodrošinātu, ka tiek pagarināts darbības termiņš pašlaik spēkā esošajam (2015. gada 16. novembris–2019. gada 15. novembris) protokolam (turpmāk “Protokols”), ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku, līdz tiek pabeigtas sarunas par partnerattiecību nolīguma un protokola atjaunošanu.

               Šajā sakarā Eiropas Savienība un Mauritānijas Islāma Republika ir vienojušās par turpmāko.

               (1)No 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas Protokola pēdējā darbības gadā piemērojamā režīma termiņš tiek pagarināts ar tiem pašiem nosacījumiem uz periodu, kas nepārsniedz vienu gadu.

               (2)Pagarinājuma ietvaros Savienības finansiālais ieguldījums par kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem atbildīs ikgadējai summai, kas paredzēta Protokola 2. pantā, kuru Apvienotā komiteja grozījusi 2016. gada 15. un 16. novembrī
                  2
               . Šis maksājums tiks veikts vienā reizē ne vēlāk kā trīs mēnešus no dienas, kad provizoriski sāks piemērot šo vēstuļu apmaiņu.

               (3)Nozariskā atbalsta summa šim nolīgumam par darbības termiņa pagarinājumu ir 4,125 miljoni euro. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 10. pantā, ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, apstiprina ar šo summu saistīto programmu saskaņā ar Protokola 3. panta 1. punktu. Protokola 3. pantā izklāstītie nosacījumi, kas attiecas uz īstenošanu un nozariskā atbalsta maksājumiem, būs piemērojami mutatis mutandis.

               (4)Gadījumā, ja, sarunām par partnerattiecību nolīguma un tā protokola atjaunošanu noslēdzoties, tie tiktu parakstīti un kļūtu piemērojami pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa beigām, kas noteikts 1. punktā, 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Attiecīgā jau izmaksātā summa tiks atskaitīta no pirmā finansiālā ieguldījuma, kas veicams saskaņā ar jauno protokolu.

               (5)Šā nolīguma par darbības termiņa pagarinājumu piemērošanas laikā zvejas licences piešķirs Protokolā noteiktajā mērā ar nosacījumu, ka ir samaksātas maksas vai avansa maksājumi, kas atbilst Protokola 1. pielikuma 1. papildinājumā noteiktajiem.

               (6)Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, tā ir piemērojama provizoriski no 2019. gada 16. novembra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Šī vēstuļu apmaiņa stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.”

               Apstiprinu, ka Jūsu vēstules saturs manai valdībai ir pieņemams.

               Atbilstoši Jūsu priekšlikumam Jūsu vēstule un šī vēstule veido nolīgumu.

               Lūdzu pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

                     (1)

                        Sk. Komisijas Lēmumu (ES) 2017/451 (2017. gada 14. marts), OV L 69, 15.3.2017., 34. lpp.

                     (2)

                        Sk. Komisijas Lēmumu (ES) 2017/451 (2017. gada 14. marts), OV L 69, 15.3.2017., 34. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.10.2019
            COM(2019) 467 final
            2019/0221(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo maksājumu 2019. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Priekšlikums attiecas uz Padomes lēmuma projektu par finanšu iemaksu trešo daļu Eiropas Attīstības fondā (EAF), kas dalībvalstīm jāiemaksā 2019. gadā.

               11. EAF un citi vēl pieejamie EAF (t. i., 8., 9. un 10. EAF) tiek pārvaldīti saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:

               pašreizējo Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), ar pēdējiem grozījumiem
                  1
               ,

               Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  2
                (11. EAF “Iekšējais nolīgums”),

               Padomes Regulu (ES) 2018/1877 par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam
                  3
                (“11. EAF finanšu regula”).

               Iepriekš minētie dokumenti ietver daudzgadu saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz finansiāla atbalsta sniegšanu EAF kasei. 11. EAF finanšu regulā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāveic regulāras iemaksas EAF kasē saskaņā ar iepriekš noteiktām finanšu saistībām. Regulāro iemaksu pamatā ir tehniski Padomes lēmumi, kas atspoguļo iepriekš noteikto finanšu saistību īstenošanu.

               Tādēļ dažas no paskaidrojuma rakstā minētajām pozīcijām nav piemērojamas tādiem aicinājumiem veikt regulārās iemaksas kā, piemēram, šim aicinājumam.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 19. panta 7. punktu atsevišķi tiek precizēta Komisijas pārvaldītā summa un Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldītā summa.

               Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 46. pantu EIB nosūtīja Eiropas Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

               Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 20. panta 1. punktu, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu pēc otras izlieto summas, kas norādītas iepriekšējos EAF. Tādējādi šajā priekšlikumā aicinājumi veikt iemaksas attiecas uz summām saskaņā ar 10. EAF Eiropas Investīciju bankai un uz summām saskaņā ar 11. EAF Eiropas Komisijai.

               Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 19. panta 5. punktu Padomei lēmums par šo priekšlikumu ir jāpieņem ne vēlāk kā 21. kalendārajā dienā pēc tam, kad Eiropas Komisija, kas rīkojas Eiropas Savienības vārdā, ir iesniegusi šo priekšlikumu.

               EAF finanšu regulas 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka, ja iemaksas daļa netiek samaksāta noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaksā procenti par nesamaksāto summu; procentu maksāšanas kārtība ir noteikta tajā pašā pantā.

               2019/0221 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo maksājumu 2019. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  4
                (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 7. pantu,

               ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra Regulu (ES) 2018/1877 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (“11. EAF finanšu regula”)
                  5
               , un jo īpaši tās 19. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 19. pantā noteikto procedūru Eiropas Komisijai līdz 2019. gada 10. oktobrim ir jāiesniedz priekšlikums, norādot a) iemaksas trešās daļas summu 2019. gadam un b) pārskatīto gada iemaksas summu 2019. gadam gadījumos, kad summa atšķiras no faktiskajām vajadzībām,

               (2)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 46. pantu Eiropas Investīciju banka (EIB) nosūtīja Eiropas Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

               (3)EAF finanšu regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto summas, kas paredzētas iepriekšējos EAF. Tāpēc būtu jāsniedz aicinājums veikt iemaksas EIB (saskaņā ar 10. EAF) un Komisijai (saskaņā ar 11. EAF).

               (4)Ar Lēmumu (ES) 2018/1715
                  6
                Padome 2018. gada 12. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu, pieņēma lēmumu noteikt gada apjomu dalībvalstu iemaksām EAF 2019. gadam 4 400 000 000 EUR Eiropas Komisijai un 300 000 000 EUR Eiropas Investīciju bankai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Individuālās Eiropas Attīstības fonda iemaksas, ko dalībvalstis veic Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai kā trešo maksājumu par 2019. gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā iekļautajā tabulā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 307, 3.12.2018., 1.-21. lpp.

                     (4)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 307, 3.12.2018., 7.-9. lpp.

                     (6)

                        OV L 286, 14.11.2018., 1.-21. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.10.2019
            COM(2019) 467 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp trešo maksājumu 2019. gadam

               PIELIKUMS

                        DALĪBVALSTIS

                        10. EAF sadalījums %

                        11. EAF sadalījums %

                        3. maksājums 2019. gadā (EUR)

                        Kopā

                        Komisija

                        EIB

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BEĻĢIJA

                        3,53

                        3,24927

                         29 243 430,00

                         3 530 000,00

                         32 773 430,00

                        BULGĀRIJA

                        0,14

                        0,21853

                         1 966 770,00

                        140 000,00

                         2 106 770,00

                        ČEHIJA

                        0,51

                        0,79745

                         7 177 050,00

                        510 000,00

                         7 687 050,00

                        DĀNIJA

                        2,00

                        1,98045

                         17 824 050,00

                         2 000 000,00

                         19 824 050,00

                        VĀCIJA

                        20,50

                        20,57980

                         185 218 200,00

                         20 500 000,00

                         205 718 200,00

                        IGAUNIJA

                        0,05

                        0,08635

                        777 150,00

                        50 000,00

                        827 150,00

                        ĪRIJA

                        0,91

                        0,94006

                         8 460 540,00

                        910 000,00

                         9 370 540,00

                        GRIEĶIJA

                        1,47

                        1,50735

                         13 566 150,00

                         1 470 000,00

                         15 036 150,00

                        SPĀNIJA

                        7,85

                        7,93248

                         71 392 320,00

                         7 850 000,00

                         79 242 320,00

                        FRANCIJA

                        19,55

                        17,81269

                         160 314 210,00

                         19 550 000,00

                         179 864 210,00

                        HORVĀTIJA

                        0,00

                        0,22518

                         2 026 620,00

                        0,00

                         2 026 620,00

                        ITĀLIJA

                        12,86

                        12,53009

                         112 770 810,00

                         12 860 000,00

                         125 630 810,00

                        KIPRA

                        0,09

                        0,11162

                         1 004 580,00

                        90 000,00

                         1 094 580,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                         1 045 080,00

                        70 000,00

                         1 115 080,00

                        LIETUVA

                        0,12

                        0,18077

                         1 626 930,00

                        120 000,00

                         1 746 930,00

                        LUKSEMBURGA

                        0,27

                        0,25509

                         2 295 810,00

                        270 000,00

                         2 565 810,00

                        UNGĀRIJA

                        0,55

                        0,61456

                         5 531 040,00

                        550 000,00

                         6 081 040,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        342 090,00

                        30 000,00

                        372 090,00

                        NĪDERLANDE

                        4,85

                        4,77678

                         42 991 020,00

                         4 850 000,00

                         47 841 020,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                         21 578 130,00

                         2 410 000,00

                         23 988 130,00

                        POLIJA

                        1,30

                        2,00734

                         18 066 060,00

                         1 300 000,00

                         19 366 060,00

                        PORTUGĀLE

                        1,15

                        1,19679

                         10 771 110,00

                         1 150 000,00

                         11 921 110,00

                        RUMĀNIJA

                        0,37

                        0,71815

                         6 463 350,00

                        370 000,00

                         6 833 350,00

                        SLOVĒNIJA

                        0,18

                        0,22452

                         2 020 680,00

                        180 000,00

                         2 200 680,00

                        SLOVĀKIJA

                        0,21

                        0,37616

                         3 385 440,00

                        210 000,00

                         3 595 440,00

                        SOMIJA

                        1,47

                        1,50909

                         13 581 810,00

                         1 470 000,00

                         15 051 810,00

                        ZVIEDRIJA

                        2,74

                        2,93911

                         26 451 990,00

                         2 740 000,00

                         29 191 990,00

                        APVIENOTĀ KARALISTE

                        14,82

                        14,67862

                         132 107 580,00

                         14 820 000,00

                         146 927 580,00

                        KOPĀ ES28

                        100,00

                        100,00

                         900 000 000,00

                         100 000 000,00

                        1 000 000 000,00


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.10.2019
            COM(2019) 496 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma konteksts

               Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002
                  1
                (turpmāk — “regula”) 4 552 517 EUR apmērā, lai sniegtu palīdzību Grieķijai pēc plūdiem un zemes nogruvumiem, kas notika 2019. gadā. Šī palīdzība tiks pilnībā finansēta, daļēji izmantojot saistību un maksājumu apropriācijas, kas jau iekļautas 2019. gada budžetā, lai segtu avansa maksājumus, atskaitot jau izmaksāto avansu 455 252 EUR apmērā. Tādēļ budžeta grozījumi nav nepieciešami.

               2.Informācija un nosacījumi

               Laikā no 2019. gada 23. līdz 26. februārim Krētu, jo īpaši salas rietumu daļu, skāra īpaši spēcīgas lietusgāzes un vētra. Rezultātā plūdi un zemes nogruvumi izraisīja cilvēku bojāeju, un tiem bija postošas sekas uz infrastruktūru un saimniecisko darbību, jo īpaši uz autoceļiem un lauksaimniecībā.

               (1)Grieķija iesniedza pieteikumu pabalstam no ESSF 2018. gada 15. maijā, t. i., 12 nedēļu termiņā no brīža, kad tika reģistrēti pirmie postījumi. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu.

               (2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā.

               (3)Grieķija lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 182,1 miljons EUR. Krētai nodarītie zaudējumi veido 2,1 % no attiecīgā Krētas NUTS 2. līmeņa reģiona IKP un tādējādi pārsniedz 129,8 miljonus EUR, t. i., regulā noteikto reģionālā IKP robežvērtību 1,5 % apmērā.

               (4)Grieķija pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2019. gada 19. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2019) 5514, piešķirot avansa maksājumu 10 % apmērā (455 252 EUR) no Fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma, un pēc tam šo summu pilnā apjomā izmaksāja Grieķijai.

               (5)Grieķijas iestādes savā pieteikumā sīki apraksta situāciju pēc nelabvēlīgajiem laikapstākļiem un centienus, kas veikti, lai palīdzētu skartajiem iedzīvotājiem. Ciklons, kas skāra Krētu no 23. februāra, nogalināja vienu personu, kas noslīka straumē, un nodarīja nopietnus postījumus galvenokārt Hanjas un Retimnas rajonā, kur tika reģistrēts lielākais kopējais lietus daudzums. Lielākie zaudējumi tika nodarīti pašvaldības un provinces nozīmes autoceļu tīklam, tajā skaitā Krētas ziemeļu maģistrālei, lauksaimnieciskajā ražošanā augkopībai un lopkopībai, kā arī privātmājām. Tika bojāti septiņi tilti, no kuriem viens pilnībā sabruka. Daudzi zemes nogruvumi un krituši koki nobloķēja autoceļus un izolēja veselas teritorijas. Erozija radīja problēmas dambjiem un izpostīja drenāžas sistēmas. Postījums tika nodarīts arī elektrotīklam.

               (6)Grieķija lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 173,9 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā 145 miljoni EUR) attiecas uz transporta infrastruktūras (autoceļu un tiltu) atjaunošanas izmaksām, kam seko tīrīšanas darbu izmaksas 20 miljonu EUR apmērā.

               (7)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

               (8)Skartais reģions ir daļa no “pārejas reģioniem” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (2014.–2020. gads). Grieķijas iestādes savā pieteikumā neziņoja Komisijai par nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

               (9)Grieķija neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

               (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pārkāpuma procedūra.

               (11)Saistībā ar Direktīvas 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību īstenošanu tika veiktas šādas darbības: sākotnējais plūdu riska novērtējuma ziņojums (2012. gada marts), augsta riska plūdu riska zonu apzināšana valsts 14 ūdenstilpju apgabalos un sākotnējā plūdu riska novērtējuma ziņojuma atjauninājums (2012. gada novembris). Tika atjaunināts sākotnējais plūdu riska novērtējums attiecībā uz Evras upes baseinu (2014. gada novembris). Tika apzināti plūdu un apdraudējumu riski valsts 14 ūdenstilpēm (2017. gada marts). Plūdu riska pārvaldības plāni visiem valsts ūdensobjektiem, tajā skaitā upes baseina plūdu riska pārvaldības plāns Krētai.

               2.5.Secinājumi

               Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ katastrofa, kas minēta Grieķijas iesniegtajā pieteikumā, atbilst regulā par ESSF izmantošanu izklāstītajiem nosacījumiem.

               3.Finansējums no ESSF piešķīrumiem 2019. gadā

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  2
                (turpmāk “DFS regula”), un jo īpaši tās 10. pantu ir atļauts izmantot ESSF ar maksimālo apjomu 500 000 000 EUR gadā (2011. gada cenās). ESSF izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
                11. punktā.

               Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums ESSF izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei par zaudējumu daļu, kas pārsniedz „lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI vai 3 miljardus EUR 2011. gada cenās, ņemot vērā mazāko summu), būtu jāsniedz lielāka atbalsta intensitāte nekā par zaudējumiem līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, kuru izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām dabas katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda izmantošanas robežvērtības, un 6 % tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar “kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %.

               Ieguldījums nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par ESSF, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments.

               Ņemot vērā Grieķijas pieteikumu, kura pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, finanšu ieguldījumu no ESSF aprēķina šādi:

                        Dalībvalstis

                        Katastrofas kvalifikācija

                        Kopējie tiešie zaudējumi

                        (miljoni EUR)

                        Lielai katastrofai noteiktā robežvērtība

                        (miljoni EUR)

                        2,5 % no tiešiem zaudējumiem līdz robežvērtībai

                        (EUR)

                        6 % no tiešajiem zaudējumiem virs robežvērtības

                        (EUR)

                        Ierosinātais kopējais atbalsta apjoms

                        (EUR)

                        Veiktie avansa maksājumi

                        (EUR)

                        GRIEĶIJA

                        Reģionāla

                        (2. panta 3. punkts)

                        182,1

                        1 086,1

                        4 552 517

                        -

                        4 552 517

                        455 252

                        KOPĀ

                        4 552 517

                        455 252

               Saskaņā ar DFS regulas 10. panta 1. punktu kopējā summa, kas pieejama ESSF izmantošanai 2019. gada sākumā, bija 851 082 072 EUR, un to veido 2019. gada piešķīrums 585 829 691 EUR apmērā un atlikušais 2018. gada piešķīrums, kas bija palicis neizlietots un pārnests uz 2019. gadu, 265 252 381 EUR apmērā.

               Summa, kuru šobrīd var izmantot 2019. gadā, ir 557 530 278 EUR. Tas atbilst kopējai summai, kas pieejama ESSF izmantošanai 2019. gada sākumā (851 082 072 EUR), no kuras atskaitīta iepriekš izmantotā summa
                  4
                (293 551 794 EUR). Saskaņā ar DFS regulas 10. panta 1. punktu 25 % no 2019. gada sākotnējā piešķīruma ir jāsaglabā līdz 2019. gada oktobrim. Tomēr, tā kā maksājums Grieķijai notiks pēc 1. oktobra, šis noteikums neattiecas uz šo gadījumu.

                        Summa, kas pašlaik pieejama Solidaritātes fonda ietvaros:

                        2019. gada piešķīrums

                        585 829 691 EUR

                        Plus neizlietotā 2018. gada piešķīruma summa, kas pārnesta uz 2019. gadu

                        + 265 252 381 EUR

                        Mīnus summa, kas izmantota Rumānijai, Itālijai un Austrijai (BG Nr. 3)

                        - 293 551 794 EUR

                        KOPĀ pieejamība līdz 2019. gada decembrim

                        557 530 278 EUR

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  5
               , un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  6
                un jo īpaši tā 11. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)Fondam pieejamo līdzekļu apjoms nepārsniedz 500 000 000 EUR gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  7
                10. pantā.

               (3)Grieķija 2019. gada 15. maijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai pēc īpaši spēcīgām lietusgāzēm un vētras, kas skāra Krētu laikā no 2019. gada 23. līdz 26. februārim un izraisīja plūdus un zemes nogruvumus.

               (4)Grieķijas pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā minētajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda.

               (5)Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu Grieķijai.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/277
                  8
                Fonds tika izmantots, lai nodrošinātu summu 50 000 000 EUR apmērā saistību un maksājumu apropriācijās avansa maksājumu nodrošināšanai 2019. finanšu gadam. Minētās apropriācijas ir izmantotas tikai ļoti ierobežotā apmērā. Tādējādi pastāv iespēja finansēt pilnu šo izmantojamo līdzekļu summu, pārdalot apropriācijas, kas ir pieejamas avansa maksājumiem Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžetā.

               (7)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai nodrošinātu Grieķijai summu 4 552 517 EUR apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.

               Panta pirmajā daļā minēto summu finansē no apropriācijām, kas mobilizētas avansa maksājumiem Savienības 2019. finanšu gada budžetā. Avansa maksājumiem pieejamās apropriācijas attiecīgi samazina.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no .. [lēmuma pieņemšanas datums]
                  9**.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                     (1)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 661/2014 (OV L 189, 27.6.2014., 143. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (3)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)

                        Pieņemtie dokumenti P9_TA-PROV(2019)0013 un P9_TA-PROV(2019)0014.

                     (5)

                        OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (6)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (7)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (8)

                        OV L 54, 22.2.2019., 5. lpp.

                     (9)
                  ** Datumu ievieto Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.2.2019
            COM(2019) 54 final
            2019/0026(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē attiecībā uz grozījumiem Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, III pielikumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas Pušu konferencē attiecībā uz paredzēto lēmumu pieņemšanu, ar kuriem plānots izdarīt grozījumus Roterdamas konvencijas III pielikumā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Roterdamas konvencija

               Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, (“konvencija”) mērķis ir veicināt pušu kopīgu atbildību un centienus sadarboties starptautiskajā tirdzniecībā ar bīstamām ķimikālijām, lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi un veicinātu šādu ķimikāliju lietošanu vidi saudzējošā veidā. Konvencija nosaka juridiski saistošus pienākumus attiecībā uz procedūras, saskaņā ar kuru dodama iepriekš norunāta piekrišana, īstenošanu un aizsargā valstis, it sevišķi jaunattīstības valstis, pret ķimikāliju nevēlamu importu, eksportētājām pusēm uzlikdama eksporta pienākumus.

               Minētais nolīgums stājās spēkā 2004. gada 24. februārī.

               Eiropas Savienība un visas tās 28 dalībvalstis ir konvencijas puses
                  1
               .

               2.2.Roterdamas konvencijas Pušu konference

               Pušu konference, kas izveidota ar konvencijas 18. pantu, ir Roterdamas konvencijas pārvaldības struktūra. Šī struktūra parasti tiekas reizi divos gados, lai pārraudzītu konvencijas ieviešanu. Tā arī izskata ķimikālijas, kuras apsvērt ierosinājusi Ķīmisko vielu pārbaudes komiteja.

               Saskaņā ar Roterdamas konvencijas Pušu konferences procedūras reglamenta 44. un 45. pantu katrai pusei ir viena balss. Taču tādas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas kā ES savas tiesības balsot izmanto par tik balsīm, cik no tās dalībvalstīm ir konvencijas puses.

               2.3.Paredzētais Pušu konferences akts

               Devītajā kārtējā sanāksmē, kas norisēs no 2019. gada 29. aprīļa līdz 10. maijam, Pušu konference izvērtēs vajadzību pieņemt lēmumus par jaunu ķimikāliju iekļaušanu konvencijas III pielikumā.

               Paredzēto aktu mērķis ir konvencijas III pielikuma sarakstā iekļaut jaunas ķimikālijas. Iekļaušana III pielikuma sarakstā nozīmē, ka uz ķimikālijām attieksies konvencijā noteiktā procedūra, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana.

               Paredzētie akti pusēm būs saistoši saskaņā ar konvencijas 22. panta 5. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts: “[..] lēmumu par 3. pielikuma grozīšanu depozitārs tūlīt dara zināmu pusēm. Grozījums stājas spēkā attiecībā uz visām pusēm dienā, ko precizē lēmumā.”

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu lēmumam, ar kuru Savienības vārdā Pušu konferences devītajā sanāksmē atbalsta lēmumus izdarīt grozījumus konvencijas III pielikumā. Ar šiem lēmumiem III pielikumā tiks iekļautas jaunas ķimikālijas, kas nozīmē, ka uz tām attieksies konvencijā noteiktā procedūra, saskaņā ar kuru dodama iepriekš norunāta piekrišana.

               Pušu konferencei iesniegto lēmumu priekšlikumu pamatā ir ieteikumi, ko sniegusi Ķīmisko vielu pārbaudes komiteja, kas ir Pušu konferences pārraudzībā esoša palīgstruktūra. Ir konstatēts, ka ķimikālijas, ko Ķīmisko vielu pārbaudes komiteja ieteikusi iekļaut III pielikumā, atbilst konvencijas II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

               Ņemot vērā Savienības vadošo lomu vides politikas veidošanā, tai ir ļoti svarīgi atkārtoti apliecināt savu globālo apņemšanos veicināt starptautisku vides nolīgumu un standartu labāku ieviešanu. Tas paredz, ka Savienība atbalsta un īsteno šādu nolīgumu zinātnisko palīgstruktūru pieņemtos ieteikumus un ievēro šajos nolīgumos noteiktos kritērijus, uz kuriem šie ieteikumi ir balstīti.

               Šī iniciatīva arī atbilst Junkera izvirzītajai prioritātei panākt, lai, īstenojot ilgtspējīgas attīstības mērķus, it īpaši labas veselības (3) un atbildīga patēriņa un ražošanas (12) mērķus, un 7. vides rīcības programmu, ES kļūtu par spēcīgāku globālo aktoru.

               Tāpēc ierosinātie lēmumi iekļaut III pielikumā acetohloru, karbosulfānu, krizotilazbestu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), heksabromciklododekānu, šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk, un forātu Savienībai būtu jāatbalsta. Šīm ķimikālijām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 649/2012 jau ir piemērojami eksporta ierobežojumi, kas ir līdzīgi konvencijas ierobežojumiem.

               Tā kā grozījumi III pielikumā Savienībai būs juridiski saistoši un būs jāatspoguļo Regulā (ES) Nr. 649/2012, ar kuru Roterdamas konvenciju īsteno Savienībā, būtu jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu konference ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Roterdamas konvenciju par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem.

               Aktam, kuru Pušu konference ir aicināta pieņemt, būs tiesiskas sekas. Paredzētais akts saskaņā ar Roterdamas konvencijas 22. panta 5. punktu būs saistošs starptautisko tiesību nozīmē, un tas būs jāatspoguļo Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulā (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu
                  3
               . Tam par iemeslu ir fakts, ka minētās regulas 23. panta 1. punkts nosaka, ka, balstoties uz izmaiņām konvencijā, ir jāpārskata ķimikāliju saraksts regulas I pielikumā.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               Ja ar paredzēto aktu vienlaikus vēlas sasniegt vairākus mērķus vai tam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots citam, saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts īsteno mērķus vides un tirdzniecības jomā, kā arī tam ir šo jomu komponenti. Šie paredzētā akta elementi ir nesaraujami saistīti un nav pakārtoti cits citam.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir iekļauti šādi noteikumi: 192. panta 1. punkts un 207. panta 3. punkts un 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 192. panta 1. punkts un 207. panta 3. punkts un 4. punkta pirmā daļa sasaistē ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0026 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē attiecībā uz grozījumiem Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, III pielikumā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 207. panta 3. punktu un 4. punkta pirmo daļu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Roterdamas konvencija par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, (“konvencija”) stājās spēkā 2004. gada 24. februārī, un Savienības vārdā to noslēdza ar Padomes Lēmumu 2006/730/EK
                  4
               .

               (2)Roterdamas konvenciju Savienībā īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 649/2012
                  5
               .

               (3)Atbilstīgi konvencijas 7. pantam grozījumus III pielikumā var pieņemt Pušu konference.

               (4)Paredzams, ka Roterdamas konvencijas Pušu konferences devītajā sanāksmē tiks pieņemti lēmumi par jaunu ķimikāliju iekļaušanu III pielikumā.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē, jo grozījumi III pielikumā Savienībai būs saistoši.

               (6)Lai nodrošinātu to, ka importētājas valstis saņem Roterdamas konvencijas sniegto aizsardzību, un tā kā ir izpildīti visi attiecīgie konvencijas kritēriji, ir nepieciešams un ir lietderīgi atbalstīt Ķīmisko vielu pārskatīšanas komitejas (Roterdamas konvencijas palīgstruktūra) ieteikumu Roterdamas konvencijas III pielikumā iekļaut acetohloru, karbosulfānu, krizotilazbestu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), heksabromciklododekānu, forātu un šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk. Minētās vielas Savienībā jau ir aizliegtas vai to lietojums stingri ierobežots, un tāpēc uz tām attiecas eksporta prasības, kas atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 649/2012 ir stingrākas par Roterdamas konvencijā noteiktajām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Roterdamas konvencijas Pušu konferences devītajā sanāksmē, ir tāda, ka Savienība atbalsta Roterdamas konvencijas par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem, III pielikuma grozījumu pieņemšanu attiecībā uz to, ka tajā iekļauj acetohloru, karbosulfānu, krizotilazbestu, fentionu (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), heksabromciklododekānu, forātu un šķidros preparātus (emulģējamos koncentrātus un šķīstošos koncentrātus), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmums 2006/730/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23.–25. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.

                     (4)

                        Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmums 2006/730/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 299, 28.10.2006., 23.–25. lpp.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.).