Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0755

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju  /* COM/2006/0755 galīgā redakcija - CNS 2006/0256 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.12.2006COM(2006) 755 galīgā redakcija2006/0256 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IEVADS2005. gadā labības ražošanas kopapjoms pasaulē bija 1,599 Mt, kas ir nedaudz mazāks nekā patēriņš (1,614 Mt), savukārt kukurūzas ražošanas apjoms un patēriņš pasaulē attiecīgi bija 693 un 699 Mt. Kukurūza veido nedaudz mazāk par pusi no labības kopējā ražošanas apjoma un patēriņa pasaulē. Neraugoties uz kukurūzas izmantojumu plašā pārtikas produktu un rūpniecības ražojumu klāstā, to joprojām galvenokārt izmanto kā lopbarību, lai gan strauji pieaug kukurūzas izmantojums bioetanola ražošanai, īpaši Amerikas Savienotajās Valstīs.2005./2006. tirdzniecības gadā kukurūzas platības ES pārsniedza 6 miljonus hektāru, kas ir gandrīz 12 % no kopējām labības platībām. Ražošanas apjoms sasniedza gandrīz 50 Mt; divas trešdaļas no kopēja apjoma tiek audzētas Francijā (28%), Itālijā (20%) un Ungārijā (18%). 27 valstu Eiropas Savienībā Rumānijai būs vadoša pozīcija kukurūzas audzēšanā, nodrošinot 17% no ES kopējā ražošanas apjoma un tādējādi ierindojoties otrajā vietā aiz Francijas.Vidējā termiņā kukurūzas nozares nākotni ES ietekmēs turpmāk minētie faktori.Lielāka starptautiskā konkurence starptautiskās tirdzniecības liberalizācijas rezultātā.Biodegvielas ražošanas attīstība. 2004. gadā bioetanola ražošanai ES izmantoja ap 1,2 Mt labības jeb 0,4 % no ES kopējā ražas apjoma. Labības izmantošana biodegvielas ražošanā strauji pieaug Kopienā, taču jaunu pārstrādes rūpnīcu izveide ir garš process.Līdz ar Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos pašreizējā iekšējā nelīdzsvarotība labības tirgos tikai pasliktināsies augstu iekšējā transporta izmaksu dēļ.2. ES LABīBAS INTERVENCES SISTēMAES labības intervences sistēmas pamatā ir vienota minimālā cena 101,31 EUR/t[1], ko piemēro visu izplatītāko veidu labībai visā ES[2]. Lielākajā daļā dalībvalstu tirgus cenas parasti ir lielākas par šo iepirkšanas cenu, piedāvājumu intervencei nav daudz, un rezultātā krājumu apjoms tiek saglabāts pārvaldāmā līmenī. Dienvidu dalībvalstīs, kur patēriņš pārsniedz ražošanas apjomu, dominējošās tirgus cenas parasti ir lielākas, un gandrīz nekas netiek piedāvāts intervencei.Tomēr pašreizējā intervences cena ir izdevīga Kopienas reģionos, kuros ražošanas izmaksas ir zemākas. Atrodoties tālu no galvenajiem patēriņa apgabaliem, visbiežāk tie ir reģioni, kuros uzņēmēji saskaras ar augstām transporta izmaksām un loģistikas grūtībām. šajos reģionos ES iepirkšanas shēma vairs nerada drošības tīklu un ir pārvērtusies par reālu noieta tirgu, kuram sistemātiski paredz daļu ražas. Rezultātā deficīta apgabali Kopienā cieš no augstām labības cenām, kamēr pārpalikuma reģionos liels labības apjoms tiek piedāvāts intervencei.2003./2004. gada ražas beigās kopējie intervences krājumi 25 valstu ES ir samazinājušies līdz vēsturiski zemam līmenim — 3,6 Mt. Tā kā 2004./2005. gadā bija liela raža, kas pārsniedza 285 Mt, krājumi strauji pieauga līdz 15,5 Mt, neraugoties uz to, ka iekšējā un ārējā tirgū tika veikti vairāki pasākumi, lai realizētu intervences krājumus. 2005./2006. gadā krājumiem gada beigās ir tikai neliela tendence samazināties (14 Mt), lai gan raža bija ievērojami mazāka (253 Mt).Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās, visticamāk, pasliktinās šo situāciju. Klimatiskie un strukturālie apstākļi šajās valstīs ir ideāli labības ražošanai, un zemas ražošanas izmaksas nozīmē, ka pašreizējā intervences cena būs ļoti izdevīga šo valstu ražotājiem. Neraugoties uz to, ka gan Bulgārijai, gan Rumānijai ir jūras ostas, iekšzemes transporta infrastruktūra no audzēšanas apgabaliem uz ostām kopumā nav pietiekami labi attīstīta, un sistemātiska lielu labības apjomu nodošana intervencē var būt ienesīga alternatīva uzņēmējiem.3. AR KUKURūZAS INTERVENCI SAISTīTāS PROBLēMASVēsturiski ES bija kukurūzas neto importētājs un 2003./2004. tirdzniecības gadā, tāpat kā daudzus gadus pirms tam, kukurūzas intervences krājumu nebija. Patlaban kukurūza ir kļuvusi par intervences sistēmas galveno problēmu.2004./2005. tirdzniecības gada beigās kopējie ES kukurūzas intervences krājumi 25 valstu ES sasniedza 2,8 Mt. Vienu gadu vēlāk kopējais apjoms sasniedza rekordlielu apjomu — 5,6 Mt, kas jau ir 40% no kopējiem intervences krājumiem, neraugoties uz to, ka kukurūzas raža Kopienā bija par 5 Mt mazāka nekā iepriekšējā gadā. Reģioni, kas pirms pievienošanās eksportēja kukurūzu starptautiskajā tirgū tagad piedāvā lielu daļu ražas intervencei. Lielākā daļa (93%) kukurūzas intervences krājumu patlaban atrodas Ungārijā.Tirgus rādītāji liecina, ka kukurūzas daļa intervences krājumos turpinās pieaugt un, ņemot vērā, ka kukurūzas ražas apjoms ir līdzīgs iepriekšējā gada ražas apjomam, pašreizējā tirdzniecības gada beigās vairāk nekā 2/3 no kopējiem intervences krājumiem būs kukurūzas krājumi. Komisijas aplēses liecina, ka, ja nekas nemainīsies pašreizējā intervences sistēmā, līdz 2013. gadam kukurūzas valsts rezerves varētu pieaugt līdz 15,6 Mt.Iespējamie noieta tirgi arvien augošiem kukurūzas intervences krājumiem ir ierobežoti. Kukurūzas starptautiskās cenas ir viszemākās no galveno veidu labības cenām, un tālākpārdošana starptautiskajā tirgū nozīmētu lielas finanšu izmaksas. No otras puses, intervences krājumu realizāciju iekšējā tirgū ierobežo lielās izmaksas par transportu starp pārpalikuma un deficīta apgabaliem, un tas var radīt traucējumus iekšējā tirgus darbībā, kas jau tagad saskaras ar lielām elastīguma trūkuma problēmām.Tehniskā ziņā kukurūzas ilgtermiņa uzglabāšana rada dažas grūtības, kas nav raksturīgas citu veidu labībai, tādai kā kvieši vai mieži. Kukurūza nav piemērota intervencei un ilgtermiņa glabāšanai. Glabāšanas laikā kukurūzas kvalitātes rādītāji var strauji pazemināties, izraisot graudu bioloģisko pasliktināšanos, ieskaitot dažādu sēnīšu un kaitēkļu izplatīšanos. Nozīmīgi faktori šajā procesā ir maksimālais kukurūzas mitruma saturs iepirkšanas laikā, kā arī šķeltu un pārkarsētu graudu esība.Komisija nesen pieņēmusi stingrākus piemērojamos kritērijus, lai nodrošinātu, ka kukurūza, ko nodod intervencē, ir labāk piemērota ilgtermiņa glabāšanai, proti, maksimālā mitruma satura samazinājums līdz 13,5% un šķeltu un pārkarsētu graudu procentuālais apmērs — attiecīgi 5% un 0,5%. Tomēr tas nav galīgs šīs problēmas risinājums, jo tas nenovērsīs kukurūzas intervences krājumu veidošanos nākotnē.4. IEROSINāTIE PASāKUMIES labības intervences sistēmā nepieciešami steidzami pielāgojumi kukurūzai, jo citādi lauksaimnieki dažos Kopienas reģionos turpinās audzēt šo labību intervencei un valsts rezerves turpinās pieaugt. Saskaņā ar KLP reformas principiem lauksaimniekiem lēmumu pieņemšanā jāvadās no tirgus tendencēm, tostarp pieprasījuma no privātuzņēmējiem. Šis princips tāpat attiecas uz labības audzētājiem kukurūzas pārpalikuma apgabalos, kuriem būtu jāražo tirgum, nevis iepirkšanai intervencē.Komisija uzskata, ka kukurūzas iepirkšana intervencē jāizbeidz no 2007./2008. tirdzniecības gada. Tas ļautu rast jaunu līdzsvaru ES labības tirgū, un labības intervence atkal varētu kalpot par drošības tīklu, kā tas bija iecerēts. Labības audzētāji visā Kopienā turpinās izmantot intervences sistēmas sniegtās priekšrocības attiecībā uz galvenajiem labības veidiem, tostarp kviešiem un miežiem. Pieredze ar rudziem liecina, ka šīs labības izslēgšana no intervences sistēmas 2003. gadā radījusi dinamiskāku tirgu, uz tirgu vairāk vērstu ražošanu un labākas cenas audzētājiem.Kukurūzas sēju veic tikai pavasarī. Tāpēc šā priekšlikuma iesniegšanas termiņš ir pilnībā atbilstīgs tam, lai audzētāji varētu pieņemt lēmumu attiecībā uz 2007. gada sēju.Lai papildinātu šo priekšlikumu, Komisija nekavējoties iesniegs Padomei priekšlikumu par pagaidu grozījumiem ELGF finansēšanas nosacījumos attiecībā uz dalībvalstu līdzekļu izmaksām valsts intervences pasākumu vajadzībām. Šis pasākums atvieglos situāciju 2007. un 2008. gadā attiecībā uz papildu izmaksām, kas par šādām darbībām rodas dalībvalstīm, kurās iekšējās procentu likmes ir ļoti augstas. Komisija uzskata, ka priekšlikums apturēt kukurūzas intervenci un priekšlikums par pagaidu finansiāliem atvieglojumiem ir saistīti savā starpā un ka Padomei tie būtu jāpieņem vienlaicīgi.5. IEROSINāTO PASāKUMU IETEKMETiklīdz ierosinātā reforma stāsies spēkā, cena, ko kukurūzas audzētāji saņem Centrāleiropas pārpalikuma reģionos, būtiski nemainīsies, jo patlaban jau ir lielas atšķirības starp intervences cenu un tām cenām, kuras tiek maksātas audzētajiem šajos reģionos. Tas nozīmē, ka priekšlikums neradīs būtisku kukurūzas audzēšanas samazinājumu Kopienā.Šā priekšlikuma īstenošana dos ieguldījumu ES labības tirgus integrācijas uzlabošanā. Centrāleiropas pārpalikuma reģionos audzētā kukurūza atgūs savu konkurētspēju gan iekšējā, gan pasaules tirgū, uz kuru to eksportēs bez līdzšinējā atbalsta. Priekšlikums arī palīdzētu palielināt cūkgaļas un mājputnu gaļas ražošanas konkurētspēju šajos reģionos, samazinot lopbarības izmaksas, un tādējādi veicinātu ekonomisko attīstību šajos reģionos.Intervences krājumu kopējais līmenis būtiski samazinātos. Saglabājot pašreizējo sistēmu, kopējais apjoms 2013. gadā būtu 18,9 Mt (no kuriem 15,6 Mt būtu kukurūzas krājumi), bet kukurūzas izslēgšana no intervences sistēmas minētajā gadā radītu kopējo krājumu samazināšanos līdz aptuveni 10 Mt. Turklāt krājumus veidotu vienīgi ilgtermiņa glabāšanai piemērota labība (mīkstie kvieši un mieži) un to atrašanās vieta gandrīz noteikti būtu labāk piemērota tirdzniecības vajadzībām.6. IETEKME UZ BUDžETUES budžetam labības krājumu valsts rezerves 2005. budžeta gadā izmaksāja 442 miljonus euro. Plānots, ka 2006. gadā izdevumi būs aptuveni 350 miljonu euro, un 2007. gada provizoriskā budžeta projekta grozījumu vēstulē noteikts, ka 2007. gadā labības intervencei vajadzīgie līdzekļi ir 316 miljoni euro, no kuriem 136,9 miljoni euro paredzēti kukurūzai.Tā kā, saglabājot pašreizējo stāvokli, ikgadējais labības valsts rezervju izmaksu apjoms būtu virs 300 miljoniem euro, šā priekšlikuma rezultātā laikposmā no 2008. līdz 2014. gadam tiktu kopumā ietaupīti 617,8 miljoni euro. Ikgadējie izdevumi būtu zemāki par 300 miljoniem euro, sākot no 2008. budžeta gada, uz zemāki par 200 miljoniem euro, sākot no 2012. gada.7. VIENKāRšOšANAPadarot labības intervenci vienkāršāku un efektīvāku, šis priekšlikums jāuzskata par nākamo soli ceļā uz KLP vienkāršošanu.2006/0256 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizācijuEIROPAS KOPIENU KOPIENA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punkta trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Pasākumi attiecībā uz labības tirgu kopīgo organizāciju, kas ir noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1784/2003[3], ietver iekšējā tirgus intervences sistēmu, kuras mērķis ir stabilizēt tirgus un nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniekiem, kuri darbojas šajā nozarē.(2) Šīs sistēmas piemērošana pēdējos divos tirdzniecības gados ir radījusi ļoti lielus kukurūzas intervences krājumus, kurus, ņemot vērā to atrašanās vietu, ir īpaši grūti realizēt Kopienas un starptautiskajā tirgū. Kukurūzas uzglabāšana ir problemātiska, un tās tirdzniecība kļūst vēl grūtāka līdz ar glabāšanas termiņa pieaugumu, jo kukurūzas kvalitāte pakāpeniski pasliktinās.(3) Turklāt šā perioda beigās tika konstatēts, ka intervences sistēma, kādu to izmantoja līdz šim, vairs neveicina iecerēto mērķu sasniegšanu, īpaši attiecībā uz kukurūzas ražotāju situāciju dažos Kopienas reģionos. Šī sistēma šajos reģionos ir kļuvusi par alternatīvu produktu tiešam noietam tirgū, neraugoties uz to, ka cena, ko šie ražotāji faktiski saņēmuši par ievākto kukurūzu bieži vien bija zemāka par intervences cenu.(4) Šajos apstākļos intervences sistēma attiecībā uz kukurūzu vairs nepilda uzdevumu, kuram tā tika izveidota, un turklāt apgrūtina ražošanas orientēšanu uz tirgus vajadzībām.(5) Pašreizējās intervences sistēmas saglabāšana var radīt jaunu kukurūzas intervences krājumu pieaugumu, neradot nekādas priekšrocības attiecīgajiem ražotājiem.(6) Tāpēc ir jāpieņem atbilstīgi pasākumi, lai garantētu pareizu Kopienas labības tirgus darbību. Šim nolūkam vispiemērotākais pasākums šķiet ar Regulu (EK) Nr. 1784/2003 paredzētās intervences sistēmas apturēšana attiecībā uz kukurūzu, ņemot vērā iepriekšminētos datus un ražotājiem pieejamo noietu tirgū.(7) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1784/2003,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1784/2003 groza šādi:1. Regulas 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:„Maijā spēkā esošā intervences cena sorgo paliek spēkā tā paša gada jūlijā, augustā un septembrī.”2. Regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Dalībvalstu izraudzītās intervences aģentūras iepērk Kopienas teritorijā novāktos parastos kviešus, cietos kviešus, miežus un sorgo, ko tām piedāvā, ja piedāvājumi atbilst paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz kvalitāti un daudzumu.”2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šo regulu piemēro, sakot no 2007./2008. tirdzniecības gada.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDžETA POZīCIJA (2007. gada nomenklatūra): 05 02 01 02 | Apropriācijas LR 2007: 316 miljoni EUR |2. | NOSAUKUMS: Padomes Regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants |4. | MĒŖĶI: Kukurūzas izslēgšana no intervences sistēmas, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju |5. | FINANSIĀLA IETEKME | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos EUR) | 2007. FINANŠU GADS (miljonos EUR) | 2008. FINANŠU GADS (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – 35,1 |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – VALSTS IEŅĒMUMI | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI |5.2 | APRĒĶINA METODE: Sk. pielikumu |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES: Šis priekšlikums laikposmā no 2008. līdz 2014. gadam ļautu kopumā ietaupīt 617, 8 miljonus euro. |Pielikumsmiljonos EUR |1 — Pašreizējais stāvoklis | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014.k | Kopā |Kopā — intervence | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2237,1 |no tās mīkstie kvieši | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 |no tās mieži | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 |no tās kukurūza | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1 781,3 |2 — Reforma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |Kopā — intervence | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1 583,2 |no tās mīkstie kvieši | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 |no tās mieži | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 |no tās kukurūza | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 |3 — Priekšlikuma ietekme = (2) – (1) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |Kopā — intervence | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 |no tās mīkstie kvieši | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 |no tās mieži | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 |no tās kukurūza | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1 377,6 |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |4 — Papildu izdevumi — eksporta kompensācijas | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |Kopā — ietekme = 3+4 | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 |[1] Ar ikmēneša palielinājumiem.[2] Pieejama maizes cepšanai derīgiem kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo; nav pieejama lopbarības kviešiem, rudziem un auzām.[3] OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.)