Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0159

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)  /* COM/2008/0159 galīgā redakcija - COD 2008/0064 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.3.2008COM(2008) 159 galīgā redakcija2008/0064 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)(IESNIEGUSI KOMISIJA)PASKAIDROJUMA RAKSTSpar Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)1. IEVADSSociāli un ekonomiski apsvērumi mudina Eiropu meklēt lielākas radošas pieejas un inovācijas iespējas. Eiropadome vairākkārt atzinusi, ka inovācija ir izšķirīga, lai Eiropas atbilde uz globalizācijas radītajiem uzdevumiem un iespējām būtu iedarbīga. Piemēram, 2006. gada decembrī Eiropadome norādīja, ka: „Eiropai ir vajadzīga stratēģiska pieeja ar mērķi izveidot inovācijām labvēlīgu vidi, kurā zināšanas tiek pārvērstas inovatīvos produktos un pakalpojumos”[1]. Mūsdienu ekonomikas uzmanības centrā ir pievienotā vērtība, kuru iegūst, labāk pielietojot zināšanas un ātri ieviešot inovācijas, tādēļ, piesaistot visus iedzīvotājus, jāliek plašāki radošu prasmju pamati. Proti, ir nepieciešamas prasmes un kompetence, kas cilvēkiem ļauj pārmaiņas vērst iespējā un uztvert jaunas idejas, kuras kultūras ziņā daudzveidīgā zināšanu sabiedrībā sekmē inovāciju un aktīvu līdzdalību.Inovācija ir cieši saistīta ar radošumu, kas ir personiska īpašība, kura pamatojas uz kultūras un personiskām prasmēm un vērtībām. Lai inovācijas spējas izmantotu pilnībā, tās ir jāizplata visā sabiedrībā. Eiropadome 2007. gada martā atkārtoti uzsvēra, ka izglītība un mācības ir noteicošais faktors, lai veicinātu radošumu, inovāciju un konkurētspēju, izvirzot koncepciju par „zināšanu trīsstūri” — izglītību, pētniecību un inovāciju[2].Darba programma „Izglītība un mācības 2010”[3] un Kopienas rīcības programmas politiskajai stratēģijai mūžiglītības un jaunatnes jomā un tādās saistītās jomās kā kultūra Eiropas mērogā sniedz iespējas apmainīties ar pieredzi un labu praksi, vairot ieinteresēto personu izpratni par veidiem, kā veicināt radošumu un inovācijas spējas. Konkrēti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikums par mūžizglītības pamatprincipiem[4] ir Eiropas pamatietvars, kas aptver astoņas pamatprasmes (definētas kā „zināšanas, prasmes un attieksmes”), kuras paredz plašu izglītības un mācību programmu visiem dzīves posmiem. Personiskajā, cilvēku saskarsmes un kultūras jomā ar radošumu un inovāciju ir saistītas daudzas no minētajām prasmēm, tostarp „matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās”, „digitālā prasme”, „mācīšanās mācīties”, „sociālās un pilsoniskās prasmes”, „pašiniciatīva un uzņēmējdarbība” un „kultūras izpratne un izpausme”.Eiropas gada pasludināšana ir efektīvs veids, kā tikt galā ar uzdevumiem, vairojot sabiedrības izpratni, izplatot informāciju par labu praksi, veicinot pētniecību, radošumu un inovāciju, politiskās debates un panākot pārmaiņas. Informēšanas un izpratnes vairošanas pasākumi var būt veiksmīgāki un var palīdzēt politisko debašu centrā izvirzīt konkrētu jautājumu, ja rīcība notiks Kopienas, valstu, reģionālā un vietējā mērogā un ja notiks atklāšanas pasākumi, kuros piedalītos ieinteresētās personas.2009. gada mērķis ir veicināt radošumu un inovācijas spējas, kas ir visas sabiedrības pamatprasmes. Šis mērķis atbilst Komisijas paziņojumam „Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES”, kurā norādīts, ka „inovācija arī turpmāk paliks bez atbalsta, ja par pamatjomu netiks noteikta izglītība. Tai jau no agrīna vecuma jāveicina talants un radošā domāšana[5].” Tādēļ mūžizglītības programma ir svarīgs līdzeklis, kas atbalsta šo iniciatīvu. Šo Eiropas gadu pēc vajadzības atbalstīs arī citas politiskās stratēģijas un programmas saistītajās jomās: uzņēmējdarbība, informācijas sabiedrības, kohēzija vai lauku attīstība.2. PRIEKšVēSTURERadošums ir personiska īpašība, kas izpaužas daudzējādi — mākslas darbos, dizainā un rokdarbos, zinātniskajos sasniegumos un uzņēmējdarbībā, ieskaitot sociālo ekonomiku. Radošuma daudzšķautnainā būtība apliecina, ka daudzās atšķirīgās nozarēs (saistītās un nesaistītās ar tehnoloģiju) zināšanas var būt radošuma un inovācijas pamatā. Inovācija ir veiksmīga jaunu ideju īstenošana; radošums ir inovācijas sine qua non . Jauni produkti, pakalpojumi, norises, stratēģijas un organizācijas veidi no cilvēkiem prasa jaunas idejas un sasaisti starp tām. Radoša domāšana un padziļināta problēmu risināšana ir būtiskas prasmes gan ekonomiskā un sociālā, gan mākslas jomā.Bieži vien radošums, t.i., mākslas jomas, un inovācija, t.i., tehnoloģija un uzņēmējdarbība, nav cieši saistītas. Nodibināt saikni starp tām būs Eiropas gada devums, jo ar konkrētiem piemēriem tiks parādīts, kāda vērtība rodas, ja tādās jomās kā skolas, universitātes, privātās un publiskās organizācijas ņem vērā radošuma un inovācijas koncepciju.Organizācijas ārpusē rodams svarīgs un bieži vien neatklāts inovācijas avots — lietotājs. Viņa vajadzības var būt par iemeslu jaunu, konkurētspējīgāku produktu un pakalpojumu attīstīšanai, uzlabošanai un/vai izstrādei. Lietotāji, būdami patērētāji bez vajadzīgajām prasmēm, var ne tikai tirgū radīt inovācijai labvēlīgus vidi, bet risināt arī neparedzētas problēmas un piedalīties produktu un pakalpojumu attīstīšanā. Patērētāja līdzdalība iedarbojas pozitīvi un izskaidro, kāpēc jaunu tehnoloģiju ražotāji, kuri cieši sadarbojas ar lietotājiem, inovācijas jomā gūst labus panākumus.Prasmju un inovācijas attiecība ir dinamiska, proti, cilvēku attieksme, kā arī viņu prasmes un zināšanas palīdz vairot inovāciju, bet tā, savukārt, sniedz ieguldījumu nepastāvīgajā pieprasījumā pēc prasmēm kā sabiedrībā, tā uzņēmumā. Nav universāla prasmju kopuma, kas visos gadījumos garantētu veiksmīgu inovāciju. Inovācijas norises ir aizvien vairāk apvienotas sadarbības tīklos, tās pastāv daudzās disciplīnās un ir vērstas uz problēmas risinājumu, tāpēc pieaug pieprasījums pēc vispārējām prasmēm (piem., mācīšanās mācīties) un spēju efektīvi sadarboties ar citiem dalībniekiem. Tāpēc ir svarīgi, lai tiktu atzītas „zināšanas, prasmes un attieksmes”, kā izklāstīts ieteikumā par pamatprasmēm. Attieksme pret pārmaiņām var būt tikpat svarīga kā formālākas kvalifikācijas.Motivācija un pašiniciatīva ir viena no radošuma un inovācijas spējas pamatiezīmēm. Šo iezīmju pamati tiek ielikti personības attīstības sākumā. Pirmajos skolas gados radošo spēju attīstīšanai ir veltīta mācību stundu lielākā daļa, bet skolēnu izglītības laikā tai iedalītais laiks strauji sarūk. Tādēļ izglītības sistēmā viens no lielākajiem uzdevumiem ir rast veidu, kā bērnos un jauniešos saglabāt radošo garu. Viens no ierosinājumiem bija, piemēram, veltīt lielāku uzmanību radošiem priekšmetiem, veidot jaunas mācīšanās metodes un veicināt dažādas ārpusklases nodarbības.Vienlaikus kultūru un personu saskarsmes prasmes ir neatņemamas, lai cilvēki efektīvi un veiksmīgi piedalītos sociālajā un darba dzīvē, sevišķi sabiedrībās, kuras kļūst aizvien daudzveidīgākas. Pilsoniskas prasmes cilvēkiem ļauj pilnīgi iekļauties pilsoniskajā dzīvē, kura balstās uz zināšanām par sociāliem un politiskiem jēdzieniem un struktūrām un uz aktīvu demokrātisku līdzdalību. Minētās prasmes un zināšanu kopumi tāpēc ir vienlīdz svarīgi, lai veicinātu radošumu un inovācijas spējas.Augošais spiediens attīstīt radošas prasmes, inovācijas spējas un spriestspēju liecina par to, ka tradicionālās mācīšanas metodes, izmantojot t.s. tiešo mācīšanu, vairs nav piemērotas. Tās aizstāj ar mācību modeļiem, kas vairāk pievēršas audzēkņiem un balstās uz viņa aktīvu dalību domāšanā un skaidrošanā. Mācīšanās notiek grupā un noris sociālo iemaņu un ieradumu apmaiņa. Svarīgs veiksmīgas mācīšanās un inovācijas priekšnosacījums ir organizācijas kultūra, kas atbalsta atvērtību un radošumu.3. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS3.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmAr Eiropas Parlamenta locekļiem un dalībvalstīm notika neoficiālas diskusijas par Eiropas Radošuma un inovācijas gada rīkošanu, balstoties uz spēkā esošajām programmām. Iniciatīvas būtību atbalstīja kopumā, un no plaša ieinteresēto personu loka tika saņemti neskaitāmi papildu informācijas pieprasījumi, kas liecina par lielu ieinteresētību.3.2. Paredzamā ietekmeViens no daudzajiem darba programmas „Izglītība un mācības 2010” rezultātiem būs divgadu ziņojumi par sadarbību par virkni izglītības un mācību jautājumu, ieteikumi vai citi nesaistoši principi vai pasākumi, kas aplūko konkrētus tematus, piemēram, informālas mācīšanās un neformālas mācīšanās atzīšana vai profesionālo konsultēšanu mūža garumā. Tomēr daudzi no programmā minētajiem pasākumiem vai rezultātiem būs galvenokārt vērsti uz īstenotājiem un politikas veidotājiem, un sabiedrības lielākajai daļai tie nebūs pietiekami labi atpazīstami.Eiropas gada uzmanības centrā ir radošuma un inovācijas spēju attīstīšana, kura palīdzētu rast iespēju, lai informētu plašāku sabiedrību par dažiem no minētajiem rezultātiem tādā veidā, kas ir pieejams un kas spēj veicināt viņu iztēli, un arī izmantojot Eiropas mērogā jau apstiprinātu analītisku dokumentu un politisku stratēģiju ieteikumus. Ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā mēroga iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, iesaistoties Eiropas mēroga iniciatīvā, rastos iespēja panākt lielāku ietekmi un gūt lielāku atzinību par saviem centieniem. Tāpēc Eiropas gads palīdzēs nostiprināt pašreizējo norišu ietekmi darba programmas „Izglītība un mācības 2010” ietvarā un radīt darbību „kritisko masu”, kuru mērķis ir attīstīt ar radošumu un inovāciju saistītas prasmes. Šajā gadā izvērsīs arī Eiropas Starpkultūru dialoga gada (2008) rezultātus, uzsverot to, ka personu un kultūru prasmes ir svarīgas, lai varētu veicināt radošumu un inovācijas spējas vidē, kurā pastāv kultūru dažādība.Paredzams, ka šādi Eiropas gadam būs vismaz tikpat svarīga ietekme, kā iepriekšējām līdzīgām iniciatīvām izglītības jomā, piemēram, Eiropas Mūžizglītības gads (1996) un Eiropas gads „Izglītības, izmantojot sportu” (2004). Lisabonas stratēģijas kontekstā pašreiz uzmanības centrā ir konkurētspēja, zināšanas un prasmes un, iespējams, ka izveidosies apstākļi, kuros ieinteresētās personas būs informētākas par Eiropas gada rezultātiem.Tieši vai netieši radošumu un inovācijas spējas jau tagad veicina darbības saistītajās politikas jomās (izņemot izglītību), piemēram, uzņēmējdarbība, plašsaziņas līdzekļi, kohēzija, lauku attīstība un pētniecība. Komisija vērsīs uzmanību uz šīm darbībām, lai Eiropas gadam būtu lielāka ietekme.4. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI4.1. Rīcības mērķu un ierosināto pasākumu kopsavilkumsGalvenais Eiropas gada mērķis ir veicināt visas sabiedrības radošumu, kurš ir inovācijas virzītājspēks un noteicošais faktors, kas mūžizglītībā attīstīta personiskās, darba, uzņēmējdarbības un sociālās prasmes.Saskaņā ar mūžizglītības koncepciju, kas apstiprināta Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā par mūžizglītību[6], veidu, kā tiks veicināts radošums un inovācijas spējas, pielāgos katram mūžiglītības posmam, sākot no agrīnās mācīšanās līdz periodam, kas veltīts obligātajai izglītībai, un pēc tā, un mācībām, kas turpinās visu darba mūžu līdz pēcpensionēšanās posmam. Tai skaitā būs arī formālā, neformālā un informālā mācīšanās.Līdzīgi kā iepriekšējos Eiropas gados viens no pasākumiem būs Eiropas, valstu, reģionāla un vietēja mēroga informēšanas un popularizēšanas kampaņas, sarīkojumi un ierosmes, kas notiks, lai izplatītu galvenās idejas un informāciju par labu praksi. Šo gadu īstenos, izmantojot spēkā esošās Kopienas programmas, konkrēti Mūžizglītības programmu (2007–2013) [7] un programmu „Kultūra (2007–2013)”[8], kā arī citas programmas un iniciatīvas, kuras atbilst katrā dokumentā nospraustajām prioritātēm laikposmā līdz 2009. gadam [9]. Minēto prioritāšu skaitā ir pa nozarēm izvirzīti mērķi, piemēram, apzināt un veicināt radošumu un inovāciju vai izstrādāt jauna veida pedagoģisku pieeju, skolu programmās iekļaujot tēlotājmākslu un dabaszinātnes, veicināt „zināšanu trīsstūri”, izveidojot mācību reģionus, kuros augstskolas ir reģionu attīstības galvenais virzītājspēks, atbalstīt inovācijas attīstīšanu un nodošanu arodmācību ceļā, veicināt izaugsmi pieaugušo vidū, pilnveidojot viņu kultūras apziņu, radošās izpausmes un inovācijas spējas, nodrošinot mācības pieaugušajiem, un komunikācijas pasākumus un sarīkojumus rezultātu izplatīšanai un piemērošanai visos mūžiglītības posmos.Lai nodrošinātu, ka Eiropas gadā rīkotās darbības būtu pielāgotas katras dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem un ka no Eiropas mērogā gūtajām atziņām panāktu maksimālo ietekmi, dalībvalstis būs aicinātas iecelt savu koordinatoru, kas atbildēs par dalībvalsts piedalīšanās organizēšanu Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasākumos, ja valsts koordinators Lisabonas stratēģijas īstenošanai nevar lietderīgi uzņemties šos pienākumus. Eiropas mērogā darbības koordinēs Eiropas vadības grupa un arī valsts koordinatoru pārstāvji.4.2. Juridiskais pamatsŠīs iniciatīvas pamatā ir EK līguma 149. un 150. pants. Minētos pantus parasti ņem vērā abus kopā saskaņā ar mūžizglītības pieeju, kas vairāk nekā desmit gadu laikā apstiprināta daudzos Kopienas dokumentos, ieskaitot apsvērumos minētos pantus.4.3. Subsidiaritātes principsŠis priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu tāpat kā Mūžizglītības programma, kura būs svarīgs Eiropas gada īstenošanas līdzeklis. Līdzīgi kā minētās programmas gadījumā priekšlikuma mērķus nevar pietiekami sasniegt, ja rīkojas tikai dalībvalstis, jo rīcība tikai valsts līmenī neizmantotu priekšrocības, kas rastos, ja radošuma un inovācijas jomā pieredzes un labas prakses apmaiņa par pamatprasmēm notiktu Eiropas mērogā starp dalībvalstīm, kurām domāta šī programma.Priekšlikuma mērķus labāk īstenos ar Kopienas rīcību, jo parasti Eiropas gads tiek veidots, lai risinātu kopīgus uzdevumus, ar kuriem saskārusies Eiropa, apvienojot sabiedrības izpratnes vairošanu un veicinot politiskās debates un tā rosinot sākt vajadzīgos pasākumus.4.4. Proporcionalitātes principsIerosinātā rīcības kārtība ir vienkārša un balstās uz spēkā esošajām programmām un uz to, lai saziņas darbības pievērstu Eiropas gada tematikai, un tā atbildīgajām struktūrām nerada neproporcionālu vadības slogu.4.5. Juridisko instrumentu izvēleEiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir piemērotākais instruments, kas nodrošinās pilnīgu likumdevējas iestādes dalību Eiropas gada veidošanā.5. IETEKME UZ BUDžETUEiropas gadam nav nepieciešams papildu finansējums. Gada vai daudzgadu prioritāšu izvirzīšana Mūžizglītības programmā un citās saistītās programmās ir elastīga, tāpēc finansējums ir pietiekams, lai atbalstītu izpratnes vairošanas kampaņu līdzīgā mērogā kā iepriekšējos Eiropas gados. Eiropas gada īstenošanai nepieciešamie administratīvie resursi arī pieejami no pašreizējā administratīvā budžeta.2008/0064 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)Dokuments attiecas uz EEZEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 149. un 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[13],tā kā:(1) Sociāli un ekonomiski apsvērumi mudina Eiropu meklēt lielākas radošuma un inovācijas spējas, lai efektīvi reaģētu uz zināšanu sabiedrības attīstību, proti, inovācijas spējas ir cieši saistītas ar radošumu, kas ir personiska īpašība, un, lai to izmantotu pilnībā, tai jābūt plaši izplatītai sabiedrībā. Tam nepieciešama uz mūžizglītību balstīta pieeja.(2) Nepieciešams, lai izglītības un mācību sistēmas pietiekami un visos atbilstīgajos līmeņos rūpētos par pamatprasmju attīstīšanu, kas veicinātu radošumu un inovāciju ar mērķi rast jauna veida un nebijušus risinājumus personiskajā, darba un sociālajā dzīvē.(3) Lisabonas Eiropadome (2000. gada 23.–24. marts) secināja, ka par svarīgāko pasākumu, reaģējot uz globalizāciju, Eiropā jānosauc jaunas pamatprasmes, kuras jānodrošina mūžizglītībā, un pāreja uz zināšanu ekonomiku, kā arī uzsvēra, ka Eiropas lielākā vērtība ir tās iedzīvotāji.(4) Komisijas paziņojums par „Mūžizglītības faktisku īstenošanu Eiropā” un tam sekojošā Padomes 2002. gada 27. jūnija rezolūcija par „Mūžizglītību”[14] par prioritāti atzina „jaunas pamatprasmes” un uzsvēra, ka mūžizglītībai jāilgst no pirmsskolas līdz pēcpensijas vecumam.(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikums par pamatprasmēm mūžizglītībā[15] īpaši nosauc „matemātiskās prasmes un pamatprasmes dabaszinībās un tehnoloģijās”, „mācīšanos mācīties”, „digitālo prasmi”, „pašiniciatīvu un uzņēmējdarbību”, „kultūras izpratni un izpausmi” un „sociālās un pilsoniskās prasmes”.(6) Kā Eiropadome norādīja 2007. gada 8.–9. marta sanāksmē, izglītība un mācības ir priekšnoteikums tam, lai labi darbotos zināšanu trīsstūris (izglītība/pētniecība/inovācija), un tam ir galvenā nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā. Mazie un vidējie uzņēmumi ir svarīgi izaugsmes, darba vietu radīšanas un inovācijas veicinātāji, tāpēc Padome aicināja pievērst īpašu uzmanību to atbalstam, kā arī to mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, kuri darbojas kultūras un radošajās nozarēs.(7) Eiropas Radošuma un inovācijas gada pasludināšana ir efektīvs veids, kā tikt galā ar Eiropai izvirzītajiem uzdevumiem, vairojot sabiedrības izpratni, izplatot informāciju par labu praksi, veicinot pētniecību un politiskās debates. Ja radītu apstākļus, kas šos mērķus ļautu popularizēt Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā mērogā, tiktu panākta lielāka sinerģija un „kritiskā masa”, nekā dažādos mērogos ieguldot nesaistītus centienus.(8) Radošuma un inovācijas spēju veicināšana mūžizglītībā saskan ar spēkā esošo programmu (īpaši „Mūžizglītība”[16]) mērķiem, tāpēc šādu Eiropas gadu var īstenot ar minētās programmas palīdzību, kurā noteiktas gada vai daudzgadu finansēšanas prioritātes; citu jomu, piemēram, uzņēmējdarbība, kohēzija, lauku attīstība, pētniecība un informācijas sabiedrība, programmas un politiskās stratēģijas arī veicina radošumu un inovācijas spējas, un šo iniciatīvu var atbalstīt to attiecīgajā tiesiskajā ietvarā.(9) Tā kā dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt šā lēmuma mērķus, un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā minēts Līguma 5. pantā.(10) Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts minētajā pantā, šis lēmums paredz tikai to, kas ir nepieciešams minēto mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsPriekšmets2009. gads tiek nosaukts par „Eiropas Radošuma un inovācijas gadu”.2. pantsMērķi1. Vispārējie Eiropas Radošuma un inovācijas gada mērķi ir atbalstīt dalībvalstu centienus mūžizglītības ceļā veicināt radošumu, kas ir inovācijas virzītājs un galvenais elements personisko, darba, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstīšanai un katra cilvēka labsajūtai sabiedrībā.2. Eiropas Radošuma un inovācijas gada konkrētie mērķi ir, cita starpā, izcelt šādus elementus, kuri var veicināt radošumu un inovācijas spēju:a) radīt inovācijai, elastīgumam un spējai pielāgoties labvēlīgus apstākļus nepastāvīgā pasaulē un radoši virzīt dažādību; jāņem vērā visi inovācijas veidi, ieskaitot sociālo un uzņēmējdarbības inovāciju;b) stimulēt estētisku uztveri, emocionālu pilnveidošanos, plašu redzesloku un intuīciju, veicināt visu bērnu radošās spējas jau agrīnā vecumā, ieskaitot pirmsskolas aprūpi;c) vairot izpratni par to, ka radošums, inovācija un uzņēmējdarbība ir svarīga personiskajai attīstībai, tāpat kā ekonomikas izaugsme un nodarbinātība; un veicināt īpaši jauniešu uzņēmējdarbības izpratni;d) veicināt matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā pamata un padziļinātas prasmes, kuras sekmē tehnoloģiskās inovācijas;e) veicināt atvērtību pārmaiņām, radošumam un problēmu risināšanai kā inovāciju sekmējošas prasmes, kuras var pielietot dažādos profesionālos un sociālos kontekstos;f) paplašināt dažādu radošo izpausmes veidu pieejamību visā formālajā izglītībā un izlīdzināt šādas pieejamības atšķirības, un īpaši jauniešu attīstības svarīgāko gadu laikā tā, lai nekavētu dažu jauniešu personisko izaugsmi;g) vairot sabiedrības izpratni par to, ka radošums, zināšanas un elastīgums ir svarīgas pārtikušai un piepildītai dzīvei straujās tehnoloģiskās maiņas un vispārējas integrācijas laikmetā; un radīt cilvēkiem iespējas, kas ļautu uzlabot karjeras iespējas visās jomās, kur radošumam un inovācijas spējai ierādīta svarīga vieta;h) veicināt ciešāku saikni starp mākslu un uzņēmējdarbību, skolām un universitātēm;i) attīstīt radošumu un inovācijas spējas, īstenojot neformālus un informālus, jaunatnei domātus pasākumus;j) iedrošināt tos cilvēkus, kuri nepiedalās darba tirgū, personiskajai izaugsmei attīstīt savu radošo potenciālu, un tos, kuri meklē darbu, vairot savu pievilcīgumu kā darba ņēmējiem darba tirgū;k) popularizēt dizainu kā radošu nodarbi, kas ievērojami veicina inovāciju, kā arī inovācijas vadību un dizaina vadības prasmi, ieskaitot intelektuālā īpašuma aizsardzības pamatidejas;l) izcelt atvērtību pret kultūras dažādību, kas ir veids, kā sekmēt kultūru komunikāciju un abpusēju māksliniecisku bagātināšanos; unm) attīstīt radošumu un inovācijas spējas privātās un publiskās organizācijās, organizējot mācības, un iedrošināt organizācijas labāk izmantot personu, darba ņēmēju, kā arī klientu vai lietotāju radošās spējas.3. pantsPasākumu satursPasākumi, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir šādas Eiropas, valstu, reģionāla vai vietēja mēroga darbības, kuras saistītas ar Eiropas Radošuma un inovācijas gada mērķiem un tematiku:a) konferences, sarīkojumi un ierosmes, kas veicina debates un vairo apziņu par radošuma un inovācijas spēju nozīmi;b) informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas;c) labas prakses piemēru apzināšana un informācijas izplatīšana par radošuma un inovācijas spēju veicināšanu;d) apsekojumi un pētījumi Kopienas vai valstu mērogā.Līdztekus darbībām, kuras saskaņā ar 6. pantu līdzfinansē Kopiena, Komisija vai dalībvalstis var apzināt citas darbības, kuras sniegtu ieguldījumu Eiropas gada mērķu sasniegšanā, un atļauj izmantot Eiropas gada nosaukumu ar mērķi popularizēt šīs darbības, ciktāl tās palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus.4. pantsSadarbība ar dalībvalstīmKatra dalībvalsts ieceļ savu koordinatoru, kas atbild par tās līdzdalību Eiropas Radošuma un inovācijas gadā, ja valsts koordinators Lisabonas stratēģijas īstenošanai nevar lietderīgi uzņemties šos pienākumus. Valsts koordinators nodrošina ar Eiropas Radošuma un inovācijas gadu saistīto darbību koordināciju valsts līmenī.5. pantsSaskaņošana Eiropas līmenīKomisija notur sanāksmes ar valsts koordinatoriem, lai saskaņotu Eiropas Radošuma un inovācijas gada īstenošanu Eiropas mērogā un apmainītos ar informāciju par tās īstenošanu dalībvalstīs.6. pantsFinansējumsNeskarot atbalstu, ko Eiropas gadam varētu iedalīt citu jomu programmās un politiskās stratēģijās, piemēram, uzņēmējdarbība, kohēzija, pētniecība un informācijas sabiedrība, darbību līdzfinansējums Eiropas mērogā tā paša Eiropas gada ietvarā ir saskaņā ar tām prioritātēm un noteikumiem, kurus piemēro izglītības un mācību jomā spēkā esošajām programmām, īpaši Mūžizglītības programmai.7. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .8. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […] [1] Eiropadomes prezidentvalsts secinājumi, Brisele, 2006. gada 14.-15. decembris, 28. punkts.[2] Prezidentūras secinājumi, Brisele, 2007. gada 8.-9. marts.[3] Vienotais ziņojums „Izglītība un apmācība 2010: neatliekamas reformas Lisabonas stratēģijas panākumu nodrošināšanai”, kuru 2004. gada 26. februārī pieņēma Padome un Komisija. Skatīt arī detalizētu darba programmu par papildinājumu Eiropas izglītības un mācību sistēmu mērķiem, OV C 142, 14.6.2002., 1. lpp.[4] Padomes Ieteikums 2006/962/EK (OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.).[5] COM(2006) 502, galīgā redakcija.[6] OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.[7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. oktobra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 27. decembra Lēmums Nr. 1855/2006/EK (OV L 372, 27.12.2006., 22. lpp.).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] OV C […], […], […]. lpp.[11] OV C […], […], […]. lpp.[12] OV C […], […], […]. lpp.[13] OV C […], […], […]. lpp.[14] OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.[15] Ieteikums 2006/962/EK (OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.).[16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1720/2006/EK (OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0280

Priekšlikums Padomes un Komisijas lēmums par Kopienas nostāju Stabilizācijas un asociācijas padomē attiecībā uz pāreju uz otro posmu asociācijā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. pantu  /* COM/2009/0280 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.10.2009COM(2009) 280 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMSpar Kopienas nostāju Stabilizācijas un asociācijas padomē attiecībā uz pāreju uz otro posmu asociācijā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. pantuPASKAIDROJUMA RAKSTS1. IEVADSStabilizācijas un asociācijas nolīgums (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, stājās spēkā 2004. gada 1. aprīlī .SAN 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka „asociāciju īsteno maksimāli desmit gadu laika posmā, kas sadalīts divos secīgos posmos”. Šā dalījuma divos secīgos posmos mērķis ir „pakāpeniski īstenot SAN noteikumus”.Tā paša panta 3. punktā ir paredzēts, ka „četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Stabilizācijas un asociācijas padome izvērtē gūtos panākumus un lemj par pāreju uz otro posmu un tā ilgumu, kā arī par visām iespējamajām izmaiņām, kas jāizdara attiecībā uz to noteikumu saturu, kas regulē otro posmu.2008. gada februārī pēc tam, kad Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdība Komisijai bija nosūtījusi vēstuli, informējot par gatavību uzsākt sagatavošanās darbus pārejai uz otro posmu, Komisija sāka izvērtēt minētās valsts gūtos panākumus šajā jomā.Komisija lūdza Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku sniegt aktuālo informāciju par jomās, kurās otro posmu reglamentē specifiski SAN noteikumi, proti, par uzņēmējdarbības veikšanu, pakalpojumu nodrošināšanu un kārtējiem maksājumiem, un kapitāla apriti.2. SAN PIRMā POSMA SAISTīBU īSTENOšANAKomisija pēc valsts sniegto atbilžu analīzes secināja, ka tā ir gatava izpildīt saistības, kuras rodas, pārejot uz otro posmu. Komisija savā 2008. gada progresa ziņojumā[1] atzina, ka „valsts ir izpildījusi visas saistības, kas paredzētas Sadarbības un asociācijas nolīguma V sadaļas (Darba ņēmēju pārvietošanās, uzņēmējdarbības veikšana, pakalpojumu sniegšana, kapitāls) īstenošanas pirmajā posmā”.3. SAN OTRā POSMA SAISTīBASPāreja uz asociācijas otro posmu ir saistīta ar šādiem pasākumiem.Uzņēmējdarbības veikšana-  Saskaņā ar SAN 48. panta 5. punkta c) apakšpunktu Stabilizācijas un asociācijas padome-  izskata iespēju attiecināt tiesības iegūt un izmantot īpašumtiesības uz nekustamo īpašumu arī uz Kopienas uzņēmējsabiedrību filiālēm, ja šīs tiesības ir nepieciešamas, lai veiktu saimniecisko darbību, kuras veikšanai tās reģistrētas.Ievērojot šo pantu, abas Puses pārrunā tiesību, kuras pirmajā posmā izmantoja tikai Kopienas uzņēmējsabiedrību meitasuzņēmumi, attiecināšanu arī uz Kopienas uzņēmējsabiedrību filiālēm.Tomēr Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika jau ir veikusi dažus pasākumus nekustamā īpašuma tirgus liberalizēšanai. Kopienas uzņēmējsabiedrība ar filiāļu starpniecību jau var iegūt īpašumtiesības uz dzīvokļiem un dzīvojamām ēkām pēc šādu tiesību aktu pieņemšanas:-  Likums par Īpašumtiesību un citu lietu tiesību likuma grozījumiem (pieņemts 2008. gada jūlijā, Oficiālais Laikraksts Nr. 92/08), kurā paredzēti noteikumi, kas nodrošina Kopienas fiziskajām un juridiskajām personām tādas pašas tiesības saistībā ar īpašumtiesībām uz nekustamo īpašumu, tostarp zemi būvniecībai, un lauksaimniecības zemes ilgtermiņa nomu, kā minētās valsts pilsoņiem;-  Likums par zemi būvniecībai (pieņemts 2008. gada jūlijā, Oficiālais Laikraksts Nr. 82/08), kurā papildus precizētas tiesības un pienākumi saistībā ar zemi būvniecībai.Lai Kopienas uzņēmējsabiedrības varētu iegūt īpašumtiesības uz zemi būvniecībai, ir vajadzīga iepriekšēja atļauja, un saglabājas ierobežojumi lauksaimniecības zemes iegādei.-  Saskaņā ar SAN 54. pantu Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika-  varēs ieviest vai saglabāt pasākumus, ar kuriem atkāpjas no SAN nodaļas „Uzņēmējdarbības veikšana” attiecībā uz Kopienas uzņēmējsabiedrībām un pilsoņiem noteiktās nozarēs, tikai ar Stabilizācijas un asociācijas padomes atļauju un tikai ar nosacījumiem, kurus paredz vēlāk.Šie pasākumi ir samērīgi un nepieciešami situācijas uzlabošanai, un tos pārtrauc piemērot vēlākais divus gadus pēc pirmā posma beigām.Nolīguma 54. pants attiecas uz nozarēm, kurās notiek pārstrukturēšana (vai kurās ir vērojami nopietni sarežģījumi), kurām draud likvidēšana (vai kopējās tirgus daļas radikāla samazināšana), vai uz valsts jaunizveidotajām nozarēm.Lai gan asociācijas pirmajā posmā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var brīvi piemērot šos pasākumus bez Stabilizācijas un asociācijas padomes atļaujas, tā nekad šo iespēju nav izmantojusi.Pakalpojumu sniegšana-  Saskaņā ar SAN 55. pantu Stabilizācijas un asociācijas padome-  no otrā posma veic vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski īstenotu minētā panta 1. punktā izklāstītos noteikumus, ar kuriem SAN ir paredzēts pakāpeniski atļaut sniegt pakalpojumus Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrībām vai pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību tās Puses teritorijā, kas nav tās personas Puse, kurai pakalpojumi paredzēti.Nolīguma 55. panta 2. punktā ir noteikts, ka atbilstoši iepriekšējā punktā paredzētajam liberalizācijas procesam Puses atļauj to fizisko personu pagaidu pārvietošanos, kuras sniedz pakalpojumus vai kuras pakalpojumu sniedzējs nodarbina kā pamatpersonālu (53. pants). Tas attiecas arī uz fiziskām personām, kuras ir Kopienas vai Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas uzņēmējsabiedrības pārstāvji vai pilsoņi un vēlas uz laiku ieceļot, lai attiecīgā pakalpojumu sniedzēja vārdā veiktu pārrunas par pakalpojumu pārdošanu vai slēgtu nolīgumus par pakalpojumu pārdošanu, ja šie pārstāvji nenodarbosies ar tiešu pārdošanu plašai sabiedrībai vai ar pakalpojumu sniegšanu.Veicot iepriekšminētos pasākumus, vērā ņems Pušu panākto virzību likumu tuvināšanā. Stabilizācijas un asociācijas padome var sīkāk pārrunāt konkrētus aspektus šo pasākumu īstenošanā pēc tam, kad valsts šajā jomā panākusi virzību.Ņemot vērā SAN 55. panta 3. punktu, nolīguma Pusēm ir jāturpina nepārtraukti pārskatīt un vienkāršot prasības un procedūras, kas attiecas uz pakalpojumu sniegšanu to teritorijā.Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite-  Saskaņā ar SAN 59. panta 2. punktu Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika-  nodrošina kapitāla brīvu apriti saistībā ar portfeļa ieguldījumiem un finanšu aizņēmumiem un aizdevumiem, kuru termiņš ir īsāks par vienu gadu.Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika jau ir nodrošinājusi, ka, pārejot uz otro posmu, iepriekšminētie pasākumi tiks īstenoti ar šādu tiesību aktu palīdzību:-  Likums par darījumiem ar ārvalstu valūtu ( Oficiālais Laikraksts Nr. 34/2001, 49/2001 un 103/2001, pēdējie grozījumi pieņemti 2008. gada jūlijā, Oficiālais Laikraksts Nr. 81). Šā likuma 59. pantā (pārejas noteikumi) ir skaidri noteikts, ka, „izbeidzoties Stabilizācijas un asociācijas nolīguma pirmajam posmam,” pašreizējie ierobežojumi rezidentu portfeļa ieguldījumiem vērtspapīros „zaudē spēku”;-  Lēmuma par nerezidentu darījumu ar vērtspapīriem veidiem un nosacījumiem atcelšana (atcelts 2007. gada decembrī, Oficiālais Laikraksts Nr. 159/07), ar kuras palīdzību valsts nodrošināja portfeļa ieguldījumu liberalizāciju, atstājot tikai dažus ierobežojumus rezidentiem, kurus automātiski atcels līdz ar pāreju uz otro posmu (kā paredzēts Likuma par darījumiem ar ārvalstu valūtu 59. pantā, skat. iepriekš).-  Saskaņā ar SAN 60. pantu Stabilizācijas un asociācijas padome-  izskata veidus, kā padarīt pilnībā piemērojamus Kopienas noteikumus par kapitāla apriti.Ievērojot šo pantu, Puses pārrunā Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktu turpmāku tuvināšanu acquis kapitāla aprites jomā ar mērķi panākt pilnīgu saskaņošanu.Saskaņā ar šo noteikumu Stabilizācijas un asociācijas padome otrajā posmā varētu pārrunāt Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas rezidentu banku kontu atvēršanu un turēšanu ārvalstīs. Valsts pašreizējos tiesību aktos šajā jomā ir paredzēti ierobežojumi. Tas praktiski varētu šīs valsts rezidentiem izslēgt iespēju veikt portfeļa ieguldījumus ES dalībvalstīs neatkarīgi no tā, ka šīs tiesības viņiem ir nodrošinātas saskaņā ar SAN 59. panta 2. punktu.Pakāpeniska likumu tuvināšana-  Saskaņā ar SAN 68. pantu Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika cenšas pakāpeniski nodrošināt tās tiesību aktu saderīgumu ar Kopienas tiesību aktiem. Šī pakāpeniskā tuvināšana ir galvenokārt jāattiecina uz acquis saistībā ar iekšējo tirgu, kā arī "citām ar tirdzniecību saistītām jomām" pirmajā posmā.Tomēr Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktu pakāpeniskas tuvināšanas process ES acquis jau pirmajā posmā ir aptvēris visas jomas līdzīgi kā visās pārējās kandidātvalstīs, tostarp tajās, kurās tuvināšana bija prognozēta tikai otrajā posmā. Tādēļ šis pakāpeniskais tuvināšanas process tiks turpināts.PriekšlikumsPADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMSpar Kopienas nostāju Stabilizācijas un asociācijas padomē attiecībā uz pāreju uz otro posmu asociācijā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. pantuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, stājās spēkā 2004. gada 1. aprīlī.(2) Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. pantā ir paredzēts maksimāli desmit gadus ilgs pārejas posms, kas iedalīts divos secīgos posmos.(3) Pirmais posms sākās 2004. gada 1. aprīlī, dienā, kad spēkā stājās Stabilizācijas un asociācijas nolīgums.(4) Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. panta 3. punktu četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Stabilizācijas un asociācijas padome izvērtē gūtos panākumus un lemj par pāriešanu uz otro posmu un tā ilgumu, kā arī par visām iespējamajām izmaiņām, kas jāizdara attiecībā uz to noteikumu saturu, kas regulē otro posmu.(5) Puses apņemas ievērot saistības, kuras rodas, pārejot uz asociācijas otro posmu.(6) Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir veikusi vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu to saistību ievērošanu, kuras rodas, pārejot uz otro posmu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsLēmums par pāreju uz asociācijas otro posmu, kas Komisijai jāpieņem Stabilizācijas un asociācijas padomē, kura izveidota ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, ir pievienotais Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmuma projekts.Briselē,Padomes vārdā — Komisijas vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMSStabilizācijas un asociācijas padomes Lēmuma Nr. …/09 projekts(2009. gada …)par pāreju uz otro posmu asociācijā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. pantuSTABILIZāCIJAS UN ASOCIāCIJAS PADOME,ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 5. panta 3. punktu,tā kā:1.  Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. panta 1. punktā ir paredzēts maksimāli desmit gadus ilgs pārejas posms, kas iedalīts divos secīgos posmos.2.  Pirmais posms sākās 2004. gada 1. aprīlī, dienā, kad spēkā stājās Stabilizācijas un asociācijas nolīgums.3.  Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. panta 3. punktu Stabilizācijas un asociācijas padome izvērtē gūtos panākumus un lemj par pāriešanu uz otro posmu un tā ilgumu, kā arī par visām iespējamajām izmaiņām, kas jāizdara attiecībā uz to noteikumu saturu, kas regulē otro posmu.4.  Puses apņemas ievērot saistības, kuras rodas, pārejot uz asociācijas otro posmu.5.  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir veikusi vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu to saistību ievērošanu, kuras rodas, pārejot uz otro posmu,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pantsAr šo spēkā stājas pāreja uz otro posmu asociācijā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, ievērojot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 5. panta 3. punktu.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Stabilizācijas un asociācijas padome.Briselē, 2009. gada …Stabilizācijas un asociācijas padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] SEC (2008) 2695 galīgā redakcija „Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika – 2008. gada progresa ziņojums”, 5.11.2008., Briselē.


                             EIROPAS
                             KOMISIJA
                                                   Briselē, 5.3.2014.
                                                   COM(2014) 117 final
                                                   2014/0064 (CNS)
                                        Priekšlikums
                                   PADOMES LĒMUMS,
   ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un
    patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un
              patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                       PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
   Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. novembra Lēmumu 2009/831/EK1, kas tika pieņemts,
   pamatojoties uz EK Līguma 299. panta 2. punktu, Portugālei tika atļauts līdz 2013. gada
   31. decembrim piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un patēriņa
   rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem
   un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā. Minētā lēmuma 2. pantā minētā atkāpe
   attiecas tikai uz konkrētiem produktiem. Portugāle var piemērot minētajiem produktiem
   akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par pilno likmi spirtam, kura noteikta Padomes
   Direktīvas 92/84/EEK2 3. pantā, un zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi spirtam, kas
   noteikta ar minēto direktīvu, bet kas nav vairāk kā par 75 % zemāka nekā valsts akcīzes
   nodokļa pamatlikme spirtam dalībvalstīs.
   Lēmumā 2009/831/EK ir norādīti iemesli īpašo pasākumu noteikšanai, kuru vidū ir tas, ka
   lauku saimniecības ir mazas, sadrumstalotas un ar zemu mehanizācijas pakāpi. Turklāt
   salīdzinājumā ar jau gatava produkta transportēšanu papildu izmaksas rada atsevišķu izejvielu
   un iepakošanas materiālu, kurus neražo uz vietas, nogādāšana uz salām. Tāpēc minētajos
   attālākajos salu reģionos iekārtu transports un uzstādīšana sadārdzina izmaksas vēl vairāk.
   Visbeidzot, attiecīgajiem ražotājiem ir arī papildu izmaksas (piemēram, paaugstinātas
   darbaspēka un enerģijas izmaksas), kuras parasti sedz vietējās tautsaimniecības.
   Samazinājums par 75 % nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai izlīdzinātu papildu izmaksas,
   kuras uzņēmējiem Madeirā un Azoru salās, LESD 349. pantā minētajos tālākajos reģionos,
   rodas īpašo faktoru dēļ.
   Nodokļu atvieglojumi ir tikai tik lieli, cik nepieciešams, lai izlīdzinātu papildu izmaksas, un
   attiecīgais produkcijas apjoms ir neliels, tāpēc pasākums neapdraud Kopienas tiesiskā
   regulējuma vienotību un saskanību. Turklāt nodokļu atvieglojumi nepārsniedz patēriņu
   attiecīgajos reģionos.
   Portugāles iestādes lūdza atļaut piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma
   un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un
   patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā līdz 2020. gada
   31. decembrim. Šāds atjauninājums ir jāapstiprina gan ar Padomes lēmumu, kas paredzēts
   LESD 349. pantā, gan ar Komisijas lēmumu par valsts atbalstu. Padomes lēmums, kas
   paredzēts LESD 349. pantā, neskar Komisijas lēmumu par šā pasākuma pagarināšanu saskaņā
   ar valsts atbalsta noteikumiem.
   2.        ATKĀPES PROPORCIONALITĀTE
   Saskaņā ar LESD 110. pantu dalībvalstis citu dalībvalstu ražojumiem tieši vai netieši neuzliek
   iekšējos nodokļus, kas lielāki par tiem, kas tieši vai netieši uzlikti līdzīgiem vietējiem
   ražojumiem. Dalībvalstis turklāt neuzliek citu dalībvalstu ražojumiem tādus iekšējos
   nodokļus, kas netieši aizsargā citus ražojumus.
   1
           Padomes 2009. gada 10. novembra Lēmums 2009/831/EK, ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu
           akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā
           un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā (OV L 297,
           13.11.2009., 9. lpp.).
   2
           Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes
   nodokļa likmju saskaņošanu (OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.).
LV                                                      2                                                     LV
 ---pagebreak---    Tomēr, pamatojoties uz LESD 349. pantu, Padome var atļaut dalībvalstīm, kam ir tālākie
   reģioni, atkāpties no LESD 110. panta noteikumiem, lai ņemtu vērā šādu reģionu strukturālo
   sociālo un ekonomisko situāciju, ko papildina citi faktori, kas būtiski kavē to attīstību. Šāda
   atkāpe nedrīkst apdraudēt Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskanīgumu, tostarp
   iekšējā tirgus un kopīgo politiku, piemēram, kopīgo nodokļu politiku, kas balstās uz LESD
   113. pantu. Līdz ar to šādām atkāpēm jābūt proporcionālām, t.i., tās nedrīkst pārsniegt to, kas
   ir vajadzīgs, lai risinātu negatīvus pamatnosacījumus, kas kavē šo reģionu ekonomikas
   attīstību, un nedrīkst pārmērīgi kropļot konkurenci vienotajā tirgū. Tā rezultātā ikviena atkāpe
   no LESD 110. panta būtu jāierobežo, lai pilnībā vai daļēji kompensētu izmaksu
   neizdevīgumu, ar ko saskaras ražotāji šajos reģionos.
   Ziņojumi, ko Portugāle iesniedza saskaņā ar Padomes Lēmuma 2009/831/EK 4. pantu, iekļauj
   arī papildu izmaksu un akcīzes nodokļa samazinājumu aprēķinu 2011. gadam —
   Madeira
        •   Liķieri (70 cl tilpuma pudele, spirta tilpumkoncentrācija 20 tilp. %)
            Papildu izdevumi: 1,21 EUR
            Akcīzes nodokļa samazinājums: 1,06 EUR
        •   Rums (70 cl tilpuma pudele, spirta tilpumkoncentrācija 40 tilp. %)
            Papildu izdevumi: 2,20 EUR
            Akcīzes nodokļa samazinājums: 2,12 EUR
   Azoru salas
        •   Liķieri (70 cl tilpuma pudele, spirta tilpumkoncentrācija 20 tilp. %)
            Papildu izdevumi: 1,17 EUR
            Akcīzes nodokļa samazinājums: 1,08 EUR
        •   Degvīni (100 cl pudele, spirta tilpumkoncentrācija 40 tilp. %)
            Papildu izdevumi: 3,31 EUR
            Akcīzes nodokļa samazinājums: 3,09 EUR
   Avots: Ziņojumi, kas minēti Padomes Lēmuma 2009/831/EK 4. pantā
   Būtu jānorāda, ka, aprēķinot iepriekš minētās papildu izmaksas, nebija iekļauti daži faktori,
   ko izrādījies grūti noteikt skaitliski. Tomēr ir iespējams apstiprināt, ka akcīzes nodokļa
   pamatlikmes samazinājums par 75 % nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai izlīdzinātu papildu
   izmaksas, kuras uzņēmējiem Madeirā un Azoru salās kā tālākajos reģionos rodas īpašo
   faktoru dēļ.
   Ziņojumi ietver arī datus par šo produktu tirgus daļu vietējos tirgos laikposmā no 2004. līdz
   2010. gadam:
LV                                                    3                                             LV
 ---pagebreak---    Madeira – rums un liķieri kopā (pēc spirta tilpumkoncentrācijas)
   Gads                          2004       2005     2006     2007      2008     2009     2010
   Vietējās produkcijas daļa      15,86 %   20,19 %  23,03 %  20,33 %   26,91 %  30,76 %  33,89 %
   Azoru salas – liķieri (pēc spirta tilpumkoncentrācijas)
   Gads                          2004       2005     2006     2007      2008     2009     2010
   Vietējās produkcijas daļa      56,43 %   50,60 %  49,70 %  46,73 %   39,19 %  45,28 %  48,57 %
   Azoru salas – degvīni (pēc spirta tilpumkoncentrācijas)
   Gads                          2004       2005     2006     2007      2008     2009     2010
   Vietējās produkcijas daļa      47,99 %   41,62 %  42,51 %  33,53 %   23,19 %  34,28 %  31,74 %
   Avots: Pašu aprēķins, kur izmantoti datus no ziņojumiem, kas minēti Padomes
   Lēmuma 2009/831/EK 4. pantā
   Tabula apstiprina samazinājuma tendenci attiecībā uz liķieru un degvīnu vietējās ražošanas
   daļu Azoru salās un pieaugumu Madeirā attiecībā uz rumu un liķieriem. Tomēr attiecībā uz
   Madeiru būtu jāņem vērā ļoti mazā vietējās ražošanas daļa 2004. gadā.
   Vietējās produkcijas tirgus daļu attīstība liecina, ka pašreizējā samazinātā akcīzes nodokļa
   likme ir līdzsvarota un nav radījusi konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.
   Vietējā rūpniecībā ir nodarbināti 134 darba ņēmēji Madeirā un 90 darba ņēmēji Azoru salās.
   Madeirā cukurniedru un augļu audzēšanā un pārstrādē darbojas aptuveni 1000 lauku
   saimniecību, kuras pieder ģimenēm.
   Jaunas atļaujas piešķiršanu Portugālei piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi Madeiras
   autonomajā apgabalā vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem un Azoru salu
   autonomajā apgabalā vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un degvīniem ir attaisnojama, lai
   novērstu minēto tālāko reģionu attīstības apdraudējumu, un tā nekropļo konkurenci iekšējā
   tirgū.
   3.        PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
   Ierosināto pasākumu kopsavilkums
   Ierosinātais lēmums atļauj Portugālei Madeiras autonomajā apgabalā vietējā ražojuma un
   patēriņa rumam un liķieriem un Azoru salu autonomajā apgabalā vietējā ražojuma un patēriņa
   liķieriem un degvīniem no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim piemērot
   samazinātu akcīzes nodokļa likmi, kas var būt zemāka par minimālo akcīzes nodokļa likmi,
   kuru nosaka Direktīva 92/84/EEK, bet kas nevar būt vairāk kā par 75 % zemāka nekā valsts
   akcīzes nodokļa pamatlikme spirtam dalībvalstīs.
LV                                                 4                                              LV
 ---pagebreak---    Portugāles iestādēm būs jānosūta termiņa vidusposma ziņojums Komisijai līdz 2017. gada
   30. septembrim, lai novērtētu, vai iemesli, kas pamato nodokļu atvieglojumu piešķiršanu, vēl
   joprojām ir spēkā un vai Portugāles piešķirtās fiskālās priekšrocības ir proporcionālas.
   Juridiskais pamats
   LESD 349. pants.
   Subsidiaritātes princips
   Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus
   par labu tālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu,
   piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas ietekmē tālāko
   reģionu ekonomikas un sociālo situāciju.
   Tādējādi priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.
   Proporcionalitātes princips
   Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
   Nodokļu atvieglojumi ir tikai tik lieli, cik nepieciešams, lai izlīdzinātu papildu izmaksas.
   Juridisko instrumentu izvēle
   Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes Lēmums
   Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ:
   Atkāpes, ko piešķir saskaņā ar LESD 349. pantu, ir ietvertas Padomes lēmumos.
   4.        IETEKME UZ BUDŽETU
   Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.
LV                                                  5                                           LV
 ---pagebreak---                                                              2014/0064 (CNS)
                                                Priekšlikums
                                         PADOMES LĒMUMS,
     ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un
      patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un
                patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu3,
   saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
   tā kā:
   (1)     Ar Padomes 2009. gada 10. novembra Lēmumu 2009/831/EK, kas pieņemts,
           pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu (tagad LESD 349. pants) Portugālei
           tika atļauts Madeiras autonomajā apgabalā vietējā ražojuma un patēriņa rumam un
           liķieriem un Azoru salu autonomajā apgabalā vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem
           un degvīniem piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi, kas var būt zemāka par
           minimālo akcīzes nodokļa likmi, kuru nosaka Direktīva 92/84/EEK, bet kas nevar būt
           vairāk kā par 75 % zemāka nekā valsts akcīzes nodokļa pamatlikme spirtam
           dalībvalstīs.
   (2)     2013. gada 30. jūlijā Portugāles iestādes lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu
           Padomes lēmumam, ar ko pagarina Padomes Lēmuma 2009/831/EK piemērošanu ar
           tādiem pašiem nosacījumiem līdz 2020. gada 31. decembrim. Šis lūgums tika grozīts
           2013. gada 19. novembrī, kad Portugāle lūdza pagarināt Padomes Lēmuma
           2009/831/EK termiņu par 6 mēnešiem – līdz 2014. gada 30. jūnijam, lai tas sakristu ar
           spēkā esošajām reģionālā atbalsta pamatnostādnēm, kam vēlāk sekotu jauns termiņa
           pagarinājums, kas attiektos uz laikposmu no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada
           31. decembrim.
   (3)     Jaunās atļaujas piešķiršana ir pamatota, jo ir nepieciešams novērst minēto tālāko
           reģionu attīstības apdraudējumu. Šajos reģionos tirgus saskaras ar eksporta grūtībām,
           tāpēc tie ir vienīgie noieta tirgi, kuros ir iespējams pārdot minētos produktus.
   (4)     Lauksaimnieciskas izcelsmes izejvielas Azoru salu autonomajā apgabalā un Madeiras
           autonomajā apgabalā ir dārgākas nekā parastos ražošanas apstākļos iegūtās izejvielas,
           jo lauku saimniecības ir mazākas, sadrumstalotas un ar zemāku mehanizācijas pakāpi.
           Turklāt Madeiras gadījumā sarežģīta reljefa, klimata, augsnes un amatnieciskās
           ražošanas dēļ cukurniedru pārstrādes rezultāts ir sliktāks nekā citos tālākajos reģionos.
   3
           OV C […], […], […]. lpp.
LV                                                    6                                              LV
 ---pagebreak---            Salīdzinājumā ar jau gatava produkta transportēšanu papildu izmaksas rada atsevišķu
           izejvielu un iepakošanas materiālu, kurus neražo uz vietas, nogādāšana uz salām.
           Azoru salu gadījumā nošķirtībai ir vēl citas sekas, jo salas ir izklaidus. Minētajos
           tālākajos un salu reģionos iekārtu transports un uzstādīšana sadārdzina izmaksas vēl
           vairāk. Tās sadārdzina arī nepieciešamie braucieni un sūtījumi uz kontinentu. Papildu
           izmaksas ir nepieciešamas galaproduktu glabāšanai, jo vietējais tirgus tos nepatērē
           uzreiz, bet gan visa gada laikā. Reģionālais tirgus ir mazs, tādēļ vienas vienības
           pašizmaksa sadārdzinās dažādos veidos jo īpaši tāpēc, ka attiecība starp nemainīgajām
           izmaksām un saražoto daudzumu nav labvēlīga ne attiecībā uz iekārtām, ne izmaksām,
           kas nepieciešamas vides aizsardzības noteikumu pildīšanai. Turklāt ruma ražotājiem
           Madeirā ir jāapstrādā cukurniedru pārstrādē radušies atkritumi, turpretī ražotāji citos
           reģionos minētos blakusproduktus var pārstrādāt. Visbeidzot, attiecīgajiem ražotājiem
           ir arī papildu izmaksas (piemēram, paaugstinātas darbaspēka un enerģijas izmaksas),
           kuras parasti sedz vietējās tautsaimniecības.
   (5)     Precīzi aprēķini, kas sniegti Lēmuma 2009/831/EK 4. pantā minētajos ziņojumos,
           apstiprina, ka par 75 % samazināta akcīzes nodokļa likme pilnībā nekompensē
           nelabvēlīgos konkurences apstākļus, ar ko saskaras destilētu alkoholisko dzērienu
           ražotāji Madeirā un Azoru salās un kas izriet no lielākām ražošanas un tirdzniecības
           izmaksām. Tāpēc akcīzes nodokļa likmes samazinājumam būtu jāpaliek atļautam
           pieprasītajā līmenī.
   (6)     Rūpīga situācijas izpēte liecina, ka ir nepieciešams apmierināt Portugāles lūgumu, lai
           nodrošinātu to, ka attiecīgajos tālākajos reģionos tiek saglabāta spirta ražošana.
   (7)     Nodokļu atvieglojumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai izlīdzinātu papildu
           izmaksas, un, ņemot vērā to, ka attiecīgais produkcijas apjoms ir neliels un nodokļu
           atvieglojumi nepārsniedz patēriņu attiecīgajos reģionos, tāpēc pasākums neapdraud
           Kopienas tiesiskā regulējuma vienotību un saskanību.
   (8)     Būtu jāprasa iesniegt starpposma ziņojumu, lai Komisija varētu novērtēt, vai tiek
           ievēroti nosacījumi, ar kuriem ir pamatota šādas atkāpes piešķiršana.
   (9)     Šis lēmums neskar iespējamo LESD 107. un 108. panta piemērošanu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                1. pants
   Atkāpjoties no Līguma 110. panta, ar šo Portugālei atļauj vietējā ražojuma un patēriņa rumam
   un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un
   degvīniem Azoru salu autonomajā reģionā piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par
   pilno likmi spirtam, kura noteikta Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā.
                                                2. pants
   Atkāpes, kas minētas 1. pantā, atļauj:
   1. Madeirā:
   a) rumam, kas definēts II pielikuma 1. kategorijā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
   15. janvāra Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu,
LV                                                  7                                              LV
 ---pagebreak---    noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību4, ar ģeogrāfiskās
   izcelsmes norādi "Rum da Madeira", kas iekļauta minētās regulas III pielikuma 1. kategorijā;
   b) liķieriem un "crème de", kas definēti Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma attiecīgi 32.
   un 33. kategorijā un kas ražoti no reģionālajiem augļiem vai augiem;
   2. Azoru salās:
   a) liķieriem un "crème de", kas definēti Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 32. un
   33. kategorijā un kas ražoti no reģionālajiem augļiem vai izejvielām;
   b) degvīniem, kuri ražoti no vīna vai vīnogu izspaidām, kam ir Regulas (EK) Nr. 110/2008
   II pielikuma 4. un 6. kategorijā noteiktās īpašības un kvalitāte.
                                                3. pants
   Samazinātā akcīzes nodokļa likme, kas piemērojama 1. pantā minētajiem produktiem, var būt
   zemāka par Direktīvā 92/84/EEK noteikto minimālo akcīzes nodokļa likmi spirtam, bet var
   būt, augstākais, par 75 % zemāka nekā valsts akcīzes nodokļa pamatlikme spirtam.
                                                4. pants
   Portugāle vēlākais 2017. gada 30. septembrī nosūta Komisijai ziņojumu par stāvokli, lai
   Komisija varētu novērtēt, vai vēl pastāv iemesli piešķirt samazināto likmi.
                                                5. pants
   Šo lēmumu piemēro no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim.
                                                6. pants
   Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā –
                                                 priekšsēdētājs
   4
            OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.
LV                                                  8                                            LV


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.7.2015
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Pakalpojumu tirdzniecības padomē saistībā ar to preferenču pieņemšanu, kuras paziņojuši PTO dalībnieki attiecībā uz vismazāk attīstīto valstu izcelsmes pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, izņemot tos, kas aprakstīti GATS XVI pantā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes lēmuma priekšlikums ir pirmais solis, lai īstenotu PTO pakalpojumu atbrīvojumu vismazāk attīstītajām valstīm (VAV). Pakalpojumu atbrīvojums
                  1
                ļauj PTO dalībniekiem piešķirt VAV vienpusējas preferences attiecībā uz pakalpojumiem, un ir nepieciešama Pakalpojumu tirdzniecības padomes piekrišana paziņotajām preferencēm, kas piešķirtas attiecībā uz pasākumiem, kuri nav aprakstīti GATS XVI pantā (piekļuve tirgum). Ierosinātajā Padomes lēmumā noteikta nostāja, kas Komisijai Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu tirdzniecības padomē.

               Ierosinātais Padomes lēmums neattiecas uz režīmu, kādu pati ES piešķirs VAV – tas būtu nākamais solis atbrīvojuma ieviešanā. Paredzētais režīms, kas tiks paziņots Pakalpojumu tirdzniecības padomei un piemērots VAV, šobrīd tiek sagatavots atbilstīgi nostājai, par kuru ir panākta vienošanās ar dalībvalstīm un kura tika paziņota PTO dalībniekiem Pakalpojumu tirdzniecības padomes augsta līmeņa sanāksmē 2015. gada 5. februārī.

               Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un citām Savienības politikām

               Devītajā PTO Ministru konferencē Bali Eiropas Savienība pievienojās konsensam par pakalpojumu atbrīvojuma pieņemšanu attiecībā uz VAV. ES vēlas, lai izdotos 2015. gada decembrī gaidāmā desmitā PTO Ministru konference Nairobi un lai pārliecinoši virzītos uz priekšu Dohas attīstības kārtas sarunas un Bali rezultātu paketes īstenošana, tostarp elementi saistībā ar VAV. Ierosinātais Padomes lēmums ir daļa no šā Bali paketes īstenošanas procesa.

               Atbalstot VAV ekonomikas attīstību, ierosinātā citu PTO dalībnieku paziņoto preferenču pieņemšana veicinās Līgumā noteikto mērķu sasniegšanu, ja ES sekmēs pasaules tirdzniecības līdzsvarotu attīstību un definēs un īstenos kopēju politiku, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu attīstību
                  2
               . Šī ierosinātā pieņemšana arī veicinās Dohas attīstības programmas sarunu noslēgšanu pakalpojumu sadaļā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

                  Ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants, 100. pants un 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               LESD 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka gadījumā, kad ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā jāpieņem tiesību akts ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz šāda akta pieņemšanu minētajā struktūrā. Citu PTO dalībnieku paziņotu preferenču pieņemšana atbilst šiem noteikumiem, jo lēmums tiek pieņemts ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā (Pakalpojumu tirdzniecības padomē), ietekmējot ES tiesības un pienākumus.

               Paredzētās preferences attiecas uz visām saistībām, kuras izriet no Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību, un var skart visas pakalpojumu nozares, ieskaitot transporta pakalpojumus. Tādēļ ierosinātais lēmums ietilpst LESD 91. panta, 100. panta un 207. panta 4. punkta pirmās daļas darbības jomā.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē budžetu.

               4.CITI ELEMENTI

               Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Preferenciāla režīma, ko citi PTO dalībnieki nodrošina VAV, apstiprināšana neaizsāk nekādu īstenošanas procesu ES.

               2015/0156 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Pakalpojumu tirdzniecības padomē saistībā ar to preferenču pieņemšanu, kuras paziņojuši PTO dalībnieki attiecībā uz vismazāk attīstīto valstu izcelsmes pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, izņemot tos, kas aprakstīti GATS XVI pantā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. pantu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marrākešas nolīguma, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), IX pantā noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piešķir atbrīvojumus attiecībā uz daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem minētā nolīguma 1A, 1B vai 1C pielikumā un to pielikumos.

               (2)Ir pieprasīts atbrīvojums, saskaņā ar kuru PTO dalībnieki varētu noteikt preferenču režīmu vismazāk attīstīto valstu (PTO dalībnieču) izcelsmes pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, vienlaikus nepiešķirot tādu pašu režīmu līdzīgiem visu pārējo PTO dalībnieku pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, tādējādi izņēmuma kārtā atkāpjoties no Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) II. panta 1. punkta saistībām. Padome ar 2011. gada 14. decembra Padomes lēmumu (2012/8/ES) pieņēma Savienības nostāju, atbalstot atbrīvojumu.

               (3)2011. gada 17. decembra PTO Ministru lēmumā, ar ko PTO dalībniekiem atļauj piešķirt šādu preferenciālu režīmu vismazāk attīstīto valstu (PTO dalībnieču) izcelsmes pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem 15 gadus, 1. un 2. punktā ir noteikts, ka dalībnieki, kuri piešķir preferenciālu režīmu atbilstīgi šim atbrīvojumam iesniedz paziņojumu Pakalpojumu tirdzniecības padomē un ka preferenciāls režīms attiecībā uz pasākumu piemērošanu, kuri nav aprakstīti GATS XVI pantā, jāapstiprina Pakalpojumu tirdzniecības padomei saskaņā ar tās procedūrām.

               (4)Pakalpojumu tirdzniecības padomes piekrišanas nepieciešamība attiecībā uz šiem pasākumiem tika norādīta arī 2013. gada 7. decembra PTO Ministru lēmuma 1.3. punktā.

               (5)Tas, ka tiek pieņemtas preferences, ko citi PTO dalībnieki piešķir vismazāk attīstīto valstu (PTO dalībnieču) izcelsmes pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, atbilst Eiropas Savienības attīstības mērķu interesēm un veicinās Dohas attīstības programmas sarunu noslēgšanu pakalpojumu sadaļā.

               (6)Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka Savienības nostāja Pakalpojumu tirdzniecības padomē ir pieņemt preferenciālu režīmu, ko nodrošina citi PTO dalībnieki attiecībā uz pasākumiem, kuri nav aprakstīti GATS XVI pantā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības nostāja PTO Pakalpojumu tirdzniecības padomē ir atbalstīt preferenciālu režīmu, ko PTO dalībnieki piešķir vismazāk attīstīto valstu izcelsmes pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz pasākumiem, kuri nav aprakstīti GATS XVI pantā (Piekļuve tirgum), saskaņā ar 2013. gada 7. decembra PTO Ministru lēmumu (WT/L/918).

               Šo nostāju pauž Eiropas Komisija.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     […]

                     (1)
                  Atbrīvojumi ir atļaujas, ko piešķir PTO Ģenerālpadome/Ministru konference, ļaujot uz laiku atkāpties no konkrētām PTO saistībām, kas citādi būtu piemērojamas.

                     (2)
                  LESD 205. un 206. pants un LES 21. pants.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0624

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko nosaka finansiālās iemaksas, ko dalībvalstis veic Eiropas Attīstības fondā (2008. gada trešā daļa)  /* COM/2008/0624 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.10.2008COM(2008) 624 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko nosaka finansiālās iemaksas, ko dalībvalstis veic Eiropas Attīstības fondā (2008. gada trešā daļa)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKopš 9. EAF finanšu regulas stāšanās spēkā Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka katru no trim gada iemaksas daļām, kas dalībvalstīm jāveic EAF finansēšanai (finanšu regulas 38. pants). Attiecībā uz 9. un 10. EAF instrumentiem, kurus pārvalda EIB (Eiropas Investīciju banka), dalībvalstis veic tiešas iemaksas EIB. Iemaksas citiem instrumentiem tiek veiktas Komisijai.10. EAF finanšu regulas 157. pantā ir paredzēts, ka procedūru saistībā ar dalībvalstu iemaksām 2008. gadam turpina pārvaldīt saskaņā ar 9. EAF finanšu regulas 38. pantu.Saskaņā ar 9. EAF finanšu regulas 121. pantu EIB paziņoja Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu prognozes attiecībā uz instrumentiem, kurus tā pārvalda.Šis priekšlikums attiecas uz 2008. finanšu gada iemaksu trešo daļu. Saskaņā ar 9. EAF finanšu regulas 38. panta 2. punktu šai daļai noteiktais termiņu grafiks ir šāds: 1) priekšlikumu Komisija iesniedz līdz 10. oktobrim; 2) Padome pieņem lēmumu par šo iemaksu daļu vēlākais 21 kalendāro dienu pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas; 3) dalībvalstis veic pienācīgās šīs daļas iemaksas vēlākais 21 kalendāro dienu pēc datuma, kad tām tika paziņots Padomes lēmums.Visbeidzot tiek atgādināts, ka 9. EAF finanšu regulas 40. panta 4. punktā ir noteikts, ka, ja maksājamā iemaksu daļa netiek veikta noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij par nesamaksāto summu tiks aprēķināti procenti atbilstīgi šajā pašā pantā paredzētajai kārtībai.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko nosaka finansiālās iemaksas, ko dalībvalstis veic Eiropas Attīstības fondā (2008. gada trešā daļa)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Kotonū, Beninā, 2000. gada 23. jūnijā parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses[1], kas tika pārskatīts Luksemburgas Lielhercogistē Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā[2],ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu un palīdzību saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Benina), un finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa[3] un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa[4] un jo īpaši tā 7. pantu,ņemot vērā 2003. gada 27. marta finanšu regulu, ko piemēro 9. Eiropas Attīstības fondam[5] (turpmāk tekstā 9. EAF finanšu regula), un jo īpaši tās 38. panta 1. punktu un 2. punkta 3. daļu,ņemot vērā 2008. gada 18. februāra finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam[6] (turpmāk tekstā 10. EAF finanšu regula), un jo īpaši tās 157. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7],tā kā:(1) 10. EAF finanšu regulas 157. pantā ir noteikts, ka praksē procedūru saistībā ar dalībvalstu iemaksām 2008. gadam turpina pārvaldīt saskaņā ar 9. EAF finanšu regulu.(2) Komisija 2007. gada 14. oktobrī paziņoja Padomei par to maksājumu stāvokli, kurus tā paredzēja 2008. finanšu gadam, kā arī par grafiku aicinājumiem veikt iemaksu. Padome 2007. gada 20. decembrī pieņēma lēmumu, ar ko 2008. finanšu gadam nosaka grafiku aicinājumiem dalībvalstīm veikt iemaksas saskaņā ar 9. Eiropas Attīstības fondu[8].(3) Padome 2007. gada 20. decembrī pieņēma arī lēmumu, ar ko nosaka finansiālās iemaksas, ko dalībvalstis veic EAF kā 2008. gada pirmo daļu[9]. Padome 8. jūlijā pieņēma lēmumu, ar ko nosaka finansiālās iemaksas saskaņā ar otro daļu[10].(4) Saskaņā ar 9. EAF finanšu regulas 121. panta pirmo daļu Eiropas Investīciju banka paziņoja Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu prognozes, kas uz to attiecas,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsIemaksas, ko dalībvalstis veic Komisijai un Eiropas Investīciju bankai saskaņā ar 2008. gada iemaksas trešo daļu, ir norādītas tabulā, kas atrodas pielikumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.3. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm, kuras veic iemaksas 9. EAF.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS2008. gada iemaksu trešā daļa ( euro )VALSTS | Eiropas Investīciju bankai | Komisijai |VĀCIJA | 0 | 85.264.000 |BEĻĢIJA | 0 | 14 308 000 |DĀNIJA | 0 | 7 811 000 |SPĀNIJA | 0 | 21 316 000 |FRANCIJA | 0 | 88 695 000 |GRIEĶIJA | 0 | 4 562 500 |ĪRIJA | 0 | 2 263 000 |ITĀLIJA | 0 | 45 771 000 |LUKSEMBURGA | 0 | 1 058 500 |NĪDERLANDE | 0 | 19 053 000 |PORTUGĀLE | 0 | 3 540 500 |APVIENOTĀ KARALISTE | 0 | 46 318 500 |AUSTRIJA | 0 | 9 672 500 |SOMIJA | 0 | 5 402 000 |ZVIEDRIJA | 0 | 9 964 500 |KOPĀ | 0 | 365 000 000 |[1] OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.[2] OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.[3] OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.[4] OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.[5] OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.[6] OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.[7] OV C …, ….,… lpp.[8] Dokuments 15986/07.[9] Dokuments 15990/07.[10] Dokuments 11132/08.


				|

		52014PC0626

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006.
gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk
„PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar
vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij
piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no
minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot
PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu
nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Vēstulē, kas Komisijā
reģistrēta 2014. gada 1. jūlijā, Latvija
lūdza atļauju atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa
maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000.
Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu
Komisija 2014. gada 7. augusta vēstulē informēja pārējās
dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 11.
augusta vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās
rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai
izvērtētu pieprasījumu.
Vispārīgais konteksts
PVN direktīvas XII sadaļas 1.
nodaļā dalībvalstīm paredzēta iespēja mazajiem
uzņēmumiem piemērot īpašus režīmus, tostarp
iespēja atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa
maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu
summu. Šis atbrīvojums nozīmē to, ka nodokļa
maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un
rezultātā nodokļa maksātājs nevar atskaitīt
priekšnodokli.
Pirmo reizi Latvijai šāds pasākums
atļauts ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2010/584/ES[1], kurš bija
spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. Pasākums ir
atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl,
ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa
maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir
lielāka par EUR 17 200, kas ir Latvijai pašreiz atļautā summa
saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu.
Pamatojoties uz šo pieredzi, Latvija tagad ir
pieprasījusi atļauju atkal piemērot pasākumu, kas
jebkurā gadījumā nodokļu maksātājiem būtu
fakultatīvs.
Saskaņā ar informāciju, ko
sniegusi Latvija, pasākuma ietekme uz iekasētajiem nodokļu
ieņēmumiem galapatēriņa stadijā būs
nenozīmīga.
Tādēļ tiek ierosināts
atkāpi piemērot vēl vienu laika posmu līdz 2017. gada 31. decembrim.

Spēkā esošie noteikumi
priekšlikuma jomā
Līdzīgas atkāpes ir
piešķirtas citām dalībvalstīm.
Atbilstība pārējiem ES
politikas virzieniem un mērķiem
Pasākums ir saskaņā ar
Savienības mērķiem attiecībā uz mazajiem
uzņēmumiem, kā izklāstīts Komisijas
paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” – Eiropas
Mazās uzņēmējdarbības akts (COM(2008) 394, 2008. gada 25.
jūnijs).
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Neattiecas.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Lēmuma mērķis ir saglabāt
vienkāršošanas pasākumu, kas atceļ daudzus pienākumus
saistībā ar PVN tādiem uzņēmumiem, kuru gada
apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu.
Ņemot vērā atkāpes šauro
darbības jomu un īso piemērošanas laikposmu, darbības joma
jebkurā gadījumā būs ierobežota.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Atļauja Latvijai piemērot
atkāpi no PVN direktīvas attiecībā uz vienkāršošanas
pasākuma piemērošanu uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums
nepārsniedz EUR 50 000.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Vadoties pēc PVN direktīvas normas,
kura ir šā priekšlikuma pamats, priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko
piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas
neuzliek nekādus pienākumus.
Ņemot vērā atkāpes
ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs
ar vēlamo mērķi.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais instruments: Padomes
īstenošanas lēmums.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šādu iemeslu dēļ.
Saskaņā ar PVN direktīvas 395.
pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama
vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu
lēmumu piešķir pēc Komisijas priekšlikuma. Padomes
īstenošanas lēmums ir vienīgais piemērotais juridiskais
instruments, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šis priekšlikums neietekmē
Savienības budžetu, jo Latvija veiks kompensācijas aprēķinus
atbilstoši 6. pantam Padomes Regulā (EEK EURATOM) 1553/89.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Priekšlikumam ir noteikts termiņš.
2014/0290 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,
ar ko Latvijas Republikai atļauj
piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā
2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa
sistēmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra
Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības
nodokļa sistēmu[2]
(PVN direktīva) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Ar vēstuli, kas
Komisijā reģistrēta 2014. gada 1. jūlijā,
Latvijas Republika lūdza atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas
no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai atbrīvotu no
nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums
nepārsniedz EUR 50 000. Ar šādu pasākumu minētie
nodokļa maksātāji būtu atbrīvoti no dažiem vai visiem
tiem pienākumiem saistībā ar pievienotās vērtības
nodokli (PVN), kuri minēti PVN direktīvas XI sadaļas 2.–6. nodaļā.
Šāds pasākums Latvijas Republikai jau bija piešķirts ar Padomes
Īstenošanas Lēmumu 2010/584/ES[3],
kurš bija spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim.
(2)       Komisija 2014. gada 7.
augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis
par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 11. augusta
vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir
visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu
pieprasījumu.
(3)       Saskaņā ar PVN
direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama
īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pasākums ir
atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl,
ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa
maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir
lielāka par EUR 17 200, kas ir Latvijai atļautā summa
saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu.
(4)       Augstāka
robežvērtība īpašajā shēmā ir vienkāršošanas
pasākums, jo tā var ievērojami samazināt PVN saistības
mazākajiem uzņēmumiem, vienlaikus īpašā shēma
nodokļa maksātājiem ir fakultatīva un dod
uzņēmumiem iespēju izvēlēties parasto PVN režīmu.
(5)       Vadoties pēc Latvijas
sniegtās informācijas, atkāpei būs vien
nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā
iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem.
(6)       Atkāpe neietekmē
Savienības pašu resursus, ko veido iekasētais pievienotās
vērtības nodoklis,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta
10. punkta, Latvijas Republikai tiek atļauts atbrīvot no PVN
nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz
EUR 50 000.
2. pants
Šis lēmums ir spēkā līdz 2017.
gada 31. decembrim.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Latvijas
Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 256, 30.9.2010., 29. lpp.
[2]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[3]               OV L 256, 30.9.2010., 29. lpp.