				|

		52013PC0497

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz Eiropas
Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR),
ko īsteno vairākas dalībvalstis.
Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”,
pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”, Eiropas pētniecības telpu un
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” šīs iniciatīvas visaptverošais mērķis ir
risināt problēmas, ar kurām saskaras Eiropas metroloģijas pētniecības sistēma,
un palielināt ieguvumus, ko Eiropai sniedz uzlaboti mērījumu risinājumi. EMPIR
vispārējie mērķi ir:
·
nodrošināt integrētus un mērķim atbilstošus
metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, un
mērījumu tehnoloģijas, lai risinātu tādus sociālos jautājumus kā veselības
aprūpe, vide un enerģētika, arī atbalstītu politikas izstrādi un īstenošanu;
·
radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības
sistēmu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu,
Eiropas un starptautiskā līmenī.
1.2.        Priekšlikuma pamatojums
Metroloģija, mērījumu zinātne, ir augsto
tehnoloģiju pasaules centrālā ass. Metroloģija iespaido visus ikdienas dzīves
aspektus, un tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka mērījumi kļūst vēl precīzāki un
ticamāki, lai virzītu inovāciju un ekonomikas izaugsmi uz zināšanām balstītā
ekonomikā. To, ko nevar izmērīt, nevar pareizi saprast un tāpēc nevar droši
veikt kontroli, ražošanu vai apstrādi. Tādējādi progress metroloģijas jomā
būtiski ietekmē izpratni par pasauli, kurā dzīvojam, un spēju to veidot.
Ticami un izsekojami mērījumi ļauj plašākām
zinātnieku aprindām izstrādāt labākus instrumentus un zinātniskos darbus. Tie
paver jaunas iespējas rūpniecībai, radot telpu un iespēju inovācijai. Tie
būtiski pamato un attīsta izpratni un saprašanos tādu globālo problēmu jomā kā
enerģētika, veselības aprūpe un klimata pārmaiņas.
Visu tehnoloģiski attīstīto valstu valdības
atbalsta metroloģijas infrastruktūru, jo tā rada priekšrocības un dod labumu
sabiedrībai, pamatojot publiskā sektora iesaistīšanos. Galvenās ekonomiskās
lielvaras pasaulē palielina ieguldījumu metroloģijas pētniecībā un ar to
saistītajās infrastruktūrās. Ņemot vērā ieguldījuma apjomu metroloģijā un tā
nozīmi zinātnes izcilības un rūpniecības konkurētspējas veicināšanā, atsevišķas
dalībvalstis vai dažas valstis, kas darbojas kopā, nevarētu konkurēt pasaules
mērogā.
Pašreizējā Eiropas metroloģijas pētniecības
programma (EMPP) ir kopīga iniciatīva[1],
kuru īsteno 22 valstu metroloģijas institūti. Tās pamatā ir Līguma par
Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. pants, kurš paver iespēju koordinēt
valstu pētniecības programmas, īstenojot daudzgadu pamatprogrammu. Iniciatīvas
vērtība ir atzīta starpposma novērtējumā. EMPP galvenais sasniegums ir stingra
integrācija, kopīgi plānojot 50 % no metroloģijas pētniecībai atvēlētā
valstu finansējuma Eiropā. Tā ir palīdzējusi samazināt sadrumstalotību,
izvairīties no nevajadzīgas dublēšanas un sasniegt kritisko masu, ciešā
sadarbībā ar labākajiem pētniekiem koncentrējot resursus galvenajās jomās. EMPP
projektos tiek izstrādāti Eiropas mērījumu risinājumi attiecībā uz galvenajām
sabiedrības problēmām un sniegts visas Eiropas ieguldījums standartu un
noteikumu izstrādē.
Lai gan, īstenojot EMPP, ir sasniegts
ievērojams progress, ir kļuvis acīmredzams, ka sistēmai jārisina vairākas
problēmas, lai palielinātu metroloģijas pētniecības ietekmi uz izaugsmi un
sociāli ekonomisko problēmu risināšanu.
EMPIR, turpmākā
programma, palīdzēs īstenot vairākas pamatiniciatīvas saskaņā ar stratēģiju
“Eiropa 2020”, kuras skar metroloģijas pētījumi, tostarp tādas kā
“Inovācijas savienība”, “Digitālā programma Eiropai”, “Resursu ziņā efektīva
Eiropa” un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. To panāks,
izstrādājot inovatīvus dabas resursu pārvaldības risinājumus, atbalstot standartizācijas
procesu, kas veicina jaunu produktu un pakalpojumu tirdzniecības iespējas
pasaulē, un nodrošinot, piemēram, efektīvu komunikācijas satelītu testēšanu. EMPIR
ievērojami veicinās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu,
atbalstot tematus, kas tieši attiecas uz vairākām pamatprogrammā “Apvārsnis
2020” noteiktajām prioritātēm.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI
2.1.        Apspriešanās par Eiropas
metroloģijas pētniecības programmas nākotni
Komisija ir veikusi plašu apspriešanos par
Eiropas metroloģijas pētniecības programmas nākotni. Uz sabiedrisko apspriešanu
tiešsaistē, kas notika 2012. gadā, atbildēja 624 respondenti. Tie
pauda savu viedokli par metroloģijas pētniecības nozīmi, norādīja uz Eiropas
metroloģijas pētniecības sistēmas problēmām un novērtēja vairākus politikas
risinājumus. 72 % atbilžu sniedza
organizācijas un 28 % – privātpersonas. Lielākā daļa atbilžu tika
saņemtas no pētniecības organizācijām (32 %) un uzņēmumiem (16 %, no
kuriem 69 % bija MVU). Apspriešanā izkristalizējās vairākas problēmas,
tostarp nepietiekama izmantošana rūpniecībā, valstu metroloģijas institūtu (NMI)
sadarbības trūkums ar plašākām zinātnieku aprindām, milzīgas spēju atšķirības
starp ES dalībvalstīm, nepietiekama pētnieku mobilitāte NMI un Eiropas
standartizācijas iesaistes trūkums.
Ekspertu grupa
izstrādāja EMPP starpposma novērtējumu pēc tam, kad programma bija darbojusies
trīs gadus. Komisija pieņēma tās ziņojumu 2012. gada aprīlī. Starpposma
novērtējumā tika atzīta iniciatīvas vērtība un norādīts uz ievērojamu progresu
pētniecības koordinācijā. Grupa uzskatīja, ka “EMPP ir labi
pārvaldīta kopīga Eiropas pētniecības programma, kas jau ir sasniegusi samērā
augstu zinātnes, pārvaldības un finansiālās integrācijas līmeni tikai divus
gadus pēc tās īstenošanas” un ka “EMPP ir guvusi labus panākumus
Metroloģijas EPT (Eiropas pētniecības telpas) izveidē”.
Starpposma novērtējumā
tika kritizēts progresa trūkums attiecībā uz sistēmas atvēršanu izcilākajai
zinātnei un attiecībā uz spēju veidošanas struktūrām. Novērtējumā
tika ieteikts ieviest īpašus instrumentus, lai atbalstītu inovācijas un
regulatīvu/standartizācijas ceļvežu izstrādi visās turpmākajās iniciatīvās
metroloģijas pētniecības sociāli ekonomiskās ietekmes palielināšanai.
Komisija apspriedās arī ar saviem dienestiem,
izmantojot ietekmes novērtējuma vadības grupu sanāksmes 2012. gadā, kuras
veicināja plāna un ceļveža izstrādi ietekmes novērtējuma ziņojuma
sagatavošanai, īpaši attiecībā uz problēmu noteikšanu un EMPIR nozīmi
citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem.
2.2.        Politikas risinājumi
Ietekmes
novērtējuma ziņojuma galīgā redakcija ietvēra turpmāk minētos risinājumus.
Saskaņā ar 1. risinājumu (“ES neveic
īpašus pasākumus”) ES dalība EMPP būtu jāpārtrauc pēc pašreizējā finansēšanas
posma beigām 2013. gadā. ES pētniecības politikā, programmās vai
finansējumā nebūtu jāparedz īpašs atbalsts EMPP mērķu īstenošanai. Piekļuve ES
finansējumam būtu jāierobežo, piešķirot to tikai konkursa kārtībā kā
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” līdzekļus, lai finansētu ad hoc
projektus, kuru temati ietver metroloģijas aspektus.
Saskaņā ar
2. risinājumu (“Līdzšinējais scenārijs – EMPP2”) būtu jāturpina
darbs, izstrādājot identisku iniciatīvu, kurā galvenā uzmanība pilnībā tiktu
pievērsta fundamentālas un uz problēmu risināšanu vērstas pētniecības
koordinācijai un integrācijai. Programma ietvertu dažus uzaicinājumus par
tematiem, kas saistīti ar rūpniecību.
Saskaņā ar
3. risinājumu (“Uzlabota 185. panta iniciatīva – EMPIR”)
tiktu izmantoti EMPP gūtie panākumi, īstenojot vērienīgāku un iekļaujošāku
185. panta iniciatīvu, kura tiek saskaņota ar stratēģijas
“Eiropa 2020” mērķiem. Programmas darbības joma tiktu paplašināta,
ietverot īpašus moduļus pētniecībai rūpniecības vajadzībām un izmantošanai
rūpniecībā, kā arī standartizācijas un spēju veidošanas atbalstam. Ņemot vērā
darbības jomas izmaiņas, programmas nosaukums būtu jāmaina no “Eiropas
metroloģijas pētniecības programma” uz “Eiropas metroloģijas pētniecības un
inovācijas programma”. Šis risinājums arī vairāk iesaistītu ieinteresētās
personas un tieši iesaistītu plašākas pētnieku aprindas. Palielinātos no
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” saņemtā finansējuma līmenis salīdzinājumā
ar 7. pamatprogrammu, jo būtu nepieciešami resursi, lai kompensētu
programmas paplašināto darbības jomu un pagarināto darbības laiku. Iesaistīto
valstu skaits palielinātos no 22 līdz [28].
2.3.        Ietekmes novērtējuma
rezultāti
Ietekmes novērtējuma
ziņojumā secināts, ka priekšroka nepārprotami tiek dota 3. risinājumam,
ņemot vērā tā efektivitāti mērķu sasniegšanā, lietderību un atbilstību visiem
kritērijiem. To pilnībā apstiprina sabiedriskās apspriešanas rezultāti
(93 % no atbildēm risinājums tiek novērtēts kā “ļoti piemērots” vai
“atbilstošs”). Risinājumā paredzēts izmantot iepriekšējos EMPP sasniegumus,
turpinot pašreizējās darbības un vienlaikus no paša sākuma integrējot papildu
darbības, lai risinātu problēmas, kuras nevarētu atrisināt saskaņā ar
pašreizējās iniciatīvas uzstādījumu. Ietekmes novērtējuma padome 2013. gada
februārī pārskatīja un apstiprināja ziņojumu. Savā atzinumā tā lūdza veikt
uzlabojumus ietekmes novērtējuma ziņojumā, un tas tika ņemts vērā. Tagad
ziņojumā jo īpaši tiek labāk skaidrotas konkrētas problēmas, veicinošie faktori
un saistība starp mērķiem un mērķvērtībām. Salīdzinājumā ar pašreizējo
iniciatīvu jaunās programmas apraksts tika uzlabots, lai labāk skaidrotu, kā
jaunā programma novērsīs apzinātos trūkumus.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
3.1.        Juridiskais pamats
EMPIR priekšlikuma
pamatā ir LESD 185. pants attiecībā uz ES dalību pētniecības un izstrādes
programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalību šo programmu
izpildei izveidotās struktūrās.
3.2.        Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl
priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Subsidiaritāte tiek
nodrošināta, par priekšlikuma pamatu izmantojot LESD 185. pantu, kurš
skaidri paredz Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmās, ko
sākušas vairākas dalībvalstis.
Dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami
labi sasniegt priekšlikuma mērķus, jo metroloģijas prasību mēroga un
sarežģītības dēļ ir vajadzīgi ieguldījumi, kas pārsniedz Eiropas NMI
pamatpētniecības budžetus. Mūsdienīgu metroloģijas risinājumu pētniecībai un
izstrādei nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to
nevar piesaistīt tikai valsts līmenī. Bez kritiskās masas, kuru nodrošina
konsekventa pieeja Eiropas līmenī, pastāv liels pasākumu dublēšanas risks, kā
rezultātā palielinātos izmaksas.
Publiskā sektora iesaistīšanās pievienotā
vērtība ES līmenī ir ES spējā apkopot sadrumstalotās valstu pētniecības
programmas, palīdzēt izstrādāt kopīgas pētniecības un finansēšanas stratēģijas,
kas sniedzas pāri valstu robežām, un sasniegt dalībnieku un investīciju
kritisko masu, kas vajadzīga, lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras
metroloģijas pētniecības sistēma, vienlaikus palielinot publisko izdevumu
efektivitāti. Gaidāms, ka ES ieguldīs 50 % no kopējā finansējuma.
3.3.        Proporcionalitātes princips
LESD 185. pantā noteikts, ka Savienība,
“vienojoties ar attiecīgām dalībvalstīm, var paredzēt iespēju piedalīties
pētniecības un attīstības programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp
iespēju piedalīties struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs programmas”.
Dalībvalstis ir iniciatīvas virzītājspēks.
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam, jo dalībvalstis būs atbildīgas par kopīgas programmas izstrādi un
visiem darbības aspektiem. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra EURAMET
e.V. saistībā ar pašreizējo EMPP iniciatīvu jau ir uzskatāmi parādījusi, ka
tā var īstenot programmu efektīvi un lietderīgi. Savienība sniegs stimulus
koordinācijas uzlabošanai, nodrošinās sinerģiju ar ES rīcībpolitiku un
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm un ieguldījumu to īstenošanā,
uzraudzīs programmas īstenošanu un nodrošinās ES finansiālo interešu
aizsardzību.
3.4.        Juridiskā instrumenta izvēle
Ierosinātās EMPIR iniciatīvas pamatā
būs LESD 185. pants. Starpposma novērtējuma secinājumi un risinājumu analīze
ietekmes novērtējumā ir uzskatāmi parādījuši, ka 185. pants ir
vispiemērotākais līdzeklis EMPIR mērķu sasniegšanai.
3.5.        Atkāpes no dalības
noteikumiem
EMPIR finansējums,
ko iegulda iesaistītās valstis, galvenokārt ir tie resursi, kurus tās atvēl kā
tiešos izdevumus atlasītos projektos, izmantojot projektos līdzdalīgo valstu
metroloģijas institūtu (NMI) un norīkoto institūtu (DI)
finansējumu. NMI un DI institucionālais finansējums sedz to
pieskaitāmo izmaksu daļu, kas attiecinātas uz projektiem (projektu netiešās
izmaksas) un kuras neatlīdzina EMPIR.
ES ieguldījumam NMI un DI ir
jāatbilst ieguldījumam, ko veic iesaistītās valstis, ņemot vērā ne tikai
iepriekš minēto institucionālo finansējumu, bet arī iesaistīto valstu naudas
ieguldījumu administratīvajās izmaksās (līdz pat EUR 30 miljoniem) un
Savienības finansējuma daļu, kas piešķirta citiem tiesību subjektiem (aptuveni
EUR 90 miljoni). Tāpēc gaidāms, ka ES ieguldījums NMI un DI
būs EUR 210 miljoni (43,75 %) un ieguldījums no iesaistītajām
valstīm NMI un DI būs EUR 270 miljoni (56,25 %).
Pretieguldījuma principa ievērošana tiks
nodrošināta, pielāgojot ES ieguldījumu un nosakot NMI un DI
netiešajām izmaksām paredzētā ES finansējuma zemāku vienoto likmi salīdzinājumā
ar “Apvārsnis 2020” dalības noteikumos noteikto vienoto likmi. Ņemot vērā,
ka dati no tiem NMI un DI, kas piedalās EMPP projektos,
pamatojoties uz pilnām netiešajām izmaksām, liecina, ka to netiešās
attiecināmās izmaksas sasniedz līdz 140 % no projektu tiešajām
attiecināmajām izmaksām saskaņā ar 7. pamatprogrammas dalības noteikumiem,
NMI un DI deklarēs netiešās attiecināmās izmaksas, pamatojoties uz
vienotu likmi 5 % apmērā no tiešajām attiecināmajām izmaksām. Citas
juridiskās personas, kuras piedalās projektos, tiks finansētas saskaņā ar pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” dalības noteikumiem.
Tas ietver atkāpi no 24. panta attiecībā
uz NMI un DI.
Priekšlikumā tiek sniegtas garantijas, lai
nodrošinātu, ka, sniedzot finansiālu atbalstu trešām personām, īpaši izveidotā
īstenošanas struktūra ievēro vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus
un tiek aizsargātas ES finansiālās intereses. Tajā paredzēti arī sīki
izstrādāti noteikumi, kuri iekļaujami nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību
un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Tiesību akta finanšu pārskatā, kas tiek
iesniegts ar šo lēmumu, noteikta paredzamā ietekme uz budžetu. Maksimālais
Savienības finansiālais ieguldījums EMPIR, tostarp EBTA apropriācijas,
ir EUR 300 miljoni pašreizējās cenās uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
darbības laiku. Ieguldījumus veiks no turpmāk minētajām problēmām un tematiem
atvēlētajiem līdzekļiem[2].
·
Vadošā loma nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu,
biotehnoloģijas un progresīvās ražošanas un pārstrādes jomā
(EUR 52,5 miljoni)
·
Vadošā loma informācijas un komunikācijas
tehnoloģiju jomā (EUR 37,5 miljoni)
·
Veselības un labklājības uzlabošana visas dzīves
garumā (EUR 60 miljoni)
·
Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas
lauksaimniecības, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības un bioekonomikas
attīstība (EUR 15 miljoni)
·
Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu
enerģētikas sistēmu (EUR 60 miljoni)
·
Resursefektīvas, videi nekaitīgas, drošas un
integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide (EUR 22,5 miljoni)
·
Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas
ekonomikas un ilgtspējīgas izejvielu piegādes izveide
(EUR 52,5 miljoni)
Lēmuma un deleģēšanas nolīguma noteikumos,
kurš jānoslēdz starp Komisiju un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru,
jāparedz ES finansiālo interešu aizsardzība.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
5.1.        Vienkāršošana
Priekšlikumā būs paredzēta publisko (ES vai
valstu) iestāžu un struktūru un privātpersonu administratīvo procedūru
vienkāršošana.
ES strādās tieši ar EMPIR īpaši
izveidoto īstenošanas struktūru, kura būs atbildīga par ES ieguldījuma
piešķiršanu, uzraudzību un ziņošanu par tā izmantošanu.
5.2.        Pārbaude, pārskatīšana un
turpināmība
Priekšlikumā ir iekļauta pārskatīšanas
klauzula par starpposma pārskatīšanu ne vēlāk kā 2018. gadā.
5.3.        Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ
jautājumu, tāpēc tas būtu jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu.
2013/0242 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
par Savienības dalību Eiropas metroloģijas
inovācijas un pētniecības programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[3],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Komisija paziņojumā
“Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai
izaugsmei”[4]
uzsver vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un
inovācijā, lai Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Šo
stratēģiju ir apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome.
(2)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada [...] Regulu (ES) Nr. .../2013[5]
izveidotās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas 2014. 2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “pamatprogramma
“Apvārsnis 2020””) mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un
inovāciju, veicinot publiskā-publiskā sektora partnerības, tostarp izmantojot
Savienības dalību programmās, ko saskaņā ar Līguma 185. pantu uzsākušas
vairākas dalībvalstis.
(3)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu Nr. 912/2009/EK par
Kopienas līdzdalību Eiropas metroloģijas pētniecības un attīstības programmā,
ko uzsākušas vairākas dalībvalstis[6],
Kopiena nolēma Eiropas metroloģijas pētniecības programmā (turpmāk “EMPP”)
veikt finansiālo ieguldījumu, kas ir atbilstīgs iesaistīto valstu ieguldījumam,
bet nepārsniedz EUR 200 miljonus ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK[7]
izveidotās Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju
attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. 2013. gadam) darbības laikā.
(4)       Komisija 2012. gada
aprīlī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Eiropas
metroloģijas pētniecības programmas (EMPP) starpposma novērtējumu[8]. Minēto
novērtējumu ekspertu grupa izstrādāja trīs gadus pēc programmas sākuma. Ekspertu
grupa atzina, ka EMPP ir labi pārvaldīta kopīga Eiropas pētniecības programma,
kas jau ir sasniegusi samērā augstu zinātnes, pārvaldības un finansiālās
integrācijas līmeni. Tomēr ekspertu grupa norādīja uz nepietiekamu izmantošanu
rūpniecībā, nepietiekamu atvērtību izcilākajai zinātnei ārpus metroloģijas
institūtiem un nepietiekamu spēju veidošanu. Ekspertu grupa arī uzskatīja, ka,
īstenojot EMPP, varētu izveidot iekļaujošāku Eiropas metroloģijas pētniecības
telpu.
(5)       Eiropas metroloģijas
pētniecības programmai var sniegt turpmāku atbalstu saskaņā ar Padomes
2013. gada […] Lēmumu Nr. …/2013/ES, ar ko izveido īpašo programmu,
ar kuru īsteno pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam
“Apvārsnis 2020”[9].
(6)       Eiropas metroloģijas
pētniecības un inovācijas programma (turpmāk “EMPIR”), kas saskaņota ar
stratēģiju “Eiropa 2020” un ar to saistītajām pamatiniciatīvām, jo īpaši
“Inovācijas savienība”[10],
“Digitālā programma Eiropai”[11],
“Resursu ziņā efektīva Eiropa”[12]
un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”[13], būs vēl
vērienīgāka un iekļaujošāka programma, kuru [28] iesaistītās valstis
īstenos desmit gadus (2014. 2024. gadā).
Lai pilnveidotu iepriekšējo programmu, EMPIR ietvers darbības, kas
saistītas ar inovāciju un izmantošanu rūpniecībā, normu un standartu pētniecību
un spēju veidošanu.
(7)       Iesaistītās valstis plāno
piedalīties EMPIR īstenošanā periodā, ko aptver EMPIR (2014. 2024. gads).
(8)       Pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” darbības laikā būtu jānosaka maksimālais apjoms attiecībā
uz Savienības dalību EMPIR. Saskaņā ar šo maksimālo apjomu Savienības
ieguldījumam vajadzētu būt vienādam ar EMPIR iesaistīto valstu
ieguldījumu, lai panāktu spēcīgu sviras efektu un nodrošinātu plašāku
iesaistīto valstu programmu integrāciju.
(9)       Saskaņā ar Regulā (ES)
Nr. .../2013 noteiktajiem mērķiem jebkurai dalībvalstij un jebkurai
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētajai valstij vajadzētu būt
tiesībām piedalīties EMPIR.
(10)     Savienības finansiālais
ieguldījums būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka iesaistītās valstis uzņemas
oficiālas saistības piedalīties EMPIR īstenošanā un izpilda minētās
saistības. No iesaistīto valstu ieguldījumiem EMPIR būtu jāsedz
administratīvās izmaksas, nosakot maksimālo apjomu 5 % apmērā no EMPIR
budžeta. Iesaistītajām valstīm būtu jāapņemas vajadzības gadījumā palielināt
savu ieguldījumu EMPIR par iespējamo rezerves finansējumu 50 %
apmērā, lai nodrošinātu to spēju finansēt savus tiesību subjektus (valstu
metroloģijas institūtus un norīkotos institūtus), kuri piedalās izvēlētajos
projektos.
(11)     Lai kopīgi īstenotu EMPIR,
ir vajadzīga īstenošanas struktūra. Iesaistītās valstis ir vienojušās par EMPP
īstenošanas struktūru un 2007. gadā izveidojušas EURAMET e.V.
(turpmāk “EURAMET”) – Eiropas reģionālo metroloģijas organizāciju
un bezpeļņas asociāciju, kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. EURAMET
ir arī uzdevumi un pienākumi, kas saistīti ar metroloģijas saskaņošanu plašākā
Eiropas un pasaules mērogā. Par EURAMET biedriem var kļūt visi Eiropas
valstu metroloģijas institūti (NMI), bet norīkotie institūti (DI) –
par asociētiem biedriem. Dalība EURAMET nav atkarīga no tā, vai valstī
ir metroloģijas pētniecības programmas. Ņemot to vērā, un, tā kā EMPP
starpposma novērtējuma ziņojumā ir pierādīts, ka EURAMET pārvaldības
struktūra nodrošina efektīvu un augsti kvalitatīvu EMPP īstenošanu, EURAMET
būtu jāizmanto arī EMPIR īstenošanai. EURAMET vajadzētu būt Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējam.
(12)     Lai sasniegtu EMPIR
mērķus, EURAMET būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt kā dotācijas
to darbību dalībniekiem, kuri izvēlēti EURAMET līmenī. Minētās darbības
būtu jāizvēlas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild EURAMET.
Sarindojumam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu izraudzīšanos un
finansējuma piešķiršanu no Savienības finansiālā ieguldījuma un no EMPIR
projektos iesaistīto valstu ieguldījuma.
(13)     Savienības finansiālais
ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un
netiešas pārvaldības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes
2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam
budžetam[14],
un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES)
Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
piemērošanas noteikumiem[15].
(14)     Lai aizsargātu Savienības
finansiālās intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai
izbeigt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja EMPIR tiek īstenota
nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu EMPIR
finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti. Minētās tiesības būtu jāparedz
deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un EURAMET.
(15)     Uz dalību EMPIR
finansētās netiešās darbībās attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes
2013. gada […] Regula (ES) Nr. …/2013, kurā izklāstīti dalības
un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)[16]. Tomēr,
tā kā EMPIR ir īpašas darbības vajadzības, ir jāparedz atkāpes no
minētās regulas saskaņā ar minētās regulas [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”]
1. panta 3. punktu.
(16)     Iesaistīto valstu ieguldījumu
galvenokārt veido to NMI un DI institucionālais finansējums, kuri
piedalās izvēlētajos projektos. Iesaistīto valstu ieguldījumam būtu jāietver
arī naudas ieguldījums EMPIR administratīvajās izmaksās. Savienības
ieguldījuma daļa būtu jāpiešķir tiesību subjektiem, kas nav NMI un DI,
kuri piedalās izvēlētajos projektos. Savienības finansiālā ieguldījuma
aprēķinam NMI un DI, kas piedalās EMPIR projektos, būtu
jānodrošina, ka Savienības ieguldījums EMPIR nepārsniedz iesaistīto
valstu ieguldījumu. Ņemot vērā to, ka iesaistīto valstu sniegtais NMI un
DI institucionālais finansējums atbilst pieskaitāmajām izmaksām, kas
piešķirtas EMPIR projektiem un kuras neatmaksā no Savienības
ieguldījuma, NMI un DI netiešo attiecināmo izmaksu finansējuma
vienotā likme būtu jāpielāgo atbilstoši likmei, kas noteikta Regulā (ES)
Nr. .../2013 [kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas
noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)]. Šī vienotā likme būtu jānosaka,
pamatojoties uz visām netiešajām izmaksām, kuras NMI un DI, kas
piedalās EMPP projektos, deklarē kā attiecināmas un kuras ir stabilas un ir
ticams to netiešo izmaksu tuvinājums, kas radušies NMI un DI,
kuri piedalās EMPIR projektos. Tā kā minētās netiešās izmaksas veido
sasniedz 140 % no NMI un DI kopējām tiešajām attiecināmajām
izmaksām, izņemot izmaksas par noslēgtajiem apakšlīgumiem un bezmaksas
ieguldījumiem natūrā, ko neizmanto NMI un DI telpās, NMI
un DI netiešo izmaksu finansējuma vienotā likme būtu jāpazemina no
[20 %] saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../2013 līdz 5 %. Tāpēc
attiecībā uz NMI un DI būtu jāparedz atkāpe no minētās regulas
24. panta. Citi tiesību subjekti, kas piedalās EMPIR projektos,
būtu jāfinansē saskaņā ar minēto regulu.
(17)     Finansēšanas modeļa piemērotība,
ņemot vērā Savienības un ārpussavienības finansējuma atbilstības principu, būtu
atkārtoti jānovērtē EMPIR starpposma novērtējuma laikā.
(18)     Saskaņā ar šo lēmumu piešķirta
Savienības finansējuma saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga
samazināšana atbilstīgi Regulai (ES) Nr. .../2013 [pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”].
(19)     Visā izdevumu ciklā Savienības
finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot tādus samērīgus pasākumus kā
pārkāpumu novēršana, atklāšana un izmeklēšana, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai
nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšana un – vajadzības gadījumā –
administratīvu un finansiālu sankciju piemērošana saskaņā ar Regulu (ES, Euratom)
Nr. 966/2012.
(20)     Komisijai būtu jāveic
starpposma novērtējums, ar ko jo īpaši novērtē EMPIR kvalitāti,
efektivitāti, panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, un nobeiguma novērtējums
un jāsagatavo ziņojums par minētajiem novērtējumiem.
(21)     Pēc Komisijas pieprasījuma EURAMET
un iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz jebkura informācija, kas Komisijai
jāiekļauj ziņojumos par EMPIR novērtēšanu.
(22)     Lēmuma mērķis ir Savienības
dalība EMPIR, proti, lai sekmētu piemērotu, integrētu un mērķim
atbilstošu metroloģijas risinājumu nodrošināšanu un integrētas Eiropas
metroloģijas pētniecības sistēmas izveidi, lai panāktu kritisko masu un aktīvu
iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, kuru dalībvalstis
vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt. Metroloģijas prasību mēroga un
sarežģītības dēļ ir vajadzīgi ieguldījumi, kas pārsniedz valstu metroloģijas
institūtu un to norīkoto institūtu pamatpētniecības budžetus. Mūsdienīgu
metroloģijas risinājumu pētniecībai un izstrādei nepieciešamā izcilība sniedzas
tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar piesaistīt tikai valsts līmenī. Tā
kā minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, integrējot valstu
centienus saskaņotā Eiropas pieejā, apvienojot sadrumstalotās valstu
pētniecības programmas, palīdzot izstrādāt vienotas pētniecības un finansēšanas
stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un izveidojot dalībnieku un
vajadzīgo ieguldījumu kritisko masu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā
paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Dalība Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas programmā
1.           Savienība saskaņā ar šā
lēmuma nosacījumiem piedalās Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas
programmā (turpmāk “EMPIR”), ko kopīgi īsteno Beļģija, Bulgārija,
Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija,
Horvātija, Itālija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle,
Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste, kā arī
[Bosnija un Hercegovina, Norvēģija, Serbija, Šveice un Turcija] (turpmāk
“iesaistītās valstis”).
2.           EMPIR var piedalīties
ikviena cita dalībvalsts un ar Eiropas Parlamenta un Padomes […]
Regulu (ES) Nr. .../2013 izveidotās pētniecības un inovācijas
pamatprogrammas 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk
“pamatprogramma “Apvārsnis 2020””) asociētā valsts, ja tā atbilst šā
lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam nosacījumam.
Tās dalībvalstis un asociētās valstis, kuras atbilst šā lēmuma 3. panta
1. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, šajā lēmumā uzskata par
iesaistītajām valstīm.
2. pants
Savienības finansiālais ieguldījums
1.           Savienības maksimālais
finansiālais ieguldījums EMPIR, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir
EUR 300 miljoni. Ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta
apropriācijām, kas piešķirtas attiecīgajām daļām īpašajā programmā, ar kuru
īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un kura izveidota ar Lēmumu Nr. .../2013/ES,
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta
1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu un 60. un
61. pantu.
2.           Nepārsniedzot 1. punktā
noteikto maksimālo summu, Savienības ieguldījums ir vienāds ar EMPIR
iesaistīto valstu ieguldījumiem, izņemot iesaistīto valstu ieguldījumus
administratīvajās izmaksās, kas pārsniedz 5 % no EMPIR budžeta.
3.           Savienības ieguldījumu
neizmanto, lai segtu EMPIR administratīvās izmaksas.
3. pants
Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi
1.           Savienības finansiālā
ieguldījuma nosacījumi ir šādi:
(a)
iesaistītās valstis pierāda, ka EMPIR ir
izveidota saskaņā ar I un II pielikumu;
(b)
iesaistītās valstis vai iesaistīto valstu ieceltie
valstu metroloģijas institūti (NMI) ir izraudzījušās EURAMET e.V.
(turpmāk “EURAMET”) par struktūru, kura atbild par EMPIR
īstenošanu un Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un
uzraudzību;
(c)
visas iesaistītās valstis ir apņēmušās sniegt
finansējumu EMPIR un izveidot iespējamo rezerves finansējumu 50 %
apmērā no saistību summas;
(d)
EURAMET ir pierādījusi
savu spēju īstenot EMPIR, tostarp saņemt, piešķirt un uzraudzīt
Savienības ieguldījumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības ietvaros saskaņā
ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un
61. pantu;
(e)
ir izveidots EMPIR pārvaldības modelis saskaņā
ar III pielikumu.
2.           EMPIR īstenošanas
laikā Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi ir šādi:
(a)
EURAMET īsteno
I pielikumā noteiktos EMPIR mērķus un II pielikumā noteiktās
darbības saskaņā ar 5. pantā minētajiem dalības un izplatīšanas
noteikumiem;
(b)
tiek uzturēts piemērots un efektīvs pārvaldības
modelis saskaņā ar III pielikumu;
(c)
EURAMET ievēro
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta
5. punktā noteiktās prasības par ziņošanu;
(d)
tiek pildītas 1. punkta c) apakšpunktā
minētās saistības.
4. pants
Iesaistīto valstu ieguldījumi
Iesaistīto valstu ieguldījumus veido:
(a)
ieguldījumi, ko sniedz, izmantojot to NMI un
norīkoto institūtu (DI) institucionālu finansējumu, kuri piedalās EMPIR
projektos;
(b)
finansiālie ieguldījumi EMPIR
administratīvajās izmaksās.
5. pants
Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi
1.           Regulas (ES)
Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] piemērošanas vajadzībām EURAMET ir
uzskatāma par finansēšanas struktūru, un tā finansiāli atbalsta netiešās
darbības saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.
2.           Atkāpjoties no
Regulas (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas
noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 24. panta
1. punkta, to NMI un DI netiešās attiecināmās izmaksas, kuri
piedalās EMPIR finansētos projektos, nosaka, piemērojot vienotu likmi
5 % apmērā no NMI un DI kopējām tiešajām attiecināmajām
izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas attiecībā uz noslēgtajiem
apakšlīgumiem un to resursu izmaksas, kurus darījušas pieejamus trešās
personas, bet kurus neizmanto saņēmēja telpās, kā arī finansiālo atbalstu
trešām personām.
3.           EMPIR starpposma
novērtējums, kas minēts 12. pantā, ietver novērtējumu par visām to NMI
un DI netiešajām izmaksām, kuri piedalās EMPIR projektos, un par
atbilstošo institucionālo finansējumu.
4.           Pamatojoties uz šo
novērtējumu un 2. panta 2. punkta piemērošanas vajadzībām, EURAMET
var samazināt 2. punktā noteikto vienoto likmi.
5.           Ja ar to nepietiek, EURAMET
var, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”] 22. panta 3. punkta, piemērot zemāku atmaksas
likmi to NMI un DI attiecināmajām izmaksām, kuri piedalās EMPIR
finansētos projektos.
6. pants
EMPIR īstenošana
1.           EMPIR īsteno,
pamatojoties uz gada darba plāniem.
2.           EURAMET sniedz
finansiālu atbalstu galvenokārt dotāciju veidā dalībniekiem pēc uzaicinājumiem
iesniegt priekšlikumus.
Pirms tematu noteikšanas katram uzaicinājumam
iesniegt priekšlikumus EURAMET aicina ieinteresētās personas vai
organizācijas no metroloģijas pētniecības aprindām un lietotājus ieteikt
iespējamos pētniecības tematus.
7. pants
Savienības un EURAMET nolīgumi
1.           Ja ex ante
novērtējums par EURAMET, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu, ir pozitīvs, Komisija
Savienības vārdā ar EURAMET noslēdz deleģēšanas nolīgumu un ikgadējus
līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumus.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto deleģēšanas nolīgumu noslēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu, 60. un 61. pantu un
Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Tajā nosaka arī:
(a)
prasības par EURAMET ieguldījumu attiecībā
uz rezultātu rādītājiem, kas noteikti Lēmuma (ES) Nr. ... [īpašā
programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”]
II pielikumā;
(b)
prasības par EURAMET ieguldījumu uzraudzībā,
kas minēta Lēmuma (ES) Nr. ... [īpašā programma, ar ko īsteno
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] III pielikumā;
(c)
konkrētus rezultātu rādītājus, kas saistīti ar
EURAMET darbību;
(d)
prasības EURAMET par to, kā sniedzama
informācija par administratīvajām izmaksām un detalizēti skaitļi saistībā ar EMPIR
īstenošanu;
(e)
kārtību, kādā sniedz datus, kas vajadzīgi, lai
nodrošinātu, ka Komisija var izpildīt savus izplatīšanas un ziņošanas
pienākumus.
8. pants
Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana
Ja EMPIR netiek īstenota vai tiek
īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli
samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu atbilstoši EMPIR
faktiskajai īstenošanai.
Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu EMPIR
finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt,
proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu, ņemot
vērā finansējuma apjomu, ko iesaistītās valstis atvēlējušas EMPIR
īstenošanai.
9. pants
Ex-post
revīzijas
1.           Netiešo darbību izdevumu ex-post
revīzijas veic EURAMET saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ...
[pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu.
2.           Komisija var nolemt pati
veikt 1. punktā minētās revīzijas.
10. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas
darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas
pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas
un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas
administratīvas un finansiālas sankcijas.
2.           EURAMET piešķir
Komisijas darbiniekiem un citām tās pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas
palātai piekļuvi saviem objektiem, telpām un visai informācijai, tostarp
informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga revīziju veikšanai.
3.           Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates
uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999[17] un
Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[18], lai
noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu,
kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu, notikusi krāpšana, korupcija vai citas
nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
4.           Līgumos, dotāciju nolīgumos
un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus,
kuri skaidri pilnvaro Komisiju, EURAMET, Revīzijas palātu un OLAF
veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo kompetences jomu.
5.           Īstenojot EMPIR, iesaistītās valstis veic likumdošanas,
regulatīvos, administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi Savienības
finansiālo interešu aizsardzībai, jo īpaši, lai nodrošinātu pilnīgu Savienībai
piekritīgo līdzekļu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.
11. pants
Informācijas sniegšana
1.           EURAMET pēc Komisijas
pieprasījuma nosūta visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu
12. pantā minētos ziņojumus.
2.           Iesaistītās valstis ar EURAMET
starpniecību sniedz Komisijai visu informāciju, ko par EMPIR finanšu
pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta.
3.           Komisija 2. punktā
minēto informāciju iekļauj 12. pantā minētajos ziņojumos.
12. pants
Novērtēšana
1.           Komisija līdz 2017. gada
31. decembrim sagatavo EMPIR starpposma novērtējumu. Komisija
sagatavo ziņojumu par šo novērtējumu, kurā iekļauj novērtējumā izdarītos
secinājumus un Komisijas novērojumus. Komisija līdz 2018. gada
30. jūnijam nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
2.           Beidzoties Savienības
līdzdalībai EMPIR, bet ne vēlāk par 2024. gada 31. decembri
Komisija veic EMPIR nobeiguma novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu
par minēto novērtējumu, kurā iekļauj minētā novērtējuma rezultātus. Komisija
nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
13. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc
tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
14. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
EMPIR mērķi
EMPIR ir šādi vispārējie mērķi:
(a)
nodrošināt piemērotus, integrētus un mērķim
atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības
konkurētspēju, kā arī mērījumu tehnoloģijas, lai risinātu tādas sociālās
problēmas kā veselības aprūpe, vide un enerģētika, tostarp atbalstot politikas
izstrādi un īstenošanu;
(b)
radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības
sistēmu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu,
Eiropas un starptautiskā līmenī.
II PIELIKUMS
EMPIR atbalstītās netiešās darbības
1.           EMPIR var atbalstīt
šādas netiešās darbības kopīgas pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā:
1.1.        zinātniski tehniskas darbības,
kas veicina fundamentālo zinātnisko metroloģiju, kura veido pamatu visiem
secīgiem pasākumiem, tostarp lietišķajiem metroloģijas pētījumiem un izstrādei
un ar metroloģiju saistītiem pakalpojumiem;
1.2.        metroloģijas pētniecība
sabiedrības problēmu risināšanai, galveno uzmanību pievēršot ieguldījumiem
enerģētikas, vides un veselības aprūpes jomās;
1.3.        pētniecība, ko veic, lai
izstrādātu jaunus mērījumu instrumentus, kuru mērķis ir ieviest rūpniecībā
metroloģijas tehnoloģijas, stimulējot inovāciju rūpniecībā;
1.4.        pirms normu izstrādes un tās
laikā veikta metroloģijas pētniecība un izstrāde attiecībā uz prioritāriem
dokumentācijas standartiem, kuru mērķis ir izmantot iesaistīto valstu
metroloģijas institūtu zinātību, lai atbalstītu politikas īstenošanu un
paātrinātu inovatīvu produktu un pakalpojumu laišanu tirgū;
1.5.        metroloģijas spēju veidošanas
darbības dažādos tehnoloģiskos līmeņos, kuru mērķis ir izveidot līdzsvarotu un
integrētu metroloģijas sistēmu iesaistītajās valstīs.
2.           EMPIR var atbalstīt
turpmākas darbības metroloģijas pētniecības rezultātu izplatīšanas un
izmantošanas jomā.
EMPIR var atbalstīt
citas darbības, kas ir vērstas tieši uz metroloģijas institūtiem, kuriem nav
zinātnisko spēju vai tās ir ierobežotas, palīdzot minētajiem institūtiem
izmantot citas Eiropas Savienības, valstu vai reģionālās programmas apmācībai
un mobilitātei, pārrobežu sadarbībai vai ieguldījumiem metroloģijas
infrastruktūrā.
3.           EMPIR var atbalstīt
tīklošanas pasākumu organizēšanu, lai informētu par EMPIR un maksimāli
palielinātu tā ietekmi.
4.           Netiešās darbības, kas
minētas 1. punktā, veic NMI un DI. Tomēr EMPIR sekmē
un atbalsta arī citu tiesību subjektu līdzdalību. Gaidāms, ka šīs pieejas
rezultātā aptuveni 15 % no EMPIR budžeta nonāks šo tiesību subjektu
rīcībā.
III PIELIKUMS
EMPIR īstenošana un pārvaldība
I.          EURAMET uzdevumi
1.           Ievērojot 3. pantu, EURAMET
ir atbildīga par EMPIR īstenošanu. Tā pārvalda EMPIR paredzēto
Savienības finansiālo ieguldījumu un ir atbildīga par gada darba plāna
sagatavošanu un īstenošanu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizēšanu,
priekšlikumu novērtēšanu un sarindošanu, un par visām citām darbībām, kas
paredzētas gada darba plānā. EURAMET atbild par dotāciju pārvaldību, tostarp
dotāciju nolīgumu parakstīšanu, Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu,
piešķiršanu un izmantošanas uzraudzību un maksājumiem EMPIR dalībniekiem
izvēlētajos projektos.
Savienības finansiālā ieguldījuma uzraudzība
ietver visus kontroles un revīzijas, ex ante un/vai ex post
kontroles pasākumus, kas vajadzīgi to uzdevumu izpildei, kurus Komisija ir
deleģējusi EURAMET. Minēto pasākumu mērķis ir gūt pamatotu pārliecību
par notikušo darījumu likumību un pareizību un par dotāciju nolīgumos deklarēto
izmaksu attiecināmību.
2.           EURAMET, īstenojot EMPIR,
konkrētus administratīvus un loģistikas uzdevumus var uzticēt iesaistītajām
valstīm.
II.        EMPIR īstenošanā
iesaistītā EURAMET organizatoriskā struktūra
1.           EMPIR lēmumu
pieņemšanas struktūra ir EMPIR komiteja.
EMPIR komitejā
ietilpst EURAMET biedru pārstāvji no iesaistītajām valstīm. Balsu
sadalījumu aprēķina, pamatojoties uz valstu saistībām, saskaņā ar kvadrātsaknes
noteikumu.
Tā jo īpaši pieņem lēmumus par stratēģisko
pētniecības un inovācijas programmu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
plānošanu, pārskata procedūras novērtēšanu, finansējamo projektu izvēli saskaņā
ar sarindojumu un finansēto projektu progresa uzraudzību. Tā pieņem gada darba
plānu pēc apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas.
Komisijai EMPIR komitejas sanāksmēs ir
novērotājas statuss. Tomēr, lai EMPIR komiteja pieņemtu gada darba
plānu, tai jāsaņem iepriekšēja Komisijas piekrišana. EMPIR komiteja
uzaicina Komisiju uz savām sanāksmēm un nosūta Komisijai attiecīgos dokumentus.
Komisija var piedalīties EMPIR komitejas apspriedēs.
2.           EMPIR komiteja ievēl
EMPIR komitejas priekšsēdētāju un viņa vietnieku. EMPIR komitejas
priekšsēdētājs ir viens no diviem EURAMET priekšsēdētāja vietniekiem. EMPIR
komitejas priekšsēdētājs pārstāv EURAMET ar EMPIR saistītajos
jautājumos.
3.           Pētniecības padomē ietilpst
augsta līmeņa eksperti no rūpniecības, pētniecības un akadēmiskajām aprindām un
starptautiskajām ieinteresēto personu organizācijām. Tā sniedz neatkarīgus
stratēģiskus ieteikumus par EMPIR gada darba plānu. Pētniecības padomes
locekļus ieceļ EURAMET kopsapulce.
4.           EURAMET sekretariāts,
kas sniedz vispārēju administratīvu atbalstu EURAMET, uztur EMPIR
bankas kontus.
5.           EURAMET sekretariātā
izveido vadības atbalsta vienību, un tā ir atbildīga par EMPIR īstenošanu
un ikdienas vadību.
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
iemaksas
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Par
Eiropas Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības
programmā (EMPIR), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis
1.2.        Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[19]
Pētniecība
un inovācija: pamatprogramma “Apvārsnis 2020”
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz
izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[20]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
X Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
EMPIR vispārējie mērķi ir:
(1)
nodrošināt integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē
inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, kā arī mērījumu tehnoloģijas, lai
risinātu tādas sociālās problēmas kā veselības aprūpe, vide un enerģētika,
tostarp atbalstot politikas izstrādi un īstenošanu;
(2)
radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmu, lai panāktu kritisko
masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī.
1.4.2.     Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Šā
tiesību akta priekšlikuma galvenais darbības mērķis, proti, Savienības
dalība pētniecības, izstrādes un inovācijas programmā, ko kopīgi īsteno
vairākas dalībvalstis metroloģijas jomā, jau ir izklāstīts pētniecības un
inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.
Ar
šo darbības mērķi saistītais konkrētais mērķis ir EMPIR izveide un
darbība, kuras galvenais rezultāts ir pētniecības un izstrādes projekti.
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
EMPIR
apvienos Savienības un valstu ieguldījumus metroloģijas pētniecības jomā, lai
nodrošinātu piemērotus, integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas
risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, kā arī atbalsta
mērījumu tehnoloģijas, kas risina tādas sociālās problēmas kā veselības aprūpe,
vide un enerģētika.
Tā
veicinās integrētas Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmas radīšanu, lai
panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un
starptautiskā līmenī.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
Ir
gaidāmi šādi rezultāti, kuru novērtēšanā izmantos attiecīgus rādītājus.
Aktīvāka izmantošana rūpniecībā un standartizācijas uzlabošana
Rādītāji:
a) apgrozījums, ko nodrošina jauni vai ievērojami uzlaboti produkti un
pakalpojumi, kurus var saistīt ar EMPIR un iepriekšējo programmu
pētniecības pasākumiem [mērķvērtība: EUR 400 miljoni]; b) rūpniecības
virzītu pētniecības projektu īpatsvars [mērķvērtība: 20 %]; c) uzņēmumu
ieguldījums EMPIR projektos; d) tieši normatīvajai pētniecībai atvēlētā
daļa [mērķvērtība: 10 %]; e) CEN/CENELEC/ISO/IEC tehniskās
komitejas un līdzīgas standartizācijas struktūras, kuras var gūt tiešu ieguvumu
no EMPIR projektiem, iesaistoties programmā.
Saskaņotas, ilgtspējīgas un integrētas Eiropas metroloģijas nozares
stiprināšana ES potenciāla pilnīgai izmantošanai
Rādītāji:
f) īpaša valstu ieguldījumu daļa metroloģijas pētniecībā Eiropā, ko koordinē
vai ietekmē programma [mērķvērtība: 50 %]; g) to zinātnieku dalība
programmā, kuri nav NMI/DI biedri [mērķvērtība: divkāršot salīdzinājumā
ar EMPP]; h) struktūrfondu un citu Eiropas, valstu vai reģionālu programmu ieguldījums
ar metroloģiju saistītās darbībās; i) Eiropas līderība starptautiskās
metroloģijas komitejās.
Programmas efektivitāte
Rādītāji:
j) priekšlikumu iesniegšanas, novērtēšanas un atlases procedūras kvalitāte; k)
laiks līdz dotācijas piešķiršanai; l) EMPIR darbības kārtējās izmaksas
[mērķvērtība: ≤ 5 %].
Ievērojams sociāli ekonomisks ieguvums un ieguldījums galveno politikas
mērķu sasniegšanā
To
novērtēs neatkarīgas starpposma un nobeiguma novērtēšanas laikā kopā ar citiem
rādītājiem.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
EMPIR apvienos Savienības un valstu resursus
un nodrošinās to, ka metroloģijas pētniecībai ir lielāka ietekme uz izaugsmi un
sociāli ekonomisko problēmu risināšanu, un tā novērš pašreizējo Eiropas
metroloģijas pētniecības un inovācijas sistēmas sadrumstalotību un strukturālos
trūkumus.
1.5.2.     ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība
Publiskā
sektora iesaistīšanās pievienotā vērtība ES līmenī ir ES spējā apkopot
sadrumstalotās valstu pētniecības programmas, palīdzēt izstrādāt kopīgas
pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un
sasniegt dalībnieku un ieguldījumu kritisko masu, kas vajadzīga, lai risinātu
problēmas, ar kurām saskaras metroloģijas pētniecības sistēma, vienlaicīgi
palielinot publisko izdevumu efektivitāti.
EMPIR veicinās mērīšanas spējas, kurām Eiropā
ir stratēģiska ietekme. Šis mērķis tiks sasniegts saskaņoti un nesadrumstaloti,
izmantojot lielāku kritisko masu, tādējādi rodot rentablus un sadarbspējīgus
risinājumus.
1.5.3.     Līdzīgas līdzšinējās pieredzes
rezultātā gūtās atziņas
Iepriekšējās
EMPP starpposma novērtējums, ko veica saskaņā ar 7. pamatprogrammu,
atklāja dažus trūkumus, kuri ir atrisināti, izstrādājot EMPIR (īpašs
atbalsts inovācijai, standartizācijai, spēju veidošanai un programmas
atvēršanai labākajai zinātnei).
1.5.4.     Saderība un iespējamā
sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
EMPIR palīdzēs īstenot vairākas
pamatiniciatīvas saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kuras skar metroloģijas
pētījumi, tostarp iniciatīvas “Inovācijas savienība”, “Digitālā programma
Eiropai”, “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un “Rūpniecības politika
globalizācijas laikmetā”.
EMPIR ievērojami veicinās pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu, atbalstot tematus, kas tieši attiecas
uz šajā pamatprogrammā noteiktajām prioritātēm.
1.6.        Ilgums un finansiālā ietekme
X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks no
2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim
–
Finansiālā ietekme no 2014. gada līdz
2020. gadam uz saistību apropriācijām un no 2014. gada līdz
2024. gadam – uz maksājumu apropriācijām
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz
GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla darbība.
1.7.        Paredzētie pārvaldības veidi[21]
¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība
X Centralizēta netieša pārvaldība, kurā
īstenošanas uzdevumi deleģēti:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[22];
–
X  valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām,
kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar
starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Iesaistītās
valstis iniciatīvas vadīšanai ir izveidojušas un pārvalda īpaši izveidoto
īstenošanas struktūru EURAMET (turpmāk “EURAMET”). Savienības
finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts ar šīs organizācijas
starpniecību.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi
Norādīt periodiskumu
un nosacījumus.
Pēc
izveides EMPIR tiks uzraudzīta, izmantojot EURAMET sniegtos gada
ziņojumus.
Ziņojumus
papildinās ar starpposma novērtējumu, kuru veiks ne vēlāk kā 2017. gadā.
Savienības dalībai EMPIR beidzoties, bet ne vēlāk kā 2024. gadā,
neatkarīgā nobeiguma novērtējumā tiks pārskatīta mērķu sasniegšana, rezultāti
un ietekme.
2.2.        Pārvaldības un kontroles
sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
1)
Īpaši izveidotās īstenošanas struktūras EURAMET spēja pārvaldīt
Savienības budžetu un aizsargāt ES finansiālās intereses.
2)
Iesaistīto valstu spēja finansēt savus ieguldījumus programmā.
2.2.2.     Paredzētās kontroles metodes
1. risks:
skatīt 2.3. nodaļu.
2. risks:
ES finansējumu var piešķirt tikai pēc tam, kad ir saņemti pierādījumi par
valstu finansiālajām saistībām gan ikgadēja finansēšanas nolīguma līmenī, gan
to maksājumu līmenī, kurus saņems valstu projektu dalībnieki. Paredzēta vēl
viena garantija – ES finansējums nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējā
programmai sniegtā publiskā finansējuma un ar ES finansējumu nevar segt
administratīvos izdevumus.
2.2.3.     Pārbaužu izmaksas un ieguvumi
un gaidāmais neatbilstību īpatsvars
Programmas
īstenošanas kontroles sistēma tiks izveidota tā, lai nodrošinātu pamatotu
pārliecību par to risku atbilstošu pārvaldību, kas saistīti ar darbības
efektivitāti un lietderību, kā arī notikušo darījumu likumību un pareizību,
pienācīgi ņemot vērā, ka EMPIR ir publiskā-publiskā sektora dalībnieku
partnerība. Kontroles sistēmai jālīdzsvaro uzticība un kontrole, ņemot vērā
administratīvās un citas kontroles izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz
dalībniekiem, lai tā varētu veicināt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
mērķu sasniegšanu.
2.3.        Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi
Norādīt esošos vai
plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
EMPIR izveidošanas lēmuma 3. pantā
noteikts, ka Savienības ieguldījums ir atkarīgs no EURAMET atbilstības
ziņošanas prasībām, kas paredzētas Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā. Saskaņā ar 8. pantu
Komisija var izbeigt, samazināt vai apturēt ieguldījumu.
Deleģēšanas
nolīgumā, kurš jānoslēdz starp Komisiju un EURAMET atbilstīgi
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. pantam, tiks
paredzēts, ka Komisija uzrauga EURAMET darbības, jo īpaši veicot
revīzijas.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
·      Esošās budžeta pozīcijas, sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. PĒC NOLĪGUMA NOSLĒGŠANAS TABULA
JĀATJAUNINA
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts ………………………...……….] || Dif./nedif. ([23]) || no EBTA valstīm[24] || no kandidātvalstīm[25] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A || 08.0204 “Apvārsnis 2020” horizontālie pasākumi || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 08 02 02 01 Vadošā loma nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, biotehnoloģijas un progresīvās ražošanas un pārstrādes jomā || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 08 02 03 01 Veselības un labklājības uzlabošana dzīves garumā || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 08 02 03 02 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības un bioekonomikas attīstība || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 08 02 03 03 Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 08 02 03 04 Resursefektīvas, videi nekaitīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 08 02 03 05 Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas un ilgtspējīgas izejvielu piegādes izveide || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
 1A || 09 04 02 01 Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Nr. 1A || 1A kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un darbavietām
 RTD, CNECT ĢD ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.‒2024. gads || KOPĀ[26]
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 02 02 01 Vadošā loma nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, biotehnoloģijas un progresīvās ražošanas un pārstrādes jomā || Saistības || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Maksājumi || (2) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 08 02 03 01 Veselības un labklājības uzlabošana dzīves garumā || Saistības || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 ||   || 60,000
 Maksājumi || (2a) ||   || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 02 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības un bioekonomikas attīstība || Saistības || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 ||   || 15,000
 Maksājumi || (2b) ||   || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000
 08 02 03 03 Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu || Saistības || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 ||   || 60,000
 Maksājumi || (2c) ||   || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 04 Resursefektīvas, videi nekaitīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide || Saistības || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 ||   || 22,500
 Maksājumi || (2d) ||   || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500
 08 02 03 05 Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas un ilgtspējīgas izejvielu piegādes izveide || Saistības || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Maksājumi || (2e) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 KOPĀ – RTD ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 ||   || 262,500
 Maksājumi || =2+2a - e ||   || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500
 09 04 02 01 Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā || Saistības || (1f) ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Maksājumi || (2f) ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
 KOPĀ – CNECT ĢD apropriācijas || Saistības || =1f ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Maksājumi || =2f ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – RTD ĢD, CNECT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Maksājumi || =2+2a – f ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Maksājumi || (5) ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 ||   || 0,975
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Maksājumi || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
Šajā tabulā parādīts
ikgadējais EMPIR finansējuma avots. Tomēr EMPIR budžetu īstenos
saskaņā ar budžeta pozīciju 08.0204 pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
horizontālie pasākumi.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1A || 1A kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un darbavietām “Administratīvie izdevumi”
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 RTD ĢD ||   ||
  Cilvēkresursi || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ RTD ĢD || Apropriācijas || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (saistību summa = maksājumu summa) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.‒2024. gads || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Maksājumi || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriāciju
izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz
komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads ||   || KOPĀ
   ||   ||
 Veids   || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 EMPIR izveide un darbība ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts*, ** ||  Pētniecības un izstrādes projekti ||   || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
1 ES ieguldījums kopējās izmaksās nedrīkst pārsniegt
EUR 300 miljonus.
(*) EURAMET e.V. administratīvās izmaksas EMPIR
īstenošanai, nepārsniedzot EUR 30 miljonus [5 %], segs
iesaistītās valstis bez Savienības ieguldījuma.
(**) Katram EMPIR projektam tiek paredzētas
vidējās izmaksas EUR 2 miljonu apmērā. Tiek lēsts, ka no kopējā
programmas budžeta EUR 600 miljonu apmērā finansēs aptuveni
300 projektus.
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās
apropriācijas
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot
administratīvās apropriācijas šādā veidā:
EUR miljonos (trīs
zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvi izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[27]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 KOPĀ || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks
nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai
un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu
resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
3.2.3.2.  Paredzamās vajadzības pēc
cilvēkresursiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 08 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[28]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [29]   || - galvenajā mītnē ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
Vajadzības pēc cilvēkresursiem
tiks nodrošinātas, izmantojot Pētniecības ĢD darbiniekus, kuri jau ir
iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam
ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus
un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi: Līdzdalība EMPIR komitejas sanāksmēs un EMPIR pētniecības padomes sanāksmēs, kā arī darbsemināros un izplatīšanas pasākumos EMPIR priekšlikumu vērtēšanas novērotājs Sarunas ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru par nolīgumu un tā sagatavošana Ikgadējā finansēšanas lēmuma un ar to saistīto maksājumu sagatavošana Gada darba plāna apstiprināšana Īstenošanas uzraudzība, pamatojoties uz gada ziņojumiem, un starpposma un nobeiguma novērtējuma koordinēšana EMPIR īstenošanas finanšu un juridiskā revīzija
 Ārštata darbinieki: neattiecas ||
3.2.4.     Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai
daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu
kategorija daudzgadu finanšu shēmā
–      ¨  Pieņemot
priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata
daudzgadu finanšu shēma
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu.
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 Iesaistītās valstis || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000

Ziņas par līdzfinansējumu
Eiropas Savienības maksimālo ieguldījumu, kas
nepārsniedz EUR 300 miljonus, nodrošina, ja iesaistītās valstis
2014.–2024. gadā no valstu budžetiem sniedz ieguldījumu EMPIR
vismaz EUR 300 miljonu apmērā.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
16. septembra Lēmums Nr. 912/2009/EK par Kopienas līdzdalību Eiropas
metroloģijas pētniecības un attīstības programmā, ko uzsākušas vairākas
dalībvalstis (OV L 257, 30.9.2009.).
[2]               Summa ir orientējoša un būs atkarīga no galīgās RTD ĢD
un CNECT ĢD paredzētās summas saskaņā ar iepriekš minēto(-ām)
problēmu(-ām)/tematu(-iem).
[3]               OV C ... [EESK atzinums].
[4]               COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 2010. gada
3. marts.
[5]               OV ... [H2020 FP]
[6]               OV L 257, 30.9.2009.,
12. lpp.
[7]               OV L 412, 30.12.2006.,
1. lpp.
[8]               COM(2012) 174 final, 2012. gada
16. aprīlis.
[9]               OV ... [H2020 SP].
[10]             COM(2010) 546 galīgā redakcija, 2010. gada
6. oktobris.
[11]             COM(2010) 245 galīgā redakcija/2, 2010. gada
26. augusts.
[12]             COM(2011) 21, 2011. gada 26. janvāris.
[13]             COM(2012) 582 final, 2012. gada
10. oktobris.
[14]             OV L 298, 26.10.2012.
[15]             OV L 362, 31.12.2012.
[16]             OV ... [H2020 RfP]
[17]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[18]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[19]             ABM – budžeta
līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[20]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[21]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz
Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.
[23]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[24]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[25]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[26]             Summa ir orientējoša un būs atkarīga no RTD ĢD un CNECT ĢD
galīgās summas, kas atvēlēta iepriekš minētajā problēmām/ tematiem.
[27]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[28]             CA = līgumdarbinieki; LA =
vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti; INT =
pagaidu darbinieki (Intérimaire); JED = jaunākie eksperti
delegācijās (Jeune Expert en Délégation).
[29]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no
darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).


				|

		52015PC0148

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko Dānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Padomes Direktīvas 2006/112/EK 75. panta /* COM/2015/0148 final - 2015/0074 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Saskaņā ar 395. pantu Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
(turpmāk “PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar
vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij
piemērot īpašus pasākumus, atkāpjoties no minētās
direktīvas noteikumiem, nolūkā vienkāršot pievienotās
vērtības nodokļa (PVN) iekasēšanas procedūru vai
nepieļaut noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
Vēstulē, kas Komisijā
reģistrēta 2015. gada 13. janvārī, Dānija lūdza
atļauju piemērot pasākumu, atkāpjoties no PVN
direktīvas 75. panta.
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. panta 2. punktu Komisija informēja pārējās
dalībvalstis par Dānijas lūgumu, nosūtot vēstules, kas
datētas ar 2015. gada 13. un 14. februāri. Komisija 2015.
gada 17. februāra vēstulē paziņoja Dānijai, ka
tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai
izvērtētu lūgumu.
Vispārīgais konteksts
Lai vienkāršotu PVN iekasēšanu un
cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas,
Dānija 2011. gadā pieprasīja atsevišķu atkāpi,
kas ļautu ieviest vienotas likmes režīmu attiecībā uz
privātas lietošanas vieglajiem kravas automobiļiem, kuru
atļautais maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas un
kuras ir reģistrētas izmantošanai tikai saimnieciskās
darbības vajadzībām. Atkāpes pieprasījums tika
apstiprināts ar Padomes 2012. gada 24. jūlija
Īstenošanas lēmumu 2012/447/ES[1],
un atkāpe bija spēkā līdz 2014. gada
31. decembrim.
Ja netiktu piemērots šāds
atkāpes pasākums, Dānijas tiesību aktos paredzēts, ka
nodokļa maksātājs pilnībā zaudētu tiesības
atskaitīt PVN par transportlīdzekļa pirkuma izmaksām, ja
tas privāti lietotu šādu transportlīdzekli, kurš
reģistrēts lietošanai tikai saimnieciskās darbības
vajadzībām.  Dānija piemēro apturēšanas klauzulu
saskaņā ar PVN direktīvas 176. pantu attiecībā uz
PVN atskaitījumu par vieglo kravas automobiļu, kuru atļautais maksimālais
svars nepārsniedz trīs tonnas, pirkuma un ekspluatācijas
izmaksām. Ja uzņēmums reģistrē šādu vieglo kravas
automobili izmantošanai tikai saimnieciskās darbības
vajadzībām, tam ir tiesības pilnībā atskaitīt PVN
par transportlīdzekļa pirkuma, kā arī ekspluatācijas
izmaksām. Taču uzņēmumam, kurš reģistrē šādu
vieglo kravas automobili izmantošanai gan saimnieciskās darbības, gan
personīgām vajadzībām, nav tiesību atskaitīt PVN
par pirkuma izmaksām, bet tas var pilnībā atskaitīt PVN par
transportlīdzekļa ekspluatācijas izmaksām.
Iepriekš aprakstītā Dānijas
sistēma var būt sarežģīti un dārgi administrējama
gan nodokļa maksātājam, gan nodokļu administrācijai.
Tādēļ Dānija ir lūgusi piemērot vienkāršotu
procedūru, kas iepriekš bija noteikta ar Padomes Īstenošanas
lēmumu 2012/447/ES. Saskaņā ar Dānijas iestāžu
informāciju vienkāršotā procedūra pēdējo gadu
laikā ir darbojusies ļoti labi un tām ir pamatoti iemesli
turpināt izmantot šādu procedūru. Pirmoreiz lūgumu
pagarināt pasākumu Komisija saņēma pēc tam, kad bija
beidzies iepriekš piešķirtās atkāpes pasākuma termiņš,
tāpēc ar šo priekšlikumu nevar pagarināt iepriekšējo
pasākumu ar atpakaļejošu spēku.
Vienotās likmes sistēmu nodokļa
maksātājs varētu izmantot līdz divdesmit dienām
kalendārajā gadā par DKK 40 dienā. Summa DKK 40 dienā
nosegtu tikai PVN, un Dānijas valdība to ir noteikusi, pamatojoties
uz valsts statistikas datu analīzi. Līdzīgs maksājums
saskaņā ar atsevišķu valsts tiesību aktu būs
jāveic, lai segtu ienākuma nodokli par uzņēmuma
automobiļa izmantošanu un piemaksu ikgadējam
transportlīdzekļa ekspluatācijas nodoklim. Ja nodokļa
maksātājs izmantotu transportlīdzekli vairāk nekā
divdesmit dienas kalendārajā gadā, tiktu piemērota
apturēšanas klauzula un nodokļa maksātājs pilnībā
zaudētu tiesības uz atskaitījumu par transportlīdzekļa
pirkuma izmaksām.
Dānijas nodokļu iestādes ir
izveidojušas elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību
nodokļa maksātāji var samaksāt šo dienas vienotās
likmes summu tiešsaistē. Iestādes uzskata, ka sistēma
vienkāršo ar PVN apliekamu personu uzskaites pienākumus, kā
arī nodokļu iestāžu pienākumu uzlikt un iekasēt
nodokli.
Vienkāršotā procedūra ir
fakultatīva. Tāpēc nodokļa maksātājs
joprojām varētu reģistrēt savus vieglos kravas
automobiļus gan lietošanai saimnieciskajā darbībā, gan privātai
lietošanai, ja tas atbilst viņa situācijai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Apspriešanās vai neatkarīgu ekspertu
atzinums nebija vajadzīgs. Atkāpei būs tikai
nenozīmīga ietekme uz to nodokļu ieņēmumu kopējo
summu, ko iekasēs galapatēriņa stadijā, taču tā
nodrošina  priekšrocības uzņēmumiem, kas gan privātām,
gan profesionālām vajadzībām lieto vieglos kravas
transportlīdzekļus, un vienkāršo nodokļu iekasēšanu.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ar šo lēmumu Dānijai atļauj
ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no PVN direktīvas
attiecībā uz PVN uzskaiti par konkrētu
transportlīdzekļu privātu lietošanu.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Vadoties pēc PVN direktīvas normas,
kura ir šā priekšlikuma pamats, priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko
piešķir dalībvalstij pēc tās lūguma, un tas neuzliek
saistības.
Ņemot vērā atkāpes
ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs
ar izvirzīto mērķi, proti, vienkāršot PVN saistības un
PVN iekasēšanu, kā arī apkarot izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Juridisko instrumentu izvēle
Saskaņā ar PVN direktīvas 395.
pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem iespējama tikai ar
Padomes vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.
Turklāt Padomes lēmums ir vispiemērotākais juridiskais
instruments, jo to var adresēt atsevišķām
dalībvalstīm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums negatīvi neietekmēs
Savienības pašu resursus, ko veido iekasētais PVN.
5.           PAPILDU ELEMENTI
Priekšlikumam ir noteikts termiņš.
2015/0074 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,
ar ko Dānijai atļauj ieviest
īpašu pasākumu, atkāpjoties no Padomes
Direktīvas 2006/112/EK 75. panta
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[2] un jo īpaši
tās 395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kas
2015. gada 13. janvārī reģistrēta Komisijā,
Dānija lūdza atļauju piemērot pasākumu,
atkāpjoties no Padomes Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem par
tiesībām atskaitīt priekšnodokli.
(2)       Komisija 2015. gada 13. un
14. februāra vēstulēs informēja pārējās
dalībvalstis par Dānijas lūgumu. Komisija 2015. gada
17. februāra vēstulē paziņoja Dānijai, ka tās
rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par
vajadzīgu, lai izvērtētu lūgumu.
(3)       Ja netiktu piemērots
pieprasītais atkāpes pasākums, Dānijas tiesību aktos
paredzēts, ka nodokļa maksātājam ir tiesības
pilnībā atskaitīt priekšnodokli par transportlīdzekļa
pirkuma un ekspluatācijas izmaksām, ja vieglais kravas automobilis,
kura atļautais maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas,
tiek reģistrēts Dānijas iestādēs izmantošanai tikai
saimnieciskās darbības vajadzībām. Ja vēlāk
šāds transportlīdzeklis tiek lietots privātām
vajadzībām, nodokļa maksātājs zaudē tiesības
atskaitīt PVN par transportlīdzekļa pirkuma izmaksām.
(4)       Lai mazinātu šā
režīma ietekmi, Dānija lūdza atļauju piemērot
tādu īpašu pasākumu, atkāpjoties no 75. panta Padomes
Direktīvā 2006/112/EK, kas iepriekš bija noteikts ar Padomes
Īstenošanas lēmumu 2012/447/ES[3]
un kura termiņš beidzās 2014. gada 31. decembrī.
Pasākums ļauj nodokļa maksātājiem, kas ir
reģistrējuši transportlīdzekli izmantošanai tikai
saimnieciskās darbības vajadzībām, izmantot
transportlīdzekli ar saimniecisko darbību nesaistītām
vajadzībām un saskaņā ar Padomes
Direktīvas 2006/112/EK 75. pantu aprēķināt ar
nodokli apliekamo pakalpojuma sniegšanas apmēru uz dienas vienotas likmes
pamata, nevis zaudēt tiesības atskaitīt PVN par
transportlīdzekļa pirkuma izmaksām.
(5)       Tomēr minētā
vienkāršotā aprēķina metode tiktu piemērota, lietojot
transportlīdzekli ar saimniecisko darbību nesaistītām
vajadzībām tikai divdesmit dienas katrā kalendārajā
gadā, un maksājamā PVN vienotās likmes summa ir noteikta
DKK 40 par katru ar saimniecisko darbību nesaistīta lietojuma
dienu. Šo summu ir noteikusi Dānijas valdība, pamatojoties uz valsts
statistikas datu analīzi.
(6)       Šis pasākums, kurš
attiecas uz vieglajiem kravas automobiļiem, kuru atļautais
maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas, vienkāršotu ar
PVN saistītos pienākumus nodokļa maksātājiem, kas
transportlīdzekli, kurš reģistrēts izmantošanai
saimnieciskās darbības vajadzībām, dažreiz lieto ar
saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām. Tomēr
nodokļa maksātājs varētu joprojām
izvēlēties, vai reģistrēt vieglo kravas automobili
lietošanai gan saimnieciskām, gan privātām vajadzībām.
Tādējādi nodokļa maksātājs zaudētu
tiesības atskaitīt PVN par attiecīgā
transportlīdzekļa pirkšanu, bet tam nebūtu jāmaksā
dienas maksa par privātu lietošanu.
(7)       Pasākums, kas nodrošina,
ka nodokļa maksātājam, kas dažreiz ar saimniecisko darbību
nesaistītām vajadzībām lieto transportlīdzekli, kurš
reģistrēts izmantošanai saimnieciskās darbības
vajadzībām, netiek atņemtas visas tiesības atskaitīt
priekšnodokli par minēto transportlīdzekli, atbilstu
vispārējiem noteikumiem par atskaitīšanu, kas noteikti Padomes
Direktīvā 2006/112/EK.
(8)       Atļaujai vajadzētu
būt spēkā ierobežotu laikposmu, tāpēc tai būtu
jāzaudē spēks 2017. gada 31. decembrī.
(9)       Ja Dānija lūdz
atkāpes pasākumu vēlreiz pagarināt uz laiku, kas
pārsniedz 2017. gada termiņu, tā kopā ar
pagarinājuma lūgumu ne vēlāk kā 2017. gada
31. martā iesniedz Komisijai ziņojumu.
(10)     Tiek uzskatīts, ka
atkāpei ir tikai nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa
posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem un
nav nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido
iekasētais PVN,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Padomes Direktīvas
2006/112/EK 75. panta, ja nodokļa maksātājs savām
privātajām vai sava personāla, vai – plašākā
nozīmē – ar savu saimniecisko darbību nesaistītām
vajadzībām lieto vieglo kravas automobili, kurš ir
reģistrēts lietošanai tikai saimnieciskās darbības
vajadzībām, Dānijai ir tiesības noteikt ar nodokli
apliekamo summu, izmantojot vienoto likmi par katru šāda lietojuma dienu.
Pirmajā daļā minētā
vienotā dienas likme ir DKK 40.
2. pants
Pasākumu, kas minēts
1. pantā, piemēro tikai vieglajiem kravas automobiļiem,
kuru atļautais maksimālais kopējais svars ir trīs tonnas.
Šo pasākumu nepiemēro, ja
privātais lietojums pārsniedz divdesmit dienas kalendārajā
gadā.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā
tā paziņošanas dienā.
Šis lēmums zaudē spēku 2017.
gada 31. decembrī.
Jebkuru pieprasījumu pagarināt
šajā lēmumā paredzēto pasākumu iesniedz Komisijai
līdz 2017. gada 31. martam.
Šādam lūgumam pievieno
ziņojumu, kurā ietverts pārskats par pasākumu, ko
piemēroja, pamatojoties uz šo lēmumu.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Dānijas
Karalistei.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 202, 28.07.2012., 24. lpp.
[2]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[3]               OV L 202, 28.07.2012., 24. lpp.