               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 585 final
            2019/0258(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu Horvātija ir apņēmusies pievienoties nolīgumiem, ko Savienība un dalībvalstis noslēgušas vai parakstījušas ar trešām valstīm. Starp šiem nolīgumiem ir Gaisa transporta nolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (“ES un ASV Gaisa transporta nolīgums”).

                  Minētais noteikums turklāt paredz, ka par Horvātijas pievienošanos šiem nolīgumiem vienojas, noslēdzot nolīguma protokolu starp Padomi, kas saskaņā ar vienprātīgu lēmumu rīkojas dalībvalstu vārdā, un attiecīgo trešo valsti. Turklāt Komisija dalībvalstu vārdā risina sarunas par minētajiem protokoliem.

                  Komisija ir attiecīgi risinājusi sarunas par protokolu, ar ko ES un ASV Gaisa transporta nolīgumu groza, lai nodrošinātu Horvātijas pievienošanos minētajam nolīgumam.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un pievienošanās akta 6. panta 2. punktu, pieņemt Padomes lēmumu par protokola noslēgšanu Savienības un dalībvalstu vārdā pēc tā parakstīšanas.

               •Vispārīgais konteksts

               Horvātijas apņemšanās saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecas arī uz Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju, ar ko ES un ASV Gaisa transporta nolīguma darbības jomu paplašina, attiecinot to uz pēdējām minētajām valstīm, kā arī uz Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju, ar ko reglamentē attiecības starp šīm pusēm saskaņā ar iepriekšminēto nolīgumu.

               Tāpēc Komisija ir risinājusi sarunas par protokoliem, ar ko groza arī minētos nolīgumus, lai nodrošinātu Horvātijas pievienošanos tiem. Priekšlikumi Padomes lēmumiem par minēto protokolu parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, kā arī par minēto protokolu noslēgšanu ir iesniegti vienlaikus ar šo priekšlikumu, un vienlaikus ir iesniegts arī priekšlikums Padomes lēmumam par protokola, ar ko groza ES un ASV Gaisa transporta nolīgumu, parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

               ES un ASV Gaisa transporta nolīgums bija pirmais visaptverošais gaisa transporta nolīgums ar galveno Savienības partneri aviācijas jomā. Tas ir visnozīmīgākais gaisa transporta nolīgums pasaulē, kas gadā nodrošina vairāk nekā 80 miljonus sēdvietu un tādējādi ir ES aviācijas ārpolitikas stūrakmens. Protokols Horvātijai dos iespēju gūt labumu no ES un ASV Gaisa transporta nolīguma.

               •Saskanība ar esošajiem noteikumiem priekšlikuma jomā

               Protokols ļauj Horvātijai izpildīt pievienošanās akta 6. panta 2. punktā noteikto pienākumu pievienoties ES un ASV Gaisa transporta nolīgumam.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               LESD 100. panta 2. punkts sasaistē ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un pievienošanās akta 6. panta 2. punkta otrā daļa.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                Protokols ļaus Horvātijai gūt labumu no ES un ASV Gaisa transporta nolīguma, kas rada līdztiesīgus un vienādus nosacījumus piekļuvei tirgum un ir pamats, uz kā balstās jaunas vienošanās par regulatīvo sadarbību un konverģenci jomās, kuras ir būtiskas drošai, neapdraudētai un efektīvai gaisa pārvadājumu veikšanai. Šīs vienošanās var panākt tikai Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Protokols attiecas tikai uz konkrēto jautājumu, proti, Horvātijas pievienošanos ES un ASV Gaisa transporta nolīgumam, un neattiecas uz citām lietām.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Starptautisks nolīgums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Ierosinātā nolīguma kopsavilkums

                  Protokolu veido pamatteksts, kas paredz Horvātijas pievienošanos ES un ASV Gaisa transporta nolīgumam, un no tā izrietošie minētā nolīguma grozījumi, kā arī kopīgs paziņojums par papildu valodu versiju autentiskuma apstiprināšanu.

               2019/0258 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu sasaistē ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Horvātijas pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu [...] Protokols, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”) tika parakstīts [...],  ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. Protokols būtu jāapstiprina Savienības un tās dalībvalstu vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības un tās dalībvalstu vārdā veikt protokola 3. pantā paredzēto diplomātisko notu apmaiņu, lai paustu Savienības un tās dalībvalstu piekrišanu uzņemties protokola saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 585 final
            PIELIKUMI
            [pie dokumenta]

               Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               1. pielikums

               PROTOKOLS,

               ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (turpmāk “ASV”), no vienas puses,

               un

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               UNGĀRIJA,

               ĪRIJA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               MALTA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību puses un Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk “dalībvalstis”),

               un EIROPAS SAVIENĪBA, no otras puses,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants

               Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī (turpmāk “Gaisa transporta nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā (turpmāk “2010. gada protokols”), Horvātijas Republikai piemēro kā Eiropas Savienības dalībvalstij.

               2. pants

               1. Ar 2010. gada protokolu grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 1. iedaļā pēc c) punkta, kas attiecas uz Bulgārijas Republiku, pievieno šādu noteikumu:

               “ca) Horvātijas Republika: Gaisa transporta nolīgums starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Horvātijas Republikas valdību, kas parakstīts Vašingtonā 2011. gada 3. februārī.”

               2. Ar 2010. gada protokolu grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 3. iedaļas tekstu svītro pilnībā un aizstāj ar šādu:

               “Neskarot šā nolīguma 3. pantu, ASV aviosabiedrībām nav piešķirtas tiesības sniegt vienīgi kravas pārvadājumu pakalpojumus, kas nav daļa no pakalpojuma, kurā tiek apkalpotas Amerikas Savienotās Valstis, uz vai no vietām dalībvalstīs, izņemot uz vai no vietām Čehijas Republikā, Francijas Republikā, Horvātijas Republikā, Luksemburgas Lielhercogistē, Maltā, Polijas Republikā, Portugāles Republikā, Slovākijas Republikā un Vācijas Federatīvajā Republikā.”

               3. pants

               Šis protokols stājas spēkā — atkarībā no tā, kas ir vēlāk:

               1) dienā, kad stājas spēkā 2010. gada protokols, vai

               2) vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta notu apmaiņa starp pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis protokols stātos spēkā.

               4. pants

               Līdz šis protokols stājas spēkā, puses vienojas no tā parakstīšanas dienas šo protokolu piemērot provizoriski, ciktāl to atļauj piemērojamie valstu tiesību akti.

               Sagatavots …………, 2019. gada …………, divos eksemplāros.

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā —

               Austrijas Republikas,

               Beļģijas Karalistes,

               Bulgārijas Republikas,

               Horvātijas Republikas,

               Kipras Republikas,

               Čehijas Republikas,

               Dānijas Karalistes,

               Igaunijas Republikas,

               Somijas Republikas,

               Francijas Republikas,

               Vācijas Federatīvās Republikas,

               Grieķijas Republikas,

               Ungārijas,

               Īrijas,

               Itālijas Republikas,

               Latvijas Republikas,

               Lietuvas Republikas,

               Luksemburgas Lielhercogistes,

               Maltas,

               Nīderlandes Karalistes,

               Polijas Republikas,

               Portugāles Republikas,

               Rumānijas,

               Slovākijas Republikas,

               Slovēnijas Republikas,

               Spānijas Karalistes,

               Zviedrijas Karalistes,

               Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un

               Eiropas Savienības vārdā —

               2. pielikums

               Kopīgs paziņojums

               Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji apstiprināja, ka 2019. gada ______ parakstītā Protokola, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokola”), teksta autentiskums citās valodās apstiprināms vai nu vēstuļu apmaiņas veidā pirms protokola parakstīšanas, vai ar apvienotās komitejas lēmumu pēc protokola parakstīšanas.

               Pārstāvji arī apstiprināja, ka termins “citas valodas” kopīgajos paziņojumos, kuri ir daļa no Gaisa transporta nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī, un no Protokola, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, ietver to dalībvalstu valodas, kuras pievienojas Eiropas Savienībai.

               Šis kopīgais paziņojums ir protokola neatņemama sastāvdaļa.

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā —

                     Eiropas Savienības

               un tās dalībvalstu vārdā —


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.2.2020
            COM(2020) 53 final
            2020/0025(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, attiecībā uz Apvienotās muitas sadarbības komitejas iekšējā reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Eiropas Savienības un Jaunzēlandes Apvienotajā muitas sadarbības komitejā saistībā ar paredzēto lēmumu pieņemt tās reglamentu

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās

               Nolīguma starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās (“nolīgums”) mērķis ir veicināt likumīgu tirdzniecību starp abām pusēm, radot drošāku un tirdzniecībai draudzīgāku vidi, jo attiecīgie muitas dienesti vairāk apmainīsies ar informāciju, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu saskaņā ar nolīgumu. Nolīgums stājās spēkā 2018. gada 1. maijā.

               2.2.Apvienotā muitas sadarbības komiteja

               Apvienotajai muitas sadarbības komitejai (“JCCC”), kas izveidota ar nolīguma 20. panta 1. punktu, ir jāpārrauga šā nolīguma pareiza darbība un īstenošana. Šajā nolūkā JCCC var veikt pasākumus un pieņemt lēmumus jautājumos, kas noteikti nolīguma 20. pantā. Nolīguma 20. panta 2. punkta e) apakšpunkts pilnvaro JCCC pieņemt tās reglamentu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās muitas sadarbības komitejas akts

               Otrajā sanāksmē, kas paredzēta 2020. gada marta pirmajā nedēļā, un ievērojot ES lēmumu pieņemšanas procesu, JCCC ir jāpieņem lēmums par tās reglamentu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir noteikt JCCC darba kārtību tās funkcijas ziņā attiecībā uz nolīguma īstenošanu saskaņā ar šā nolīguma 20. pantu. Apvienotās komitejas reglaments šā lēmuma pielikumā pēc satura ir ļoti līdzīgs tiem, ko pieņēmušas Apvienotās komitejas, kuras izveidotas ar citiem muitas sadarbības un tirdzniecības nolīgumiem. Šā dokumenta pieņemšana ir būtiska nolīguma sekmīgai darbībai un īstenošanai.

               Komisija no 2019. gada 17. decembra līdz 2020. gada 8. janvārim par paredzēto aktu neoficiāli apspriedās ar Muitas ekspertu grupu — Starptautisko muitas jautājumu nodaļu. Komisija ņēma vērā saņemtās piezīmes.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem JCCC, kura izveidota ar nolīgumu, attiecībā uz JCCC reglamenta pieņemšanu.

               Nolīguma puses ir vienojušās pieņemt šā lēmuma pielikumā pievienoto dokumenta projektu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               JCCC ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās.

               Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi nolīguma 20. panta 2. punkta e) apakšpunktam, jo reglaments ietekmēs veidu, kādā lēmumi tiek pieņemti JCCC.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0025 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, attiecībā uz Apvienotās muitas sadarbības komitejas iekšējā reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar Padomes lēmumu
                  2
                noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās (“nolīgums”), un tas stājās spēkā 2018. gada 1. maijā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 20. panta 2. punkta e) apakšpunktu Apvienotajai muitas sadarbības komitejai, kas izveidota ar nolīguma 20. panta 1. punktu, jāpieņem tās iekšējais reglaments.

               (3)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, jo lēmums Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, attiecībā uz tās iekšējā reglamenta pieņemšanu pamatā ir Apvienotās muitas sadarbības komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 101, 20.4.2018., 5. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.2.2020
            COM(2020) 53 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, attiecībā uz Apvienotās muitas sadarbības komitejas iekšējā reglamenta pieņemšanu

               PROJEKTS

               EIROPAS SAVIENĪBAS UN JAUNZĒLANDES APVIENOTĀS MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [../2019]

               (..),

               ar ko pieņem tās reglamentu

               APVIENOTĀ MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā 2017. gada 3. jūlijā Briselē noslēgto Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, un jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu,

               tā kā nolīguma 20. panta 2. punkta e) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienotā muitas sadarbības komiteja pieņem tās iekšējo reglamentu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Ar šo pieņem Eiropas Savienības un Jaunzēlandes Apvienotās muitas sadarbības komitejas reglamentu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šo lēmumu piemēro no tā pieņemšanas dienas.

               3. pants

               Šā lēmuma teksts ir sagatavots divos eksemplāros angļu valodā, un abi teksti ir vienlīdz autentiski. Katra Puse var nodrošināt tulkojumus citās tās oficiālajās valodās.

               (Vieta) .., (datums) ..

               Eiropas Savienības un Jaunzēlandes Apvienotās muitas sadarbības komitejas vārdā —

               līdzpriekšsēdētāji

               PIELIKUMS

               EIROPAS SAVIENĪBAS UN JAUNZĒLANDES APVIENOTĀS MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS

               1. pants

               Vadība

               Eiropas Savienības un Jaunzēlandes Apvienotās muitas sadarbības komitejas (turpmāk “Apvienotā komiteja”), kas izveidota ar 2017. gada 3. jūlijā Briselē noslēgtā Nolīguma starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās (turpmāk “nolīgums”) 20. panta 1. punktu, līdzpriekšsēdētāji ir Eiropas Savienības pārstāvis un Jaunzēlandes pārstāvis un tā pilda savus pienākumus saskaņā ar nolīguma 20. pantu.

               2. pants

               Pārstāvība

               1.
                     Katra nolīguma Līgumslēdzēja puse paziņo otrai nolīguma Līgumslēdzējai pusei savu Apvienotās komitejas locekļu sarakstu. Sarakstu pārvalda un atjaunina Apvienotās komitejas sekretariāts.

               2.
                     Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāju var pārstāvēt pilnvarota persona, ja līdzpriekšsēdētājs pats nevar piedalīties sanāksmē. Līdzpriekšsēdētājs vai viņa pilnvarota persona iespējami savlaicīgi pirms sanāksmes par pilnvarošanu rakstveidā informē otru līdzpriekšsēdētāju un Apvienotās komitejas sekretariātu.

               3. Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāja pilnvarotajai personai ir līdzpriekšsēdētāja tiesības tādā mērā, kā tas noteikts pilnvarojumā. Šajā reglamentā turpmākas atsauces uz Apvienotās komitejas locekļiem un līdzpriekšsēdētājiem tiek saprastas kā atsauces arī uz pilnvarotajām personām.

               3. pants

               Apvienotās komitejas sekretariāts

               Eiropas Savienības amatpersona un Jaunzēlandes amatpersona kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāra pienākumus.

               4. pants

               Sanāksmes

               1.
                     Apvienotās komitejas sanāksmes notiek pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma. Sanāksmes notiek pārmaiņus Briselē un Velingtonā, ja vien līdzpriekšsēdētāji nevienojas citādi.

               2.
                     Apvienotās komitejas sanāksmes var rīkot videokonferences vai telefonkonferences veidā.

               3.
                     Apvienotās komitejas sekretariāts sasauc katru Apvienotās komitejas sanāksmi laikā un vietā, par kuru līdzpriekšsēdētāji ir vienojušies.

               5. pants

               Deleģēšana

               Apvienotās komitejas locekļus var pavadīt attiecīgo Līgumslēdzēju pušu valsts pārvaldes amatpersonas. Pirms katras sanāksmes katrs Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājs informē otru līdzpriekšsēdētāju par katras Līgumslēdzējas puses delegācijas paredzēto sastāvu.

               6. pants

               Dokumenti

               Ja Apvienotās komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, Apvienotās komitejas sekretariāts tos numurē un izplata kā Apvienotās komitejas dokumentus.

               7. pants

               Sarakste

               1.
                     Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājiem adresēto saraksti pārsūta Apvienotās komitejas sekretariātam, lai tas attiecīgā gadījumā to izplatītu Apvienotās komitejas locekļiem.

               2.
                     Saraksti no Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājiem Apvienotās komitejas sekretariāts nosūta saņēmējiem un attiecīgā gadījumā numurē un izplata pārējiem Apvienotās komitejas locekļiem.

               8. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Katrai sanāksmei Apvienotās komitejas sekretariāts sagatavo provizorisku darba kārtību. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem pārsūta Apvienotās komitejas locekļiem, tostarp līdzpriekšsēdētājiem, ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.

               2.
                     Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem Apvienotās komitejas sekretariāts vēlākais 21 dienu pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis kādas Līgumslēdzējas puses lūgumu tos iekļaut darba kārtībā kopā ar attiecīgajiem dokumentiem.

               3.
                     Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji publisko Apvienotās komitejas provizoriskās darba kārtības kopīgi apstiprināto versiju.

               4.
                     Apvienotā komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Ja līdzpriekšsēdētāji attiecīgi lemj, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus jautājumus.

               5.
                     Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var uzaicināt novērotājus, tostarp Līgumslēdzēju pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus ekspertus, lai tie piedalītos Apvienotās komitejas sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.

               6.
                     Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var saīsināt vai pagarināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības konkrētajā gadījumā.

               9. pants

               Protokols

               1.
                     Katras sanāksmes protokola projektu Apvienotās komitejas sekretariāts sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes beigām, ja vien līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, nenolemj citādi.

               2.
                     Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot: a) Apvienotajai komitejai iesniegtos dokumentus; b) visus paziņojumus, kurus kāds Apvienotās komitejas loceklis lūdzis iekļaut protokolā; c) pieņemtos lēmumus; un d) visus pasākumus, ieteikumus, kopīgos paziņojumus un darbības secinājumus, par kuriem panākta vienošanās konkrētos jautājumos.

               3.
                     Protokolā iekļauj galīgo darba kārtību un visu personu, kuras jebkādā statusā piedalījušās sanāksmē, vārdus un uzvārdus, amatus un piederību kādai struktūrai.

               4.
                     Protokolu rakstiski apstiprina līdzpriekšsēdētāji 60 dienu laikā no sanāksmes dienas vai kādā citā termiņā, par ko savstarpēji vienojas.

               5.
                     Apvienotās komitejas sekretariāts sagatavo arī īsu un vispārīgu protokola kopsavilkuma projektu. Kad Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji ir apstiprinājuši kopsavilkuma tekstu, viņi šo kopsavilkumu publisko.

               10. pants

               Lēmumi

               1.
                     Apvienotā komiteja, savstarpēji vienojoties, pieņem lēmumus saskaņā ar nolīguma 20. panta 2. punktu. Lēmumus var pieņemt rakstiskā procedūrā Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāju notu apmaiņas ceļā, tostarp Apvienotās komitejas sanāksmju starplaikā.

               2.
                     Katram Apvienotās komitejas lēmumam ir kārtas numurs, pieņemšanas diena un nosaukums, kas attiecas uz tā priekšmetu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu un uz to var attiekties katras Līgumslēdzējas puses visu vajadzīgo prasību un procedūru izpilde.

               3.
                     Katru lēmumu sagatavo divos eksemplāros, un autentificēšanas nolūkā tos paraksta Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji.

               4.
                     Līgumslēdzējas puses nodrošina Apvienotās komitejas pieņemto lēmumu publiskošanu.

               11. pants

               Publicitāte un konfidencialitāte

               1.
                     Apvienotās komitejas darbs ir konfidenciāls. Ja vien abas Līgumslēdzējas puses nenolemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas.

               2.
                     Ja Līgumslēdzēja puse Apvienotajai komitejai iesniedz informāciju, kas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem uzskatāma par konfidenciālu vai aizsargātu pret izpaušanu, otra Līgumslēdzēja puse šo informāciju uzskata par konfidenciālu saskaņā ar nolīguma 17. pantu.

               12. pants

               Darba valoda

               Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, visa sarakste un saziņa starp Līgumslēdzējām pusēm par Apvienotās komitejas darbu, kā arī lēmumu un ieteikumu sagatavošana un apspriešana notiek angļu valodā.

               13. pants

               Izdevumi

               1.
                     Katra nolīguma Līgumslēdzēja puse sedz izdevumus, kas tai rodas saistībā ar dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs.

               2.
                     Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Līgumslēdzēja puse, kas rīko sanāksmi.

               14. pants

               Darba grupas un citas struktūras

               1.
                     Atbilstīgi nolīguma 20. panta 3. punktam Apvienotā komiteja izveido attiecīgus darbības mehānismus, tostarp darba grupas, kas atbalsta tās darbu šā nolīguma īstenošanā.

               2.
                     Apvienotā komiteja pārrauga visu saskaņā ar šo nolīgumu izveidoto darba grupu un citu struktūru darbu.

               3.
                     Saskaņā ar šo nolīgumu izveidotās darba grupas un citas struktūras ziņo Apvienotajai komitejai par katras savas sanāksmes rezultātiem un secinājumiem.

               4.
                     Ja vien nav nolemts citādi, šo reglamentu mutatis mutandis piemēro ar šo nolīgumu izveidotajām darba grupām un citām struktūrām.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.2.2020
            COM(2020) 61 final
            2020/0028(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem ar Transporta kopienas dibināšanas līguma īstenošanu saistītiem budžeta jautājumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko izveido nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu ("TKL"), attiecībā uz Reģionālās pārvaldības komitejas lēmuma par Transporta kopienas 2020. gada budžetu paredzēto pieņemšanu.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.Transporta kopienas dibināšanas līgums

               Eiropas Savienība ir TKL, kas stājās spēkā 2019. gada 1. maijā, līgumslēdzēja puse. Ar Reģionālās pārvaldības komitejas Lēmumu 2019/1 Komisija ir pilnvarota izpildīt Transporta kopienas budžetu līdz brīdim, kad stājas spēkā Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktora iecelšana.

               2.2.Reģionālā pārvaldības komiteja

                  Reģionālā pārvaldības komiteja izveidota ar TKL 24. pantu, un tā ir atbildīga par TKL pārvaldību un nodrošina minētā līguma pienācīgu īstenošanu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, ko paredz TKL. Konkrēti Reģionālā pārvaldības komiteja:

               a) sagatavo Ministru padomes darbu;

               b) lemj par tehnisko komiteju izveidošanu;

               c) sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus saskaņā ar TKL;

               d) veic vajadzīgos pasākumus saistībā ar nesen pieņemtajiem ES tiesību aktiem, jo īpaši izmantojot TKL I pielikuma pārskatīšanu;

               e) pēc apspriešanās ar Ministru padomi ieceļ Pastāvīgā sekretariāta direktoru;

               f) var iecelt vienu vai vairākus Pastāvīgā sekretariāta direktora vietniekus;

               g) paredz Pastāvīgā sekretariāta noteikumus;

               h) var (ar lēmumu) pārskatīt budžeta iemaksu apjomu;

               i) pieņem TKL gada budžetu;

               j) pieņem lēmumu, kurā nosaka budžeta izpildes procedūru, pārskatu iesniegšanas un revīzijas procedūru un pārbaužu procedūru;

               k) pieņem lēmumus par līgumslēdzēju pušu strīdiem;

               l) pieņem vispārējos principus attiecībā uz piekļuvi tādiem dokumentiem, kurus glabā struktūras, kas izveidotas ar vai saskaņā ar TKL;

               m) pieņem gada ziņojumus par visaptverošā tīkla īstenošanu un iesniedz tos Ministru padomei;

               n) attiecībā uz konkrētiem Savienības tiesību aktiem nosaka termiņus un veidus, kā Dienvidaustrumeiropas puses tos transponē.

               2.3.Plānotie Reģionālās pārvaldības komitejas akti

                  Reģionālajai pārvaldības komitejai ir jāpieņem lēmums par Transporta kopienas 2020. gada budžetu. Paredzētais lēmums kļūs juridiski saistošs pusēm saskaņā ar TKL 25. panta 1. punktu.

                  Budžets

                  Iemaksas Transporta kopienas budžetā ir noteiktas TKL V pielikumā. Savienības daļa ir 80 % no budžeta, bet atlikušos 20 % nodrošina Dienvidaustrumeiropas puses.

                  Kopējais budžets 2019. gadam bija 1,630 miljoni EUR. ES ieguldījums bija 1,304 miljoni EUR, kas atbilst 80 % no Pastāvīgā sekretariāta kopējā budžeta, lai segtu tā darbības izmaksas 2019. gadā.

                  Saskaņā ar TKL 28. panta a) punktu Pastāvīgais sekretariāts ir izstrādājis 2020. gada budžeta projektu, ņemot vērā Pastāvīgā sekretariāta personāla pakāpenisku iecelšanu amatā, kas ļautu tam kļūt pilnībā darboties spējīgam un autonomam. Kopējais budžets ir 3,000 miljoni EUR, no kuriem 2,400 miljoni EUR (80 %) ir no ES
                     1
                   un 0,6 miljoni EUR — no Dienvidaustrumeiropas pusēm.

                  Šai summai būtu jāsedz atlikušās Pastāvīgā sekretariāta izveides izmaksas, kā arī tā darbības izmaksas. Saskaņā ar I pielikumu mītnes nolīgumā starp Transporta kopienu un Serbiju, uzņēmēju valsti, Serbija bez maksas nodrošina Pastāvīgā sekretariāta birojus un daļu no aprīkojuma un pakalpojumiem, kas saistīti ar šiem birojiem (mēbeles, drošība, elektrība, ūdens un tīrīšana).

               3.NOSTĀJA, KAS JĀIEŅEM SAVIENĪBAS VĀRDĀ

               Lai īstenotu TKL un nodrošinātu Pastāvīgā sekretariāta darbību, šis lēmums ir jāpieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā. Tā kā Savienība ir TKL puse, ir jānosaka Savienības nostāja jautājumā par organizācijas budžetu.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1. Principi

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti Padomes lēmumi, ar kuriem nosaka "nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu".

                  Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                     2
                  .

               4.1.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, TKL.

               Akts, ko Reģionālā pārvaldības komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Turklāt saskaņā ar TKL 35. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja ir pilnvarota pieņemt Transporta kopienas budžetu. Pēc būtības un saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kas reglamentē Reģionālo pārvaldības komiteju, minētajā aktā ir ietverti elementi, kas ietekmē TKL pušu un tādējādi arī Savienības tiesisko situāciju. Tāpēc jāuzskata, ka tam ir juridiskas sekas.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza TKL noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts vajadzīgs Transporta kopienas pienācīgai darbībai. Savukārt TKL ir izvirzīti mērķi un ietverti komponenti tādās jomās kā autoceļu, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu transports, kas ir transporta veidi, uz kuriem attiecas LESD 91. pants, kā arī jūras transports, kas ir transporta veids, uz kuru attiecas LESD 100. panta 2. punkts. Paredzētā akta horizontālā rakstura dēļ tas attiecas uz visiem šiem elementiem.

                  Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir iekļauti šādi noteikumi: LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

                  Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5. PAREDZĒTĀ AKTA PUBLICĒŠANA

               Saskaņā ar TKL 25. panta 2. punktu Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0028 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem ar Transporta kopienas dibināšanas līguma īstenošanu saistītiem budžeta jautājumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Transporta kopienas dibināšanas līgumu ("TKL") Savienība parakstīja saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1937
                  3
               . Eiropas Savienības vārdā to apstiprināja 2019. gada 4. martā
                  4
               , un tas stājās spēkā 2019. gada 1. maijā.

               (2)Turklāt saskaņā ar TKL 35. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja ("Pārvaldības komiteja") katru gadu pieņem Transporta Kopienas budžetu.

               (3)Lai nodrošinātu TKL īstenošanu, Transporta kopienas Reģionālajai pārvaldības komitejai ir jāpieņem lēmums par Transporta kopienas 2020. gada budžetu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pārvaldības komitejā, jo šāds lēmums ir vajadzīgs Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbībai un tas radīs juridiskas sekas Savienībai.

               (5)Komisijai dotais pilnvarojums provizoriski izpildīt Transporta kopienas budžetu nemaina to pilnvaru būtiskās iezīmes, kas minētajai iestādei piešķirtas ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz Transporta kopienas 2020. gada budžetu, pamatojas uz Reģionālās pārvaldības komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Komisijas 2019. gada 19. jūlija Īstenošanas lēmums C(2019) 5515.

                     (2)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/1937 (2017. gada 11. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 278, 27.10.2017., 1. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.2.2020
            COM(2020) 61 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem ar Transporta kopienas dibināšanas līguma īstenošanu saistītiem budžeta jautājumiem

               1. PIELIKUMS

               PROJEKTS

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS
                  LĒMUMS Nr. 2020/

               (... gada...)

               par Transporta kopienas 2020. gada budžeta pieņemšanu

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Transporta Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 24. panta 1. punktu un 35. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo pieņem Transporta kopienas 2020. gada budžetu, kas pievienots šim lēmumam kā I pielikums.

               2. pants

               Neskarot Reģionālās pārvaldības komitejas Lēmuma 2019/1 2. un 3. pantu, Eiropas Komisija ir atbildīga par Transporta kopienas budžeta izpildi saskaņā ar 3. pantu.

               3. pants

               Šā lēmuma 2. pantu beidz piemērot dienā pirms dienas, kad stājas spēkā Pastāvīgā sekretariāta pastāvīgā direktora iecelšana amatā.

               […], 2020. gada […].

               Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               I PIELIKUMS. Transporta kopienas 2020. gada budžets

                        PASTĀVĪGĀ SEKRETARIĀTA DARBĪBAS IZMAKSAS

                        (tostarp fiksētie izdevumi / grāmatvedība / komunikācijas pasākumi / sanāksmju organizēšana)

                        396 900

                        PASTĀVĪGĀ SEKRETARIĀTA BIROJA IEKĀRTAS UN MĒBELES

                        60 000

                        PERSONĀLS

                        (tostarp algas, pabalsti, darbā pieņemšana, ceļa izdevumi, iemaksas veselības aprūpes sistēmā / pensijas)

                        1 461 500

                        PĒTĪJUMI, TEHNISKĀ PALĪDZĪBA, ko vadīs Pastāvīgais sekretariāts

                        800 000

                        KOPĀ

                        2 718 400

                        REZERVE (aptuveni 9,4 %)

                        281 600

                        PAVISAM KOPĀ

                        3 000 000

                        No kā: ES ieguldījums (80 %)

                        2 400 000

                        Dienvidaustrumeiropas pušu ieguldījums (20 %: TKL V pielikumā ir izklāstīts sadalījums pa valstīm)

                        600 000


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.8.2020
            COM(2020) 384 final
            2020/0179(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Akciju “Eiropas kultūras galvaspilsētas” (EKG) 2020.–2033. gadā regulē Lēmums Nr. 445/2014/ES
                  1
               . Lēmuma pielikumā ir iekļauts hronoloģisks saraksts, kur norādīts, kad katra dalībvalsts (divas gadā) vai kandidātvalsts/potenciālā kandidātvalsts, kas piedalās programmā “Radošā Eiropa” vai nākamajās Savienības kultūras atbalsta programmās, ir tiesīga uzņemt šo darbību. Konkursi par EKG nosaukuma piešķiršanu sākas sešus gadus pirms nosaukuma gada, attiecīgajai iestādei publicējot uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

               Lēmums (ES) 2017/1545
                  2
                šo akciju attiecina arī uz pilsētām Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīs, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma puses un piedalās programmā “Radošā Eiropa” vai nākamajās Savienības programmās, kuras atbalsta kultūru. Lēmumam Nr. 445/2014/ES pievienotais kalendārs attiecīgi aizstāts ar Lēmumam (ES) 2017/1545 pievienoto kalendāru.

               Akcijas EKG vispārīgie un specifiskie mērķi ir aprakstīti Lēmuma Nr. 445/2014/ES 2. pantā. Tie ir šādi: sargāt un veicināt kultūras daudzveidību Eiropā, veicināt kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā, palielināt kultūras piedāvājuma klāstu, daudzveidību un Eiropas dimensiju pilsētās, arī ar transnacionālu sadarbību, paplašināt kultūras pieejamību un dalību tajā, stiprināt kultūras nozares spējas un saiknes ar citām nozarēm, ar kultūru uzlabot pilsētu tēlu starptautiskā mērogā.

               Šo mērķu sasniegšanu, kas saistīta ar mobilitāti, ceļošanu, pasākumu organizēšanu un sabiedrības dalību, nopietni apdraud Covid-19 pandēmija, kas stipri ietekmējusi pašreizējo un turpmāko EKG īstenošanu un sagatavošanu.

               Lēmumā Nr. 445/2014/ES nav paredzēta tāda elastība, kāda nepieciešama, lai ņemtu vērā tādus ārkārtas apstākļus.

               Šajos apstākļos Lēmums Nr. 445/2014/ES būtu jāgroza, lai varētu sasniegt EKG mērķus. Izmaiņas nedrīkst novirzīties no lēmuma sākotnējiem principiem, noteikumiem un kārtības un pārsniegt bezprecedenta situācijā absolūti nepieciešamo.

               Skaidrs, ka vissmagāk skartas ir tās EKG, kurām savs gads būtu jāīsteno pašlaik (abas 2020. g. EKG) vai jāpaātrina priekšdarbi, lai laikus būtu gatavas nākamajā gadā (visas trīs 2021. gada EKG). Abas 2022. g. EKG un vienīgā 2023. g. EKG ir daudz mazāk skartas, jo tām vēl ir gana laika rūpīgi pārdomāt, kā pielāgot programmas, ņemot vērā dažādus ierobežojošus nākotnes scenārijus.

               No 2020. gada marta abām 2020. gada EKG nācās atlikt vai atcelt visus pasākumus, bez kādas skaidrības, kad stāvoklis atkal normalizēsies. Praksē tām liegts īstenot savu EKG gadu un attīstīt priekšdarbos paveikto. EKG 2020 kultūras programmu iespējamā pagarināšana līdz 2021. gadam gan nekompensētu abu pilsētu milzīgos zaudējumus, ko tās cieš, taču ļautu jaunā gaismā parādīt abu EKG 2020 darbības 2021. gada pirmajos mēnešos. EKG zīmols tām arī palīdzētu ilgāku laiku būt uzmanības centrā.

               Covid-19 arī izraisījusi lielu nenoteiktību vai visās jomās, kas saistītas ar 2021. gada EKG: nedrošas izredzes saņemt finansējumu no publiskā un privātā sektora partneriem, nezināmi drošības noteikumi, kas ietekmē gan darbu pilsoņu iesaistē, gan atļaujamo pasākumu veidus, kā arī ceļošanas ierobežojumi, kas mazina tūristu plūsmas un Eiropas/starptautisko partnerību iespējas. Profilakses pasākumi ir triju 2021. gada EKG priekšdarbus palēninājuši līdz kritiskam punktam, lai gan normālos apstākļos to pūliņiem vajadzētu dubultoties. Īstenošanas grupas dažus mēnešus nedarbojās, un potenciālo līgumpartneru ekonomiskā izdzīvošana ir neskaidra. Tādēļ tiek ieteikts trīs 2021. gada EKG pārcelt uz 2022. vai 2023. gadu.

               Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības paredzēts, ka 2023. gadā EKG nosaukumu nesīs tikai viena pilsēta. Divu no trijām EKG 2021 pārcelšana uz 2023. radītu līdzsvaru: būtu trīs EKG 2022. gadā un trīs 2023. gadā. Līdzsvarota pieeja maksimalizētu EKG akcijas pamanāmību.

               Lai piemērotos aprakstītajiem apstākļiem, proti, dotu iespēju abām 2020. gada EKG pagarināt kultūras programmas līdz 2021. gadam un pārceltu gadus, kuros nosaukumu varēs nest 2021. gada EKG valstis, Lēmums Nr. 445/2014/ES ir jāgroza.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikums groza Lēmumu Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam, tādēļ tas baltās uz to pašu juridisko pamatu, proti, LESD 167. panta 5. punktu.

               • Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Tā kā Lēmums Nr. 445/2014/ES ir Savienības tiesību akts, to var grozīt tikai ar līdzvērtīgu tiesību aktu. Dalībvalstis nevar rīkoties katra par sevi.

               •Proporcionalitāte

                  Ierosinātie grozījumi ir piemēroti 2020. un 2021. gada EKG ārkārtas situācijas pārvarēšanai, radot labvēlīgākus apstākļus kultūras programmu un pasākumu īstenošanai tādā veidā, kas nodrošina akcijas mērķu sasniegšanu.

                  Ierosinātie grozījumi nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo, jo attiecas tikai uz izmaiņām 2020. un 2021. gadā, kad paredzama vislielākā pandēmijas ietekme.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 445/2014/ES ir Savienības tiesību akts, un to var grozīt tikai ar tāda paša veida tiesību aktu.

               3.APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI

                  Kopš Covid-19 uzliesmojuma Komisija dažādās individuālas, divpusējās un kolektīvās formās ir uzturējusi ciešus kontaktus un dialogu ar visu 2020.–2023. gada EKG īstenošanas grupām, lai labāk izprastu pandēmijas ietekmi uz pašreizējo un gaidāmo Eiropas kultūras galvaspilsētu īstenošanu un sagatavošanu. Īstenošanas grupas ir arī sadarbojušās ar savām attiecīgajām padomēm, kā arī ar pašvaldību, reģionu un valsts iestādēm, lai virzībai uz priekšu kopīgi izpētītu labākās norises vietas. Ar Komisiju tieši sazinājās arī dažu valstu iestādes (Īrija, Rumānija, Grieķija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija un Serbija).

               Tā, šajā laikposmā tika sarīkotas četras kopīgas sanāksmes tiešsaistē: 2. aprīlī – kopīga telekonference ar abām 2020. gada EKG un Īrijas un Horvātijas kultūras ministriju pārstāvjiem, 29. aprīlī – kopīga tiešsaistes sanāksme ar abām 2022. gada EKG, 30. aprīlī – kopīga tiešsaistes sanāksme ar visām trim 2021. g. EKG, 5. maijā – kopīga tiešsaistes sanāksme ar visām astoņām 2020.–2023. gada EKG.

                  Pēc Komisijas uzaicinājuma katra 2020., 2021., 2022. un 2023. gada EKG nosūtīja Komisijai vēstuli (vairumu kopīgi parakstījusi attiecīgā kultūras ministrija/ministrs), kurā pauda vēlmi pagarināt/pārcelt savu EKG gada kultūras programmu un pārliecinoši pamatoja savu nostāju.

                  Nākamajās rindkopās dots pārskats par apspriešanās rezultātiem.

                  Visvairāk un vistiešāk skartas ir abas 2020. gada EKG. No 2020. gada marta abām bija jāatliek vai jāatceļ visi pasākumi, bez kādas skaidrības, kad (un vai) stāvoklis normalizēsies. Faktiski tām liegts īstenot savu EKG gadu un attīstīt priekšdarbos ieguldīto. Abām EKG īstenošanas grupām bija jāatstādina darbinieki, un to darbība pa daļai ir iesaldēta.

                  Visās trīs 2021. gada EKG Covid-19 izraisījusi lielu nenoteiktību gandrīz visās jomās, kas saistītas ar gatavošanos: nedrošas izredzes saņemt finansējumu no publiskā un privātā sektora partneriem, nezināmi turpmākie drošības noteikumi, kas ietekmēs gan darbu pilsoņu iesaistē, gan atļaujamo pasākumu veidus, kā arī ceļošanas ierobežojumi, kas mazina tūristu plūsmas un Eiropas/starptautisko partnerību iespējas. Normālos apstākļos pūliņiem vajadzētu dubultoties, taču profilakses pasākumi ir palēninājuši triju 2021. gada EKG priekšdarbus līdz kritiskam punktam, jo īstenošanas grupas nedarbojās un potenciālo līgumpartneru ekonomiskā izdzīvošana ir neskaidra.

                  Abas 2022. g. EKG un vienīgā 2023. g. EKG ir daudz mazāk skartas, jo tām vēl ir gana laika rūpīgi pārdomāt, kā pielāgot programmas, ņemot vērā dažādus ierobežojošus nākotnes scenārijus.

                  Visbeidzot, šķiet, ka 2020.–2023. gada EKG pandēmija neskar vienādi.

                  Skaidrs, ka vissmagāk skartas ir tās EKG, kurām savs gads būtu jāīsteno pašlaik (abas 2020. g. EKG) vai jāpaātrina priekšdarbi, lai laikus būtu gatavas nākamajā gadā (visas trīs 2021. gada EKG).

                  Jāpiezīmē arī, ka viena gada EKG var tikt ietekmētas dažādā mērā, jo pārvietošanās ierobežojumi Eiropā nebija vienādi, kultūras nozares noturība un pašvaldību un reģionu un valstu valdības iestāžu finansiālās iespējas nav vienādas un/vai tās nebija sasniegušas vienādu attīstības līmeni priekšdarbos, kad tās skāra pandēmija, un rezultātā dažām trieciens nāca brīdī, kad tām bija ļoti ātri jāvirzās uz priekšu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Komisijas priekšlikumam nav tiešas ietekmes uz budžetu. Melinas Merkuri naudas balva, ko katrai izraudzītajai pilsētai izmaksā līdz nosaukuma gada marta beigām saskaņā ar lēmuma 14. panta nosacījumiem, un izmaksas, kas saistītas ar Savienības iestāžu un struktūru iecelto ekspertu grupas locekļu darbu, tiek segtas no programmā “Radošā Eiropa” esošajiem līdzekļiem 2014.–2020. gada finanšu shēmai vai tiks segtas no turpmākajām Savienības kultūras atbalsta programmām pēc 2020. gada. Priekšlikuma rezultātā laikposmā no 2020. līdz 2033. gadam Eiropas kultūras galvaspilsētu skaits palielināts netiks.

               5.CITI ELEMENTI

                  Priekšlikumā Komisija ierosina:

               –pielikumā iekļautajā kalendārā 2023. gadā atļaut vairāk par divām dalībvalstīm,

               –dot iespēju Horvātijas un Īrijas izraudzītajām 2020. gada EKG īstenot savas programmas līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot nosaukuma gadu,

               –gadu, kurā Rumānijai un Grieķijai ir tiesības rīkot EKG, pārcelt no 2021. uz 2023. gadu,

               –gadu, kurā kādai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij ir tiesības nest EKG nosaukumu, pārcelt no 2021. uz 2022.,

               –apstiprināt to Lēmuma 445/2014/ES 7.–11. un 13. pantā minēto procesu derīgumu, kuri jau pabeigti attiecībā uz 2021. nosaukuma gadu (kā iepriekš norādīts, mainās tikai nosaukuma gads),

               –attiecīgi atjaunināt abu 2020. gada EKG galīgā novērtējuma iesniegšanas termiņu.

               2020/0179 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  3
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Akcijas “Eiropas kultūras galvaspilsētas” mērķi saskaņā ar Lēmuma Nr. 445/2014/ES 2. pantu ir sargāt un veicināt kultūras daudzveidību Eiropā, veicināt kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā, palielināt kultūras piedāvājuma klāstu, daudzveidību un Eiropas dimensiju pilsētās, arī ar transnacionālu sadarbību, paplašināt kultūras pieejamību un dalību tajā, stiprināt kultūras nozares spējas un saiknes ar citām nozarēm un ar kultūru uzlabot pilsētu tēlu starptautiskā mērogā.

               (2)Lai šos mērķus sasniegtu, vajadzīga mobilitāte, ceļošana, pasākumu organizēšana un sabiedrības dalība, ko Covid-19 pandēmijas laikā ir ļoti grūti vai pat nav iespējams panākt.

               (3)Visā Eiropā veikto noslēgšanās pasākumu dēļ kultūras pasākumu norises vietas ir slēgtas un kultūras pasākumi ir atcelti vai atlikti uz nenoteiktu laiku. Eiropas un starptautiskie kultūras sadarbības projekti ir radikāli palēninājušies, jo robežu fiziska šķērsošana ir bijusi ierobežota. Visbeidzot, ņemot vērā ieņēmumu straujo kritumu un sabiedrības veselības jaunās vajadzības, pašvaldības un reģionu un valstu valdības nonāk arvien spiedīgāka budžeta apstākļos. Tagad sarežģītāka kļūst arī privātā sponsorēšana kultūras jomā – tāpēc, ka nav publiska pasākuma, ko sponsorēt, vai tāpēc, ka uzņēmumi dod priekšroku ar sabiedrības veselību saistītām sponsorēšanas darbībām.

               (4)Pašreizējās un nākamās Eiropas kultūras galvaspilsētas ir ietekmētas dažādā mērā, galvenokārt atkarā no gada, kurā drīkst nest šo nosaukumu. Šķiet, ka visvairāk ietekmēta ir abu 2020. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu īstenošana un visu trīs 2021. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu gatavošanās.

               (5)Abām 2020. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām bija jāatliek vai jāatceļ visi pasākumi, bez kādas skaidrības, kad (un vai) stāvoklis normalizēsies. Faktiski tām liegts īstenot savu 2020. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas gadu un attīstīt priekšdarbos ieguldīto.

               (6)Visās trīs 2021. gada Eiropas kultūras galvaspilsētās Covid-19 izraisījusi lielu nenoteiktību gandrīz visās jomās, kas saistītas ar gatavošanos: nedrošas izredzes saņemt finansējumu no publiskā un privātā sektora partneriem, nezināmi turpmākie drošības noteikumi, kas ietekmēs gan darbu pilsoņu iesaistē, gan atļaujamo pasākumu veidus, kā arī ceļošanas ierobežojumi, kas mazina tūristu plūsmas un Eiropas partnerību iespējas. Normālos apstākļos pūliņiem vajadzētu dubultoties, taču profilakses pasākumi ir palēninājuši visu trīs 2021. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu priekšdarbus līdz kritiskam punktam, jo īstenošanas grupas nedarbojās un potenciālo līgumpartneru ekonomiskā izdzīvošana nav skaidra.

               (7)Lēmumā Nr. 445/2014/ES nav noteikta elastība, kas nepieciešama ārkārtējos apstākļos, t. i., nav noteikumu par tā gada pagarināšanu vai pārcelšanu, kurā kādai pilsētai ir uzticēts nest Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu.

               (8)Tādēļ Lēmums Nr. 445/2014/ES jāgroza tā, lai tas būtu cieši pielāgots vajadzībai pārvarēt ārkārtas situāciju, ļaujot pilsētām, kuras nes Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu un kuras pandēmija skārusi vissmagāk, īstenot savas programmas tā, ka ir iespējams sasniegt akcijas mērķus.

               (9)Konsultācijās, kurās piedalījās attiecīgās pilsētas un dalībvalstis, tika secināts, ka pienākas nodrošināt iespēju Horvātijas un Īrijas izraudzītajām 2020. gada EKG savas programmas turpināt īstenot līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot izraudzīto gadu. Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmuma 445/2014/ES 3., 4. un 16. pants.

               (10)Konsultācijās, kurās piedalījās attiecīgās pilsētas un dalībvalstis, tika secināts, ka gads, kurā Rumānija un Grieķija ir tiesīgas nest Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu, būtu pārceļams no 2021. uz 2023. gadu, un gads, kurā kādai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij ir tiesības nest EKG nosaukumu, būtu pārceļams no 2021. uz 2022. gadu. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 445/2014/ES 3. pants un minētā lēmuma pielikumā iekļautais kalendārs. Šim lēmumam nebūtu jāietekmē to 7.–11. un 13. pantā minēto procedūru derīgums, kuras jau ir pabeigtas attiecībā uz 2021. nosaukuma gadu,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmumu Nr. 445/2014/ES groza šādi:

               (1)3. pantu groza šādi:

               (a)2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

               “Nosaukumu katru gadu piešķir ne vairāk kā vienai pilsētai katrā no divām dalībvalstīm, kas norādītas pielikumā iekļautajā kalendārā (“kalendārs”), un attiecīgajos gados – vienai pilsētai no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valsts, kura ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu puse (“EBTA/EEZ valsts”), kandidātvalsts vai potenciālas kandidātvalsts, vai vienai pilsētai no valsts, kas pievienojas Savienībai 5. punktā izklāstītajos apstākļos. 2023. gadā nosaukumu nes ne vairāk kā viena pilsēta katrā no trim dalībvalstīm, kas norādītas pielikumā iekļautajā kalendārā.”;

               (b)3. punktu aizstāj ar šādu:

               “Tiesības nest nosaukumu dalībvalstu pilsētām piešķir uz vienu gadu atbilstoši dalībvalstu secībai kalendārā. Pilsētām, kuras nosaukumu nes 2020. gadā, ir iespēja turpināt īstenot savu kultūras programmu līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot nosaukuma gadu.”;

               (2)4. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

               “Kultūras programma aptver nosaukuma gadu, un to izstrādā īpaši nosaukuma mērķiem saskaņā ar 5. pantā noteiktajiem kritērijiem. Pilsētām, kuras nosaukumu nes 2020. gadā, ir iespēja turpināt īstenot savu kultūras programmu līdz 2021. gada 30. aprīlim.”;

               (3)16. panta 1. punktam pievieno šādu piekto daļu:

               “Pilsētas, kuras nosaukumu nes 2020. gadā, novērtējuma ziņojumus sagatavo un nosūta Komisijai līdz 2022. gada 30. aprīlim.”;

               (4)pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

               2. pants

               Spēkā paliek Lēmuma 445/2014/ES 7.–11. pantā un 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās procedūras, kas jau pabeigtas attiecībā uz 2021. nosaukuma gadu. Nosaukuma gadu maina saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 445/2014/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam un atceļ Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (OV L 132, 3.5.2014., 1. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1545 (2017. gada 13. septembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam (OV L 237, 15.9.2017., 1. lpp.).

                     (3)

                        OV C , , . lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.8.2020
            COM(2020) 384 final
            PIELIKUMS
            [dokumentam]
            Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM
            par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. gada līdz 2033. gadam

               PIELIKUMS

               KALENDĀRS

                        2020

                        Horvātija

                        Īrija

                        2021

                        2022

                        Lietuva

                        Luksemburga

                        Kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

                        2023

                        Ungārija

                        Rumānija

                        Grieķija

                        2024

                        Igaunija

                        Austrija

                        EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

                        2025

                        Slovēnija

                        Vācija

                        2026

                        Slovākija

                        Somija

                        2027

                        Latvija

                        Portugāle

                        2028

                        Čehija

                        Francija

                        EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

                        2029

                        Polija

                        Zviedrija

                        2030

                        Kipra

                        Beļģija

                        EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

                        2031

                        Malta

                        Spānija

                        2032

                        Bulgārija

                        Dānija

                        2033

                        Nīderlande

                        Itālija

                        EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts