				|

		52012PC0118

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  par kuģu pārstrādi /* COM/2012/0118 final - 2012/0055 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.        Vispārīgais
konteksts un priekšlikuma pamatojums
Videi kaitīga un nedroša kuģu
demontāža ir problēma, kas raisa lielas bažas. Vairumu lielo
komerciālo jūras kuģu pēc ekspluatācijas beigām
rūpnīcās demontē ar paņēmieniem, kam ir
ievērojama ietekme uz vidi un veselību. Šo negatīvo aspektu
dēļ kuģu pārstrāde nevar kļūt par pietiekami
ilgtspējīgu nozari.
Situācija, domājams,
pasliktināsies, jo pasaules kuģu flotes pašreizējā jaudas
pārpalikuma dēļ ir paredzams, ka tuvāko gadu laikā
liels skaits kuģu tiks nosūtīti demontāžai, un lēš, ka
šī situācija saglabāsies vēl vismaz 5 līdz 10 gadus.
Turklāt paredzams, ka no gaidāmā kuģu pārstrādes
pieauguma, kas notiks aptuveni vienlaikus ar vienkorpusa tankkuģu
vispārējo likvidēšanu (2015. gadā), ievērojamu
labumu gūs tie demontāžas uzņēmumi, kas vismazāk
atbilst standartiem.
Ar Regulu par atkritumu sūtījumiem[1] Eiropas Savienībā
īsteno prasības, kas paredzētas Bāzeles konvencijā par
kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo
transportēšanu un to aizvākšanu. Ar to īsteno arī noteikumu
par konvencijas grozījumu (tā dēvēto “Grozījumu par
aizliegumu”), kas aizliedz eksportēt bīstamos atkritumus ārpus
ESAO dalībvalstīm. Starptautiskā mērogā šis
grozījums vēl nav stājies spēkā, jo to nav
ratificējis pietiekams skaits valstu.
Saskaņā ar Regulu par atkritumu
sūtījumiem demontāžai paredzētie ES dalībvalstu karoga
kuģi ir klasificējami kā bīstamie atkritumi, jo tie satur
bīstamas vielas. Tāpēc tos drīkst demontēt tikai ESAO
valstīs. Tomēr ES dalībvalstu karoga kuģi[2] teju sistemātiski šo normu
apiet, kā rezultātā gan starptautiskie noteikumi, gan ES
tiesību akti ir neefektīvi.
Šī plaši izplatītā tiesību
akta neievērošana, pirmkārt, ir saistīta ar ESAO
dalībvalstīs pieejamo pārstrādes jaudu trūkumu, jo
īpaši attiecībā uz lielāku kuģu pārstrādi.
Eiropas mērogā pieejamo jaudu izmanto nelielu kuģu un valsts
kuģu demontāžai, bet ne lielu komerciālu jūras kuģu
demontāžai. Tāpat kā kuģubūve, arī kuģu
demontāža ekonomisku apsvērumu dēļ (pieprasījums
pēc tērauda, mazas darbaspēka izmaksas, nenotiek vides izmaksu
internalizācija) dažu pēdējo gadu desmitu laikā ir
pārcēlusies no Eiropas valstīm uz valstīm, kuras nav ESAO
dalībvalstis. Līdz ar to papildu demontāžas jaudu
attīstīšana Eiropā nav bijusi ekonomiski izdevīga.
Ievērojamas pārstrādes jaudas
ārpus ESAO ir Ķīnā, Indijā, Pakistānā un
Bangladešā. Paredzams, ka ESAO un Ķīnas rūpnīcas,
kā arī dažas Indijas rūpnīcas līdz 2015. gadam
atbildīs Honkongas konvencijas prasībām.
Pašreizējā pieejamā
pārstrādes jauda Ķīnā (2,83 milj. LDT[3] 2009. gadā) jau tagad ir
lielā mērā pietiekama, lai pārstrādātu visus ES
dalībvalstu karoga kuģus līdz 2030. gadam (maksimālais
gada apjoms 2012.-30. gadā būs 1,88 milj. LDT), turklāt
drīzumā sāks darboties jauna rūpnīca ar jaudu 1 milj.
LDT. Par šādu notikumu gaitu lielā mērā jāpasakās
publiskā sektora pūliņiem veicināt videi nekaitīgas
kuģu pārstrādes tirgu un slēgt standartiem neatbilstošas
rūpnīcas, kā arī Eiropas kuģu īpašnieku
investīcijām drošās un videi nekaitīgās
pārstrādes rūpnīcās.
Otrkārt, pašreizējā
situācija kuģu pārstrādes tirgū ir labvēlīga
Bangladešai, Indijai un (mazākā mērā) Pakistānai,
savukārt konkurenti ES, Turcijā un Ķīnā, kuri
ievēro augstākus tehniskos standartus, var darboties tikai nišas tirgos,
piemēram, mazu kuģu, valsts kuģu (ieskaitot karakuģus) vai
īpaši apzinīgu īpašnieku kuģu pārstrādē.
Visbeidzot, pašreizējie tiesību akti
nav pielāgoti kuģu specifikai. Ir grūti noteikt, kad kuģis
kļūst par atkritumiem. Kuģu īpašnieku lēmumi par
kuģu nosūtīšanu pārstrādei balstās uz ekonomisku
izmaksu un ieguvumu salīdzinājumu, proti, vai izdevīgāk ir
kuģi paturēt ekspluatācijā vai nosūtīt
demontāžai.
Ja lēmumu pieņem, kad kuģis
atrodas starptautiskos ūdeņos vai ūdeņos, kas ir kuģu
pārstrādes valsts jurisdikcijā, ir ļoti grūti vai pat
neiespējami piemērot Atkritumu sūtījumu regulas
procedūras. Turklāt komerciālie kuģi, kas atstāj
Eiropas ostas un ūdeņus, lielākoties pēdējo reisu
optimizē, pa ceļam uz demontāžas vietu piegādājot
kravu Āzijā. Ja kuģa īpašnieks nepaziņo par kuģa
demontāžas nodomu brīdī, kad kuģis atstāj ES ostu,
attiecīgajām iestādēm parasti nav iejaukties. Atkritumu
sūtījumu regulā ir noteiktas eksportējošās valsts,
importējošās valsts un — attiecīgos gadījumos —
tranzītvalstu tiesības un pienākumi. Tomēr ostas valsts ne
vienmēr tiek informēta par kuģa īpašnieka nodomu kuģi
pārstrādāt. Visbeidzot, nav reti gadījumi, kad kuģi
pārdod citam operatoram ar ieganstu, ka kuģi turpinās
ekspluatēt, lai gan patiesībā to nosūta uz kuģu
demontāžas rūpnīcu.
Lai piemērotu spēkā esošos
tiesību aktus un jo īpaši aizliegumu nolietotus kuģus
eksportēt ārpus ESAO, dalībvalstīm būtu jāpieliek
nesamērīgas pūles, lai nodrošinātu izpildi, ņemot
vērā pārstrādes jaudu trūkumu ESAO valstīs,
kā arī likumīgo iespēju jebkuram kuģim mainīt
tā reģistrācijas valsti (karoga valsti).
Lai stāvokli uzlabotu, Bāzeles konvencijas puses 2004.
gadā aicināja Starptautisko jūrniecības organizāciju
(SJO) izstrādāt obligātās prasības kuģu
pārstrādei[4].
2006. gadā Bāzeles konvencijas puses apsveica SJO darbu pie
projekta konvencijai par kuģu pārstrādi un atzina, ka
jāvairās no tādu instrumentu pārklāšanās, kam ir
viens mērķis. Puses tika aicinātas novērtēt ar Bāzeles
konvenciju iedibināto kontroles līmeni un izpildi kopumā,
kā arī novērtēt, kāds būtu vēlamais
kontroles un izpildes līmenis kopumā, kas jāparedz kuģu
pārstrādes konvencijas projektā, un salīdzināt abas
konvencijas[5].
Honkongas starptautisko konvenciju par
kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi ("Honkongas
konvencija") SJO pieņēma 2009. gada maijā. Kad
konvencija stāsies spēkā, tās pusēm (ieskaitot ES
dalībvalstis) lielie komerciālie kuģi būs
jādemontē tikai valstīs, kas ir konvencijas puses. Tās var
būt arī Āzijas valstis, taču to kuģu demontāžas
rūpnīcām būs jāatbilst starptautiski atzītiem
standartiem (augstākiem nekā pašlaik). Šīm
rūpnīcām kuģi no valstīm, kas nav konvencijas puses,
būs jāapstrādā tāpat kā to valstu karoga
kuģi, kas ir konvencijas puses (klauzula, kas aizliedz
"labvēlīgāku režīmu").
Honkongas konvencija tika pieņemta 2009. gadā, bet, lai
tā stātos spēkā un nestu augļus, tā
jāratificē pietiekamam skaitam valstu. Paredzams, ka tas nenotiks
ātrāk par 2020. gadu. Konvencija stāsies spēkā
24 mēnešus pēc tam, kad izpildīti šādi
nosacījumi:
–
ne mazāk kā 15 valstis ir vai nu
konvenciju parakstījušas bez atrunas uz ratifikāciju, pieņemšanu
vai apstiprinājumu, vai ir deponējušas attiecīgo
ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprinājuma vai
pievienošanās instrumentu;
–
to kopējā tirdzniecības flotes bruto
tilpība ir vismaz 40 % no pasaules tirdzniecības flotes bruto
tilpības; un
–
to ikgadējā pārstrādāto
kuģu bruto tilpība pēdējo 10 gadu laikā ir vismaz
3 % no šo valstu kopējās tirdzniecības flotes bruto
tilpības.
Bāzeles
konvencijas puses 2010. gadā apsveica[6]
Honkongas konvencijas pieņemšanu un uzsāka sākotnējo
novērtējumu par to, vai ar Honkongas konvenciju tiek noteikts
tāds kontroles un izpildes līmenis, kas līdzvērtīgs
Bāzeles konvencijā noteiktajam[7].
Eiropas Savienība un tās dalībvalstis
novērtējumu pabeidza 2010. gadā. Tajā secināts,
ka Honkongas konvencija paredz tādu kontroles un izpildes līmeni, kas
ir vismaz līdzvērtīgs Bāzeles konvencijā noteiktajam
attiecībā uz kuģiem, kas klasificēti kā atkritumi
saskaņā ar Bāzeles konvenciju[8].
2011. gada oktobrī Bāzeles
konvencijas puses aicināja ratificēt Honkongas konvenciju, lai
tā varētu stāties spēkā[9].
Komisija
2007. gadā pieņēma Zaļo grāmatu par kuģu
labāku demontāžu, bet 2008. gadā — paziņojumu
"ES stratēģija par kuģu labāku demontāžu"[10]. Stratēģijā apskatīti pasākumi, kā
pēc iespējas ātrāk uzlabot kuģu demontāžas
nosacījumus, tostarp pagaidu periodā līdz brīdim, kad
spēkā stājas Honkongas konvencija: t.i., risināt
konvencijā aplūkotos galvenos jautājumus, mudināt nozares
pārstāvjus rīkoties brīvprātīgi, sniegt tehnisko
palīdzību un atbalstu jaunattīstības valstīm un
stingrāk piemērot spēkā esošos tiesību aktus.
Pateicoties stratēģijai, ir izdevies panākt šādus
rezultātus:
–
ir pieņemta konvencija, kas uzlabos kuģu
pārstrādi, jo tās procedūras ir pielāgotas kuģu
specifikai, turklāt ir noteiktas sīkas prasības, kas
jāizpilda modernizētajām kuģu pārstrādes
rūpnīcām;
–
ir sniegts atbalsts nozares
brīvprātīgajiem pasākumiem pirms konvencijas
stāšanās spēkā:
·
konvencijas prasību un norāžu
brīvprātīga piemērošana (piemēram, bīstamo
materiālu uzskaitījuma izveide),
·
"zaļu" pārdošanas līgumu
ieviešana,
·
investīcijas drošās un videi
nekaitīgās pārstrādes rūpnīcās;
–
ir veikti pētījumi un īstenoti
izmēģinājuma projekti, lai izvērtētu situācijas
attīstību un popularizētu labākus kuģu
pārstrādes paņēmienus gan kuģiem, uz ko attiecas
Honkongas konvencija, gan citiem kuģiem;
–
Komisija, saņēmusi informāciju par
konkrētu kuģu iecerēto demontāžu, ir īstenojusi
pasākumus, lai tiktu labāk īstenota Atkritumu sūtījumu
regula;
–
ir sniegts atbalsts valstīm, kur notiek
kuģu pārstrāde, proti, saskaņā ar Tematisko programmu
vides aizsardzībai un dabas resursu, tostarp enerģijas,
ilgtspējīgai apsaimniekošanai ir piešķirti līdzekļi
"Kuģu ilgtspējīgas pārstrādes globālajai
programmai", ko kopīgi pārvalda Bāzeles konvencijas,
Starptautiskās jūrniecības organizācijas un
Starptautiskās darba organizācijas sekretariāti.
1.2.        Priekšlikuma mērķis
Kuģu pārstrādes regulas
mērķis ir būtiski samazināt negatīvo ietekmi, kas
saistīta ar ES dalībvalstu karoga kuģu pārstrādi
(īpaši Dienvidāzijā), tajā pašā laikā neradot
lieku ekonomisko slogu. Ar ierosināto regulu tiek agrēji
īstenotas Honkongas konvencijas prasības, tādējādi
paātrinot tās stāšanos spēkā visā pasaulē.
1.3.        Spēkā esošie
noteikumi priekšlikuma jomā
Priekšlikums attiecas uz kuģu
pārstrādes regulas pieņemšanu. Ar jauno regulu iecerēts
aizstāt Regulu (EK) Nr. 1013/2006[11]
attiecībā uz kuģiem, uz ko attiecas Honkongas konvencija.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM — REZULTĀTI UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMS
2.1.        Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Izstrādājot ietekmes
novērtējumu, kas papildina šo likumdošanas priekšlikumu, Komisija
apspriedās ar ieinteresētajām personām un izmantoja
pieaicināto speciālistu ieteikumus, proti, notika sabiedriskā
apspriešana (no 2009. gada aprīļa līdz jūnijam) un
četri darbsemināri ar speciālistiem.
Vairums ieinteresēto personu
nepārprotami atbalstīja Honkongas konvencijas drīzu
ratifikāciju ES dalībvalstīs, lai rosinātu to
ratificēt arī citās valstīs un tādējādi
paātrinātu tās stāšanos spēkā. Daudzas
ieinteresētās personas atbalstīja konvencijas agrēju
īstenošanu, jo uzskatīja, ka ir nepieļaujami gaidīt
tās stāšanos spēkā apstākļos, kad kuģu
demontētāji joprojām iet bojā vai gūst savainojumus
darba vietā un kad tiek nodarīts ievērojams kaitējums
videi. Daži uzskatīja, ka ES nevajadzētu noteikt papildu
prasības, kas pārsniedz konvencijā noteikto. Atzinumi,
sabiedriskajā apspriešanā saņemto atbilžu kopsavilkums un
ziņojumi par ieinteresēto personu darbsemināriem ir pieejami
tiešsaistē[12].
Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komiteja un Padome paziņojumu apsprieda un
attiecīgi pieņēma rezolūciju[13] (2009. gada
26. martā), atzinumu[14]
(2009. gada 13. maijā) un secinājumus[15] (2010. gada
21. oktobrī) par ES stratēģiju par kuģu labāku
demontāžu.
2.2.        Ietekmes
novērtējums
Komisija
veica ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu, kādi
kuģu pārstrādes režīma varianti ir reāli
īstenojami. Analīzē aplūkota dažādu variantu
ekonomiskā, sociālā un vides ietekme.
Ietekmes novērtējuma padomes ieteikumi
tika ņemti vērā; galvenās izmaiņas skāra
šādus jautājumus: skaidrāk definēt problēmu,
skaidrāk izklāstīt darbības, kas jau veiktas kuģu
pārstrādes valstīs saskaņā ar pamatscenāriju,
stiprināt iejaukšanās pamatojumu un saikni starp īpašajiem un
darbības mērķiem, problēmām un cēloņiem,
uzlabot novērtējumu par politikas variantiem, jo īpaši
attiecībā uz grūtībām, kas nākotnē
varētu rasties saistībā ar izpildi un atbilstību.
Ietekmes novērtējumā
secināts, ka tikai politikas variants D pilnībā atbilst noteiktajiem
mērķiem.
Šis risinājums paredz, ka tiek ieviesta ad-hoc
regula attiecībā uz kuģiem, uz ko attiecas Honkongas konvencija
(lieli komerciāli jūras kuģi). Šī regula attiektos uz ES
dalībvalstu karoga kuģu visu ekspluatācijas ciklu, ar to tiktu
agrēji ieviestas Honkongas konvencijas prasības un, kā
pieļauj konvencija, tā ietvertu stingrākus vides kritērijus
kuģu pārstrādes rūpnīcām. ES dalībvalstu
karoga kuģus drīkstētu pārstrādāt tikai
prasībām atbilstošās rūpnīcās.
ES dalībvalstīm tiku savlaicīgi
rakstiski paziņots par kuģa īpašnieka nodomu nosūtīt
kuģi pārstrādei. Šī prasība, kā arī
tādu sodu ieviešana, kuri būtu vismaz vienādi ar
pašreizējos tiesību aktos paredzētajiem sodiem, nodrošinās
tiesību aktu ievērošanu. Lai gan maz ticams, ka uzņēmumi,
kas pašlaik demontējamos kuģus izvelk un demontē krastā,
varētu ievērot šīs prasības, modernizēti
uzņēmumi nākotnē varētu šos kritērijus
ievērot. Lai izvairītos no neskaidrības, dublēšanās un
administratīvā sloga, uz kuģiem, uz kuriem attiektos šie jaunie
tiesību akti, vairs neattiektos Atkritumu sūtījumu regula.
Šis politikas variants ir šā priekšlikuma
pamatā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.        Priekšlikuma kopsavilkums
Šis likumdošanas priekšlikums jaunai ad-hoc
regulai attiecas uz kuģiem, uz ko attiecas Honkongas konvencija (lieli
komerciāli jūras kuģi). Tas aptver ES dalībvalstu karoga
kuģu visu ekspluatācijas ciklu. Ar to tiek īstenotas
vairākas Honkongas konvencijas prasības (bīstamo materiālu
uzskaitījuma izveide, pienākums kuģus pārstrādāt
drošās un videi nekaitīgās rūpnīcās,
vispārējās prasības, kas piemērojamas kuģiem
pirms pārstrādes) un — kā pieļauts
konvencijā — tiek noteiktas stingrākas vides prasības, kas
nepieciešamas pirms konvencijas stāšanās spēkā
(prasības kuģu pārstrādes rūpnīcām,
kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas saraksta izveide,
noteikumi par līgumu starp kuģa īpašnieku un kuģu
pārstrādes rūpnīcu).
Pienākums
izveidot un uzturēt bīstamo materiālu uzskaitījumu, kam
jāatrodas uz kuģa
ES dalībvalstu karoga kuģiem
būs jāizveido un visā ekspluatācijas laikā
jāuztur bīstamo materiālu uzskaitījums, kam jāatrodas
uz kuģa. Jauniem dalībvalstu karoga kuģiem uzskaitījums
jāsagatavo nekavējoties, savukārt esošajiem kuģiem tas
jāizdara 5 gadu laikā, izņemot gadījumus, kad tos
demontāžai nosūta ātrāk.
Pirms kuģa nosūtīšanas
pārstrādei uzskaitījums ir jāatjaunina un jāaizpilda,
lai nodrošinātu, ka izraudzītajai kuģu pārstrādes
rūpnīcai ir iespējas un atļauja apsaimniekot visus
bīstamos materiālus un atkritumus uz kuģa.
ES dalībvalstu
karoga kuģus drīkstēs demontēt tikai drošās un videi
nekaitīgās kuģu pārstrādes rūpnīcās
Pamatojoties uz Honkongas konvencijas
tehniskajām prasībām, ir izstrādāts prasību
saraksts, kas jāievēro kuģu pārstrādes
rūpnīcām. Tas ir papildināts ar vēl citām prasībām,
lai labāk aizsargātu cilvēka veselību un vidi un
nodrošinātu, ka visi bīstamie atkritumi tiek apsaimniekoti videi
nekaitīgi gan kuģu pārstrādes rūpnīcās, gan
atkritumu tālākās apsaimniekošanas uzņēmumos.
Atsevišķas kuģu pārstrādes
rūpnīcas, kas šīm prasībām atbilst, varēs iesniegt
pieteikumu par iekļaušanu kuģu pārstrādes rūpnīcu
Eiropas sarakstā. ES dalībvalstu karoga kuģus drīkstēs
pārstrādāt tikai Eiropas sarakstā iekļautās
rūpnīcās.
Kad Honkongas konvencija būs
stājusies spēkā, tās pusēm būs jāsagatavo un
jāpārsūta saraksti ar tām kuģu pārstrādes
rūpnīcām, kam tās piešķīrušas atļauju
saskaņā ar konvenciju. Sarakstus nosūtīs Starptautiskajai
jūrniecības organizācijai, kas tos attiecīgi izplatīs
tālāk. Kad šie rūpnīcu saraksti būs pieejami
starptautiskā līmenī, regula par kuģu pārstrādi
būs jāpārskata, lai izvairītos no administratīvā
sloga un divkārša darba saistībā ar kuģu
pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstu. Piemēram,
varētu ieviest savstarpējās atzīšanas mehānismu.
Īpašas
prasības pirms pārstrādes
Dalībvalstu karoga kuģiem pirms
kuģa nodošanas kuģu pārstrādes rūpnīcai būs
jāsamazina uz kuģa esošo bīstamo atkritumi daudzums (tie var
būt arī kravas pārpalikumos, degvielā u.c.).
Kas attiecas uz tankkuģiem, kuģu
īpašniekiem būs jānodrošina, ka tankkuģi kuģu
pārstrādes rūpnīcā ierodas tādā
stāvoklī, lai tos varētu sertificēt kā
iekļūšanai drošus un ugunsbīstamiem darbiem drošus, lai
novērstu sprādzienus un (letālus) negadījumus ar
strādniekiem kuģu pārstrādes rūpnīcā.
Rūpīgāka
Savienības tiesību aktu ievērošana
Pretstatā spēkā esošajiem
tiesību aktiem ierosinātā regula balstās uz Honkongas
konvencijas kontroles un izpildes sistēmu, kas īpaši pielāgota
kuģiem un starptautiskajai kuģniecībai (sertifikāti,
apskates, karoga valsts īpašie pienākumi u.c.).
Tā kā regula atļauj kuģus pārstrādāt
rūpnīcās ārpus ESAO valstīm, ja šīs
rūpnīcas atbilst prasībām un ir iekļautas Eiropas
sarakstā, tas arī palīdzēs risināt pašreizējo
problēmu ar kuģu īpašniekiem legāli pieejamo
pārstrādes jaudu nepietiekamību.
Turklāt ES dalībvalstīm tiks
savlaicīgi rakstiski paziņots par kuģa īpašnieka nodomu
nosūtīt kuģi pārstrādei; tādējādi
būs vieglāk noteikt, kurā brīdī kuģis
kļūst par atkritumiem. Dalībvalstis saņems informāciju
par pārstrādes plānoto uzsākšanu un pabeigšanu.
Salīdzinot to kuģu sarakstu, kam izsniegts uzskaitījuma
sertifikāts, ar to kuģu sarakstu, kas pārstrādāti
atļauju saņēmušās rūpnīcās,
dalībvalstīm būs vieglāk konstatēt nelikumīgu
pārstrādi. Turklāt tiks ieviesti sodi, kas ir specifiskāki
un precīzāki nekā tie, ko paredz pašreizējie tiesību
akti. Šīs prasības, kā arī tas, ka būs likumīgi
pieejamas lielākas drošas un nekaitīgas kuģu
pārstrādes jaudas un ka kontroles sistēma būs
pienācīgi pielāgota kuģu specifikai, nodrošinās
labāku tiesību aktu ievērošanu.
Visbeidzot, lai izvairītos no neskaidrības,
dublēšanās un administratīvā sloga, uz kuģiem, uz
kuriem attiektos šie jaunie tiesību akti, vairs neattiektos Atkritumu
sūtījumu regula.
3.2.        Juridiskais pamats
Priekšlikuma pamatā ir LESD līguma
192. panta 1. punkts.
3.3.        Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes
principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā
kompetencē.
Uz kuģu
pārstrādi jau attiecas Eiropas tiesību akti, proti, Atkritumu
sūtījumu regula.
Eiropas
Savienība nevar kļūt par Honkongas konvencijas pusi, jo tai var
pievienoties tikai tās valstis, kas ir Starptautiskās
jūrniecības organizācijas locekles. Tāpēc ES
dalībvalstīm būs liela nozīme — sevišķi kā karoga
valstīm —, lai panāktu konvencijas ratifikāciju un tās
noteikumu stāšanos spēkā.
Dalībvalstu atsevišķa
darbošanās nebūs pietiekama, jo ne visas dalībvalstis uzskata
Honkongas konvencijas ratifikāciju par prioritāti. Pastāv liels
risks, ka atkarībā no dalībvalsts lieliem komerciāliem ES
dalībvalstu kuģiem varētu piemērot dažādas likumu
prasības. Tas var izraisīt karoga maiņas un negodīgu
konkurenci starp dalībvalstīm kā karoga valstīm.
Izveidojot Eiropas sarakstu ar
prasībām atbilstošām kuģu pārstrādes
rūpnīcām, varēs izvairīties no divkārša darba ES
dalībvalstu starpā, kā arī atvieglot to kā karoga valstu
kontroles procedūras.
Honkongas konvencijas noteikumus
iestrādājot ES tiesību aktos, tiktu veicināta
saskaņota lēmumu pieņemšana un paātrināts
ratifikācijas process dalībvalstu vidū. Turklāt ES
agrējai rīcībai būtu daudz lielāks iespaids uz
trešām valstīm nekā atsevišķu dalībvalstu
rīcībai, kas vairo izredzes uz Honkongas konvencijas drīzu
stāšanos spēkā. Šim regulas priekšlikumam ir pievienots
priekšlikums par Padomes lēmumu, ar ko dalībvalstīm atļauj
Eiropas Savienības interesēs ratificēt 2009. gada Honkongas
starptautisko konvenciju par kuģu drošu un videi nekaitīgu
pārstrādi vai pievienoties tai.
3.4.        Proporcionalitātes
princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu. Papildu slogs ekonomikas dalībniekiem un
valstu iestādēm nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai kuģu
pārstrāde notiku droši un videi nekaitīgi. Lai gan priekšlikums
paredz papildu izmaksas kuģu īpašniekiem (bīstamo materiālu
uzskaitījumu sagatavošana, apskates), šīs izmaksas atsvērs ievērojamie
vides un sociālie ieguvumi.
3.5.        Juridiskā instrumenta
izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments ir
regula.
Regula ir atbilstīgs juridisks
instruments, jo tā tieši kuģu īpašniekiem uzliek konkrētas
prasības, kas vienlaicīgi un vienā un tajā pašā
veidā izpildāmas visā Savienībā. Prasības
drošām un videi nekaitīgām kuģu pārstrādes
rūpnīcām un kuģu pārstrādes rūpnīcu
Eiropas saraksts nodrošinās Honkongas konvencijas saskaņotu
īstenošanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
2012/0055 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par kuģu pārstrādi
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1.
punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Kuģus, kas kļuvuši
par atkritumiem un kurus pārstrādes nolūkā pārvieto
pāri robežām, reglamentē Bāzeles Konvencija par kontroli
pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu
un to aizvākšanu ("Bāzeles konvencija") un Eiropas
Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regula (EK) Nr. 1013/2006 par
atkritumu sūtījumiem[16].
Ar Regulu (EK) Nr. 1013/2006 īsteno Bāzeles konvenciju un
tās 1995. gadā pieņemto grozījumu[17], kas starptautiskā
līmenī vēl nav stājies spēkā un ar ko aizliedz
bīstamo atkritumu eksportu uz valstīm, kas nav Ekonomiskās
sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) locekles. Tā
kā kuģi satur bīstamus materiālus, tos parasti
klasificē kā bīstamus atkritumus, kas nozīmē, ka ir
aizliegts tos pārstrādes nolūkā eksportēt uz
rūpnīcām valstīs, kuras nav ESAO locekles.
(2)       Mehānismi pastāvošo
normatīvo aktu izpildei un kontrolei starptautiskā un Eiropas
līmenī nav pielāgoti kuģu un starptautiskās
kuģošanas īpatnībām un ir izrādījušies
neefektīvi, lai novērstu nedrošu un kaitīgu kuģu
pārstrādi.
(3)       Kuģu
pārstrādes jaudas ESAO valstīs, kurās ir likumīgi
atļauts nodot dalībvalstu karoga kuģus, ir nepietiekamas. Drošas
un nekaitīgas pārstrādes jaudas, kas izvietotas valstīs,
kuras nav ESAO locekles, ir pietiekamas, lai pārstrādātu visus
ES dalībvalstu karoga kuģus, un paredzams, ka līdz
2015. gadam šīs jaudas vēl palielināsies, jo
pārstrādājošās valstis būs veikušas pasākumus,
lai izpildītu Honkongas konvencijas prasības.
(4)       Honkongas starptautiskā
konvencija par kuģu drošu un videi nekaitīgu pārstrādi
("Honkongas konvencija") pieņemta 2009. gada
15. maijā Starptautiskās jūrniecības
organizācijas paspārnē pēc Bāzeles konvencijas pušu
lūguma. Honkongas konvencija stāsies spēkā tikai
24 mēnešus pēc tam, kad to ratificējušas vismaz 15 valstis,
kuru kopējā tirdzniecības flotes bruto tilpība ir vismaz
40 % no pasaules tirdzniecības flotes bruto tilpības un kuru
ikgadējā pārstrādāto kuģu bruto tilpība
pēdējo 10 gadu laikā ir vismaz 3 % no šo valstu
kopējās tirdzniecības flotes bruto tilpības.
Dalībvalstīm vajadzētu pēc iespējas drīzāk
ratificēt šo konvenciju, lai paātrinātu tās stāšanos
spēkā. Konvencija attiecas uz kuģu projektēšanu, būvi,
ekspluatāciju un sagatavošanu, lai atvieglotu drošu un videi
nekaitīgu kuģu pārstrādi, tajā pašā laikā
nekaitējot kuģu drošībai un ekspluatācijas
efektivitātei; tā attiecas arī uz kuģu pārstrādes
rūpnīcu drošu un videi nekaitīgu ekspluatāciju un uz
pienācīga izpildes mehānisma izveidošanu attiecībā uz
kuģu pārstrādi.
(5)       Honkongas konvencijā
nepārprotami noteikts, ka tās pusēm ir jāveic
stingrāki, starptautiskajām tiesībām atbilstoši
pasākumi attiecībā uz kuģu drošu un videi nekaitīgu
pārstrādi, lai nepieļautu, vājinātu vai
samazinātu jebkādu negatīvu ietekmi uz cilvēka
veselību un vidi. Izveidojot to Eiropas kuģu pārstrādes
rūpnīcu sarakstu, kas atbilst šajā regulā noteiktajām
prasībām, tiktu sekmēta gan minētā mērķa
sasniegšana, gan labāka izpilde, jo karoga valstīm būtu
vieglāk kontrolēt kuģus, kas nolemti pārstrādei.
Šīm prasībām par kuģu pārstrādi būtu
jābalstās uz Honkongas konvencijas prasībām.
(6)       Karoga valstis, kas
nosūta kuģus uz modernizētām, Honkongas konvencijas
prasībām atbilstošām pārstrādes
rūpnīcām, ir ekonomiski ieinteresētas panākt, ka
Honkongas konvencija stājas spēkā pēc iespējas
drīzāk, lai nodrošinātu vienlīdzīgus noteikumus
visā pasaulē.
(7)       Kuģus, uz kuriem
neattiecas Honkongas konvencija un šī regula, arī turpmāk vajadzētu
pārstrādāt saskaņā ar prasībām
attiecīgi Regulā (EK) Nr. 1013/2006 un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem
un par dažu direktīvu atcelšanu[18].
(8)       Ir jāprecizē
šīs regulas, Regulas (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvas 2008/98/EK
darbības joma, lai novērstu vairāku tādu regulatīvo
instrumentu savstarpējo pārklāšanos, kam ir viens
mērķis.
(9)       Interpretējot šīs
regulas prasības, būtu jāņem vērā
vadlīnijas, ko Starptautiskā jūrniecības organizācija
izstrādājusi kā papilddokumentu Honkongas konvencijai.
(10)     Dalībvalstīm
būtu jāveic pasākumi, lai novērstu kuģu
pārstrādes noteikumu apiešanu un palielinātu
pārredzamību kuģu pārstrādes nozarē. Kā
paredzēts Honkongas konvencijā, dalībvalstīm būtu
jāpaziņo informācija par kuģiem, kam izsniegts
[bīstamo materiālu] uzskaitījuma sertifikāts, par
kuģiem, par ko saņemts paziņojums par pārstrādes
pabeigšanu, un par nelikumīgu pārstrādi un attiecīgi veiktajiem
pasākumiem.
(11)     Dalībvalstīm
būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami
šīs regulas pārkāpšanas gadījumā, kā arī
būtu jānodrošina šo sodu piemērošana, lai nepieļautu
kuģu pārstrādes noteikumu apiešanu. Sodiem, kas var būt
civiltiesiski un administratīvi sodi, vajadzētu būt
efektīviem, samērīgiem un preventīviem.
(12)     Lai ņemtu vērā
norises saistībā ar attiecīgajām starptautiskajām
konvencijām, pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz šīs
regulas pielikumu atjaunināšanu būtu jādeleģē
Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija
sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas
apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, ka
attiecīgie dokumenti tiek vienlaikus, savlaicīgi un
pienācīgi nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.
(13)     Lai nodrošinātu
vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus,
īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs
pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[19].
(14)     Ņemot vērā to,
ka mērķi, proti, nepieļaut, samazināt vai izskaust
negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, ko rada
dalībvalstu karoga kuģu pārstrāde, ekspluatācija un
apkope, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās
dalībvalstīs kuģošanas un kuģu pārstrādes
starptautiskā rakstura dēļ, un to, ka šo mērķi var
labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var
pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I sadaļa - Darbības joma un definīcijas
1. pants
Mērķis
Šīs regulas mērķis ir
nepieļaut, samazināt vai izskaust kaitīgu ietekmi uz
cilvēka veselību un vidi, ko rada dalībvalstu karoga kuģu
pārstrāde, ekspluatācija un apkope.
2. pants
Definīcijas
1.           Šajā regulā izmanto
šādas definīcijas:
(1)
"kuģis" ir jebkāda veida
peldlīdzeklis, kas tiek ekspluatēts vai ticis ekspluatēts
jūras vidē, tostarp zemūdens kuģi, kuģošanas
līdzekļi, peldošas platformas, pašizceļošas platformas, peldošas
glabāšanas iekārtas, peldošas ražošanas, glabāšanas un
izkraušanas iekārtas, kā arī kuģi, kuru aprīkojums ir
demontēts vai kurus velk;
(2)
"jauns kuģis" ir kuģis, kas
atbilst kādam no šādiem parametriem:
(a)
kuģis, par kura būvi līgums ir
noslēgts dienā, kad stājas spēkā šī regula, vai
vēlāk;
(b)
ja nav līguma par kuģa būvi —
kuģis, kam ir likts ķīlis vai kas atrodas
līdzvērtīgā būves stadijā šīs regulas
spēkā stāšanās dienā vai sešus mēnešus pēc
tam;
(c)
kuģis, kas tiek piegādāts
dienā, kad stājas spēkā šī regula, vai trīsdesmit
mēnešu laikā pēc tam;
(3)
"tankkuģis" ir naftas tankkuģis
atbilstoši definīcijai Starptautiskās konvencijas par kuģu
izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL) I pielikumā
vai kaitīgo šķidro vielu tankkuģis atbilstoši definīcijai
minētās konvencijas II pielikumā;
(4)
"bīstams materiāls" ir
jebkāds materiāls vai viela, kas var apdraudēt cilvēka
veselību vai vidi, tostarp ikviena viela, kas uzskatāma par
bīstamu saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK[20] un Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008[21];
(5)
"kuģu pārstrāde" ir
kuģa pilnīga vai daļēja demontāža kuģu
pārstrādes rūpnīcā, lai atgūtu detaļas un
materiālus pārstrādāšanai un atkārtotai izmantošanai,
tajā pašā laikā apsaimniekojot bīstamus un citus
materiālus, un tas ietver arī saistītās darbības, piemēram,
detaļu un materiālu glabāšanu un apstrādi
rūpnīcā, taču neietver to tālāku apstrādi
vai apglabāšanu citos uzņēmumos;
(6)
"kuģu pārstrādes
rūpnīca" ir noteikta teritorija, kas ir objekts, laukums vai
iekārta, ko izmanto kuģu pārstrādei un kas atrodas dalībvalstī
vai trešā valstī;
(7)
"pārstrādes uzņēmums"
ir kuģu pārstrādes rūpnīcas īpašnieks vai jebkura
cita persona vai organizācija, kas atbildību par kuģu
pārstrādi ir pārņēmusi no kuģu
pārstrādes rūpnīcas īpašnieka;
(8)
"administrācija" ir pārvaldes
iestāde, kurai valsts noteiktā ģeogrāfiskā
apgabalā vai kompetences jomā uzticējusi atbildību par
pienākumiem saistībā ar kuģiem, kam ir tiesības
kuģot ar šīs valsts karogu, vai kuģiem, ko ekspluatē
tās pakļautībā;
(9)
"kompetentā iestāde" ir
pārvaldes iestāde, kurai valsts noteiktā
ģeogrāfiskā apgabalā vai kompetences jomā
uzticējusi atbildību par pienākumiem saistībā ar
kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas darbojas
minētās valsts jurisdikcijā;
(10)
"bruto tilpība" ir bruto
tilpība (GT), kas aprēķināta saskaņā ar
tilpības mērīšanas noteikumiem, kas ietverti
I pielikumā Starptautiskajai konvencijai par kuģu tilpības
mērīšanu vai jebkurā konvencijā, kas to aizstāj;
(11)
"kompetenta persona" ir persona, kurai ir
attiecīga kvalifikācija, izglītība un pietiekamas
zināšanas, pieredze un prasmes, lai veiktu konkrētus darbus;
(12)
"darba devējs" ir fiziska vai
juridiska persona, kas kuģu pārstrādē nodarbina vienu vai
vairākus strādniekus;
(13)
"kuģa īpašnieks" ir fiziska vai
juridiska persona, kas reģistrēta kā kuģa īpašnieks,
tostarp fiziska vai juridiska persona, kam kuģis pieder uz ierobežotu
laiku, līdz tas tiek pārdots vai nodots kuģu
pārstrādes rūpnīcai, vai — ja reģistrācijas
nav — fiziska vai juridiska persona, kam pieder kuģis, vai
jebkāda cita organizācija vai persona, kas no kuģa
īpašnieka pārņēmusi atbildību par kuģa
ekspluatāciju, kā arī juridiska persona, kas ekspluatē
valstij piederošu kuģi;
(14)
"uzstādīšana no jauna" ir
sistēmu, iekārtu, izolācijas vai citu materiālu
uzstādīšana uz kuģa pēc dienas, kad spēkā
stājusies šī regula;
(15)
"iekļūšanai droši
apstākļi" ir šādiem kritērijiem atbilstoši
apstākļi telpā:
(a)
skābekļa saturs gaisā un
uzliesmojošu tvaiku koncentrācija ir drošās robežās;
(b)
jebkādi toksiski materiāli gaisā
nepārsniedz pieļaujamo koncentrāciju;
(c)
jebkādas atliekvielas vai materiāli, kas
saistītas ar kompetentās personas atļautiem darbiem,
neradīs toksisku materiālu nekontrolētu izdalīšanos vai
uzliesmojošu tvaiku bīstamu koncentrāciju gaisā, ja
apstākļi tiek uzturēti saskaņā ar instrukcijām;
(16)
"ugunsbīstamiem darbiem droši
apstākļi" ir šādiem kritērijiem atbilstoši
apstākļi telpā:
(a)
droši apstākļi bez
sprādzienbīstamības un gāzu klātbūtnes, lai
varētu izmantot lokmetināšanas vai gāzmetināšanas
iekārtas, griešanas vai liesmas apstrādes iekārtas vai cita
veida atklātu liesmu, kā arī veikt karsēšanas,
slīpēšanas vai dzirksteļojošas operācijas;
(b)
ir ievēroti 15) apakšpunktā
izklāstītie kritēriji attiecībā uz
iekļūšanai drošiem apstākļiem;
(c)
ugunsbīstamo darbu rezultātā
nemainīsies atmosfēra telpā;
(d)
visas blakus esošās telpās ir
iztīrītas vai pietiekami apstrādātas, lai nepieļautu
ugunsgrēka izcelšanos vai izplatīšanos;
(17)
"objekta inspekcija" ir kuģu
pārstrādes rūpnīcas inspicēšana, lai
pārliecinātos par verificētajā dokumentācijā
aprakstītajiem apstākļiem;
(18)
"paziņojums par pārstrādes
pabeigšanu" ir kuģu pārstrādes rūpnīcas izdots
paziņojums, kas apstiprina, ka kuģa pārstrāde ir pabeigta
saskaņā ar šo regulu;
(19)
"strādnieks" ir ikviena persona, kas
ir darba attiecībās un regulāri vai uz laiku veic darbu, tostarp
apakšuzņēmēju personāls;
(20)
"atzītā organizācija" ir
organizācija, kas atzīta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009[22].
2.           Šā panta 1. punkta
11) apakšpunktā minētā kompetentā persona var būt
apmācīts strādnieks vai vadošs darbinieks, kurš spēj
atklāt un novērtēt darba drošības apdraudējumus,
riskus un potenciāli bīstamu materiālu vai bīstamu
apstākļu ietekmi uz darbiniekiem kuģu pārstrādes
rūpnīcā un kurš spēj norādīt, kādi
aizsargpasākumi un profilakses pasākumi jāveic, lai šādus
drošības apdraudējumus, riskus vai iedarbību pilnībā novērstu
vai samazinātu.
Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2005/36/EK[23],
kompetentā iestāde var noteikt, kādi ir šo personu
norīkošanas kritēriji un kādi pienākumi tām
jāuztic.
3. pants
Darbības joma
1.           Šī regula attiecas uz
kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar kādas dalībvalsts
karogu vai kas darbojas šīs dalībvalsts pakļautībā.
2.           Šo regulu nepiemēro:
(a)
karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem
vai citiem kuģiem, kas pieder dalībvalstij vai ko ekspluatē
dalībvalsts, un ko pašlaik izmanto tikai valsts nekomerciālā
dienestā;
(b)
kuģiem, kuru tilpība ir mazāka par
500 GT;
(c)
kuģiem, kas visā ekspluatācijas
laikā tiek izmantoti tikai tās valsts suverēnajos vai tās
jurisdikcijā esošajos ūdeņos, ar kuras karogu tiem ir
tiesības kuģot.
II sadaļa - Kuģi
4. pants
Bīstamo materiālu kontrole
1.           Saskaņā ar Padomes
Direktīvu 96/59/EK[24]
visos kuģos ir aizliegts no jauna uzstādīt azbestu vai
polihlorbifenilus saturošus materiālus.
2.           Visos kuģos ir aizliegts
no jauna uzstādīt materiālus, kas satur Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulā (EK) Nr. 1005/2009[25]
definētās kontrolējamās vielas.
3.           Saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 757/2010[26] ir aizliegts no jauna
uzstādīt materiālus, kas satur perfluoroktānsulfoskābi
un tās atvasinājumus.
4.           Dalībvalstis veic visus šos
pasākumus:
(a)
aizliedz vai ierobežo 1.-3. punktā
minēto bīstamo materiālu uzstādīšanu vai izmantošanu
kuģos, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu vai kas darbojas
tās pakļautībā;
(b)
aizliedz vai ierobežo šādu materiālu
uzstādīšanu vai izmantošanu kuģos, kamēr tie atrodas
tās ostās, kuģu būvētavās, kuģu remonta
rūpnīcās vai termināļos atklātā
jūrā;
(c)
efektīvi nodrošina, ka kuģi atbilst a) un
b) apakšpunktā izklāstītajām prasībām.
5. pants
Bīstamo materiālu
uzskaitījums
1.           Katrā jaunā
kuģī atrodas bīstamo materiālu uzskaitījums.
2.           Bīstamo materiālu
uzskaitījumu sagatavo pirms kuģa nodošanas pārstrādei, un
tas atrodas uz kuģa.
3.           Zem trešās valsts karoga
reģistrēti esošie kuģi, kas iesniedz pieteikumu par
reģistrāciju zem dalībvalsts karoga, nodrošina, ka uz kuģa
atrodas bīstamo materiālu uzskaitījums.
4.           Bīstamo materiālu
uzskaitījums:
(a)
ir specifisks katram kuģim;
(b)
sniedz pierādījumus, ka kuģis
atbilst bīstamo materiālu uzstādīšanas vai izmantošanas
aizliegumam vai ierobežojumiem saskaņā ar 4. pantu;
(c)
tajā ir identificēti vismaz tie
bīstamie materiāli, kas minēti I pielikumā un kas ir
kuģa konstrukcijā vai iekārtās, kā arī to
atrašanās vieta un aptuvenais daudzums.
5.           Papildus 4. punkta
noteikumiem attiecībā uz esošajiem kuģiem sagatavo plānu,
kurā apraksta vizuālu apskati/paraugu ņemšanu, ar kuras
palīdzību izveido bīstamo materiālu uzskaitījumu.
6.           Bīstamo materiālu
uzskaitījumu veido trīs daļas:
(a)
to I pielikumā minēto bīstamo
materiālu uzskaitījums, ko satur kuģa konstrukcija vai
iekārtas, kā arī to atrašanās vieta un aptuvenais daudzums
(I daļa);
(b)
uz kuģa esošo atkritumu saraksts, ieskaitot
atkritumus, kas rodas kuģa ekspluatācijas laikā (II daļa);
(c)
saraksts ar krājumiem, kas ir uz kuģa
brīdī, kas pieņemts lēmums par pārstrādi (III
daļa).
7.           Bīstamo materiālu
uzskaitījuma I daļu pienācīgi uztur un atjaunina visā
kuģa ekspluatācijas laikā, un tas atspoguļo, vai tiek no
jauna uzstādīti kādi I pielikumā minētie bīstamie
materiāli, kā arī attiecīgās izmaiņas kuģa
konstrukcijā un iekārtās.
8.           Pirms pārstrādes
uzskaitījumā papildus pienācīgi uzturētajai un
atjauninātajai I daļai iekļauj II daļu par atkritumiem, kas
radušies ekspluatācijas laikā, un III daļu par krājumiem,
un uzskaitījumu verificē tā dalībvalsts, ar kuras karogu
kuģis kuģo.
9.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu par
I pielikumā minēto bīstamo materiālu uzskaitījuma
atjaunināšanu.
6. pants
Sagatavošana pārstrādei:
vispārīgās prasības
1.           Kuģu īpašnieki
nodrošina, ka:
(a)
pirms Eiropas saraksta publicēšanas kuģi
tiek pārstrādāti tikai kuģu pārstrādes
rūpnīcās, kas atrodas Savienībā vai valstī, kas
ir ESAO locekle;
(b)
pēc Eiropas saraksta publicēšanas
kuģi tiek pārstrādāti tikai Eiropas sarakstā
iekļautajās kuģu pārstrādes rūpnīcās;
(c)
periodā pirms nonākšanas kuģu
pārstrādes rūpnīcā kuģis tiek ekspluatēts
tā, lai līdz minimumam samazinātu kravu pārpalikumu,
atlikušās degvielas un uz kuģa esošo atkritumu daudzumu;
(d)
kuģi atjaunina un aizpilda bīstamo
materiālu uzskaitījumu saskaņā ar 5. pantu;
(e)
kuģiem ir sertifikāts par gatavību
pārstrādei, ko izdevusi tā dalībvalsts, ar kuras karogu
kuģis kuģojis pirms jebkādām pārstrādes
darbībām.
2.           Kuģu īpašnieki
arīdzan nodrošina, ka tankkuģi kuģu pārstrādes
rūpnīcā ierodas ar kravas tilpnēm un sūkņu
telpām tādā stāvoklī, lai tās varētu
sertificēt kā iekļūšanai drošas un ugunsbīstamiem
darbiem drošas.
7. pants
Kuģa pārstrādes plāns
1.           Pirms kuģa
pārstrādes izstrādā katram kuģim specifisku kuģa
pārstrādes plānu.
2.           Kuģa
pārstrādes plāns:
(a)
tiek izstrādāts kuģu
pārstrādes rūpnīcā, ņemot vērā
informāciju, ko kuģu īpašnieks sniedzis saskaņā ar
9. panta 3. punkta b) apakšpunktu;
(b)
tiek sagatavots tās valsts
oficiālajā valodā, kas izsniegusi atļauju kuģu
pārstrādes rūpnīcai; ja izmantotā valoda nav
angļu, franču vai spāņu valoda, kuģa
pārstrādes plānu pārtulko kādā no šīm
valodām;
(c)
ietver informāciju par to, kā tiek
noteikti, uzturēti un uzraudzīti kritēriji attiecībā
uz iekļūšanai drošiem un ugunsbīstamiem darbiem drošiem
apstākļiem, un citu vajadzīgo informāciju;
(d)
ietver informāciju par bīstamo
materiālu un atkritumu veidu un daudzumu, ko rada konkrētā
kuģa pārstrāde, ieskaitot materiālus, kas minēti
bīstamo materiālu uzskaitījumā, un informāciju par to,
kā šie bīstamie materiāli tiks apsaimniekoti gan kuģu
pārstrādes rūpnīcā, gan pēc tam atkritumu
apsaimniekošanas uzņēmumos;
(e)
ja tiek izmantotas vairākas kuģu
pārstrādes rūpnīcas — ietver ziņas par
izmantojamām kuģu pārstrādes rūpnīcām,
norādot pārstrādes darbības un to, kādā
secībā tās norit katrā apstiprinātajā kuģu pārstrādes
rūpnīcā.
8. pants
Apskates
1.           Apskates veic
administrācijas darbinieki vai tādas atzītas drošības
organizācijas darbinieki, kura rīkojas administrācijas
vārdā.
2.           Veic šādas kuģu
apskates:
(a)
sākotnējā apskate;
(b)
periodiskā apskate;
(c)
papildu apskate;
(d)
nobeiguma apskate.
3.           Sākotnējo apskati
veic pirms kuģa nodošanas ekspluatācijā vai pirms
uzskaitījuma sertifikāta izdošanas. Darbinieki, kas veic apskati,
verificē bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļas
atbilstību šīs regulas prasībām.
4.           Periodisko apskati veic
pēc administrācijas noteiktiem starplaikiem, tomēr ne retāk
kā reizi piecos gados. Darbinieki, kas veic apskati, verificē
bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļas atbilstību
šīs regulas prasībām.
5.           Vispārēju vai
daļēju papildu apskati pēc kuģu īpašnieka
pieprasījuma var veikt pēc konstrukciju, iekārtu, sistēmu,
palīgierīču, aprīkojuma un materiālu nomaiņas,
aizstāšanas vai nozīmīga remonta. Darbinieki, kas veic apskati,
nodrošina, ka šāda nomaiņa, aizstāšana vai nozīmīgs
remonts tiek veikts tā, lai kuģis atbilstu šīs regulas
prasībām, un pārbauda, vai ir attiecīgi grozīta
bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļa.
6.           Nobeiguma apskati veic pirms
kuģa ekspluatācijas pārtraukšanas un pirms kuģa
pārstrādes uzsākšanas.
            Darbinieki, kas veic apskati,
pārbauda, vai:
(a)
bīstamo materiālu uzskaitījums
atbilst šīs regulas prasībām;
(b)
kuģa pārstrādes plāns
pienācīgo atspoguļo bīstamo materiālu
uzskaitījumā ietverto informāciju;
(c)
kuģa pārstrādes plāns satur
šādu informāciju:
(1)
kā tiek noteikti, uzturēti un
uzraudzīti kritēriji attiecībā uz iekļūšanai
drošiem un ugunsbīstamiem darbiem drošiem apstākļiem,
(2)
kā tiek apstrādāti bīstamie
materiāli un atkritumi, kas rodas konkrētā kuģa
pārstrādes gaitā gan kuģu pārstrādes
rūpnīcā, gan jebkurā apstiprinātā atkritumu
apstrādes uzņēmumā;
(d)
ir noslēgts līgums starp kuģa
īpašnieku un kuģu pārstrādes rūpnīcu
atbilstīgi 9. pantam;
(e)
kuģu pārstrādes rūpnīca,
kurā kuģi paredzēts pārstrādāt, ir iekļauta
Eiropas sarakstā.
7.           Demontāžai
paredzētu esošo kuģu sākotnējo apskati un nobeiguma apskati
veic vienlaikus.
9. pants
Līgums starp kuģa īpašnieku
un kuģu pārstrādes rūpnīcu
1.           Kuģa īpašnieks un
12. pantā izklāstītajām prasībām atbilstoša
kuģu pārstrādes rūpnīca noslēdz līgumu par
ikvienu kuģi, ko nepieciešams pārstrādāt.
2.           Līgums stājas
spēkā ne vēlāk kā brīdī, kas tiek
pieprasīts veikt 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā
minēto nobeiguma apskati, un ir spēkā līdz brīdim, kad
pārstrāde ir pabeigta.
3.           Līgumā ietver
šādus kuģa īpašnieka pienākumus:
(a)
izpildīt vispārīgās
prasības par kuģa sagatavošanu pārstrādei, kas minētas
6. pantā;
(b)
sniegt kuģu pārstrādes
rūpnīcai visu informāciju par kuģi, kas nepieciešama, lai
izstrādātu 7. pantā minēto kuģa
pārstrādes plānu;
(c)
ja bīstamo materiālu saturs uz kuģa
būtiski atšķiras no bīstamo materiālu uzskaitījuma un
tāpēc nav iespējama kuģa pienācīga
pārstrāde, pieņemt kuģi atpakaļ pirms
pārstrādes uzsākšanas vai — ja tas tehniski iespējams —
pēc pārstrādes uzsākšanas.
4.           Līgumā ietver
šādus kuģu pārstrādes rūpnīcas pienākumus:
(a)
sadarbībā ar kuģu īpašnieku
izstrādāt konkrētā kuģa pārstrādes
plānu saskaņā ar 7. pantu;
(b)
paziņot kuģu īpašniekam par
kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu saskaņā ar
II pielikumā iekļauto paraugveidlapu;
(c)
aizliegt kuģa pārstrādes
uzsākšanu, iekams nav iesniegts b) apakšpunktā minētais
paziņojums;
(d)
gatavojoties pieņemt kuģi
pārstrādei, rakstveidā vismaz 14 dienas pirms
pārstrādes plānotās uzsākšanas attiecīgajai
kompetentajai iestādei paziņot par nodomu kuģi
pārstrādāt, norādot šādas ziņas:
i) tās valsts nosaukums, ar kuras karogu
kuģim ir tiesības kuģot,
ii) datums, kad kuģis reģistrēts
attiecīgajā valstī,
iii) kuģa identifikācijas numurs (SJO
numurs),
iv) jaunuzbūvētā kuģa
nodošanas laikā piešķirtais korpusa numurs,
v) kuģa vārds un tips,
vi) kuģa pieraksta osta,
vii) kuģa īpašnieka
vārds/nosaukums un adrese, kā arī kā arī SJO
reģistrētā īpašnieka identifikācijas numurs;
viii) uzņēmuma nosaukums un adrese,
kā arī SJO uzņēmuma identifikācijas numurs,
ix) visu to klasifikācijas sabiedrību
nosaukumi, kurās kuģis klasificēts,
x) kuģa galvenie raksturlielumi
(lielākais garums, teorētiskais platums, teorētiskais sānu
augstums, tukša kuģa svars, bruto un neto tilpība, dzinēja tips
un klase),
xi) bīstamo materiālu uzskaitījums
un
xii) kuģa pārstrādes plāna
projekts;
(e)
visus atkritumus, kas radušies kuģu
pārstrādes rūpnīcā, nosūtīt tikai uz
tādiem atkritumu apstrādes uzņēmumiem, kam kompetentās
iestādes atļāvušas nodarboties ar šo atkritumu drošu un videi
nekaitīgu apstrādi un apglabāšanu;
(f)
kad kuģa daļēja vai pilnīga
pārstrāde ir pabeigta atbilstoši šai regulai, paziņot par
kuģa pārstrādes pabeigšanu kuģa īpašniekam
saskaņā ar III pielikumā iekļauto paraugveidlapu.
5.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu par
paraugveidlapas atjaunināšanu II pielikumā minētajam
ziņojumam par kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu.
6.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu par
paraugveidlapas atjaunināšanu III pielikumā minētajam
paziņojumam par kuģa pārstrādes pabeigšanu.
10. pants
Sertifikātu izdošana un atzīmju
izdarīšana
1.           Kad pabeigta
sākotnējā apskate, periodiskā apskate vai papildu apskate
pēc kuģa īpašnieka pieprasījuma, dalībvalsts izdod
uzskaitījuma sertifikātu atbilstīgi IV pielikumā
iekļautajai paraugveidlapai. Sertifikātam pievieno bīstamo
materiālu uzskaitījuma I daļu.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu par IV
pielikumā ietvertā uzskaitījuma sertifikāta paraugveidlapas
atjaunināšanu.
2.           Kad sekmīgi pabeigta
nobeiguma apskate saskaņā ar 8. panta 6. punktu,
administrācija izdod sertifikātu par gatavību
pārstrādei saskaņā ar V pielikuma paraugveidlapu.
Sertifikātam pievieno bīstamo materiālu uzskaitījumu un
kuģa pārstrādes plānu.
3.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu par
IV pielikumā minētā sertifikāta par gatavību
pārstrādei paraugveidlapas atjaunināšanu. Sertifikātu par
gatavību pārstrādei, kas izsniegts pēc apskates, kura
veikta saskaņā ar 2. punktu, citas dalībvalstis šīs
regulas nolūkā akceptē un uzskata par līdzvērtīgu
sertifikātam, ko izdevušas pašas.
4.           Sertifikātus par
gatavību pārstrādei izdod vai tajā atzīmes izdara vai
nu administrācija, vai atzīta organizācija, kas rīkojas
administrācijas vārdā.
11. pants
Sertifikātu darbības laiks un
derīgums
1.           Uzskaitījuma
sertifikātu izsniedz uz administrācijas noteiktu laiku, kas
nepārsniedz piecus gadus.
2.           Uzskaitījuma
sertifikāts, kas izdots saskaņā ar šīs regulas
10. pantu, zaudē spēku jebkurā no šādiem
gadījumiem:
(a)
ja kuģa stāvoklis būtiski
atšķiras no sertifikātā sniegtās informācijas,
tostarp, ja bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļa nav
pienācīgi uzturēta un atjaunināta, lai atspoguļotu
izmaiņas kuģa konstrukcijā un aprīkojumā;
(b)
ja periodiskā apskate nav veikta pēc
administrācijas noteiktiem starplaikiem, kas nepārsniedz piecus
gadus;
(c)
ja sertifikāts nav izdots vai tajā nav
izdarīta atzīme saskaņā ar šīs regulas 10. pantu.
3.           Sertifikāts par
gatavību pārstrādei, kas izsniegts saskaņā ar šīs
regulas 10. pantu, zaudē spēku, ja kuģa stāvoklis
būtiski atšķiras no sertifikātā sniegtās informācijas.
4.           Sertifikātu par
gatavību pārstrādei izsniedz uz administrācijas noteiktu
laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus. Sertifikātu par
gatavību pārstrādei vai nu administrācija, vai atzīta
organizācija, kas rīkojas administrācijas vārdā, var
pagarināt, lai kuģis varētu doties vienā tiešā
reisā uz kuģu pārstrādes rūpnīcu.
III sadaļa – Kuģu pārstrādes
rūpnīcas
12. pants
Prasības kuģu
pārstrādes rūpnīcām
Kuģus pārstrādā tikai
Eiropas sarakstā iekļautās kuģu pārstrādes
rūpnīcās.
Lai kuģu pārstrādes
rūpnīca tiktu iekļauta Eiropas sarakstā, tā atbilst
šādām prasībām:
(a)
tā ir projektēta, uzbūvēta un
tiek ekspluatēta droši un videi nekaitīgi;
(b)
tajā ir vadības un monitoringa
sistēmas, procedūras un metodes, kas nerada veselības
apdraudējumu ne attiecīgajiem strādniekiem, ne iedzīvotājiem
kuģu pārstrādes rūpnīcas tuvumā, un kas
nepieļauj, vājina, samazina un iespēju robežās novērš
kuģu pārstrādes nelabvēlīgo ietekmi uz vidi;
(c)
tajā netiek pieļauta
nelabvēlīga ietekme uz cilvēka veselību un vidi;
(d)
tā izstrādā un apstiprina kuģu
pārstrādes rūpnīcas plānu;
(e)
tā sagatavo un uztur gatavības un
reaģēšanas plānu avārijas situācijās;
(f)
tā gādā par darba drošību un
strādnieku apmācību, tostarp nodrošina, ka operācijās,
kurās tas vajadzīgs, tiek izmantoti individuālie
aizsarglīdzekļi;
(g)
tā reģistrē incidentus,
negadījumus, arodsaslimšanas un hronisku iedarbību, un, ja
kompetentās iestādes to prasa, ziņo par visiem incidentiem,
negadījumiem, arodsaslimšanām un hroniskām iedarbībām,
kas izraisa vai var izraisīt apdraudējumu strādnieku
drošībai, cilvēka veselībai vai videi;
(h)
tā nodrošina bīstamo materiālu drošu
un videi nekaitīgu apsaimniekošanu;
(i)
tā ir saņēmusi kompetento
iestāžu izsniegtu darbības atļauju;
(j)
nodrošina, ka visai kuģu pārstrādes
rūpnīcas teritorijai var piekļūt ar avārijas
aprīkojumu, piemēram, ugunsdzēsības aprīkojumu un
transportlīdzekļiem, neatliekamās medicīniskās
palīdzības transportlīdzekļiem un celtņiem;
(k)
tā nodrošina visu uz kuģa esošo
bīstamo materiālu savākšanu pārstrādes procesa
laikā, lai nepieļautu šo bīstamo materiālu nonākšanu
vidē, jo īpaši plūdmaiņu zonā;
(l)
tā pierāda, ka tiek kontrolētas
jebkādas noplūdes, īpaši plūdmaiņu zonās;
(m)
tā ar bīstamiem materiāliem un
atkritumiem darbojas tikai uz necaurlaidīga seguma, kas aprīkots ar
efektīvu kanalizācijas sistēmu;
(n)
tā nodrošina, ka visus atkritumus, kas
radušies pārstrādes gaitā, nosūta uz tādiem atkritumu
apsaimniekošanas uzņēmumiem, kam ir atļauts nodarboties ar šo
atkritumu apstrādi un apglabāšanu, neapdraudot cilvēka
veselību un nenodarot kaitējumu videi.
Šī panta n) punkta nolūkā var
uzskatīt, ka attiecīgās atkritumu reģenerācijas un
apglabāšanas operācijas notiek videi nekaitīgi, ja kuģu
pārstrādes rūpnīca var pierādīt, ka atkritumu
apsaimniekošanas uzņēmums, kas saņem atkritumus, darbosies
saskaņā ar cilvēka veselības un vides aizsardzības
standartiem, kas ir līdzvērtīgi Savienības tiesību
aktos noteiktajiem standartiem.
13. pants
Kuģu pārstrādes
rūpnīcu sniegtie pierādījumi
Kuģu pārstrādes
rūpnīca sniedz pierādījumus, ka tā atbilst
12. pantā noteiktajām prasībām, lai varētu
nodarboties ar kuģu pārstrādi un tikt iekļauta Eiropas
sarakstā.
Konkrētāk, kuģu
pārstrādes rūpnīca:
(1)
norāda atļauju, licenci vai pilnvarojumu,
ko kompetentās iestādes tai piešķīrušas, lai nodarbotos ar
kuģu pārstrādi, un norāda izmēru ierobežojumus
(maksimālais garums, platums un tukša kuģa svars) kuģiem, ko tai
ir atļauts pārstrādāt, kā arī jebkādus
piemērojamos ierobežojumus;
(2)
apliecina, ka tā pieņems ES
dalībvalstu karoga kuģus tikai pārstrādei saskaņā
ar šīs regulas noteikumiem;
(3)
sniedz pierādījumus, ka kuģu pārstrādes
rūpnīca spēj noteikt, uzturēt un uzraudzīt
kritērijus attiecībā uz iekļūšanai drošiem un
ugunsbīstamiem darbiem drošiem apstākļiem visā kuģa
pārstrādes procesā;
(4)
pievieno karti, kur redzamas kuģu
pārstrādes rūpnīcas robežas un kuģu
pārstrādes operāciju norises vietas;
(5)
attiecībā uz katru I pielikumā
minēto materiālu un citiem bīstamiem materiāliem, kas var
būt daļa no kuģa konstrukcijas, norāda:
(a)
vai rūpnīcai ir atļauts aizvākt
bīstamo materiālu. Šādā gadījumā norāda
atbildīgos darbiniekus, kam atļauts materiālus aizvākt,
kā arī pierādījumus par viņu kompetenci,
(b)
kuru atkritumu apsaimniekošanas procesu
rūpnīcā izmantos: sadedzināšanu, apglabāšanu
poligonā vai citus atkritumu apstrādes paņēmienus, un
sniedz pierādījumus, ka attiecīgais process tiks īstenots,
neapdraudot cilvēka veselību, nenodarot kaitējumu videi un jo
īpaši
i)           neapdraudot ūdeni, gaisu,
augsni, augus vai dzīvniekus,
ii)          neradot traucējošus
trokšņus un smakas,
iii)         neradot negatīvu ietekmi uz
lauku vidi un īpaši aizsargājamām teritorijām;
(c)
kāds atkritumu apsaimniekošanas process tiks
izmantots, ja bīstamos materiālus paredzēts nosūtīt uz
atkritumu tālākās apstrādes uzņēmumu ārpus
kuģu pārstrādes rūpnīcas. Par katru atkritumu
tālākās apstrādes uzņēmumu sniedz šādu
informāciju:
i)           atkritumu apstrādes
uzņēmuma nosaukums un adrese;
ii)          pierādījumi, ka atkritumu
apstrādes uzņēmumam ir atļauts apsaimniekot bīstamos
materiālus;
iii)         atkritumu apstrādes procesa
apraksts;
iv)         pierādījumi, ka
attiecīgais process tiks īstenots, neapdraudot cilvēka veselību,
nenodarot kaitējumu videi un jo īpaši:
–
neapdraudot ūdeni, gaisu, augsni, augus vai
dzīvniekus,
–
neradot traucējošus trokšņus un smakas,
–
neradot negatīvu ietekmi uz lauku vidi un
īpaši aizsargājamām teritorijām.
14. pants
Atļauja kuģu pārstrādes
rūpnīcām, kas atrodas dalībvalstīs
1.           Kompetentās
iestādes kuģu pārstrādes rūpnīcām, kas
atrodas to teritorijā un atbilst 12. pantā
izklāstītajām prasībām, izsniedz atļauju
nodarboties ar kuģu pārstrādi. Atļauju
attiecīgajām kuģu pārstrādes rūpnīcām
izsniedz uz ne vairāk kā pieciem gadiem.
2.           Dalībvalstis izveido un
atjaunina sarakstu ar tām kuģu pārstrādes
rūpnīcām, kam tās izsniegušas atļauju
saskaņā ar 1. punktu.
3.           Šā panta
2. punktā minēto sarakstu dara zināmu Komisijai bez
kavēšanās un ne vēlāk kā viena gada laikā
pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
4.           Ja kuģu
pārstrādes rūpnīca vairs neatbilst 12. pantā
izklāstītajām prasībām, dalībvalsts atsauc
attiecīgajai kuģu pārstrādes rūpnīcai
piešķirto atļauju un par to nekavējoties informē Komisiju.
5.           Ja saskaņā ar
1. punktu atļauja tiek izsniegta jaunai kuģu
pārstrādes rūpnīcai, dalībvalsts par to
nekavējoties informē Komisiju.
15. pants
Kuģu pārstrādes
rūpnīcas, kas atrodas ārpus Savienības
1.           Pārstrādes
uzņēmums, kas atrodas ārpus Savienības un vēlas
pārstrādāt dalībvalstu karoga kuģus, Komisijai
iesniedz pieteikumu, lai tiktu iekļauts tās kuģu
pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstā.
2.           Pieteikumam pievieno
13. pantā un VI pielikumā minēto informāciju un
pierādījumus, ka kuģu pārstrādes rūpnīca
atbilst 12. panta prasībām.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu par VI
pielikumā ietverto kuģu pārstrādes rūpnīcas
identificēšanas paraugveidlapas atjaunināšanu.
3.           Iesniedzot pieteikumu par
iekļaušanu Eiropas sarakstā, kuģu pārstrādes
rūpnīcas piekrīt iespējamām inspekcijām uz
vietas, ko Komisija vai pārstāvji, kas rīkojas Komisijas
vārdā, veic pirms vai pēc iekļaušanas Eiropas
sarakstā, lai pārliecinātos par atbilstību 12. panta
prasībām.
4.           Pamatojoties uz tās
informācijas un pierādījumu izvērtēšanu, kas sniegta
saskaņā ar 2. punktu, Komisija pieņem lēmumu un
īstenošanas aktu par to, vai Eiropas sarakstā iekļaut kuģu
pārstrādes rūpnīcu, kas atrodas ārpus Savienības.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
27. pantā minēto pārbaudes procedūru.
16. pants
Eiropas saraksta izveide un
atjaunināšana
1.           Komisija ar īstenošanas
aktu saskaņā ar 27. pantā minēto pārbaudes
procedūru pieņem Eiropas sarakstu, kurā iekļauj kuģu
pārstrādes rūpnīcas, kas
(a)
atrodas Savienībā un par ko
dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 14. panta
3. punktu;
(b)
atrodas ārpus Savienības un par kuru
iekļaušanu sarakstā ir pieņemts lēmums saskaņā ar
15. panta 4. punktu.
2.           Eiropas sarakstu publicē
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un
Komisijas tīmekļa vietnē vismaz trīsdesmit sešu mēnešu
laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
3.           Komisija ar īstenošanas
aktu saskaņā ar 27. pantā minēto pārbaudes
procedūru regulāri atjaunina pieņemto Eiropas sarakstu:
(a)
lai Eiropas sarakstā iekļautu kuģu
pārstrādes rūpnīcu kādā no šādiem
gadījumiem:
i) rūpnīca ir saņēmusi
atļauju saskaņā ar 13. pantu,
ii) saskaņā ar 15. panta 4. punktu
ir nolemts rūpnīcu iekļaut sarakstā;
(b)
lai no Eiropas sarakstā izslēgtu
kuģu pārstrādes rūpnīcu kādā no šādiem
gadījumiem:
(1)
kuģu pārstrādes rūpnīca
vairs neatbilst 12. panta prasībām,
(2)
kuģu pārstrādes rūpnīca ir
iekļauta sarakstā ilgāk par pieciem gadiem un nav iesniegusi
pierādījumus tam, ka tā vēl aizvien atbilst 12. panta
prasībām.
4.           Dalībvalstis paziņo
Komisijai visu informāciju, kas var būt būtiska
saistībā ar Eiropas saraksta atjaunināšanu. Komisija visu
attiecīgo informāciju pārsūta pārējām
dalībvalstīm.
IV sadaļa - Vispārēji administratīvie noteikumi
17. pants
Valoda
Uzskaitījuma sertifikātu un
sertifikātu par gatavību pārstrādei sagatavo izdevējas
dalībvalsts oficiālajā valodā; ja izmantotā valoda nav
angļu, franču vai spāņu valoda, sertifikātus
pārtulko kādā no šīm valodām.
18. pants
Kompetento
iestāžu iecelšana
Dalībvalstis ieceļ kompetentas
iestādes, kas ir atbildīgas par šīs regulas īstenošanu, un
par iecelšanu paziņo Komisijai.
19. pants
Kontaktpersonu iecelšana
1.           Dalībvalstis un Komisija
ieceļ vienu vai vairākas kontaktpersonas, kas atbildīgas par to
fizisko vai juridisko personu informēšanu un konsultēšanu, kuras
uzdevušas jautājumus. Komisijas kontaktpersona pārsūta
dalībvalstu kontaktpersonām visus uzdotos jautājumus, kas
attiecas uz dalībvalstu kontaktpersonām, un otrādi.
2.           Dalībvalstis paziņo
Komisijai par kontaktpersonu iecelšanu.
20. pants
Kontaktpersonu sanāksmes
Pēc dalībvalstu pieprasījuma vai
citos nepieciešamības gadījumos Komisija periodiski organizē
kontaktpersonu sanāksmes, lai apspriestu jautājumus
saistībā ar šīs regulas īstenošanu. Uz šādām
sanāksmēm vai to daļām aicina attiecīgās
ieinteresētās personas, ja visas dalībvalstis un Komisija
vienojas, ka tas ir nepieciešams.
V sadaļa - Ziņošana un izpilde
21. pants
Kuģu īpašniekiem
piemērojamās prasības par paziņošanu un ziņošanu
Kuģa īpašnieks:
(a)
vismaz 14 dienas pirms pārstrādes
plānotās uzsākšanas rakstveidā paziņo
administrācijai par nodomu kuģi pārstrādāt, lai
administrācija varētu sagatavoties šajā regulā
paredzētajai apskatei un sertificēšanai;
(b)
nosūta administrācijai ziņojumu par
kuģa pārstrādes plānoto uzsākšanu, ko sagatavojusi
kuģu pārstrādes rūpnīca saskaņā ar
9. panta 4. punkta b) apakšpunktu;
(c)
nosūta administrācijai ziņojumu par
kuģa pārstrādes pabeigšanu, ko sagatavojusi kuģu
pārstrādes rūpnīca saskaņā ar 9. panta
4. punkta f) apakšpunktu.
22. pants
Dalībvalstu ziņojumi
1.           Katra dalībvalsts
nosūta Komisijai ziņojumu ar šādu informāciju:
(a)
to dalībvalsts karoga kuģu saraksts, kam
ir izdots uzskaitījuma sertifikāts, pārstrādes
uzņēmuma nosaukums un kuģu pārstrādes
rūpnīcas atrašanās vieta, kā norādīts sertifikātā
par gatavību pārstrādei;
(b)
to dalībvalsts karoga kuģu saraksts, par
ko saņemts paziņojums par darbu pabeigšanu;
(c)
informācija par nelikumīgu
pārstrādi un dalībvalsts veiktie attiecīgie pasākumi.
2.           Katra dalībvalsts
ziņojumu nosūta līdz 2015. gada 31. decembrim un
pēc tam reizi divos gados.
3.           Ziņojumus Komisijai
iesniedz elektroniski.
23. pants
Izpilde dalībvalstīs
1.           Dalībvalstis nodrošina,
ka efektīvi, samērīgi un preventīvi sodi ir
piemērojami kuģiem:
(a)
uz kuriem neatrodas 5. un 28. pantā
paredzētais bīstamo materiālu uzskaitījums;
(b)
kas nosūtīti pārstrādei,
neizpildot vispārīgās prasības par sagatavošanu
pārstrādei, kas minētas 6. pantā;
(c)
kas nosūtīti pārstrādei bez
6. pantā paredzētā uzskaitījuma sertifikāta;
(d)
kas nosūtīti pārstrādei bez
6. pantā paredzētā sertifikāta par gatavību
pārstrādei;
(e)
kas nosūtīti pārstādei bez
21. pantā paredzētā rakstiskā paziņojuma
administrācijai;
(f)
kas pārstrādāti tādā
veidā, kas neatbilst 7. pantā paredzētajam kuģa
pārstrādes plānam.
2.           Minētie sodi ir
iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. Konkrētāk, ja
kuģi nosūta pārstrādei uz kuģu pārstrādes
rūpnīcu, kas nav iekļauta Eiropas sarakstā,
piemērojamais sods vismaz nav mazāks par cenu, kas kuģa
īpašniekam par kuģi samaksāta.
3.           Dalībvalstis
divpusēji vai daudzpusēji sadarbojas, lai atvieglotu šīs regulas
iespējamas apiešanas vai pārkāpšanas novēršanu un
atklāšanu.
4.           Dalībvalstis ieceļ
darbiniekus no to pastāvīgā personāla vidus, kas
atbildīgi par 3. punktā minēto sadarbību.
Informāciju nosūta Komisijai, kura šiem darbiniekiem izsūta
apkopotu sarakstu.
5.           Ja kuģis tiek
pārdots un mazāk kā sešu mēnešu laikā pēc
pārdošanas tiek nosūtīts pārstrādei uz
rūpnīcu, kas nav iekļauta Eiropas sarakstā, sodus:
(a)
uzliek kuģa pēdējam un
priekšpēdējam īpašniekam, ja kuģis vēl aizvien
kuģo ar Eiropas dalībvalsts karogu;
(b)
uzliek tikai kuģa priekšpēdējam
īpašniekam, ja kuģis vairs nekuģo ar Eiropas dalībvalsts
karogu.
6.           Dalībvalstis var noteikt
izņēmumus 5. punktā minētajiem sodiem, ja kuģa
īpašnieks kuģi nav pārdevis ar nodomu pārstrādāt.
Tādā gadījumā dalībvalstis pieprasa pierādījumus,
kas apstiprina kuģa īpašnieka apgalvojumu, tostarp pārdošanas
līguma kopiju.
7.           Dalībvalstis
regulāri dara zināmus Komisijai savus tiesību aktus
attiecībā uz šīs regulas izpildi un piemērojamiem sodiem.
24. pants
Prasība rīkoties
1.           Fiziskas vai juridiskas
personas, kuras skar vai varētu skart šīs regulas pārkāpumi
vai kurām ir pamatota interese par lēmumu pieņemšanu vides
jomā saistībā ar šīs regulas pārkāpumiem,
vai — ja dalībvalsts administratīvi procesuālajās
tiesībās tas paredzēts kā priekšnoteikums — kuras
uzskata, ka to tiesības ir aizskartas, ir tiesīgas iesniegt
dalībvalsts kontaktpersonām jebkādus apsvērumus
saistībā ar regulas pārkāpumiem vai tiešiem šāda
pārkāpuma draudiem, par kuriem tām ir zināms, un ir tiesīgas
pieprasīt, lai kompetentā iestāde rīkojas saskaņā
ar šo regulu.
Jebkuras tādas nevalstiskās
organizācijas intereses, kas veicina vides aizsardzību un atbilst
jebkādām valsts tiesību aktos noteiktām prasībām,
uzskata par pamatotām, lai varētu atzīt, ka tai ir pamatota
interese par lēmumu pieņemšanu vides jomā saistībā ar
šīs regulas pārkāpumiem. Uzskata arī, ka šādām
organizācijām ir tiesības, kuras var tikt aizskartas, ja
dalībvalsts administratīvi procesuālajās tiesībās
tas paredzēts kā priekšnoteikums.
2.           Prasībai rīkoties
pievieno attiecīgu informāciju un datus, kas apliecina
saistībā ar attiecīgo regulas pārkāpumu iesniegtos
apsvērumus.
3.           Ja prasība rīkoties
un pievienotie apsvērumi ticami liecina, ka pastāv regulas
pārkāpums, kompetentā iestāde izskata visus šādus
apsvērumus un prasības rīkoties. Šādos apstākļos
kompetentā iestāde dod iespēju pārstrādes
uzņēmumam paust savu nostāju attiecībā uz prasību
rīkoties un pievienotajiem apsvērumiem.
4.           Bez kavēšanās un
saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem
kompetentā iestāde informē 1. punktā minētās
personas, kas šai iestādei iesniegušas apsvērumus, par savu
lēmumu pievienoties prasībai vai noraidīt to, un sniedz sava
lēmuma pamatojumu.
5.           Dalībvalstis var nolemt
nepiemērot 1. un 4. punktu nenovēršamu regulas
pārkāpumu gadījumos.
25. pants
Tiesu
iestāžu pieejamība
1.           Dalībvalstis nodrošina,
ka 24. panta 1. punktā minētajām personām ir
iespējas vērsties tiesā vai citā neatkarīgā un
neitrālā publiskā sektora iestādē, kura ir kompetenta
pārskatīt kompetentās iestādes lēmumu, darbības
vai bezdarbības procesuālo un materiālo likumību
saskaņā ar šo regulu.
2.           Šī regula neskar valsts
tiesību aktu noteikumus, kas reglamentē tiesu iestāžu
pieejamību un kas paredz, ka pirms prasības iesniegšanas tiesā
ir jāizmanto visas iespējas lietas izskatīšanai administratīvā
procesā.
VI sadaļa – Nobeiguma noteikumi
26. pants
Deleģēšana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt 5., 9., 10. un 15. pantā minētos
deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku pēc šīs regulas
spēkā stāšanās dienas.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
var jebkurā laikā atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas
minēta 2. punktā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas spēkā
nākamajā dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas
neskar spēkā esošos deleģētos aktus.
4.           Tiklīdz tā
pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģētais akts,
kas pieņemts saskaņā ar 2. punktu, stājas
spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc Eiropas
Parlamenta un Padomes informēšanas par šo aktu nav saņemti iebildumi
no Eiropas Parlamenta vai Padomes vai ja līdz minētā
termiņa beigām Komisija ir saņēmusi informāciju gan no
Eiropas Parlamenta, gan no Padomes par to, ka iebildumi netiks celti. Pēc
Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par
diviem mēnešiem.
27. pants
Komitejas procedūra
1.           Komisijai palīdz
komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES)
Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
28. pants
Pārejas
noteikums
1.           Visiem kuģiem
bīstamo materiālu uzskaitījumu sagatavo ne vēlāk
kā piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās
spēkā.
2.           Pirms Eiropas saraksta
publicēšanas dalībvalstis var atļaut nodot kuģus
pārstrādei rūpnīcās, kas atrodas ārpus
Savienības, ar nosacījumu, ka tiek pārbaudīts, ka kuģu
pārstrādes rūpnīca atbilst 12. panta
prasībām, pamatojoties uz informāciju, ko sniedzis kuģa
īpašnieks vai kuģu pārstrādes rūpnīca vai kas
iegūta citā ceļā.
29. pants
Regulas (EK) Nr. 1013/2006 grozījums
Regulas (EK) Nr. 1013/2006 1. panta 3.
punktā pievieno šādu apakšpunktu:
'i)         kuģiem,
uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. XX [šīs regulas pilns nosaukums](*).

________________
(*)OV L […],
[…], […]. lpp.'
30. pants
Pārskatīšana
Komisija pārskata šo regulu ne
vēlāk kā divus gadus pēc tam, kad spēkā
stājusies Honkongas konvencija. Pārskatīšanā apsver, vai
kuģu pārstrādes rūpnīcu Eiropas sarakstā
iekļaut rūpnīcas, kam atļauju izsniegušas Honkongas
konvencijas puses, lai izvairītos no divkārša darba un
administratīvā sloga.
31. pants
Šī regula stājas spēkā
365. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
MATERIĀLI, KAS IEKĻAUJAMI BĪSTAMO MATERIĀLU
UZSKAITĪJUMĀ
1.           Azbestu saturoši
materiāli
2.           Ozona slāni
noārdošas vielas: kontroles pasākumiem pakļautas vielas, kas
definētas Monreālas protokola par ozona slāni
noārdošām vielām 1. panta 4. punktā, iekļautas
minētā protokola A, B, C vai E pielikumā, kas ir spēkā
šā pielikuma piemērošanas vai interpretēšanas brīdī.
Ozona slāni noārdošas vielas, kas var atrasties kuģī, citu
starpā var būt šādas:
·
halons 1211, bromhlordifluormetāns
·
halons 1301 bromhlortrifluormetāns,
halons 2402 1,2-dibrom-1,1,2,2-tetrafluoroetāns (tiek saukts arī
par halonu 114B2),
·
CFC-11 trihlorfluormetāns, CFC-12
dihlordifluormetāns, CFC-113 1,1,2-trihlor-1,2,2-trifluoretāns,
·
CFC-114 1,2-dihlor-1,1,2,2-tetrafluoretāns,
CFC-115 hlorpentafluoretāns
3.           Polihlorbifenilus saturoši
materiāli
4.           Pretapaugšanas savienojumi un
sistēmas, ko reglamentē Starptautiskās konvencijas par kuģu
kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli I pielikums
5.           Perfluoroktānsulfoskābi
un tās atvasinājumus saturoši materiāli
6.           Kadmijs un kadmija
savienojumi
7.           Sešvērtīgais hroms
un sešvērtīgā hroma savienojumi
8.           Svins un svina savienojumi
9.           Dzīvsudrabs un
dzīvsudraba savienojumi
10.         Polibrombifenili
11.         Polibromdifenilēteri
12.         Polihlornaftalīni
(vairāk par 3 hlora atomiem)
13.         Radioaktīvas vielas
14.         Noteikti īsas virknes
hlorparafīni (hloralkāni, C10-C13)
15.         Bromu saturoši liesmu
slāpētāji
II PIELIKUMS
VEIDLAPA: ZIŅOJUMS PAR KUĢA PĀRSTRĀDES PLĀNOTO
UZSĀKŠANU
………………………….. (kuģu pārstrādes rūpnīcas
nosaukums)
atrašanās
vieta ………………………….. (kuģu
pārstrādes rūpnīcas pilna adrese)
kura iekļauta Eiropas sarakstā, kas izveidots ar Eiropas
Parlamenta un Padomes … Regulu (ES) Nr. XXXX par kuģu
pārstrādi, un kurai atļauju nodarboties ar kuģu
pārstrādi ar
………………………….. (atļaujas
izsniegšanas vieta) valdības pilnvarojumu
izdevis/-usi
………………………….. (kompetentās
iestādes pilns apzīmējums)
(dd/mm/gggg).................................................. (izdošanas
datums)
ar šo ziņo, ka kuģu pārstrādes rūpnīca ir
pilnībā gatava uzsākt pārstrādi
kuģim.............................................................. (SJO
numurs)
Sertifikāts par gatavību pārstrādei, kas izdots
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes … Regulu (ES) Nr. XXXX
par kuģu pārstrādi un ko atbilstoši
………………………….. (valsts pilns
apzīmējums)
pilnvarojumam
izdevis/-usi ………………………….. (saskaņā
ar Regulu (ES) Nr. XXXX pilnvarotās personas vai organizācijas
pilns apzīmējums)
(dd/mm/gggg).................................................. (izdošanas
datums), ir pievienots.
Paraksts
………….
III PIELIKUMS
VEIDLAPA: PAZIŅOJUMS PAR KUĢA PĀRSTRĀDES PABEIGŠANU
Šis
dokuments ir paziņojums par kuģa pārstrādes pabeigšanu
attiecībā uz ………………………….. (kuģa vārds,
to saņemot pārstrādei/izrakstīšanas punktā)
Dati par pārstrādei saņemto kuģi
 Pazīšanas numurs vai burti ||
 Pieraksta osta ||
 Bruto tilpība ||
 SJO numurs ||
 Kuģa īpašnieka vārds/nosaukums un adrese ||
 SJO reģistrēta kuģa īpašnieka identifikācijas numurs ||
 SJO reģistrēta uzņēmuma identifikācijas numurs ||
 Uzbūvēšanas datums ||
AR
ŠO TIEK APLIECINĀTS, KA
kuģis ir
pārstrādāts saskaņā ar kuģa pārstrādes
plānu un Eiropas Parlamenta un Padomes … Regulu (ES) Nr. XXXX par
kuģu pārstrādi
………………………….. (atļauju
saņēmušās kuģu pārstrādes rūpnīcas
nosaukums un atrašanās vieta)
un
kuģa pārstrāde ir pabeigta (dd/mm/gggg) ………………………….. (pabeigšanas datums)
Izdots …………………………..(paziņojuma izdošanas vieta) (dd/mm/gggg)
………………(izdošanas datums)
(Kuģu
pārstrādes rūpnīcas īpašnieka vai pārstāvja,
kas darbojas īpašnieka vārdā, paraksts)
IV PIELIKUMS
UZSKAITĪJUMA SERTIFIKĀTA VEIDLAPA
(Oficiālais zīmogs) (Valsts)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes … Regulu (ES)
Nr. XXXX par kuģu pārstrādi (turpmāk
"Regula")
ar……………………………………………………………………(valsts pilns apzīmējums)
valdības pilnvarojumu
izdevis/-usi
………………………………(saskaņā ar Regulu pilnvarota persona vai
organizācija)
Kuģa dati
 Kuģa vārds ||
 Pazīšanas numurs vai burti ||
 Pieraksta osta ||
 Bruto tilpība ||
 SJO numurs ||
 Kuģa īpašnieka vārds/nosaukums un adrese ||
 SJO reģistrēta kuģa īpašnieka identifikācijas numurs ||
 SJO reģistrēta uzņēmuma identifikācijas numurs ||
 Uzbūvēšanas datums ||
Dati par
bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļu
Bīstamo materiālu uzskaitījuma I
daļai ir piešķirts šāds identifikācijas/pārbaudes
numurs: ………………………………………………………….
AR
ŠO APLIECINA:
16.         ka kuģis ir
apskatīts saskaņā ar Regulas 8. pantu,
17.         ka apskate liecina, ka
bīstamo materiālu uzskaitījuma I daļa pilnībā
atbilst attiecīgajām Regulas prasībām.
Datums, kurā pabeigta apskate, uz ko pamatojas šis
sertifikāts:……………...(dd/mm/gggg)
Šis sertifikāts ir derīgs līdz: …………………………………………………(dd/mm/gggg)
Izdots:………………………………(sertifikāta izdošanas vieta)
(dd/mm/gggg)
…………………………..
(izdošanas datums) (attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts,
kura izdevusi šo sertifikātu)
(Iestādes zīmogs vai spiedogs)
ATZĪME PAR SERTIFIKĀTA PAGARINĀŠANU, JA TAS IR
DERĪGS MAZĀK NEKĀ PIECUS GADUS[27]
Kuģis atbilst Regulas attiecīgajiem noteikumiem,
un šis sertifikāts
saskaņā ar Regulas 10. pantu ir atzīstams par
derīgu līdz (dd/mm/gggg): ………
Paraksts:......................................................... (attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)
Vieta:
Datums: (dd/mm/gggg)
(Iestādes zīmogs vai
spiedogs)
ATZĪME, JA IR PABEIGTA PERIODISKĀ APSKATE[28]
Kuģis atbilst Regulas attiecīgajiem noteikumiem,
un šis sertifikāts
saskaņā ar Regulas 10. pantu ir atzīstams par
derīgu līdz:
(dd/mm/gggg):.................................................
Paraksts:......................................................... (attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts)
Vieta:
Datums: (dd/mm/gggg)
(Iestādes zīmogs vai
spiedogs)
ATZĪME PAR SERTIFIKĀTA DERĪGUMA TERMIŅA
PAGARINĀŠANU LĪDZ BRĪDIM, KAD TIEK SASNIEGTA APSKATES OSTA, VAI
UZ PAPILDPERIODU[29]
Šis sertifikāts saskaņā ar Regulas 10. pantu ir
atzīstams par derīgu līdz (dd/mm/gggg):…………………………..
Paraksts: ………………………….. (attiecīgi
pilnvarotas amatpersonas paraksts)
Vieta:..................................................................................................................................................
Datums: (dd/mm/gggg).........................................................................................................................
(Iestādes zīmogs vai spiedogs)
ATZĪME PAR PAPILDU APSKATI[30]
Papildu apskatē saskaņā ar Regulas 8. pantu ir
konstatēts, ka kuģis atbilst Regulas attiecīgajiem noteikumiem.
Paraksts: ………………………….. (attiecīgi
pilnvarotas amatpersonas paraksts)
Vieta:..................................................................................................................................................
Datums: (dd/mm/gggg).........................................................................................................................
(Iestādes
zīmogs vai spiedogs)
V PIELIKUMS
VEIDLAPA: SERTIFIKĀTS PAR GATAVĪBU PĀRSTRĀDEI
(Oficiālais zīmogs) (Valsts)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes … Regulu (ES) Nr. XXXX par kuģu pārstrādi
(turpmāk "Regula")
ar ……………………………………………(valsts pilns
apzīmējums) valdības pilnvarojumu
izdevis/-usi
………………………………………………………………………….. (saskaņā ar Regulu
pilnvarota persona vai organizācija)
Kuģa dati
 Kuģa vārds ||
 Pazīšanas numurs vai burti ||
 Pieraksta osta ||
 Bruto tilpība ||
 SJO numurs ||
 Kuģa īpašnieka vārds/nosaukums un adrese ||
 SJO reģistrēta kuģa īpašnieka identifikācijas numurs ||
 SJO reģistrēta uzņēmuma identifikācijas numurs ||
 Uzbūvēšanas datums ||
Dati par kuģu pārstrādes
rūpnīcu
 Kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums ||
 Pārstrādes uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs[31] ||
 Pilna adrese ||
 Datums, līdz kuram ir derīgs dokuments par atbilstību Regulai ||
Dati par bīstamo materiālu uzskaitījumu
Bīstamo materiālu uzskaitījuma
identifikācijas/pārbaudes numurs:……………
Dati par kuģa pārstrādes plānu
Kuģa
pārstrādes plāna identifikācijas/pārbaudes
numurs:……………
Piezīme: kuģa
pārstrādes plāns, kas paredzēts Regulas 7. pantā,
ir sertifikāta par gatavību pārstrādei neatņemama
daļa, un tas allaž jāpievieno sertifikātam par gatavību
pārstrādei.
AR
ŠO APLIECINA:
1.           ka kuģis ir
apskatīts saskaņā ar Regulas 8. pantu,
2.           ka kuģim ir derīgs
bīstamo materiālu uzskaitījums saskaņā ar Regulas
5. pantu;
3.           ka Regulas 7. pantā
paredzētais kuģa pārstrādes plāns pienācīgi
atspoguļo 5. pantā paredzētā bīstamo
materiālu uzskaitījumā ietverto informāciju un informāciju
par to, kā tiek noteikti, uzturēti un uzraudzīti kritēriji
attiecībā uz iekļūšanai drošiem un ugunsbīstamiem
darbiem drošiem apstākļiem;
4.           ka kuģu
pārstrādes rūpnīca, kurā kuģi paredzēts
pārstrādāt, ir iekļauta Eiropas sarakstā
saskaņā ar Regulas 16. pantu.
Šis sertifikāts ir derīgs līdz (dd/mm/gggg)………………………………. (datums)
Izdots:………………………………………………………(sertifikāta izdošanas vieta)
(dd/mm/gggg) ……………………………………………………
(izdošanas datums)
(attiecīgi pilnvarotas amatpersonas paraksts, kura izdevusi šo
sertifikātu)
(Iestādes zīmogs vai spiedogs)
ATZĪME PAR SERTIFIKĀTA DERĪGUMA TERMIŅA
PAGARINĀŠANU LĪDZ BRĪDIM, KAD TIEK SASNIEGTA KUĢU
PĀRSTRĀDES RŪPNĪCAS OSTA, VAI UZ PAPILDPERIODU[32]
Šis sertifikāts saskaņā ar Regulas 8. pantu ir
atzīstams par derīgu vienam tiešam reisam
no ostas: ………………………….
uz ostu:……………………………..
Paraksts: ………………………….. (attiecīgi
pilnvarotas amatpersonas paraksts)
Vieta:..................................................................................................................................................
Datums: (dd/mm/gggg).........................................................................................................................
(Iestādes zīmogs vai spiedogs)
VI PIELIKUMS
KUĢU PĀRSTRĀDES RŪPNĪCAS IDENTIFIKĀCIJAS VEIDLAPA

Kuģu
pārstrādes rūpnīcas identifikācijas dati
 Kuģu pārstrādes rūpnīcas nosaukums ||
 Pārstrādes uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs ||
 Kuģu pārstrādes rūpnīcas pilna adrese ||
 Galvenā kontaktpersona ||
 Tālruņa numurs ||
 E-pasta adrese ||
 Pārstrādes uzņēmuma nosaukums, adrese un kontaktinformācija ||
 Darba valoda(-s) ||
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
14. jūnija Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu
sūtījumiem.
[2]               2009. gadā vairāk nekā 90 % no
ES dalībvalstu karoga kuģiem demontēti ārpus ESAO,
lielākoties Dienvidaustrumāzijā.
[3]               Lūžņos nododama kuģa masu visbiežāk
izsaka bezkravas ūdensizspaida tonnās (LDT), ko aprēķina,
neņemot vērā kravu, degvielu, balasta ūdeni utt. un kas ir
aptuveni vienāda ar kuģa tērauda masu.
[4]               Lēmums VII/26 par videi nekaitīgu kuģu
demontāžu, kas pieņemts Bāzeles konvencijas pušu
7. konferencē..
[5]               Sk. lēmumu VIII/11 http://archive.basel.int/meetings/cop/cop8/docs/16eREISSUED.pdf

[6]               Lēmums OEWG-VII/12 par videi nekaitīgu
kuģu demontāžu.
[7]               Sk. lēmumu OEWG VII/12 http://archive.basel.int/meetings/oewg/oewg7/docs/21e.pdf.

[8]               Eiropas Savienības un tās dalībvalstu
atzinums atrodams http://archive.basel.int/ships/oewg-vii12-comments/comments/eu.doc.

[9]               Lēmums X/ AA par videi nekaitīgu kuģu
demontāžu, kas pieņemts Bāzeles konvencijas pušu
10. konferencē..
[10]             2008. gada 19. novembra paziņojums COM(2008)
767 galīgā redakcija "ES stratēģija par kuģu
labāku demontāžu" un tam pievienotais ietekmes
novērtējums Komisijas dienestu darba dokumentā SEC(2008) 2846.
[11]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
14. jūnija Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem.

[12]             http://ec.europa.eu/environment/waste/ships/index.htm
[13]             http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0195+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN
[14]             http://eescopinions.eesc.europa.eu/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\nat\nat425\ces877-2009_ac.doc&language=EN
[15]             http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/envir/110626.pdf
[16]             OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.
[17]             Grozījums Bāzeles konvencijā
("Grozījums par aizliegumu"), kas pieņemts ar Bāzeles
konvencijas pušu lēmumu III/1.
[18]             OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.
[19]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[20]             OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.
[21]             OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.
[22]             OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.
[23]             OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.
[24]             OV L 243, 24.9.1996., 31. lpp.
[25]             OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.
[26]             OV L 223, 25.8.2010., 29. lpp.
[27]             Šo lapu pie apskates pavairo un pievieno
sertifikātam, ja administrācija to uzskata par nepieciešamu.
[28]             Šo lapu pie apskates pavairo un pievieno
sertifikātam, ja administrācija to uzskata par nepieciešamu.
[29]             Šo lapu pie apskates pavairo un pievieno
sertifikātam, ja administrācija to uzskata par nepieciešamu.
[30]             Šo lapu pie apskates pavairo un pievieno
sertifikātam, ja administrācija to uzskata par nepieciešamu.
[31]             Identifikācijas numurs, kas norādīts
Eiropas sarakstā.
[32]             Šo lapu pavairo un pievieno sertifikātam, ja administrācija
to uzskata par nepieciešamu.