               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.9.2017
            COM(2017) 331 final/2
            2017/0136(COD)
            Modified Commission proposal following the adoption of COM(2017)539 of 20.9.2017.Consolidated version  to be read together with the explanatory memorandum contained in COM(2017)539.The text should read as follows:
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Atvasināto instrumentu līgumi ir svarīgs instruments Eiropas bankām un uzņēmumiem, lai tie varētu pārvaldīt savus riskus neatkarīgi no tā, vai riski ir saistīti ar procentu likmju izmaiņām, valūtas kursa svārstībām vai darījumdarbības partnera saistību neizpildi. Tomēr nepārredzami atvasināto instrumentu tirgi ir bijuši arī nevēlamas kaitīgas ietekmes kanāli. Tāpēc atvasināto instrumentu tirgi ir efektīvi jāregulē un jāpārvalda, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti.

               Tā kā atvasināto instrumentu tirgi ir globāla mēroga un ņemot vērā G20 valstu 2009. gada Pitsburgas nolīgumu
                  1
                par sistēmiskā riska, kas saistīts ar atvasināto instrumentu plašu izmantošanu, samazināšanu, ES 2012. gadā pieņēma Eiropas tirgus infrastruktūras regulu (ETIR).
                  2
                Standartizētiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas ir ETIR galvenais pīlārs, tīrvērte ir jāveic, izmantojot centrālo darījuma partneri (CCP). CCP ir tirgus infrastruktūra, kas samazina sistēmisko risku un uzlabo finanšu stabilitāti, atrodoties starp divām atvasinātā instrumenta līguma darījuma pusēm (t. i., rīkojoties kā riska pircējs attiecībā pret pārdevēju un kā pārdevējs attiecībā pret pircēju) un tādējādi samazinot risku abām pusēm. Ar ETIR attiecībā uz CCP tika ieviestas arī stingras prudenciālās, organizatoriskās un darījumdarbības prakses prasības un izveidoti to prudenciālās uzraudzības pasākumi, lai samazinātu risku CCP pakalpojumu izmantotājiem un stiprinātu sistēmisko stabilitāti.

               Kopš 2012. gada, kad ETIR tika pieņemta, centralizētas tīrvērtes pakalpojumi ir ievērojami paplašinājušies un CCP visā ES un trešās valstīs ir kļuvuši arvien koncentrētāki un integrētāki.

               Ar šo priekšlikumu tiek nodrošināts, lai uzraudzības pasākumi neatpaliktu no minētajām norisēm. Tajā tiek ierosināts ES nodrošināt kapitāla tirgu savienībai efektīvāku un saskaņotāku CCP uzraudzības sistēmu, lai arvien vairāk veicinātu tirgus integrāciju, finanšu stabilitāti un vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

               Kopš ETIR pieņemšanas CCP nozīme ir pieaugusi un paplašināsies turpmāko gadu laikā

               Piecu gadu laikā kopš ETIR pieņemšanas CCP darbības apjoms ES un pasaulē ir ātri pieaudzis gan mēroga, gan tvēruma ziņā. Tas liecina par to, ka tiesību akti ir iedarbīgi un īsteno savu mērķi.

               Kopš 2016. gada jūnija beigām CCP ir veikuši centrālo tīrvērti aptuveni 62 % no visu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu un aktīvu kategoriju (procentu likmes, kredītrisks, ārvalstu valūtas utt.) globālās vērtības
                  3
               , kas ir līdzvērtīga USD 337 triljoniem. Aptuveni 97 % (USD 328 triljoni) no visiem atvasināto instrumentu līgumiem, kam veikta centrālā tīrvērte, ir procentu likmju atvasinātie instrumenti.

               2009. gada beigās centrālā tīrvērte tika veikta 36 % no visiem ārpusbiržas procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, savukārt 2015. gada beigās šis rādītājs bija aptuveni 60 %
                  4
               . Tāpat centralizēta tīrvērte ir kļuvusi svarīgāka kredīta atvasināto instrumentu (tā saukto “kredītriska mijmaiņas darījumu”) tirgū, kur to spēkā esošo kredītriska mijmaiņas darījumu proporcija, kuriem veic centralizētu tīrvērti, ir pastāvīgi pieaugusi kopš pirmās reizes, kad tika ziņots par šiem datiem, proti, 37 % 2016. gada jūnija beigās salīdzinājumā ar 10 % 2010. gada jūnija beigās
                  5
               .

               CCP strauji pieaugošā loma globālajā finanšu sistēmā ne tikai atspoguļo centralizētas tīrvērtes pienākumu ieviešanu dažādās aktīvu kategorijās
                  6
               , bet arī lielāku brīvprātīgu centralizētas tīrvērtes izmantošanu, tirgus dalībniekiem arvien vairāk apzinoties centralizētas tīrvērtes sniegtās priekšrocības (tīrvērtes pienākumi tiek piemēroti tikai kopš 2016. gada jūnija)
                  7
               . ETIR attiecībā uz konkrētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un kredītriska mijmaiņas darījumiem noteikta prasība, ka tiem centrālo tīrvērti veic saskaņā ar līdzīgām prasībām citās G20 valstīs
                  8
               . Banku kapitāla noteikumi ir mainīti, lai stimulētu centralizētu tīrvērti un divpusēju tīrvērti padarītu par relatīvi dārgāku risinājumu
                  9
               , un kopš 2017. gada marta divpusējiem darījumiem piemēro papildu nodrošinājuma prasības
                  10
               .

               Sagaidāms, ka CCP darbība turpmākajos gados turpinās paplašināties. Iespējams, ka papildu aktīvu kategorijām
                  11
                tiks noteikti obligāti tīrvērtes pienākumi un ka riska un izmaksu samazināšanas stimuli radīs vairāk brīvprātīgas tīrvērtes gadījumu. Ar 2017. gada maija priekšlikumu mērķtiecīgā veidā grozīt ETIR, lai uzlabotu tās efektivitāti un proporcionalitāti, tiks pastiprināta šī tendence, radot CCP papildu stimulus piedāvāt darījumu partneriem centralizētas tīrvērtes pakalpojumus
                  12
               . Visbeidzot, kapitāla tirgu savienības (KTS) ietekmē dziļāki un integrētāki kapitāla tirgi vēl vairāk palielinās vajadzību pēc pārrobežu tīrvērtes ES, tādējādi palielinot CCP nozīmi un savstarpējo saistību finanšu sistēmā.

               CCP lomas paplašināšana rada bažas par nepieciešamību atjaunināt EVTI uzraudzības pasākumus, ņemot vērā arī kapitāla tirgu savienības izveidi

               CCP pieaugošā loma finanšu sistēmā un ar to saistītā kredītriska koncentrācija šajās infrastruktūrās ir piesaistījusi valdību, regulatīvo iestāžu, uzraudzības iestāžu, centrālo banku un tirgus dalībnieku uzmanību.

               Lai gan to darījumu mērogs un tvērums, kam veikta centrālā tīrvērte, ir palielinājies, CCP skaits ir palicis salīdzinoši nemainīgs. Pašlaik ES ir iedibināti 17 CCP, kuri visi saskaņā ar ETIR ir saņēmuši atļauju piedāvāt savus pakalpojumus Savienībā, kaut gan ne visi CCP ir saņēmuši atļauju veikt tīrvērti visām aktīvu kategorijām (piemēram, tikai divi CCP veic kredīta atvasināto instrumentu tīrvērti un tikai divi CCP veic inflācijas atvasināto instrumentu tīrvērti
                  13
               ).
                  14
                Papildus tam 28 trešo valstu CCP ir atzīti saskaņā ar EVTI līdzvērtības noteikumiem, ļaujot minētajiem CCP piedāvāt savus pakalpojumus ES
                  15
               . Līdz ar to tīrvērtes tirgi ir integrēti visā ES un ir ļoti koncentrēti konkrētās aktīvu kategorijās. Tie ir arī ļoti cieši savstarpēji saistīti
                  16
               .

               Lai gan lielāka tīrvērtes veikšana, izmantojot regulētus un uzraudzītus CCP, kopumā nostiprina sistēmisko stabilitāti, riska koncentrācija CCP nonākšanu grūtībās padara par notikumu, kas ir maziespējams, taču ar ārkārtīgi lielu ietekmi. Tā kā CCP finanšu sistēmā ieņem centrālu lomu, CCP arvien pieaugošais sistēmiskais nozīmīgums rada pamatu bažām. Paši CCP ir kļuvuši par makroprudenciālā riska avotu, jo to nonākšana grūtībās varētu radīt būtiskus finanšu sistēmas traucējumus un radīt sistēmisku ietekmi. Piemēram, līgumu, kam CCP veic tīrvērti, liela mēroga un nekontrolēta pārtraukšana un izbeigšana varētu tirgū radīt sarežģījumus saistībā ar likviditāti un nodrošinājumu, tādējādi izraisot nestabilitāti pamatā esošo aktīvu tirgū un finanšu sistēmā plašākā mērogā. CCP, tāpat kā citi finanšu starpnieki, ir arī potenciāli uzņēmīgi pret aizplūšanu, tīrvērtes dalībniekiem zaudējot uzticēšanos CCP maksātspējai. Tas varētu CCP radīt likviditātes satricinājumu, ja CCP censtos izpildīt savu pienākumu atgriezt pamata nodrošinājumu (t. i., sākotnējo maržu). Palielinātas riska koncentrācijas dēļ ietekmi, ko radītu CCP nonākšana grūtībās, pastiprinātu arvien pieaugoša savstarpējā saikne starp CCP gan tieši, gan netieši ar to dalībnieku (parasti lielu pasaules mēroga banku) un klientu starpniecību.

               Reaģējot uz to un saskaņā ar G20 valstu sanāksmē pausto vienprātīgo nostāju
                  17
               , Komisija 2016. gada novembrī pieņēma priekšlikumu regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu
                  18
               . Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka iestādes ir pienācīgi sagatavotas, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, nodrošinātu finanšu stabilitāti un ierobežotu izmaksas nodokļu maksātājiem. Priekšlikumā par CCP atveseļošanu un noregulējumu uzmanība ir vērsta uz ETIR iekļauto ES un trešo valstu CCP uzraudzības pasākumiem un to, kādā mērā minētos pasākumus var padarīt efektīvākus piecu gadu laikā no ETIR pieņemšanas. Priekšlikumu pašlaik apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē. Pašreizējais darbs ir jākoordinē un tam ir jābūt saskaņā ar šo priekšlikumu.

               Uzraudzības pasākumi ES CCP

               Saskaņā ar ETIR valstu uzraudzības iestāžu kolēģijas, Eiropas vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), attiecīgie Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieki un citas attiecīgās iestādes (piemēram, lielāko tīrvērtes dalībnieku uzraudzības iestādes, konkrētu tirdzniecības vietu uzraudzības iestādes un centrālie vērtspapīru depozitāriji) uzrauga ES CCP. Minētajās kolēģijās var būt līdz pat 20 dalībiestādēm, un tās paļaujas uz piederības valsts iestādes veikto koordināciju. Šie pasākumi rada noteiktas bažas, ņemot vērā pašreizējo integrācijas stāvokli tirgū, kas ir jāatspoguļo uzraudzības pasākumos. Tas ir svarīgi arī nolūkā veicināt kapitāla tirgu savienību.

               Pirmkārt, tīrvērtes pakalpojumu pieaugošā koncentrācija ierobežota skaita centrālajos darījumu partneros un no tā izrietošais pārrobežu darbības pieaugums norāda uz to, ka CCP dažās atsevišķās dalībvalstīs kļūst arvien nozīmīgāki ES finanšu sistēmai kopumā. Ņemot vērā šo tendenci, ir jāpārskata pašreizējie uzraudzības pasākumi, kuri galvenokārt ir atkarīgi no piederības valsts iestādes (piemēram, piederības valsts iestādei ir galīgā atbildība par tādiem svarīgiem lēmumiem kā atļaujas pagarināšana vai ārpakalpojumu un sadarbspējas pakalpojumu apstiprināšana).

               Otrkārt, tas, ka ES ir atšķirīga CCP uzraudzības prakse (piemēram, dažādi atļaujas piešķiršanas nosacījumi vai modeļa apstiprināšanas procesi), var CCP un netiešā veidā to tīrvērtes dalībniekiem vai klientiem radīt regulējuma un uzraudzības arbitrāžas riskus. Komisija 2016. gada septembra paziņojumā par KTS
                  19
                un sabiedriskajā apspriešanā par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbībām
                  20
                (abi šie pasākumi izgaismoja neviendabīgās uzraudzības prakses radītās problēmas) vērsa uzmanību uz šiem jaunajiem riskiem un lielākas uzraudzības konverģences nepieciešamību.

               Treškārt, centrālo banku kā valūtas emitentu loma nav atbilstoši atspoguļota CCP kolēģijās. Lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties (jo īpaši tādās jomās kā sadarbspēja, likviditātes riska kontrole u. c.), pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Krīzes situācijās to neatbilstība var palielināt finanšu stabilitātes risku, ja pienākumu sadale starp iestādēm joprojām ir neskaidra.

               Uzraudzības pasākumi trešo valstu CCP

               Pašlaik ievērojamam skaitam finanšu instrumentu, kas denominēti dalībvalstu valūtās, tīrvērti veic atzīti trešo valstu CCP. Piemēram, ASV Čikāgas preču biržā (CME) nosacītā neatlīdzinātā summa ir EUR 1,8 triljoni par euro denominētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un SEK 348 miljardi par Zviedrijas kronās denominētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem. Arī tas rada lielas bažas.

               Pirmkārt, ETIR līdzvērtības un atzīšanas sistēmas īstenošana ir uzrādījusi zināmas nepilnības, jo īpaši pastāvīgas uzraudzības jomā. Proti, pēc trešās valsts CCP atzīšanas EVTI ir saskārusies ar grūtībām piekļūt CCP informācijai, veikt CCP pārbaudes uz vietas un sniegt informāciju attiecīgajām ES regulatīvajām un uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām. Tā rezultātā pastāv risks, ka trešās valsts CCP prakse un/vai riska pārvaldības modeļu korekcijas netiek pamanītas un/vai netiek risinātas, un tam var būt būtiska ar finanšu stabilitāti saistīta ietekme uz vienībām ES.

               Otrkārt, iespēja, ka starp uzraudzības iestāžu un centrālo banku mērķiem kolēģijās radīsies neatbilstība, iegūst papildu dimensiju saistībā ar trešo valstu CCP gadījumos, kad ir iesaistītas iestādes, kuras atrodas ārpus ES.

               Treškārt, pastāv risks, ka izmaiņas CCP noteikumos un/vai regulatīvajā režīmā trešā valstī varētu negatīvi ietekmēt regulatīvos vai uzraudzības rezultātus, radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ES un trešo valstu CCP un regulatīvās vai uzraudzības arbitrāžas iespējamību. Šobrīd nav tāda mehānisma, ar ko nodrošināt, ka ES tiek automātiski informēta par šādām izmaiņām un var veikt attiecīgus pasākumus.

               Iespējams, ka šādas bažas nākamajos gados kļūs arvien nozīmīgākas, jo kapitāla tirgu globālais raksturs nozīmē to, ka trešo valstu CCP loma pieaugs. Papildus tiem 28 trešo valstu CCP, ko EVTI jau ir atzinusi, vēl 12 citi CCP no 10 jurisdikcijām ir pieteikušies atzīšanai
                  21
                un gaida Komisijas lēmumu par to regulatīvo un uzraudzības režīmu līdzvērtību.

               Turklāt pašlaik ievērojamam apjomam euro valūtā denominētu atvasināto instrumentu darījumu (un citu darījumu, uz kuriem attiecas ES tīrvērtes pienākums) tīrvērte tiek veikta CCP, kas atrodas Apvienotajā Karalistē. Tāpēc brīdī, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no ES, skaidri mainīsies šādu darījumu, kam tīrvērti veic CCP ārpus ES jurisdikcijas, proporcija, pastiprinot iepriekš izklāstītās bažas. Tas nozīmē, ka būs jārisina būtiski izaicinājumi saistībā ar finanšu stabilitātes nodrošināšanu ES.

               Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija 2017. gada 4. maijā pieņēma paziņojumu “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”
                  22
               . Paziņojumā bija norādīts, ka “būs nepieciešami papildu grozījumi [ETIR], ar kuriem tiktu uzlabots pašreizējais regulējums, kas nodrošina finanšu stabilitāti un atbalsta kapitāla tirgu savienības (KTS) tālāku attīstību un padziļināšanu”.

               Nepieciešamība uzlabot pašreizējos uzraudzības pasākumus

               Tā kā tīrvērtes situācija ES turpina attīstīties, krīžu novēršanas un CCP pārvaldības pasākumiem ir jābūt pēc iespējas efektīviem. ETIR un Komisijas priekšlikums regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu ir nozīmīgs solis šajā virzienā. Tomēr piecus gadus pēc ETIR pieņemšanas tīrvērtes arvien pieaugošais apjoms, sarežģītība un pārrobežu dimensija ES un pasaulē ir norādījusi uz trūkumiem ES un trešo valstu CCP uzraudzības pasākumos. Līdz ar to šajā priekšlikumā ir izklāstīti konkrēti grozījumi ETIR un EVTI regulā
                  23
               , jo īpaši nolūkā noteikt skaidrus un saskaņotus uzraudzības pasākumus attiecībā gan uz ES, gan uz trešo valstu CCP.

               Minēto grozījumu izmaksas un ieguvumi ir izvērtēti šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā. Tajā ir izklāstīti vairāki risinājumi, lai veicinātu CCP uzraudzību ES līmenī, turpinātu emisijas centrālās bankas iesaistīt CCP uzraudzībā un stiprinātu ES spēju uzraudzīt, identificēt un mazināt trešo valstu CCP riskus.

               Ietekmes novērtējumā sniegts visaptverošs pamatojums tam, ka ierosinātie grozījumi, saglabājot tirgus dalībnieku izmaksas minimālā līmenī, efektīvi palīdz stiprināt ES finanšu sistēmas stabilitāti kopumā un vēl vairāk samazināt jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risku, ka CCP varētu nonākt grūtībās. Ierosinātie grozījumi arī veicina KTS turpmāku attīstību un padziļināšanu saskaņā ar Komisijas politiskajām prioritātēm.

               1.2.Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šis priekšlikums ir saistīts un saskan ar vairākām citām ES politikas jomām un pašreizējām iniciatīvām, kuru mērķis ir: i) risināt CCP sistēmiskā nozīmīguma jautājumu; ii) veicināt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un iii) palielināt ES līmeņa uzraudzības efektivitāti un iedarbīgumu gan ES, gan ārpus tās.

               Pirmkārt, šis priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas priekšlikumu
                  24
                regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu, kas tika pieņemts 2016. gada novembrī. Minētā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ES un valstu iestādes ir pienācīgi sagatavotas, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, saglabātu finanšu stabilitāti un izvairītos no tā, ka nodokļu maksātājiem ir jāsedz ar grūtībās nonākuša CCP pārstrukturēšanu un noregulējumu saistītās izmaksas. Komisijas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka maz ticamajā gadījumā, kad CCP draud lieli sarežģījumi vai grūtības, CCP kritiski svarīgās funkcijas tiek saglabātas, vienlaikus uzturot finanšu stabilitāti un palīdzot izvairīties, ka ar grūtībās nonākuša CCP pārstrukturēšanu un noregulējumu saistītās izmaksas būtu jāsedz nodokļu maksātājiem. Minētajā priekšlikumā ietvertie krīžu pārvaldības pasākumi CCP atveseļošanai un noregulēšanai ir balstīti uz augstākās kvalitātes krīžu novēršanas pasākumiem (t. i., CCP regulēšanai un uzraudzībai), kas ietverti ETIR. Vēl vairāk pastiprinot CCP uzraudzību ETIR ietvaros, iespējamība – vienalga, cik neliela tā arī būtu –, ka būs nepieciešams izmantot atveseļošanas un noregulējuma pasākumus, tiktu vēl vairāk samazināta. Šajā priekšlikumā ierosinātās korekcijas un uzlabojumi uzraudzības jomā būs pienācīgi jāatspoguļo vēl nepieņemtajā tiesību akta priekšlikumā par CCP atveseļošanu un noregulējumu. Lai ņemtu vērā CCP izpildsesijas jauno lomu kolēģijās ETIR ietvaros un vēlāk arī noregulējuma kolēģijās, var būt nepieciešami mērķtiecīgi grozījumi.

               Otrkārt, šis priekšlikums ir saistīts ar 2016. gada novembrī pieņemto Komisijas priekšlikumu
                  25
                grozīt Kapitāla prasību regulu (KPR)
                  26
               . Priekšlikuma mērķis ir no sviras rādītāja robežvērtību aprēķina izslēgt centrāli tīrvērtētu atvasināto instrumentu darījumu sākotnējās maržas, kuras tīrvērtes dalībnieki ir saņēmuši naudā no saviem klientiem un nodevuši CCP. Līdz ar to priekšlikums atvieglos piekļuvi tīrvērtei — jo tiks samazinātas kapitāla prasības klientu vai netiešu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanai — vēlreiz uzsverot CCP nozīmi finanšu sistēmā.

               Treškārt, ar šo priekšlikumu tiek papildināts 2017. gada maijā pieņemtais Komisijas priekšlikums veikt mērķtiecīgus grozījumus ETIR
                  27
               . Priekšlikuma mērķis ir vienkāršot noteiktas ETIR prasības un padarīt tās samērīgākas, lai tirgus dalībniekiem samazinātu pārmērīgas izmaksas, neapdraudot finanšu stabilitāti. Tādējādi šim priekšlikumam būtu jānodrošina turpmāki stimuli tirgus dalībniekiem izmantot centralizētu tīrvērti, vēlreiz uzsverot CCP nozīmi finanšu sistēmā.

               Ceturtkārt, šis priekšlikums ir saskaņā ar 2017. gada martā sākto Komisijas apspriešanu par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbībām
                  28
               , lai stiprinātu un uzlabotu EUI efektivitāti un lietderību.

               Piektkārt, tas ir saderīgs ar pieredzi, kas gūta no trešo valstu noteikumu īstenošanas un izpildes ES tiesību aktos finanšu jomā, kā izklāstīts dienestu darba dokumentā par līdzvērtību
                  29
               . Dienestu darba dokumentā sniegts faktu pārskats par trešo valstu līdzvērtības procesu ES tiesību aktos finanšu pakalpojumu jomā. Tajā ir aprakstīta pieredze saistībā ar trešo valstu noteikumu īstenošanu un izpildi ES tiesību aktos finanšu jomā. Tajā izklāstīti arī galvenie līdzvērtības aspekti (piemēram, pilnvarojumi, novērtējumi un ex post uzraudzības veikšana) un nodrošināta lielāka skaidrība par to, kā šie uzdevumi tiek risināti praksē.

               Sestkārt, šis priekšlikums ir saderīgs ar starptautiskā līmenī notiekošo darbu Finanšu stabilitātes padomes (FSP) programmas ietveros, kuras mērķis cita starpā ir: i) veicināt centralizētas tīrvērtes un pārrobežu mehānismu izmantošanu starp jurisdikcijām, lai uzlabotu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus stabilitāti; ii) panākt Maksājumu un tirgus infrastruktūru komitejas (CPMI) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) izstrādāto finanšu tirgus infrastruktūru principu vienotu piemērošanu; iii) uzraudzīt atvasināto instrumentu tirgu reformu īstenošanu G20 valstīs (FSP ārpusbiržas atvasināto instrumentu darba grupas ietvaros); un iv) izstrādāt papildu pamatnostādnes par CCP noregulējumu (FSP Noregulējuma grupa).

               1.3.Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Šis priekšlikums ir arī saistīts un saskanīgs ar Komisijas pastāvīgajiem centieniem turpināt izstrādāt KTS. Vajadzība izstrādāt un integrēt ES kapitāla tirgus tika uzsvērta 2016. gada septembra paziņojumā par KTS
                  30
               . Turpmāka CCP uzraudzības konverģence ES līmenī var palīdzēt izveidot dziļākus un labāk integrētus kapitāla tirgus, jo efektīvāki un noturīgāki CCP ir būtiski labi funkcionējošas KTS elementi. Lai to paveiktu, paziņojumā par KTS vidusposma pārskatu
                  31
               , ko Komisija pieņēma 2017. gada 8. jūnijā, aicināts stiprināt EVTI pilnvaras, lai sekmētu konsekventas uzraudzības efektivitāti visā ES un ārpus tās. Taču KTS ietekmē radīsies lielāki un likvīdāki finanšu tirgi, kā rezultātā arvien vairāk darījumiem tīrvērte tiks veikta ar CCP starpniecību un pieaugs CCP sistēmiskais nozīmīgums. Ņemot vērā iespējamo apjoma pieaugumu, kā arī pašreizējo regulatīvās un uzraudzības arbitrāžas iespējamību, ir nepieciešams turpmāk uzlabot uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu spēcīgu un stabilu KTS.

               Turklāt priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas pārdomu dokumentu par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, kas pieņemts 2017. gada 31. maijā
                  32
               . Proti, pārdomu dokumentā ir norādīts, ka patiesas finanšu Savienības pabeigšana ir būtiska, lai nodrošinātu ekonomiskās un monetārās savienības efektivitāti un stabilitāti. Saskaņā ar dokumentu tas ietver progresu saistībā ar elementiem, kas jau tiek izskatīti, tostarp KTS īstenošanu. Priekšlikums palīdzēs atbalstīt dziļāku un integrētāku kapitāla tirgu izveidi, nodrošinot turpmāku CCP uzraudzības konverģenci ES līmenī.

                  Cīnoties ar jauniem apdraudējumiem raitai finanšu sistēmas darbībai, priekšlikums nodrošinās arī to, ka finanšu tirgi arī turpmāk var veicināt ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi, lai saistībā ar Komisijas centieniem atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību patērētāju un uzņēmumu interesēs vēl vairāk padziļinātu iekšējo tirgu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               2.1.Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas ir ETIR un EVTI regulas juridiskais pamats. Ietekmes novērtējuma ziņojuma ietvaros veiktajā analīzē identificēti tie ETIR elementi, kas ir jāgroza, lai, saglabājot tirgus dalībnieku izmaksas minimālā līmenī, stiprinātu ES finanšu sistēmas stabilitāti kopumā un vēl vairāk samazinātu jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risku, ka CCP varētu nonākt grūtībās. Vienīgi likumdevējiem ir kompetence veikt nepieciešamos grozījumus. Izmaiņas EVTI regulā ir nepieciešamas, lai izveidotu CCP izpildsesiju, kurai saskaņā ar ETIR tiek uzticēti nozīmīgi uzdevumi.

               2.2.Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               ETIR ir regula, kas uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. ETIR ir noteikta uzraudzības sistēma, kuru piemēro gan CCP, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] ES, gan trešo valstu CCP, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai tirdzniecības vietām, kuras ir iedibinātas ES. Saskaņā ar ETIR dalībvalstij, kurā CCP ir dibināts, ir liela loma uzraudzības pasākumu jomā. Tomēr dalībvalstis un valstu uzraudzības iestādes nevar vienpusēji novērst sistēmiskos riskus, ko rada cieši integrēti un savstarpēji saistīti CCP, kuri darbojas pārrobežu līmenī ārpus valstu jurisdikcijām. Turklāt dalībvalstis nevar pašas samazināt riskus, kuri izriet no atšķirīgas dalībvalstu uzraudzības prakses. Dalībvalstis un valstu iestādes nevar vienas pašas novērst sistēmiskos riskus, ko trešo valstu CCP var radīt ES finanšu stabilitātei kopumā.

               ETIR mērķus palielināt CCP drošumu un efektivitāti, nosakot vienotas prasības attiecībā uz to darbību veikšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt ES līmenī saskaņā ar LESD 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.

               2.3.Proporcionalitāte

               Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ETIR uzraudzības pasākumi atbilst mērķim samērīgāk un efektīvāk samazināt sistēmisko risku atvasināto instrumentu tirgos, līdz minimumam samazinot izmaksas tirgus dalībniekiem. Priekšlikumā ir noteikta racionalizēta sistēma ES līmeņa atļauju saņēmušo CCP uzraudzībai, kurā precizētas visu iesaistīto dažādo valstu un ES iestāžu lomas un pienākumi. Priekšlikums, pārskatot uzraudzības pasākumus, palīdz risināt problēmu, kas saistīta ar CCP arvien pieaugošo pārrobežu sistēmisko raksturu, vienlaikus saglabājot tās dalībvalsts iestāžu fiskālos pienākumus, kurā CCP ir dibināts. Turklāt ar šo priekšlikumu tiek ieviesta pieeja, ar kuru trešo valstu CCP var izpildīt ETIR prasības, ievērojot savas valsts salīdzināmos noteikumus, kas ļauj izmantot samērīgu pieeju, kura vērsta uz trešo valstu CCP sistēmisko nozīmi ES tirgos. Tajā pašā laikā ar priekšlikumu netiek pārsniegts tas, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu ETIR mērķi samazināt sistēmisko risku, nosakot pārredzamus un objektīvus kritērijus nolūkā identificēt, uzraudzīt un mazināt riskus, ko trešās valsts CCP rada ES finanšu stabilitātei. Tāpēc priekšlikums tieši veicina to, ka ETIR uzraudzības pasākumi kopumā tiek padarīti samērīgāki. Tāpat priekšlikumā ir paredzēti tikai mērķtiecīgi EVTI regulas grozījumi, kuri nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai ļautu EVTI pildīt ETIR noteiktos uzdevumus.

               2.4.Juridiskā instrumenta izvēle

               Gan ETIR, gan EVTI izveides tiesību akts ir regula, un tāpēc tajās jāveic grozījumi ar tāda paša veida juridisku instrumentu.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               3.1.Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā ir sniegta analīze par to, kādā mērā spēkā esošie ETIR uzraudzības pasākumi, ko piemēro CCP, kuri veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] ES un ārpus tās, ir sasnieguši mērķi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz CCP pakalpojumu sniegšanu efektīvā un lietderīgā veidā, vienlaikus esot saskaņotiem, būtiskiem un sniedzot ES līmeņa pievienoto vērtību. Analīzē arī ņemti vērā rezultāti, kas gūti divos salīdzinošos izvērtējumos, kurus EVTI 2015.
                  33
                un 2016. gadā
                  34
                veica par uzraudzības kolēģiju darbību saskaņā ar ETIR. Turklāt analīzē ir izmantota EVTI informācija, kas gūta pašreizējās ETIR trešo valstu līdzvērtības un atzīšanas sistēmas novērtējumā, kurš ir daļa no ziņojuma
                  35
               , kas Komisijai sagatavots ETIR regulas pārskata ietvaros.

               Kas attiecas uz to ETIR uzraudzības pasākumu efektivitāti, kurus piemēro CCP, kas ir dibināti ES, praktiskā pieredze liecina, ka sadarbība starp kolēģijas locekļiem to pašreizējā struktūrā ir ļāvusi dažādo centralizētā tīrvērtē iesaistīto dalībnieku uzraudzības iestādēm pārstāvēt savus viedokļus, tādējādi veicinot uzraudzības konverģenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp CCP, kas ir iedibināti ES. Tomēr pastāv bažas par CCP uzraudzības konsekvenci visās dalībvalstīs, un tas liecina par to, ka ir iespējama efektīvāka pieeja CCP uzraudzībai pārrobežu mērogā. Proti, sadarbības līmenis starp kolēģiju locekļiem būtiski atšķiras atkarībā no kolēģijas lomas lēmumu pieņemšanas procesā. Lai gan atļaujas piešķiršanas procesā “EVTI konstatēja, ka CCP kolēģijas kopumā veicina divpusēju sadarbību: no vienas puses, priekšsēdētājas valsts kompetentās iestādes (VKI) no kolēģijas locekļiem saņēma labu un konstruktīvu ieguldījumu, kas tika ņemts vērā to riska novērtējumos; taču, no otras puses, kolēģijas locekļi saņēma informāciju, ko tie bija pieprasījuši, lai nobalsotu par kopīga atzinuma pieņemšanu,”
                  36
               sadarbība notiek mazākā mērā gadījumos, kad šāds lēmums nav vajadzīgs. Līdz ar to EVTI uzskata, ka pastāv “risks, ka pēc atļaujas piešķiršanas CCP kolēģijas var kļūt par vienkāršu mehānismu apmaiņai ar informāciju, nevis par efektīvu uzraudzības instrumentu.” Turklāt sākotnējie apsvērumi liecina par to, ka: i) dažādi kolēģijas locekļi kolēģijas diskusijās piedalās atšķirīgā mērā; un ii) VKI pieeja uzraudzībai lielā mērā atšķiras pat tajos gadījumos, kad ir iesaistīti salīdzināmi CCP. Kopīgās veidnes, ko EVTI sniedza, lai veicinātu uzraudzības konverģenci starp VKI, nav atrisinājušas šo problēmu, jo VKI savu rīcības brīvību izmanto atšķirīgi. Tādēļ ir iespējami uzlabojumi, lai palīdzētu stiprināt CCP uzraudzības konsekvenci ES līmenī, uzlabotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un panāktu efektīvāku uzraudzības konverģenci.

               Attiecībā uz trešo valstu CCP uzraudzības efektivitāti pašreizējie pasākumi ir ļāvuši EVTI atzīt 28 trešo valstu CCP, lai tie varētu sniegt tīrvērtes pakalpojumus ES darījumu partneriem. Tas atbilst G20 valstu mērķiem veicināt pārrobežu pasākumus. Tajā pašā laikā lielākā daļa respondentu, kas sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros (galvenokārt finanšu nozares uzņēmumi un nozares asociācijas), uzskatīja, ka ETIR līdzvērtības režīms trešo valstu CCP ir de facto radījis situāciju, kur prasības attiecībā uz CCP, kuri ir iedibināti ES, iespējams, ir stingrākas nekā trešo valstu CCP piemērotās prasības, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas kaitē ES CCP. EVTI arī uzsvēra, ka ETIR pieeja attiecībā uz trešo valstu CCP ir ārkārtīgi elastīga, pilnībā paļaujoties uz trešo valstu noteikumiem un uzraudzības pasākumiem, lai gan lielākajā daļā trešo valstu jurisdikciju trešo valstu CCP uzskata par sistēmiski nozīmīgām infrastruktūrām un piemēro tām rūpīgākas pārbaudes. EVTI apgalvoja, ka pašreizējā ETIR pieeja varētu būt savstarpējās paļāvības modelis, taču gadījumā, ja ES kļūtu par vienīgo jurisdikciju, kas lielā mērā paļaujas uz trešo valstu noteikumiem un iestādēm, tā varētu ES pakļaut riskam un apdraudēt CCP, kuri ir dibināti ES.

               Kas attiecas uz lietderīgumu, lielākā daļa respondentu, kuri sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros, atbalstīja mērķi, veicinot viendabīgu ETIR piemērošanu, nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp CCP, kas ir dibināti ES. Tajā pašā laikā respondenti norādīja uz apstiprināšanas procedūras ilgumu, uzsverot, ka konkrētos gadījumos VKI var uz nenoteiktu laiku atlikt apstiprināšanas termiņu un ka tas rada juridisko nenoteiktību. Daži respondenti norādīja arī uz nepieciešamību nodrošināt lielāku pārredzamību kolēģiju darbībā, ne tikai attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanas procesiem un pakalpojumu paplašināšanas procesiem, bet arī attiecībā uz CCP izmantotājiem, lai tie varētu iegūt lielāku pārskatāmību par atļauju piešķiršanas procesu un tā sekām. Turklāt vairākas iestādes un nozares pārstāvji, kā arī tirgus infrastruktūras dalībnieki vēlas lielāku skaidrību attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanas un sniegto pakalpojumu paplašināšanas procesu un laika grafiku. Respondenti norādīja, ka ETIR vajadzētu precizēt kolēģijas procesu kārtību, jo īpaši dažādu kolēģijas locekļu uzdevumus un pienākumus. Tādēļ ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši lai racionalizētu to CCP uzraudzību, kas ir iedibināti ES. Tas varētu veicināt efektīvāku sadarbību starp valstu un ES uzraudzības iestādēm, tādējādi izvairoties no uzraudzības pienākumu dublēšanās un samazinot tiem atvēlēto attiecīgo laiku un resursus.

               Kas attiecas uz trešo valstu CCP pašreizējo uzraudzības režīmu, nozares apvienības, kuras sniedza atbildes ETIR apspriešanās ietvaros, norādīja, ka Komisijai ir nepieciešams pārāk ilgs laiks, lai pabeigtu līdzvērtības novērtējumus. EVTI arī vairākkārt pauda bažas par trešo valstu CCP atzīšanas procesa efektivitāti. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka process ir neelastīgs un apgrūtinošs, ko pierāda 2015. gadā pieņemto atzīšanas lēmumu ierobežotais skaits. Otrkārt, tā norādīja, ka trešo valstu CCP atzīšana EVTI uzliek ievērojamu administratīvo slogu.

               Kas attiecas uz būtiskumu, ETIR uzraudzības pasākumi joprojām ir neatņemama starptautisko centienu sastāvdaļa, lai palielinātu globālā ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus stabilitāti un vienlaikus pārrobežu līmenī atvieglotu tiesu pietātes mehānismus starp jurisdikcijām. Ar ETIR uzraudzības pasākumiem tiek nodrošināts arī tas, ka finanšu tirgi arī turpmāk veicina ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi, lai saistībā ar Komisijas centieniem atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību patērētāju un uzņēmumu interesēs vēl vairāk padziļinātu iekšējo tirgu.

               Kā aprakstīts šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma ziņojuma 2.4. iedaļā, ETIR uzraudzības pasākumi ir saskaņoti ar citiem ES tiesību aktiem, kuru mērķis ir: i) risināt CCP sistēmiskā nozīmīguma jautājumu; ii) turpmāk veicināt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un iii) palielināt ES līmeņa uzraudzības efektivitāti gan ES, gan ārpus tās.

               Visbeidzot, kas attiecas uz ES pievienoto vērtību, ar ETIR uzraudzības pasākumiem tika novērsta plaisa, ieviešot jaunu mehānismu, kas atvieglo uzraudzības konverģenci ES līmenī, lai novērstu to CCP sistēmiskos riskus, kas tīrvērtes pakalpojumus piedāvā ES darījumu partneriem.

               3.2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Šā priekšlikuma pamatā ir vairākas sabiedriskās apspriešanās.

               Pirmkārt, tajā ņemti vērā ieinteresēto personu un valsts iestāžu viedokļi pēc tam, kad tika publicēts Komisijas 2017. gada 4. maija paziņojums “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”
                  37
               . Paziņojumā tika norādīts, ka, ņemot vērā problēmas atvasināto instrumentu tīrvērtes jomā, būtu nepieciešamas turpmākas izmaiņas, lai nodrošinātu, ka CCP, kas ir sistēmiski nozīmīgi finanšu tirgiem visā ES, ir finansiāli stabili, droši un noturīgi, un lai atbalstītu KTS turpmāku izstrādi.

               Otrkārt, priekšlikuma pamatā ir piezīmes, kas īpaši attiecībā uz ETIR un CCP uzraudzību tika saņemtas par EUI darbībām rīkotās apspriešanās ietvaros, kura norisinājās no 2017. gada 21. marta līdz 17. maijam. Apspriešanās mērķis bija izveidot skaidrāku pārskatu par jomām, kurās var stiprināt un uzlabot EUI efektivitāti un lietderību
                  38
               .

               Treškārt, priekšlikumā izvērtētas piezīmes, kurās uzmanība vērsta uz uzraudzības konverģenci un kuras saņemtas saistībā ar KTS vidusposma pārskata apspriešanos, kas norisinājās no 2017. gada 20. janvāra līdz 17. martam
                  39
               . Apspriešanās mērķis bija uzzināt iesaistīto personu viedokli par to, kā pašreizējo KTS programmu var atjaunināt un pilnveidot, lai tā nodrošinātu stingru politikas satvaru kapitāla tirgu attīstībai. Apspriešanā tika saņemtas 178 atbildes.

               Ceturtkārt, priekšlikumā ir ņemti vērā īpaši uz ETIR uzraudzības pasākumiem attiecinātie komentāri, kas tika saņemti saistībā ar ETIR pārskata apspriešanos, kura norisinājās no 2015. gada maija līdz augustam. Apspriešanā tika saņemti vairāk nekā 170 komentāri no visdažādākajām ieinteresētajām personām un valsts iestādēm
                  40
               .

               Kopumā respondenti norādīja, ka ETIR pašreizējie uzraudzības pasākumi, vispārēji atbalstot uzraudzības iestāžu kolēģiju darbu, palīdz uzlabot to CCP drošību un stabilitāti, kuri ir iedibināti ES. Respondenti arī uzsvēra, ka lielāko daļu ETIR prasību sākts piemērot tikai nesen un ka tādēļ būtu pāragri apsvērt pilnīgu pašreizējās uzraudzības sistēmas pārskatīšanu. Respondenti un jo īpaši valsts iestādes uzsvēra, ka valsts kompetentajām iestādēm joprojām būtu aktīvi jāiesaistās uzraudzībā, jo pašlaik tirgū darbojas dažāda veida CCP (vietējie un pārrobežu). Tomēr daudzi respondenti arī uzsvēra, ka CCP darbībām ir sistēmiska nozīme pārrobežu mērogā, pasvītrojot nepieciešamību izvairīties no tā, ka uzraudzība notiek tikai valsts līmenī. Lielākā daļa respondentu atbalstīja lielāku uzraudzības konverģenci ES līmenī, nevis CCP uzraudzību, norādot uz to, ka pašreizējais režīms ir sadrumstalots un neefektīvs. Lielāka pārrobežu darbība, CCP sistēmiskais nozīmīgums un likviditātes pieejamība eurozonā bija daži no faktoriem, ko respondenti minējā kā iemeslus tam, kāpēc būtu jāpaplašina uzraudzības pilnvaras ES līmenī. Tomēr, apsverot ES līmeņa tiešu uzraudzības pilnvaru paplašināšanu pār ES un trešo valstu CCP, respondenti brīdināja, ka šādai pilnvaru paplašināšanai būtu jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, jo īpaši tāpēc, ka nevienai no ES struktūrām nebūtu pietiekamu resursu, lai parūpētos par grūtībās nonākušu CCP, neatkarīgi no tā, cik ierobežots ir risks šādā gadījumā. Visbeidzot, vairāki respondenti, tostarp EVTI
                  41
               , uzsvēra nepieciešamību uzlabot pašreizējo sistēmu attiecībā uz trešo valstu CCP.

               3.3.Ietekmes novērtējums

                  Komisija veica attiecīgo politikas alternatīvu ietekmes novērtējumu. Politikas risinājumi tika novērtēti, ņemot vērā tādus svarīgus mērķus kā ES tirgiem sistēmiski nozīmīgu CCP drošības un efektivitātes aizsardzība un finanšu stabilitātes uzlabošana ES, neradot globālās sistēmas lieku sadrumstalotību.

                  Regulējuma kontroles padome (RKP) ietekmes novērtējuma (IN) ziņojumu apstiprināja 2017. gada 2. jūnijā. Tas 22. maijā tika iesniegts Regulējuma kontroles padomē, kura, izmantojot rakstisko procedūru, sniedza vairākus ieteikumus uzlabojumu veikšanai. Tāpēc 30. maijā IN tika vēlreiz iesniegts RKP. IN ieviestās izmaiņas, lai ņemtu vērā RKP ieteikumus, ir šādas.

                  1. Konkrēti sistēmiski riski, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES: turpmāks izmaiņu apraksts saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES atrodams sadaļā par pamatscenāriju, kura ietilpst nodaļā par politikas risinājumiem.

                  2. Vēlamais politikas risinājums trešo valstu CCP risku mazināšanai: sīkāks apraksts par to, kā saistībā ar trešo valstu CCP uzraudzību, kuras pamatā ir kritēriji vai robežvērtības, praksē darbosies 3. risinājums atkarībā no riskiem, ko tie radītu ES.

                  3. Vēlamo politikas risinājumu ietekme uz sistēmisko risku: sīkāks apraksts par emisijas centrālo banku lomu attiecībā uz ES un ārpus tās esošiem CCP. Precizējums par to, ka kompromiss starp uzraudzības slogu un finanšu stabilitāti būtu samērīgs ar ES pakļautību trešo valstu CCP riskam. Paskaidrojums, ka mērķtiecīga atrašanās vietas politika līdz minimumam samazinātu izmaksas.

                  4. Citi jautājumi: i) precizējums par to, kā lēmumu pieņemšanas process izpildsesijā darbotos salīdzinājumā ar pašreizējām kolēģijām; ii) darbības mērķu noteikšana nodaļā par uzraudzību un izvērtēšanu; un iii) papildu skaidrojums par to, kāpēc ietekmes novērtējuma ziņojuma pielikumā nav oficiāla ES CCP novērtējuma.

               IN apsvērtie risinājumi attiecas uz ETIR uzraudzības pasākumu mērķtiecīgiem grozījumiem, ko piemēro gan CCP, kuri veic ir dibināti ES, gan trešo valstu CCP, kas sniedz vai vēlas sniegt savus pakalpojumus ES darījumu partneriem. Izvirzītos mērķus ir paredzēts sasniegt ar kādu no vairākiem vēlamiem politikas risinājuma variantiem.

               ·Lai uzlabotu to CCP uzraudzību, kuri ir dibināti ES, būtu jāracionalizē un vēl vairāk jācentralizē pašreizējie uzraudzības pasākumi, izveidojot Eiropas uzraudzības mehānismu, nodrošinot pienācīgu līdzdalību no valstu iestādēm, emisijas centrālajām bankām un EVTI to pienākumu robežās. Tas palīdzēs uzlabot tiem CCP piemēroto uzraudzības pasākumu saskaņotību, kuri veic ir dibināti ES, veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas CCP vidū un viendabīgu ETIR piemērošanu visā ES un vienlaikus nodrošinot, ka konkrētas uzraudzības atbildības jomas un ar tām saistītā valstu fiskālā atbildība joprojām ir pienācīgi saskaņotas. Tas veicinās zemākas izmaksas gan iestāžu līmenī (izvairoties no uzraudzības uzdevumu pārklāšanās iestāžu vidū), gan CCP (vienkāršojot to uzraudzības sistēmu un ierobežojot uzraudzības dublēšanās risku).

               ·Lai uzlabotu ES uzraudzības pasākumus, kas paredzēti ar trešo valstu CCP saistītu risku mazināšanai, ietekmes novērtējuma ziņojumā apsvērta iespēja, ka EVTI un attiecīgās emisijas centrālās bankas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem vai robežvērtībām, varētu CCP piemērot pakāpeniski pieaugošas papildu uzraudzības prasības. ES uzraudzības pakāpe un intensitāte būtu proporcionāla un atkarīga no riska, ko trešo valstu CCP radītu ES. Varētu noteikt dažādus kritērijus vai robežvērtības: CCP ar mazu ietekmi (1. līmeņa CCP) būtībā tiktu turpmāk piemērots ETIR līdzvērtības un atzīšanas režīms, bet CCP ar vidēju vai lielu ietekmi (2. līmeņa CCP) tiktu piemērotas pakāpeniski pieaugošas papildu uzraudzības prasības, tostarp spektra galā — prasība par ES atļauju un par uzņēmuma dibināšanu visiem trešās valsts CCP, kas ES un tās finanšu sistēmas stabilitāti varētu pakļaut būtiskam riskam.

               ·Šī pakāpeniski pieaugošā uzraudzības prasību piemērošana ļaus samērīgi un līdzsvaroti uzraudzīt trešo valstu CCP, kā arī pienācīgi mazināt jebkādu ar tiem saistīto sistēmisko risku, neradot globālās sistēmas lieku sadrumstalotību un pārmērīgas izmaksas tirgus dalībniekiem. Tas palīdzēs uzlabot ES uzraudzības iestāžu un emisijas centrālo banku mehānismus, ar ko novērst trešo valstu CCP radīto risku, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp CCP, kuri ir dibināti ES, un trešo valstu CCP, kā arī nodrošinot noteikumu labāku pastāvīgu izpildi un ievērošanu no trešo valstu CCP puses. Lai gan šis risinājums iestādēm, trešo valstu CCP un, visbeidzot, arī tirgus dalībniekiem var radīt zināmas papildu izmaksas, šādas izmaksas ir jāizvērtē, pretstatot tās sistēmiskā riska samazināšanas ieguvumam, neraugoties uz to, ka iepriekš ir grūti aprēķināt precīzu monetāro labumu, ko rada sistēmiskā riska samazināšana.

               Ierosināto risinājumu kopuma mērķis ir izveidot skaidrus un saskaņotus uzraudzības pasākumus attiecībā uz CCP, kuri ir dibināti ES un trešās valstīs.

                  Ietekmes novērtējuma ziņojumā ir ņemtas vērā arī vēlamo risinājumu vispārējās izmaksas un ieguvumi, lai novērtētu atbilstības nodrošināšanas izmaksas un slogu tirgus dalībniekiem. Nākamajā nodaļā ir izklāstīta ierosināto pasākumu paredzamā ietekme.

               3.4.Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  ETIR cenšas sasniegt vispārējo mērķi, proti, samazināt sistēmisko risku, palielinot CCP drošību un efektivitāti, savukārt šīs iniciatīvas mērķis ir padarīt CCP uzraudzību efektīvāku un lietderīgāku un, izmantojot samērīgu pieeju, kas balstīta uz rūpīgu riska novērtējumu, samazināt regulatīvo un atbilstības slogu tirgus dalībniekiem. Tas atbilst Komisijas labāka regulējuma programmai.

                  Ar šo iniciatīvu tiks stiprināti to CCP uzraudzības pasākumi, kuri ir dibināti ES (reaģējot uz to arvien pieaugušo apmēru, integrāciju, koncentrāciju un savstarpējo saistību), un ES iestādes varēs labāk uzraudzīt un mazināt risku, kas saistīts ar ES pakļautību trešo valstu CCP radītajam riskam. Tādējādi tiks vēl vairāk samazināts jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risks, ka CCP varētu nonākt grūtībās, un stiprināta visas ES finanšu sistēmas stabilitāte kopumā. Pastiprināta uzraudzības sistēma kopumā uzlabos juridisko un ekonomikas noteiktību. Lai gan saistībā ar sistēmu var būt sākotnējās ekonomiskās izmaksas, 2007. un 2008. gada finanšu krīze sniedz plašus empīriskus pierādījumus par ieguvumu, ko rada krīžu novēršana, izmantojot visefektīvākos uzraudzības pasākumus.

                  Ir grūti novērtēt ar vēlamajiem risinājumiem saistītās izmaksas, jo abas problēmas ir saistītas ar CCP uzraudzību. Lai gan ir iespējams kvantificēt papildu izmaksas vai izmaksu pārstrukturēšanu, kas radīsies ES un valstu iestādēm (piemēram, papildu resursi un uzdevumi), ietekme uz tirgus dalībniekiem nav tik viennozīmīga un būtu balstīta uz pieņēmumiem, kuri to padarītu apšaubāmu. Turklāt, tā kā vēlamais risinājums trešo valstu CCP ir balstīts uz pakāpeniski pieaugošām uzraudzības prasībām, attiecīgās izmaksas būtu specifiskas katram CCP un atkarīgas no uzraudzīto vai atzīto CCP darbību ietekmes uz ES. Tomēr ir iespējams noteikt tirgus dalībnieku potenciālo izmaksu vai ieguvumu avotu.

                  Regulējuma vienkāršošanas un izmaksu samazināšanas potenciāls

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir racionalizēt to CCP uzraudzības sistēmu, kuri ir dibināti ES, un nostiprināt trešo valstu CCP uzraudzību. Šī iniciatīva, uzraudzības darbu ES līmenī centralizējot Eiropas uzraudzības mehānismā, novērš uzdevumu dublēšanos starp valstu iestādēm. Tam vajadzētu sniegt apjomradītus ietaupījumus ES līmenī un mazināt vajadzību pēc īpašiem resursiem valstu līmenī.

                  Ciktāl tas attiecas uz tirgus dalībniekiem, CCP galvenokārt vajadzētu gūt labumu no administratīvā sloga samazināšanas, jo tiktu izveidots vienots piekļuves punkts pārrobežu uzraudzībai ES līmenī.

                  Ietekme uz tirgus dalībniekiem (tostarp MVU)

                  Kas attiecas uz to CCP uzraudzību, kuri ir dibināti ES, saskaņā ar vēlamo risinājumu ierosinātajām izmaiņām nebūs būtiskas ietekmes uz tīrvērtes izmaksām — ne tīrvērtes dalībniekiem vai to klientiem, ne netiešajiem klientiem. Lai finansētu Eiropas mehānismu, CCP var tikt piemērota prasība maksāt uzraudzības maksas. Taču tās būtu samērīgas ar CCP darbību un veidotu tikai nenozīmīgu daļu no to apgrozījuma. Lai arī šīs izmaksas var novirzīt uz tirgu, tās radītu minimālas korekciju izmaksas.

                  Kas attiecas uz trešo valstu CCP uzraudzību, saskaņā ar vēlamo risinājumu izmaksas rastos galvenokārt tādā gadījumā, ja pakāpeniski pieaugošo uzraudzības prasību ietvaros tiktu piemērota prasība par ES atļauju un par uzņēmuma dibināšanu. Izņemot atrašanās vietas prasību, 1. līmeņa CCP un 2. līmeņa CCP situācija būtu līdzīga to CCP situācijai, kuri ir dibināti ES, un tiem tiktu piemērotas ierobežota līmeņa uzraudzības maksas, lai finansētu Eiropas mehānismu. Tas tirgus dalībniekiem radītu tikai ierobežotas papildu izmaksas.

                  Lai ikdienā uzraudzītu 17 CCP, kuri pašlaik ir iedibināti ES, būs nepieciešams zināms skaits pamatdarbinieku, lai ieviestu Eiropas uzraudzības mehānismu un uzsāktu tā darbību. Ja visi trešo valstu CCP, kas iesniedz atzīšanas pieprasījumu, tiktu galu galā atzīti, izpildsesijas kompetencē — vai nu netiešā veidā, veicot uzraudzību un apmaiņu ar informāciju (proti, 1. līmeņa CCP), vai arī papildus tam, tiešāk uzraugot 2. līmeņa CCP, kas potenciāli rada būtiskākus riskus, — būtu aptuveni 40 trešo valstu CCP.

                  Tādējādi, ņemot vērā tieši vai netieši uzraugāmo trešo valstu CCP skaitu un saistībā ar attiecīgi 1. līmeņa un 2. līmeņa CCP veicamo uzdevumu veidu un sarežģītību, tiek lēsts, ka nepieciešamais pilnslodzes ekvivalenta skaits ir aptuveni 49 darbinieki. Kopumā ar CCP uzraudzības vēlamajiem risinājumiem saistītajām papildu izmaksām vajadzētu būt aptuveni 7 miljoniem euro gadā.

                  Papildus izmaksām, kas saistītas ar uzraudzību, lielākā daļa izmaksu, kas rastos tīrvērtes darījumu partneriem (tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem), būtu saistītas ar prasības par ES atļauju un par uzņēmuma dibināšanu ieviešanu būtiski sistēmiskiem 2. līmeņa CCP. Šīs izmaksas radītu tiesiski un ar darbību saistīti apsvērumi, kā arī — ja tirgus nebūs pienācīgi kalibrēts — tirgus sadrumstalotība un tās ietekme uz tirgus likviditāti un izpildes cenām. Maržas efektivitātes pozitīvas vai negatīvas korekcijas lielā mērā būtu atkarīgas no tirgus dalībnieku spējas aizstāt trešo valstu CCP ar CCP, kuri ir dibināti ES. Šo izmaksu cēloņi ir sīki izklāstīti šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma ziņojuma 5.3. iedaļā.

                  Turklāt atrašanās vietas politika, kas nebūtu pielāgota trešās valsts CCP sistēmiskajam riskam un noteikta saskaņā ar objektīviem kritērijiem, varētu ietekmēt tīrvērtes izmaksas, tīrvērtes dalībnieku klientu (tostarp nefinanšu darījumu partneru un mazu finanšu darījumu partneru) piekļuvi netiešai tīrvērtei un līdz ar to arī vispārējo spēju ierobežot ES darījumu partneru riskus.

                  Tomēr tas ir jāizvērtē pret ieguvumiem, kas saistīti ar labāku krīzes novēršanu. Kopumā uzņēmumi, MVU un mikrouzņēmumi gūs labumu no lielākas CCP stabilitātes un to galveno būtisko funkciju nepārtrauktības gadījumā, ja nākotnē iestātos krīze, kas tiem varētu radīt sarežģījumus vai grūtības. Šādas krīzes iespējamība būtu vēl vairāk jāsamazina, izmantojot attiecīgo ES iestāžu uzlaboto spēju novērst sistēmiskā riska rašanos ES CCP un mazināt trešo valstu CCP kaitīgo finansiālo sarežģījumu pārnešanu uz ES CCP. Tā rezultātā tiktu samazināta arī iespējamība, ka krīzes negatīvais domino efekts — piemēram, banku sektora mazāka gatavība un/vai spēja nodrošināt finansējumu reālajai ekonomikai, lejupslīde, utt. —, kas var stipri ietekmēt MVU un to spēju nodrošināt finansējumu, varētu ietekmēt finanšu nozari.

                  Turklāt šim priekšlikumam, precizējot uzraudzības pasākumus gan ES, gan trešo valstu CCP, un kopā ar Komisijas neseno ETIR REFIT iniciatīvu par pārmērīgu izmaksu samazināšanu mazākiem darījumu partneriem, būtu jāpalīdz vēl vairāk sekmēt centralizētas tīrvērtes izmantošanu un atvieglot MVU spēju piekļūt finanšu instrumentiem, lai ierobežotu to darījumu risku vai veiktu ieguldījumus. Līdz ar to šis priekšlikums vēl vairāk veicinās pārrobežu darījumus ES un sekmēs efektīvu un konkurētspējīgu ES CCP tirgu, tādējādi sekmējot kapitāla tirgu savienības mērķu sasniegšanu.

                  Ietekme uz ES budžetu

                  Kopumā paredzētās izmaiņas saistībā ar ES CCP uzraudzību neietekmētu ES budžetu, jo visas papildu izmaksas, piemēram, papildu līdzekļi Eiropas mehānismam, tiktu gūti, iekasējot uzraudzības maksas no CCP. Tomēr šādām izmaiņām galu galā būtu jāsniedz labums visiem tirgus dalībniekiem un dalībvalstīm, jo tās radītu drošāku tīrvērtes tirgu ES. Turpmākajās iedaļās ir pieejams sīkāks izvērtējums par finansiālo ietekmi, ko radītu to CCP uzraudzības nostiprināšana, kuri ir dibināti ES.

                  Tāpat arī izmaiņas, kas paredzētas, lai mazinātu trešo valstu CCP radītos riskus, neietekmētu ES budžetu, jo visi papildu līdzekļi Eiropas mehānismam arī tiktu gūti, iekasējot uzraudzības maksas no trešo valstu CCP. Tomēr tas būtu izdevīgi ES, jo samazinātu iespējamību, ka ES tiktu ieviesti finanšu stabilitātes riski, un nodrošinātu, ka ES darījumu partneri, kuri veic darījumus ar trešo valstu CCP, darbojas drošā vidē, tādējādi veicinot spēcīgus un stabilus pasaules tirgus.

               3.5.Pamattiesības

                  ES ir apņēmusies ievērot augstus pamattiesību aizsardzības standartus un ir parakstījusi plašu konvenciju kopumu cilvēktiesību jomā. Šajā kontekstā šim priekšlikumam, visticamāk, nebūs tiešas ietekmes uz minētajām tiesībām, kā minēts galvenajās ANO konvencijās par cilvēktiesībām, Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kas ir ES līgumu būtiska daļa, un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECTK).

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Sagaidāms, ka izmaiņas, kas paredzētas, lai uzlabotu ES CCP uzraudzību un mazinātu trešo valstu CCP radītos riskus, neietekmēs ES budžetu.

               Iespējamie papildu uzdevumi EVTI, piemēram, saistībā ar trešo valstu CCP reģistrācijas procesu un to pastāvīgu uzraudzību, varētu radīt nepieciešamību palielināt EVTI plānotos resursus. Neraugoties uz to, visas papildu izmaksas ES budžetā tiktu mazinātas, izmantojot mehānismus, ar kuriem tiktu palielināts finansējums Eiropas mehānismam, piemēram, maksu iekasēšana no ES un trešo valstu CCP, ko tas tieši uzraudzītu.

               Priekšlikuma finansiālā ietekme un ietekme uz budžetu ir norādīta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā.

               5.CITI ELEMENTI

               5.1.Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Priekšlikumā ietverta prasība, kurā noteikts, ka būtu jāveic visas ETIR izvērtēšana, īpašu uzmanību pievēršot ierosināto uzraudzības pasākumu iedarbīgumam un efektivitātei attiecībā uz ETIR sākotnējā mērķa, proti, finanšu stabilitātes palielināšanas, sasniegšanu. Līdz ar to novērtējumā būtu jāizvērtē visi ETIR aspekti, bet jo īpaši šādi aspekti:

               ·to CCP skaits, kuriem tiek veikta atveseļošana vai noregulējums;

               ·tas, cik reizes valsts kompetentās iestādes ir izmantojušas strīdu izšķiršanas mehānismu;

               ·tas, cik reizes trešo valstu CCP ir veiktas pārbaudes uz vietas;

               ·atzītu trešo valstu CCP skaits;

               ·trešo valstu CCP veikto līdzvērtības un/vai atzīšanas noteikumu pārkāpumu skaits;

               ·aplēstās izmaksas ES darījumu partneriem.

               Principā šai novērtēšanai būtu jānotiek vismaz piecus gadus pēc šo grozījumu piemērošanas.

               Novērtējumā būtu jācenšas apkopot informāciju no visām ieinteresētajām personām, bet jo īpaši no CCP, tīrvērtes dalībniekiem, nefinanšu darījumu partneriem, maziem finanšu darījumu partneriem un kopumā tīrvērtes dalībnieku klientiem un netiešiem klientiem. Būtu vajadzīga arī informācija no EVTI, kā arī valstu iestādēm un centrālajām bankām. No EVTI būtu jāiegūst statistikas dati, kas nepieciešami analīzei.

               5.2.Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               5.2.1.CCP izpildsesijas izveide EVTI Uzraudzības padomes ietvaros

               Grozījumi, lai precizētu saistību starp CCP izpildsesiju un EVTI Uzraudzības padomi (EVTI regula, 4., 6., 40., 42. un 43. pants)

               Ar 1. panta 1. punktu EVTI regulas 4. pantā ievieš jaunu 4. punktu nolūkā sniegt CCP definīciju, kas ir saskaņota ar ETIR.

               Ar 1. panta 2. punktu EVTI regulas 6. pantā iekļauj jaunu 1.a punktu nolūkā EVTI ietvaros izveidot Uzraudzības padomes izpildsesiju (CCP izpildsesija) Savienības un trešo valstu CCP uzraudzības jomā.

               Ar 1. panta 4. punktu EVTI regulas 40. panta 1. punktā pievieno jaunu f) punktu nolūkā noteikt, ka CCP izpildsesijas vadītājs un divi direktori ir EVTI Uzraudzības padomes locekļi bez balsstiesībām.

               Ar 1. panta 5. punktu groza EVTI regulas 42. panta pirmo daļu nolūkā nodrošināt, ka priekšsēdētājs, Uzraudzības padomes balsstiesīgie locekļi, CCP izpildsesijas vadītājs un abi direktori rīkojas neatkarīgi un objektīvi Savienības interesēs.

               Ar 1. panta 6. punktu groza EVTI regulas 43. panta 1. punktu nolūkā nošķirt Uzraudzības padomes uzdevumus un CCP izpildsesijas uzdevumus. Ar 1. panta 6. punktu aizstāj EVTI regulas 43. panta 8. punktu nolūkā noteikt, ka izpilddirektors ir Uzraudzības padomes pakļautībā ar CCP izpildsesijas piekrišanu.

               Grozījumi, lai noteiktu CCP izpildsesijas organizatorisko struktūru (EVTI regula, jauns 44.a–44.c pants)

               Ar 1. panta 7. punktu EVTI regulas III nodaļā jaunas 1.A iedaļas ietvaros iekļauj jaunu 44.a, 44.b un 44.c pantu nolūkā noteikt to, kā Uzraudzības padomes izpildsesija (CCP izpildsesija) tiks organizēta EVTI ietvaros. Ar jauno 1.A iedaļu nosaka CCP izpildsesijas sastāvu, tās uzdevumus un lēmumpieņemšanas pilnvaras nolūkā visā ES nodrošināt saskaņotu uzraudzības pieeju, piemērota līmeņa zinātību, kā arī ātru un efektīvu lēmumpieņemšanas procesu saistībā ar CCP uzraudzību.

               Ar jauno 44.a pantu nosaka, ka Uzraudzības padome CCP izpildsesijā sastāv no: i) pastāvīgiem locekļiem, tostarp neatkarīga vadītāja un diviem direktoriem, kuriem ir balsstiesības, un viena ECB un Komisijas pārstāvja, kam nav balsstiesību; un (ii) katram CCP specifiskiem locekļiem, iekļaujot dalībvalsts, kurā CCP ir dibināts, kompetentās iestādes locekli, kam ir balsstiesības, un attiecīgās emisijas centrālās(-o) bankas(-u) pārstāvi, kam nav balsstiesību. Pastāvīgajiem locekļiem būtu jāpiedalās visās CCP izpildsesijas sanāksmēs. Locekļiem, kas ir specifiski CCP, minētajās sanāksmēs būtu jāpiedalās nepieciešamības gadījumā un ja tas ir lietderīgi to uzraudzībā esošajiem CCP. Vadītājs saskaņā ar ETIR 18. pantu var uzaicināt arī citus pašreizējās uzraudzības kolēģijas locekļus un EVTI atzītu trešo valstu CCP iestāžu pārstāvjus piedalīties novērotāju statusā, lai nodrošinātu, ka CCP izpildsesija pietiekami ņem vērā citu attiecīgo iestāžu viedokļus. Ar neatkarīgu pastāvīgo locekļu un locekļu, kas ir specifiski CCP, klātbūtni tiks nodrošināts, ka CCP izpildsesijā pieņemtie lēmumi ir konsekventi, atbilstīgi un samērīgi visā ES un ka attiecīgās valsts kompetentās iestādes, emisijas centrālās bankas un novērotāji ir iesaistīti lēmumu pieņemšanā par jautājumiem, kas saistīti ar CCP, kuri ir dibināti kādā dalībvalstī. Pieņemot lēmumu par trešās valsts CCP, lēmumpieņemšanas procesā būtu jāpiedalās tikai CCP izpildsesijas pastāvīgajiem locekļiem un attiecīgajām Savienības valūtu emisijas centrālajām bankām.

               Ar jauno 44.b pantu nosaka, ka CCP izpildsesija veic virkni konkrētu uzdevumu, kas tai uzticēti saskaņā ar ETIR, nolūkā nodrošināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, kā arī Savienības un dalībvalstu finanšu stabilitāti. Tāpēc šajā priekšlikumā ETIR grozījumos atsauces uz EVTI ir atsauces uz CCP izpildsesiju, ja vien nav noteikts citādi. Tajā arī paredzēts, ka CCP izpildsesijai ir specializēts personāls un atbilstoši resursi, lai nodrošinātu tās autonomiju, neatkarību un adekvātu darbību.

               Ar jauno 44.c pantu nosaka, ka nolūkā nodrošināt ātru un efektīvu lēmumpieņemšanas procesu CCP izpildsesija lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu saskaņā ar balsošanas tiesībām, kuras noteiktas jaunā 44.a panta 1. punktā, un ka vadītājam vienāda balsu skaita gadījumā ir izšķirošā balss.

               Grozījumi, lai noteiktu CCP izpildsesijas locekļu atbildību un neatkarību (EVTI regula, jauns 48.a, 49. un 50. pants)

               Ar 1. panta 8. punktu aizstāj EVTI regulas III nodaļas 3. iedaļas virsrakstu nolūkā noteikt prasības, kas piemērojamas CCP izpildsesijas vadītājam un diviem direktoriem.

               Ar 1. panta 9. punktu pievieno jaunu 48.a pantu nolūkā paredzēt CCP izpildsesijas vadītāja un divu direktoru iecelšanu amatā un uzdevumus. Ar 48.a panta 2. punktu nosaka, ka vadītāju un divus direktorus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām tīrvērtes, pēctirdzniecības un finanšu jautājumos un CCP uzraudzībai un noregulējumam būtisku pieredzi, lai nodrošinātu atbilstošu zinātības līmeni, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru. Ar 48.a panta 4. punktu precizē, ka Komisija iesniegs apstiprināšanai Eiropas Parlamentā priekšlikumu par amatu kandidātiem. Pēc apstiprināšanas Eiropas Parlamentā Padome pieņems īstenošanas lēmumu, ar ko ieceļ vadītāju un divus direktorus. Tas, ka likumdevēji tiek iesaistīti amatā iecelšanas procedūrā, nodrošinās pārredzamību un demokrātisku kontroli. Turklāt ar 48.a panta 5. punktu nosaka, ka Padome var pēc Komisijas priekšlikuma, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments, pieņemt īstenošanas aktu, lai, ievērojot konkrētus nosacījumus, atceltu vadītāju vai direktoru nolūkā likt viņiem vai viņām atskaitīties Eiropas Parlamentam un Padomei un aizsargāt Savienības iestāžu tiesības.

               Ar 1. panta 10. punktu groza EVTI regulas 49. pantu nolūkā noteikt, ka CCP izpildsesijas vadītājs un direktori rīkojas neatkarīgi un objektīvi Savienības interesēs.

               Ar 1. panta 11. punktu groza EVTI regulas 50. pantu nolūkā noteikt, ka demokrātiskas pārskatatbildības nodrošināšanai Eiropas Parlaments un Padome var aicināt CCP izpildsesijas vadītāju pēc pieprasījuma sniegt paziņojumu. Turklāt CCP izpildsesijas vadītājam ir pienākums pēc pieprasījuma Eiropas Parlamentam rakstiski ziņot par galvenajām CCP izpildsesijas darbībām un sniegt visu attiecīgo informāciju, ko Eiropas Parlaments pieprasa sniegt pēc ad hoc principa.

               Grozījumi, lai precizētu mijiedarbību starp CCP izpildsesiju un EVTI izpilddirektora uzdevumiem, budžeta izveidi un dienesta noslēpumu (EVTI regula, 53., 63. un 70. pants)

               Ar 1. panta 12. punktu groza EVTI regulas 53. pantu nolūkā noteikt mijiedarbību starp CCP izpildsesiju un EVTI izpilddirektora uzdevumiem. Ar 1. panta 12. punkta a) apakšpunktu groza EVTI regulas 53. panta 2. punktu nolūkā precizēt, ka izpilddirektors ņem vērā CCP izpildsesijas norādījumus, lai Valdes kontrolē īstenotu EVTI gada darba programmu. Ar 1. panta 12. punkta b) apakšpunktu groza 53. panta 4. punktu nolūkā noteikt, ka izpilddirektors, sagatavojot daudzgadu darba programmu, pirms tās nosūtīšanas Valdei saņem CCP izpildsesijas apstiprinājumu attiecībā uz izpildsesijas atbildībā esošajiem uzdevumiem. Ar 1. panta 12. punkta c) apakšpunktu groza 53. panta 7. punktu nolūkā pieprasīt, lai izpilddirektors, sagatavojot EVTI darbību ziņojuma projektu, pirms tā nosūtīšanas Valdei saņem CCP izpildsesijas apstiprinājumu attiecībā uz izpildsesijas atbildībā esošajiem uzdevumiem.

               Ar 1. panta 13. punktu EVTI regulas 63. pantā iekļauj jaunu 1.a punktu nolūkā noteikt, ka izdevumus un maksas, kas saistītas ar CCP izpildsesiju, var atsevišķi identificēt EVTI budžeta tāmē. Pirms tāmes pieņemšanas CCP izpildsesija apstiprina izpilddirektora projektu, kas sagatavots saistībā ar šādiem izdevumiem un maksām.

               Ar 1. panta 14. punktu groza EVTI regulas 70. panta 1. punktu nolūkā nodrošināt, ka CCP izpildsesijas dalībniekiem saskaņā ar LESD 339. pantu un attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktos piemēro prasību par dienesta noslēpumu – arī pēc tam, kad viņi beiguši pildīt savus pienākumus.

               Grozījumi, lai uzlabotu EVTI spēju apkopot informāciju (EVTI regula, 35. pants)

               Ar 1. panta 3. punktu aizstāj EVTI regulas 35. panta sesto daļu nolūkā noteikt, ka tad, ja no dalībvalsts kompetentajām iestādēm vai citām struktūrām nav pieejama pilnīga informācija, EVTI var informāciju tieši pieprasīt no atļauju saņēmuša vai atzīta CCP, atļauju saņēmuša centrālā vērtspapīru depozitārija un atļauju saņēmušas tirdzniecības vietas. EVTI informē kompetentās iestādes par šādiem pieprasījumiem.

               5.2.2.To CCP uzraudzība, kuri veic uzņēmējdarbību [ir iedibināti] Savienībā

               Grozījumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām atļaujas piešķiršanai CCP, kuri ir dibināti ES (ETIR 17., 18., 19., 20. un 21. pants)

               Atļaujas piešķiršanas un atteikšanas procedūra

               Ar 2. panta 2. punktu groza ETIR 17. panta 3. punktu nolūkā noteikt, ka kompetentā iestāde novērtējumu par to, vai CCP pieteikums ir pilnīgs, veic apspriežoties ar EVTI, un ka EVTI un kolēģija ir lietas kursā par visu papildu informāciju, ko kompetentā iestāde ir saņēmusi par pieteikumu.

               Kolēģijas priekšsēdētājs un sastāvs

               Ar 2. panta 3. punktu groza ETIR 18. pantu nolūkā padarīt skaidrāku atbildības sadalījumu starp kolēģijas iestādēm. Ar jauno 18. panta 1. punktu nosaka, ka minētās kolēģijas priekšsēdētājs un pārvaldnieks ir CCP izpildsesijas vadītājs. Ar jauno ETIR 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu nosaka, ka CCP izpildsesijas pastāvīgo locekļu kolēģija piedalās kolēģijā EVTI vietā. Ar jauno ETIR 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu vajadzības gadījumā saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pievieno kompetentajām iestādēm, kuru pienākums ir uzraudzīt CCP tīrvērtes dalībniekus, kuri ir dibināti trīs dalībvalstīs ar lielāko kopējo ieguldījumu viena gada laikā 42. pantā minētajā CCP saistību neizpildes fondā.

               Kolēģijas atzinums

               Ar 2. panta 4. punktu groza ETIR 19. panta 3. punktu attiecībā uz kolēģijas locekļu balsstiesībām noteikt, ka CCP izpildsesijas locekļiem katram ir viena balss, izņemot Komisijas pārstāvi, kam nav balsstiesību.

               Atļaujas anulēšana

               Ar 2. panta 5. pantu groza ETIR 20. panta 6. punktu nolūkā noteikt, ka CCP kompetentā iestāde EVTI un kolēģijas locekļiem nosūta pilnībā pamatotu lēmuma par atļaujas atsaukšanu projektu.

               Pārskatīšana un izvērtēšana

               Ar 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ETIR 21. panta 1. un 3. punktu saistībā ar atļauju saņēmušo CCP pārskatīšanu un izvērtēšanu. Ar jauno 21. panta 1. punktu nosaka, ka pārskatīšana un izvērtēšana, ko kompetentā iestāde veic attiecībā uz CCP atbilstību ETIR, notiek sadarbībā ar EVTI. Ar jauno 21. panta 3. punktu paredz, ka EVTI nosaka šādas pārskatīšanas un izvērtēšanas biežumu, un nosaka, ka EVTI personāls būtu jāaicina piedalīties visās pārbaudes uz vietas. Ar to arī pieprasa, lai kompetentā iestāde pārsūtītu EVTI visu informāciju, ko tā saņem no CCP, un lai kompetentā iestāde pieprasītu no CCP visu EVTI prasīto informāciju, kuru tā nevar sniegt.

               Grozījumi saistībā ar atļaujas piešķiršanu CCP, kuri ir dibināti ES, un to uzraudzību (ETIR, 21.a, 21.b un 21.c pants)

               Ar 2. panta 7.punktu ETIR pievieno jaunu 21.a, 21.b un 21.c pantu nolūkā noteikt CCP izpildsesijas lomu saistībā ar atļaujas piešķiršanu CCP un to uzraudzību un precizēt pienākumu sadali starp iestādēm.

               Lai gan valsts kompetentās iestādes turpina īstenot savus pašreizējos uzraudzības pienākumus saskaņā ar ETIR, attiecībā uz noteiktiem lēmumiem ir nepieciešama EVTI un vajadzības gadījumā attiecīgās emisijas centrālās bankas iepriekšēja piekrišana, lai veicinātu CCP uzraudzības konverģenci visā Savienībā. Ar jauno 21.a pantu nosaka, ka kompetentās iestādes sagatavo lēmumu projektu galīgās redakcijas un iesniedz tās EVTI, lai saņemtu iepriekšēju piekrišanu attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar piekļuvi CCP, piekļuvi tirdzniecības vietai, atļaujas piešķiršanu CCP, CCP pakalpojumu un darbību paplašināšanu, kapitāla prasībām, atļaujas anulēšanu, pārskatīšanu un izvērtēšanu, akcionāriem un dalībniekiem ar būtisku līdzdalību, informāciju kompetentajām iestādēm, modeļu pārskatīšanu, spriedzes testiem un atpakaļejošām pārbaudēm, kā arī sadarbspējas mehānismu apstiprināšanu. Arī visiem pārējiem lēmumiem, kas attiecas uz 22. panta piemērošanu saistībā ar CCP noteiktajām prasībām un sadarbspējas mehānismiem ETIR IV un V sadaļā, ir nepieciešama EVTI iepriekšēja piekrišana. Ja EVTI ierosina grozīt kompetentās iestādes konkrētas lēmumu projektu galīgās redakcijas, šādus lēmumu pieņem tikai pēc tam, kad tajos ieviesti EVTI pieprasītie grozījumi. Ja EVTI iebilst pret konkrētu kompetentās iestādes lēmuma projekta galīgo redakciju, minēto lēmumu nepieņem. Ar jauno 21.a pantu ievieš arī strīdu izšķiršanas mehānismu gadījumā, ja starp EVTI un valsts kompetentajām iestādēm pastāv domstarpības. Ja kompetentā iestāde nepiekrīt EVTI grozījumiem vai iebildumiem, kas attiecināti uz konkrētām kompetentās iestādes lēmumu projektu galīgajām redakcijām, jautājumu galīgā lēmuma pieņemšanai nodod EVTI Uzraudzības padomei. Visbeidzot, ar jauno 21.a pantu nosaka, ka EVTI var pieņemt individuālu lēmumu par finanšu tirgus dalībnieku, ja valsts kompetentās iestādes nepieņem EVTI atzinumu vai pieprasījumus.

               Tāpat attiecībā uz konkrētiem valsts kompetento iestāžu paredzētajiem lēmumiem ir nepieciešama attiecīgo emisijas centrālo banku iepriekšēja piekrišana, jo CCP darbības traucējumi varētu radīt riskus Savienības monetārās politikas noteikšanai un īstenošanai un maksājumu sistēmas netraucētas darbības veicināšanai. Lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties, pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Ar jauno 21.b pantu paredz attiecīgo emisijas centrālo banku uzdevumus, lai noteiktu pienākumu sadali starp iestādēm, jo īpaši attiecībā uz CCP maksājumu un norēķinu sistēmām un ar tām saistīto likviditātes risku. Pārvaldības procedūras attiecībā uz darījumiem, kuri denominēti minētās emisijas centrālās bankas valūtā. Ar jauno 21.b pantu noteikts, ka kompetentās iestādes iegūst attiecīgo emisijas centrālo banku piekrišanu attiecībā uz lēmumiem par atļaujas piešķiršanu CCP, CCP darbību un pakalpojumu paplašināšanu, atļaujas anulēšanu, maržas prasībām, likviditātes riska kontrolēm, nodrošinājuma prasībām, norēķinu un sadarbspējas mehānismu apstiprināšanu.

               Ja attiecīgā emisijas centrālā banka iebilst pret kompetentās iestādes lēmuma projektu šajās jomās, minēto lēmumu nepieņem. Ja attiecīgā emisijas centrālā banka ierosina grozījumus kompetentās iestādes lēmumu projektos šajās jomās, minētos lēmumus pieņem tikai ar grozījumiem.

               Ar jauno 21.c pantu paredz, ka gan CCP, kuri ir dibināti dalībvalstīs, gan trešo valstu CCP maksā maksas par EVTI uzraudzības un administratīvajiem uzdevumiem saistībā ar i) 17. pantā minētajiem pieteikumiem atļaujas saņemšanai, ii) 25. pantā minētajiem atzīšanas pieteikumiem un iii) gada maksām saistībā ar EVTI atbildībā esošajiem uzdevumiem. Komisija ar deleģēto aktu turpmāk precizēs maksu veidus, jautājumus, par kuriem ir piemērojamas maksas, maksu summu un veidu, kādā tās jāmaksā kompetentajām iestādēm un pieteikumu iesniedzējiem Savienības CCP, atzītiem trešo valstu CCP, kas nav sistēmiski nozīmīgi (1. līmeņa CCP) un atzītiem CCP, kuri ir sistēmiski nozīmīgi (vai, iespējams, tādi kļūs) Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (2. līmeņa CCP). Šīs uzraudzības maksas ļaus finansēt CCP izpildsesijas uzdevumus un EVTI izpildīt tās pienākumus.

               Grozījumi saistībā ar sadarbību starp iestādēm (ETIR, 24. pants)

               Ar 2. panta 8.punktu groza ETIR 24. pantu nolūkā iespējamu kaitīgu ietekmi uz monetārās politikas transmisiju un norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību pievienot ārkārtas situācijām, par kurām CCP kompetentā iestāde vai jebkura cita iestāde nekavējoties informē EVTI, kolēģiju, attiecīgos ECBS dalībniekus un citas attiecīgās iestādes.

               5.3.2.Trešo valstu CCP

               Piecu gadu laikā kopš ETIR pieņemšanas CCP darbības apjoms ES un pasaulē ir ātri pieaudzis mēroga un tvēruma ziņā. Centralizēta tīrvērte ir kļuvusi nozīmīgāka attiecībā uz procentu likmju un kredīta atvasinātajiem instrumentiem. CCP ātri pieaugošā loma pasaules finanšu sistēmā ne tikai atspoguļo centralizētas tīrvērtes pienākumu ieviešanu dažādās aktīvu kategorijās, bet arī lielāku brīvprātīgu centralizētas tīrvērtes izmantošanu, tirgus dalībniekiem arvien vairāk apzinoties centralizētas tīrvērtes sniegtās priekšrocības. ETIR attiecībā uz konkrētiem procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un kredītriska mijmaiņas darījumiem jau ir noteikta prasība, ka tiem centrālo tīrvērti veic saskaņā ar līdzīgām prasībām citās G20 valstīs. Arī banku kapitāla noteikumi ir mainīti, lai stimulētu centralizētu tīrvērti un divpusēju tīrvērti padarītu par relatīvi dārgāku risinājumu, savukārt kopš 2017. gada marta divpusējiem darījumiem piemēro papildu nodrošinājuma prasības. Tā rezultātā tīrvērte ir palielinājusies, taču tā tagad ir koncentrēta salīdzinoši ierobežota skaita globālos CCP.

               Pašlaik 28 trešo valstu CCP ir atzīti saskaņā ar ETIR līdzvērtības noteikumiem. Vēl 12 citi CCP no 10 jurisdikcijām ir pieteikušies atzīšanai un gaida Komisijas lēmumu par to regulatīvo un uzraudzības režīmu līdzvērtību.

               Grozījumi, lai uzlabotu trešo valstu CCP līdzvērtības režīmu īstenošanu (ETIR, 25. panta 6. punkts)

               Komisija turpinās ar lēmumiem par līdzvērtību izdarīt konstatējumus par to, vai trešo valstu tiesiskais un uzraudzības regulējums atbilst ETIR prasībām, lai nodrošinātu minēto trešo valstu CCP atzīšanu. Ar šo priekšlikumu tiek apstiprināts, ka Komisija līdzvērtības konstatēšanai var piemērot turpmākus nosacījumus. Ar 2. panta 9. punkta e) apakšpunktu iekļauj jaunu 6.a un 6.b punktu, lai Komisija nepieciešamības gadījumā varētu ar deleģēto aktu precizēt kritērijus, kas ir jāizmanto tās novērtējumā par trešās valsts CCP režīma līdzvērtības atzīšanu. Ar jauno EITR 25. panta 6.b punktu EVTI nosaka uzdevumu pārraudzīt regulatīvās un uzraudzības norises trešo valstu CCP režīmos, kurus Komisija atzinusi par līdzvērtīgiem.

               Grozījumi attiecībā uz trešo valstu CCP atzīšanu (ETIR, 6. panta 2. punkts, jauns 2.a, 2.b un 2.c punkts 25. pantā un jauns 25.a pants)

               Palielināta pārredzamība

               Lai uzlabotu pārredzamību ieinteresētajām personām un sabiedrībai kopumā, ETIR groza nolūkā precizēt CCP reģistrāciju, sniedzot sīkāku informāciju EVTI publiskajā reģistrā (ar 2. panta 1. punktu groza 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu).

               Attiecībā uz atzītiem trešo valstu CCP priekšlikumā nav noteiktas papildu prasības.

               Sistēmiski nenozīmīgu trešo valstu CCP (1. līmenis) un sistēmiski nozīmīgu trešo valstu CCP (2. līmenis) klasifikācija

               Ņemot vērā to, ka pasaulē palielinās tīrvērtes un riska koncentrācija ierobežota skaita globālos CCP, ir jāievieš diferenciācija atkarībā no saskaņā ar ETIR atzīta trešās valsts CCP veida. Tāpēc šajā priekšlikumā ir noteikta prasība EVTI, izskatot atzīšanas pieteikumu, ņemt vērā trešās valsts CCP radītā sistēmiskā riska pakāpi. Lai to panāktu un ieviestu samērīgu prasību piemērošanu, ir jāizšķir starp zemāka riska CCP un tiem CCP, kas ir vai būs sistēmiski nozīmīgi Savienībai vai arī vienai vai vairākām tās dalībvalstīm. Ar šo tiek atspoguļots fakts, ka ne visi trešo valstu CCP ir vienlīdz sistēmiski nozīmīgi. Sistēmiskais nozīmīgums ir atkarīgs no to apmēra un tīrvērtēto darījumu veida, kā arī no tīrvērtes darbības apjoma. Piemēram, salīdzinoši mazs trešās valsts CCP, kas tīrvērti veic tikai ierobežotam skaitam līgumu, kuri, piemēram, ir denominēti vietējā valūtā, objektīvi rada mazāk bažu un mazāk riska Savienības finanšu sistēmai nekā trešās valsts CCP, kas tīrvērti veic ievērojamam Savienības valūtā denominētu līgumu apjomam.

               Tāpēc tiek ierosināts EVTI piešķirt pilnvaras izšķirt starp CCP, kas ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgi, un tiem CCP, kas tādi nav. Trešo valstu CCP, par kuriem EVTI ir konstatējusi, ka tie ir sistēmiski nenozīmīgi vai tādi, kas, iespējams, nekļūs sistēmiski nozīmīgi Savienībai un dalībvalstīm, sauc par “1. līmeņa” (ar 2. panta 9. punkta a) apakšpunktu ETIR 25. panta 2. punktā iekļauj e) apakšpunktu). Minētajiem 1. līmeņa CCP joprojām piemēros pašreizējos pasākumus un nosacījumus saistībā ar Komisijas pieņemtiem trešo valstu līdzvērtības lēmumiem, kas ļauj EVTI atzīt individuālus trešo valstu CCP. Arī EVTI tiks piešķirti jauni uzdevumi saistībā ar minēto atzīto1. līmeņa CCP uzraudzību.

               Atšķirībā no 1. līmeņa CCP EVTI būs arī iespēja noteikt atšķirīgu kategoriju trešo valstu CCP, kuri ir uzskatāmi par sistēmiski nozīmīgiem vai par tādiem, kas tuvākajā laikā, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgi Savienības un dalībvalstu finanšu un ekonomiskajai stabilitātei (tā sauktie “2. līmeņa CCP”). Tas ir paredzēts 2. panta 9. punkta c) apakšpunktā, ar ko ETIR 25. pantā iekļauj jaunu 2.a punktu.

               Lai EVTI varētu konstatēt, vai trešās valsts CCP ir “2. līmeņa” CCP, ir paredzēti četri objektīvi kritēriji (jaunais 25. panta 2.a punkts):

               i) trešās valsts CCP darījumdarbības raksturs, apjoms un sarežģītība;

               ii) ietekme, ko trešās valsts CCP nonākšana grūtībās vai traucējumi tā darbībai varētu radīt uz būtiskiem tirgiem, finanšu iestādēm vai finanšu sistēmu plašākā mērogā un uz ES finanšu stabilitāti;

               iii) trešās valsts CCP tīrvērtes dalībnieku struktūra un

               iv) trešās valsts CCP attiecības, savstarpējā atkarība vai cita veida mijiedarbība ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām.

               Komisijai sešu mēnešu laikā pēc regulas pieņemšanas šie kritēriji būs turpmāk jāprecizē deleģētajā aktā (25. panta 2.a punkta otrā daļa).

               Ja EVTI attiecībā uz trešās valsts CCP konstatē, ka tas ir 2. līmeņa CCP, minēto CCP var atzīt un atļaut tam sniegt tīrvērtes pakalpojumus vai veikt darbības Savienībā tikai tad, ja tas atbilst vēl citiem nosacījumiem. Minētie nosacījumi ir nepieciešami, lai atspoguļotu papildu bažas, kas rodas Savienības un vienas vai vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei. Tie CCP, kas jau ir atzīti saskaņā ar pašreizējo ETIR režīmu, arī turpmāk tiks atzīti kā “1. līmeņa” CCP līdz brīdim, kad EVTI būs konstatējusi, vai šādi trešo valstu CCP ir “2. līmeņa” CCP.

               Samērīgas prasības sistēmiski nozīmīgiem 2. līmeņa trešo valstu CCP

               Sistēmiski nozīmīgiem trešo valstu CCP ir jāievēro četras papildu prasības (sk. 2. panta 9. punkta b) apakšpunktu):

               i) pastāvīga atbilstība attiecīgajām un nepieciešamajām prudenciālajām prasībām, ko piemēro ES CCP. Šīs prasības ir kapitāla prasības, prasības attiecībā uz iekšējās organizācijas pārvaldību, darījumdarbības veikšanu, maržām, saistību neizpildes fondu, finanšu resursiem, likviditāti, ieguldījumiem, spriedzes testiem, norēķinu un sadarbspēju. Tās pašlaik ir noteiktas ETIR 16. pantā, kā arī IV un V sadaļā;

               ii) rakstisks apstiprinājums (180 dienu laikā) no attiecīgajām ES emisijas centrālajām bankām par to, ka trešās valsts CCP atbilst visām minēto banku prasībām. Centrālās bankas piemērotu šīs papildu prasības, izpildot savus monetārās politikas uzdevumus. Piemēram, tās varētu ietvert papildu prasības, lai novērstu likviditātes, maksājumu vai norēķinu kārtības riskus Savienībā vai dalībvalstīs. Proti, tās varētu attiekties uz CCP turētā nodrošinājuma pieejamību un konkrēto veidu, nodrošinājumam piemēroto “diskontu” līmeni, ieguldījumu politiku vai nodrošinājuma segregāciju, likviditātes mehānismu pieejamību iesaistīto centrālo banku vidū, CCP darbību iespējamo ietekmi un to iespējamo darbības traucējumu vai grūtībās nonākšanas ietekmi uz finanšu sistēmu un stabilitāti Savienībā;

               iii) lai EVTI varētu īstenot savus jaunos uzraudzības pienākumus, ir jābūt arī rakstiskai trešās valsts CCP piekrišanai, ka EVTI pēc pieprasījuma var piekļūt visai CCP rīcībā esošajai informācijai un uzņēmuma telpām. Tas, ka šo nosacījumu var izpildīt trešajā valstī, būtu jāapstiprina ar juridisku atzinumu;

               iv) trešās valsts CCP vajadzētu būt visām nepieciešamajām procedūrām un pasākumiem, lai tas spētu izpildīt iepriekš minēto pirmo un trešo nosacījumu.

               Tā kā iepriekš minētās prasības jāpiemēro samērīgā veidā, ar priekšlikumu ievieš sistēmu, saskaņā ar kuru trešās valsts CCP var turpināt paļauties uz noteikumiem un prasībām savā valstī. Šī jaunā salīdzināmas atbilstības sistēma, kas atbilst FSP standartiem un atspoguļo līdzīgu sistēmu, kuru piemēro ASV iestādes, ir balstīta uz vienkāršu procedūru, saskaņā ar ko trešo valstu CCP var pieprasīt EVTI salīdzināt ETIR prasības un ES uzraudzības standartus, ko piemēro CCP, ar trešās valsts prasībām un standartiem. Ja tie ir salīdzināmi, EVTI var noteikt, ka dažu vai visu spēkā esošo prasību piemērošana, kā arī attiecīgā uzraudzības īstenošana šajā trešajā valstī nodrošina rezultātu, kas ir līdzvērtīgs ETIR piemērošanai, un atcelt attiecīgā ETIR noteikuma piemērošanu. Šāda pieeja būtiski samazinās slogu, kas rodas no dubultas noteikumu un prasību piemērošanas. Komisijai būs jāpieņem deleģētais akts, kurā būtu precizēti EVTI veiktā novērtējuma aspekti (jauns 25.a pants).

               Tomēr, ņemot vērā tīrvērtes pakalpojumu pieaugošo koncentrāciju ierobežota skaita globālos CCP un no minētās koncentrācijas izrietošo palielināto risku, daži CCP var būt īpaši sistēmiski nozīmīgi ES finanšu sistēmai. Tādēļ, konstatējot to, vai trešās valsts CCP ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, iespējams, kļūs, EVTI var arī, vienojoties ar attiecīgo(-ajām) ES centrālo(-ajām) banku(-ām), konstatēt, ka riski, ko attiecīgā struktūra rada Savienības finanšu stabilitātei vai arī vienai vai vairākām dalībvalstīm, ir tik lieli, ka pat pilnīga ETIR sistēmas piemērošana šim trešās valsts CCP nebūtu pietiekama, lai pietiekami mazinātu šādus riskus, un ka tāpēc minēto CCP nevajadzētu atzīt. Ja tiek izdarīts konstatējums, ka finanšu stabilitāti ES nevar nodrošināt, izmantojot trešo valstu CCP atzīšanas procesu, ierosina, ka EVTI, vienojoties ar attiecīgajām ES centrālajām bankām, ir tiesības ieteikt Komisijai, ka minēto CCP nevajadzētu atzīt. Pamatojoties uz to, Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumu, ka CCP nevajadzētu atzīt, un ja tas vēlas sniegt tīrvērtes pakalpojumus Savienībā, tam būtu jāsaņem atļauja un jābūt iedibinātam vienā no dalībvalstīm (jauns 25. panta 2.c punkts).

               Grozījumi, lai uzlabotu trešo valstu CCP pastāvīgo uzraudzību pēc atzīšanas (ETIR 25. panta 5. punkts, 25. panta 6. punkts, 25. panta 7. punkts, jauns 25.b–25.m punkts)

               EVTI uzraudzība pār trešo valstu CCP

               Lai reaģētu uz trūkumiem ETIR līdzvērtības un atzīšanas sistēmas īstenošanā attiecībā uz trešo valstu CCP, tiek ierosināts palielināt ETIR pilnvaras. Šādā veidā tiks nodrošināts, ka EVTI grūtības piekļūt CCP informācijai, veikt CCP pārbaudes uz vietas un sniegt informāciju attiecīgajām ES regulatīvajām un uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām tiks novērstas. Tādējādi tiks līdz minimumam samazināts risks, ka CCP prakse un/vai riska pārvaldības modeļu korekcijas netiek pamanītas, radot būtisku ar finanšu stabilitāti saistītu ietekmi uz vienībām ES. Otrkārt, šādi tiks novērsta iespēja, ka starp uzraudzības iestāžu un centrālo banku mērķiem kolēģijās rodas neatbilstība saistībā ar trešo valstu CCP gadījumos, kad ir iesaistītas iestādes, kuras atrodas ārpus ES. Visbeidzot, tiks novērsts risks, ka izmaiņas CCP noteikumos un/vai regulatīvajā režīmā trešā valstī varētu negatīvi ietekmēt regulatīvos vai uzraudzības rezultātus. Tas nozīmē, ka tiks nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi starp ES un trešo valstu CCP un novērsta regulējuma vai uzraudzības arbitrāžas iespējamība. EVTI jaunie pienākumi uzraudzīt atzītos 1. līmeņa un 2. līmeņa CCP ir paredzēti jaunajā 25.b pantā (skatīt turpmāk).

               Pašreizējā atzīšanas režīma pastiprināta īstenošana

               Ar 2. panta 9. punkta c) apakšpunktā aizstāj ETIR 25. panta 5. punktu nolūkā precizēt, ka EVTI vismaz reizi divos gados ir jāpārskata tāda trešās valsts CCP atzīšana, kurš savas darbības un pakalpojumus ir izvērsis Savienībā. Noteikumi saistībā ar trešās valsts CCP atzīšanas atcelšanu ir pārnesti uz jauno 25.m un 25.n pantu (skatīt turpmāk).

               Ar 2. panta 9. punkta f) apakšpunktu aizstāj ETIR 25. panta 7. punkta pirmo teikumu nolūkā noteikt, ka sadarbības mehānismiem starp EVTI un attiecīgajām līdzvērtīgu CCP trešo valstu režīmu kompetentajām iestādēm ir jābūt efektīviem praksē.

               Ar 2. panta 9. punkta g) apakšpunktu groza 25. panta 7. punkta d) apakšpunktu nolūkā precizēt, ka uzraudzības pasākumu koordinācijas procedūrām būtu jāietver trešo valstu iestāžu piekrišana ļaut īstenot izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas saskaņā ar šā priekšlikuma 25.d un 25.e pantu. Ar g) apakšpunktu 25. panta 7. punktā iekļauj jaunu e) apakšpunktu nolūkā noteikt, ka sadarbības mehānismiem starp EVTI un attiecīgajām līdzvērtīgu CCP trešo valstu režīmu kompetentajām iestādēm ir jāprecizē procedūras, kas nepieciešamas regulatīvo un uzraudzības norišu efektīvai uzraudzībai trešā valstī
                  42
               .

               Jauna EVTI un attiecīgās(-o) emisijas centrālajās(-o) bankas(-u) loma trešo valstu CCP uzraudzībā

               Ar 2. panta 10. punktu ETIR iekļauj jaunu 25.b–25.n pantu nolūkā piešķirt EVTI jaunas pilnvaras uzraudzīt atzītus 1. līmeņa un 2. līmeņa trešo valstu CCP, lai stiprinātu uzraudzību un izpildi saistībā ar trešo valstu CCP pastāvīgu atbilstību ETIR prasībām. Tajā arī paredzēta attiecīgo emisijas centrālo banku iesaiste trešo valstu CCP atzīšanā un uzraudzībā saistībā ar Savienības valūtās denominētiem finanšu instrumentiem, kuru tīrvērte lielā mērā tiek veikta ārpus Savienības esošos CCP, lai samazinātu riskus Savienības iekšējam tirgum un Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei.

               Ar jauno 25.b pantu EVTI piešķir jaunas pilnvaras nodrošināt 1. līmeņa un 2. līmeņa trešo valstu CCP pastāvīgu atbilstību.

               Ar jaunā 25.b panta 1. punktu nosaka, ka EVTI ir atbildīga pastāvīgi uzraudzīt, ka 2. līmeņa CCP nepārtraukti atbilst prudenciālajām prasībām, kas noteiktas ETIR 16. pantā un IV un V sadaļā. Turklāt saskaņā ar 25.b pana 1. punktu EVTI no katra 2. līmeņa CCP vismaz reizi gadā pieprasīs apstiprinājumu par to, ka tas atbilst visām pārējām papildu uzraudzības prasībām, kuras noteiktas 25. panta 2.b punktā. Arī attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) nekavējoties informēs EVTI, ja tā (tās) uzskata, ka 2. līmeņa CCP vairs neatbilst 25. panta 2.b punkta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem.

               Ar jaunā 25.b panta 2. punktu nosaka, ka EVTI saņem attiecīgās(-o) emisijas centrālās(-o) bankas(-u) piekrišanu pirms tādu lēmumu pieņemšanas, kas ir saistīti ar maržas prasībām, likviditātes riska kontroli, nodrošinājuma prasībām, noregulējumu un sadarbspējas mehānismu apstiprināšanu. Ja attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) iebilst pret lēmuma projektu, EVTI nepieņem attiecīgo lēmumu. Ja attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) ierosina grozīt lēmuma projektu, EVTI attiecīgo lēmumu var pieņemt tikai ar grozījumiem.

               Ar jaunā 25.b panta 3. punktu nosaka, ka EVTI saskaņā ar EVTI regulas 32. panta 2. punktā noteikto kopējo metodoloģiju veic novērtējumu par atzītu CCP noturību pret nelabvēlīgiem tirgus apstākļiem.

               Ar jauno 25.c pantu nosaka, ka ar EVTI pieprasījumu vai lēmumu trešo valstu CCP un saistītajām personām var noteikt pienākumu sniegt visu nepieciešamo informāciju, lai ļautu EVTI pildīt tās pienākumus saskaņā ar ETIR.

               Ar jauno 25.d pantu nosaka, ka ar EVTI lēmumu 2. līmeņa trešo valstu CCP var noteikt pienākumu sadarboties izmeklēšanā.

               Ar jauno 25.e pantu nosaka, ka ar EVTI lēmumu 2. līmeņa trešo valstu CCP var noteikt pienākumu sadarboties pārbaudēs uz vietas. EVTI būtu trešās valsts kompetentajām iestādēm jāsniedz paziņojums par nodomu veikt pārbaudi uz vietas. Minētās iestādes var arī piedalīties pārbaudē. Emisijas centrālo(-ās) banku(-as) aicina piedalīties šādās pārbaudēs uz vietas.

               Ar jauno 25.f un 25.i pantu nosaka procesuālos noteikumus, tostarp tiesības uz aizstāvību, gadījumos, ja ir nopietnas aizdomas par iespējamu trešās valsts CCP pārkāpumu saistībā ar nepieciešamās informācijas sniegšanu vai sadarbību vispārējās izmeklēšanās un pārbaudes uz vietas. Ar 2. panta 13. punktu ETIR ievieš jaunu III pielikumu, kurā sniegts saraksts ar trešo valstu CCP iespējamajiem pārkāpumiem, tostarp: i) pārkāpumiem, kas saistīti ar kapitāla prasībām; ii) pārkāpumiem, kas saistīti ar organizatoriskām prasībām vai interešu konfliktu; iii) pārkāpumiem, kas saistīti ar darbības prasībām; iv) pārkāpumiem, kas saistīti ar pārredzamību un datu pieejamību; un iv) pārkāpumiem, kas saistīti ar šķēršļiem uzraudzības darbībām.

               Ar jauno 25.g pantu paredz sodanaudu gadījumā, ja tiek konstatēts trešās valsts CCP pārkāpums. Ar 2. panta 13. punktu ETIR ievieš jaunu IV pielikumu, kurā sniegts saraksts ar atbildību pastiprinošiem vai mīkstinošiem faktoriem trešo valstu CCP konkrētu iespējamo pārkāpumu gadījumā.

               Ar jauno 25.h pantu nosaka efektīvus un samērīgus periodiskus soda maksājumus, kuri ar EVTI lēmumu konkrētos gadījumos ir piemērojami trešo valstu CCP. Sodus var piemērot nolūkā novērst pārkāpumus, panākt informācijas sniegšanu vai sadarbību izmeklēšanās vai pārbaudēs.

               Ar jauno 25.j pantu nosaka, ka EVTI noteiktos apstākļos atklāj sabiedrībai informāciju par katru gadījumu, kad trešās valsts CCP ir piemērota sodanauda vai periodisks soda maksājums.

               Ar jauno 25.k pantu paredz, ka Eiropas Savienības tiesa pārskata visus EVTI lēmumus par sodanaudu vai periodisku soda maksājumu piemērošanu trešo valstu CCP.

               Ar jauno 25.l pantu Komisijai piešķir pilnvaras attiecībā uz pasākumiem, ar ko groza ETIR IV pielikumu pieņemt deleģētos aktus, lai ņemtu vērā norises finanšu tirgos.

               Ar jauno 25.m pantu ETIR nosaka, ka EVTI noteiktos apstākļos daļēji vai pilnībā atsauc lēmumu par trešās valsts CCP atzīšanu.

               Ar jauno 25.n pantu nosaka, ka EVTI pieņem vienu vai vairākus lēmumus, ja tā konstatē, ka 2. līmeņa trešās valsts CCP ir izdarījis pārkāpumu; šādā lēmumā var iekļaut prasību par to, ka CCP ir jānovērš pārkāpums, kā arī paredzēt sodanaudas, publiskus paziņojumus un CCP atzīšanas atsaukšanu.

               5.4.2.CCP piemērojamās prudenciālās prasības

               Grozījumi saistībā ar modeļu un parametru apstiprināšanu (ETIR, 49. pants)

               Līdz šim 49. pantā bija noteikts, ka CCP papildus neatkarīgam apstiprinājumam ir jāiegūst divi atsevišķi VKI un EVTI apstiprinājumi par būtiskām izmaiņām modeļos un parametros, kuri pieņemti nolūkā aprēķināt CCP maržas prasības, ieguldījumus fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājuma prasības un citus riska kontroles mehānismus. Ar 2. panta 11. punkta b) apakšpunktu ETIR 49. pantā iekļauj jaunu 1.a, 1.b, 1.c, 1.d, 1.e un 1.f punktu nolūkā precizēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem CCP var iegūt apstiprinājumu būtiskām izmaiņām tā pieņemtajos modeļos un parametros. Saskaņā ar 1.a punktu VKI apstiprinājums ir pietiekams, jo ar 2. panta 7. punktu EVTI ievieš jaunu 21.a pantu, kurā noteikta prasība par EVTI iepriekšēju piekrišanu VKI apstiprinājuma lēmumam saskaņā ar ETIR 49. pantu. Līdz ar to atsevišķs EVTI apstiprinājums vairs nav nepieciešams. Ja CCP plāno pieņemt jebkādas būtiskas izmaiņas modeļos vai parametros, tas kompetentajai iestādei iesniedz pieteikumu par minētās izmaiņas apstiprināšanu. Minētā kompetentā iestāde, apspriežoties ar EVTI, veic CCP riska novērtējumu un iesniedz ziņojumu kolēģijai, kura tad pieņem vairākuma atzinumu. Pēc šāda atzinuma pieņemšanas kompetentā iestāde informē CCP par to, vai apstiprinājums ir piešķirts vai atteikts. Papildus tam jaunajā punktā noteikts juridiskais pamats, lai vajadzības gadījumā sākotnēji pieņemtu būtisku izmaiņu modeļos vai parametros.

               Ar 2. panta 11. punkta a) apakšpunktu attiecīgi groza ETIR 49. panta 1. punktu un atceļ prasību par diviem apstiprinājumiem. Pieņemtajiem modeļiem un parametriem turpina piemērot prasību par kolēģijas atzinumu saskaņā ar minētajā pantā noteikto procedūru. Grozītā 49. panta 1. punkta pēdējā daļā ir noteikts, ka EVTI informāciju par stresa testu rezultātiem nodod ne tikai EUI, bet arī ECBS un Vienotā noregulējuma valdei, lai ļautu tām novērtēt risku, ko finanšu uzņēmumiem rada CCP saistību neizpilde.

               5.5.2.Pārejas noteikumi

               Grozījumi, lai noteiktu pārejas pasākumus nolūkā ļaut pārskatīt atzīšanas lēmumus, kas pieņemti pirms stāšanās spēkā (ETIR, 89. pants)

               Ar 2. panta 12. punktu 89. pantā iekļauj jaunu punktu, ar ko nosaka konkrētus pārejas pasākumus nolūkā paredzēt, ka jauno 25. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 25. panta 2.a punktu piemēro pēc tam, kad stājas spēkā deleģētais akts, ar kuru nosaka 25. panta 2.a punktā minētos kritērijus 2. līmeņa CCP konstatēšanai. Ar 2. panta 12. punktu nosaka, ka EVTI ir jāpārskata trešo valstu CCP atzīšanas lēmumi, kas pieņemti pirms šā priekšlikuma stāšanās spēkā. Jaunajā noteikumā paredzēts, ka šādu pārskatīšanu veic 12 mēnešu laikā pēc tam, kad stājies spējā deleģētais akts, kurā noteikti kritēriji, lai konstatētu, vai trešās valsts CCP ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei.

               2017/0136 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu
                  43
               ,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  44
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru
                  45
               ,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 648/2012
                  46
                ir noteikta prasība, ka standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērte ir jāveic, izmantojot centrālo darījumu partneri (CCP), saskaņā ar līdzīgām prasībām citās G20 valstīs. Minētajā regulā attiecībā uz CCP tika ieviestas arī stingras prudenciālās, organizatoriskās un darījumdarbības prakses prasības un izveidoti to prudenciālās uzraudzības pasākumi, lai samazinātu risku CCP pakalpojumu izmantotājiem un stiprinātu finanšu stabilitāti.

               (2)Kopš Regulas (ES) Nr. 648/2012 pieņemšanas CCP darbības apjoms Savienībā un pasaulē ir ātri pieaudzis gan mēroga, gan tvēruma ziņā. Paredzams, ka CCP darbība turpmākajos gados turpinās paplašināties līdz ar papildu tīrvērtes pienākumu ieviešanu un brīvprātīgas tīrvērtes apjoma pieaugumu tādu darījumu partneru vidū, uz kuriem neattiecas tīrvērtes pienākums. Komisijas 2017. gada 4. maija priekšlikums
                  47
                mērķorientētā veidā grozīt Regulu (ES) Nr. 648/2012, lai uzlabotu tās efektivitāti un proporcionalitāti, radīs papildu stimulus CCP piedāvāt darījumu partneriem atvasināto instrumentu centralizētu tīrvērti un atvieglot maziem finanšu un nefinanšu darījumu partneriem piekļuvi tīrvērtes pakalpojumiem. Kapitāla tirgu savienības (KTS) ietekmē dziļāki un integrētāki kapitāla tirgi vēl vairāk palielinās vajadzību pēc pārrobežu tīrvērtes Savienībā, tādējādi arvien palielinot CCP nozīmi un savstarpējo saistību finanšu sistēmā.

               (3)To CCP skaits, kuri pašlaik veic veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] Savienībā un ir saņēmuši atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, joprojām ir diezgan ierobežots, proti, 2017. gada jūnijā tie bija 17 CCP. Saskaņā ar minētās regulas noteikumiem par līdzvērtību ir atzīti 28 trešo valstu CCP, ļaujot tiem piedāvāt savus pakalpojumus arī tīrvērtes dalībniekiem un tirdzniecības vietām, kas ir iedibinātas Savienībā
                  48
               . Tīrvērtes tirgi ir labi integrēti visā Savienībā, taču tie ir arī ļoti koncentrēti noteiktās aktīvu kategorijās un ļoti savstarpēji saistīti. Riska koncentrācijas dēļ iespējamība, ka CCP nonāktu grūtībās, ir zema, taču šādam notikumam būtu ārkārtīgi liela ietekme. Komisija 2016. gada novembrī saskaņā ar G20 valstu sanāksmē pausto vienprātīgo nostāju pieņēma priekšlikumu regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu
                  49
               , lai nodrošinātu, ka iestādes ir pienācīgi sagatavojušās, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, aizsargājot finanšu stabilitāti un ierobežojot izmaksas nodokļu maksātājiem.

               (4)Neatkarīgi no minētā tiesību akta priekšlikuma un ņemot vērā tīrvērtes pieaugošo apmēru, sarežģītību un pārrobežu dimensiju Savienībā un pasaulē, būtu jāpārskata uzraudzības pasākumi, ko piemēro Savienības un trešo valstu CCP. Risinot konstatētās problēmas agrīnā posmā un ieviešot skaidrus un saskanīgus uzraudzības pasākumus attiecībā gan uz Savienības, gan uz trešo valstu CCP, tiktu stiprināta Savienības finanšu sistēmas vispārējā stabilitāte, un vēl vairāk pazemināts iespējamais risks, ka CCP nonāktu grūtībās.

               (5)Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija 2017. gada 4. maijā pieņēma paziņojumu “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”
                  50
               , norādot, ka ir vajadzīgas papildu izmaiņas Regulā (ES) Nr. 648/2012, lai uzlabotu pašreizējo sistēmu, ar kuru tiek nodrošināta finanšu stabilitāte un atbalstīta turpmāka KTS attīstība un padziļināšana.

               (6)Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktie uzraudzības pasākumi pārsvarā paļaujas uz piederības valsts iestādi. Tiem CCP, kas ir dibināti Savienībā, atļaujas piešķir un uzraudzību veic uzraudzības iestāžu kolēģijas, Eiropas vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), attiecīgie Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībnieki un citas attiecīgās iestādes. Uzraudzības kolēģijas paļaujas uz valsts kompetentās iestādes veikto koordināciju un informācijas apmaiņu, un šī iestāde ir atbildīga par Regulā (ES) Nr. 648/2012 paredzēto noteikumu izpildi. Atšķirīga CCP uzraudzības prakse visā Savienībā var radīt regulējuma un uzraudzības arbitrāžas riskus, apdraudot finanšu stabilitāti un pieļaujot neveselīgu konkurenci. Komisija 2016. gada septembra paziņojumā par KTS
                  51
                un sabiedriskajā apspriešanā par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) darbībām
                  52
                vērsa uzmanību uz šiem jaunajiem riskiem un lielākas uzraudzības konverģences nepieciešamību.

               (7)Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir noteikt un īstenot Savienības monetāro politiku, un veicināt maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību. Drošas un efektīvas finanšu tirgus infrastruktūras, jo īpaši tīrvērtes sistēmas, ir būtiskas, lai veiktu šos pamatuzdevumus un lai sasniegtu ECBS galveno mērķi, proti, uzturēt cenu stabilitāti. Attiecīgie ECBS dalībnieki, piemēram, emisijas centrālās bankas, kas emitē valūtas tiem finanšu instrumentiem, kuriem CCP veic tīrvērti, būtu jāiesaista CCP uzraudzībā dēļ iespējamā riska, ko CCP darbības traucējumi varētu radīt šo pamatuzdevumu un galvenā mērķa sasniegšanai, ietekmējot instrumentus un darījumu partnerus, kas tiek izmantoti monetārās politikas īstenošanā. Līdz ar to emisijas centrālās bankas būtu jāiesaista CCP riska pārvaldības novērtējumā. Turklāt, lai gan centrālo banku un uzraudzības iestāžu pilnvaras var pārklāties, pastāv neatbilstības iespējamība, ja uzraudzības darbības ietekmē centrālo banku galvenos pienākumus tādās jomās kā cenu stabilitāte, monetārā politika un maksājumu sistēmas. Krīzes situācijās šāda neatbilstība var palielināt finanšu stabilitātes risku, ja pienākumu sadale starp iestādēm joprojām ir neskaidra.

               (8)Ar Līgumiem ir izveidota ekonomiskā un monetārā savienība, kuras valūta ir euro, un Eiropas Centrālā banka (ECB), kas ir Eiropas Savienības iestāde ekonomiskās un monetārās savienības nolūkiem. Līgumos ir arī paredzēts, ka Eiropas Centrālās bankas lēmējinstances pārvalda ECBS un ka vienīgi ECB ir tiesīga atļaut euro emisiju. Tāpēc būtu jāatzīst ECB kā Savienības vienotās valūtas emisijas centrālās bankas īpašā loma ECBS.

               (9)Ņemot vērā finanšu tirgu globālo mērogu un nepieciešamību novērst pretrunas Savienības un trešo valstu CCP uzraudzībā, būtu jāpalielina EVTI spēja veicināt CCP uzraudzības konverģenci. Lai piešķirtu EVTI jaunus uzdevumus un pienākumus, būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (EVTI)
                  53
               .

               (10)EVTI Uzraudzības padomē būtu jāizveido īpaša izpildsesija (“CCP izpildsesija”), lai risinātu uzdevumus, kas saistīti ar CCP kopumā, un uzraudzītu Savienības un jo īpaši trešo valstu CCP. Lai nodrošinātu veiksmīgu CCP izpildsesijas izveidi, ir jāprecizē tās mijiedarbība ar EVTI Uzraudzības padomi, tās organizatoriskā struktūra un veicamie uzdevumi.

               (11)Lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzības pieeju un atspoguļotu attiecīgo CCP uzraudzībā iesaistīto iestāžu pilnvaras, CCP izpildsesijas sastāvā būtu jāiekļauj pastāvīgie locekļi un locekļi, kas ir specifiski CCP. Pastāvīgajiem locekļiem būtu jāietver CCP izpildsesijas vadītājs un divi neatkarīgi direktori, kuriem būtu jārīkojas neatkarīgi un objektīvi visas Savienības interesēs. Komisijai un ECB arī būtu jāieceļ pastāvīgie locekļi. Locekļiem, kas ir specifiski katram CCP, būtu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 izraudzīts pārstāvis no to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās CCP ir dibināts, un attiecīgās(-o) emisijas centrālās(-o) bankas(-u) pārstāvis. CCP izpildsesijas vadītājam vajadzētu būt iespējai uzaicināt uzraudzības kolēģijas locekļus un EVTI atzītu trešo valstu CCP iestāžu pārstāvjus piedalīties novērotāju statusā, lai nodrošinātu, ka CCP izpildsesija ņem vērā citu attiecīgo iestāžu viedokļus. Pastāvīgajiem locekļiem būtu jāpiedalās visās CCP izpildsesijas sanāksmēs, savukārt locekļiem, kas ir specifiski CCP, un novērotājiem būtu jāpiedalās tikai tad, ja tas ir vajadzīgi un piemēroti tam CCP, kas tiek uzraudzīts. Ar neatkarīgu pastāvīgo locekļu un locekļu, kas ir specifiski CCP, klātbūtni būtu jānodrošina, ka CCP izpildsesijā pieņemtie lēmumi ir konsekventi, atbilstīgi un samērīgi visā Savienībā un ka attiecīgās valsts kompetentās iestādes, emisijas centrālās bankas un novērotāji ir iesaistīti lēmumu pieņemšanā par jautājumiem, kas saistīti ar CCP, kuri ir dibināti kādā dalībvalstī.

               (12)Pieņemot lēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar CCP, kuri ir dibināti kādā dalībvalstī, CCP izpildsesijai būtu jāsasauc sanāksme un jānodrošina, ka tās pastāvīgie locekļi un attiecīgais(-ie) loceklis(-ļi), kas pārstāv valsts kompetentās iestādes un ko dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, kā arī attiecīgās emisijas centrālās bankas ieceltie novērotāji, tiek iesaistīti lēmumu pieņemšanas procesā. Pieņemot lēmumus par trešās valsts CCP, lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāpiedalās tikai pastāvīgajiem locekļiem, attiecīgajai(-ām) emisijas centrālajai(-ām) bankai(-ām) un visiem attiecīgajiem CCP izpildsesijas novērotājiem.

               (13)Lai nodrošinātu piemērotu, efektīvu un ātru lēmumu pieņemšanas procesu, CCP izpildsesijas vadītājam, abiem direktoriem un tās dalībvalsts kompetentās iestādes pārstāvim, kurā CCP ir dibināts, vajadzētu būt balsstiesībām. ECB, Komisijas un attiecīgās(-o) centrālās(-o) bankas(-u) pārstāvjiem, kā arī novērotājiem, vajadzētu būt balsstiesībām. CCP izpildsesijai lēmumi būtu jāpieņem ar locekļu vienkāršu balsu vairākumu, un vadītājam vajadzētu būt izšķirošai balsij vienāda balsu skaita gadījumā.

               (14)Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, kā arī Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāti, CCP izpildsesijai vajadzētu būt atbildīgai par konkrētiem uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012.

               (15)Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību, CCP izpildsesijai vajadzētu būt specializētam personālam un atbilstošiem resursiem, lai saistībā ar tās uzdevumiem nodrošinātu tās autonomiju, neatkarību un adekvātu darbību. EVTI paziņojumā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 būtu jāņem vērā ietekme uz budžetu.

               (16)Lai nodrošināt atbilstošu zinātības un pārskatatbildības līmeni, CCP izpildsesijas vadītājs un divi direktori būtu jāieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām tīrvērtes, pēctirdzniecības un finanšu jautājumos un CCP uzraudzībai un noregulējumam būtisku pieredzi. Viņi būtu jāizvēlas, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru. Komisijai būtu jāiesniedz apstiprināšanai Eiropas Parlamentā priekšlikums par amatu kandidātiem. Pēc minētā priekšlikuma apstiprināšanas Eiropas Parlamentam būtu jāpieņem īstenošanas lēmums.

               (17)Lai nodrošinātu pārredzamību un demokrātisku kontroli, kā arī aizsargātu Savienības iestāžu tiesības, CCP izpildsesijas vadītājam un abiem direktoriem vajadzētu būt atbildīgiem Eiropas Parlamentam un Padomei par visiem lēmumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šo regulu.

               (18)CCP izpildsesijas vadītājam un abiem direktoriem būtu jārīkojas neatkarīgi un objektīvi Savienības interesēs. Tiem būtu jānodrošina, ka iekšējā tirgus pienācīga darbība, kā arī Savienības un tās dalībvalstu finanšu stabilitāte tiek pienācīgi ņemta vērā.

               (19)Lai veicinātu Savienības un trešo valstu CCP uzraudzības konsekvenci visā Savienībā, CCP izpildsesijas vadītājam būtu jāvada un jāpārvalda kolēģijās, un CCP izpildsesijas pastāvīgajiem locekļiem būtu jāpiedalās tajās. Arī ECB attiecīgos gadījumos un saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 būtu jāpievienojas kolēģijām, lai tā varētu pildīt savas pilnvaras saskaņā ar LESD 127. pantu.

               (20)Lai nodrošinātu piemērotu un efektīvu lēmumu pieņemšanas procesu, CCP izpildsesijas pastāvīgajiem locekļiem — izņemot Komisijas pārstāvi, kam nav balsstiesību — katram kolēģijās vajadzētu būt vienai balsij. Pašreizējiem kolēģiju locekļiem būtu jāturpina īstenot savas pašreizējās balsstiesības.

               (21)Lai gan valsts kompetentās iestādes turpina īstenot savus pašreizējos uzraudzības pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012, attiecībā uz noteiktiem lēmumiem ir nepieciešama EVTI iepriekšēja piekrišana, lai veicinātu CCP uzraudzības konsekvenci visā Savienībā. Tiek ieviests īpašs mehānisms domstarpību gadījumiem starp EVTI un valsts kompetentajām iestādēm. Tāpat ir nepieciešams labāk atspoguļot emisijas centrālo banku pilnvaras attiecībā uz to monetārās politikas pienākumiem saistībā ar iespējamajiem riskiem, ko CCP darbības traucējumi varētu radīt monetārās politikas īstenošanai Savienībā un maksājumu sistēmu vienmērīgas darbības veicināšanai. Tādēļ attiecīgo emisijas centrālo banku iepriekšēja piekrišana būtu jāprasa par atsevišķiem lēmumiem, ko paredzējušas valsts kompetentās iestādes, jo īpaši, ja tie attiecas uz CCP maksājumu un norēķinu sistēmām un ar tām saistītajām likviditātes riska pārvaldības procedūrām darījumiem, kas denominēti minētās emisijas centrālās bankas valūtā.

               (22)Lai ļautu EVTI efektīvi veikt tās uzdevumus attiecībā uz CCP, gan Savienības, gan trešo valstu CCP būtu jāmaksā uzraudzības maksas par EVTI veiktajiem uzraudzības un administratīvajiem uzdevumiem. Šīm maksām būtu jāsedz Savienības CCP atļauju pieteikumi, trešo valstu CCP atzīšanas pieteikumi un gada maksas, kas saistītas ar EVTI atbildībā esošajiem uzdevumiem. Komisijai būtu deleģētajā aktā jāprecizē maksu veidi, pozīcijas, par ko pienākas maksas, maksu apmērs un veids, kādā tās jāmaksā atļauju saņēmušiem un pieteikumu iesniegušajiem Savienības CCP un trešo valstu CCP .

               (23)Ir jāpārskata arī minētās regulas uzraudzības noteikumi attiecībā uz trešo valstu CCP, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus Savienībā. Lai izvairītos no nozīmīgas ietekmes uz Savienības vienību finanšu stabilitāti, ir jāuzlabo piekļuve informācijai, spēja veikt pārbaudes uz vietas un iespēja starp attiecīgajām Savienības un dalībvalstu iestādēm apmainīties ar informāciju par trešo valstu CCP. Turklāt pastāv risks, ka izmaiņas trešās valsts CCP noteikumos vai trešās valsts regulatīvajā režīmā nevarētu ņemt vērā un ka tās varētu negatīvi ietekmēt regulatīvos vai uzraudzības rezultātus, radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ES un trešo valstu CCP.

               (24)Ievērojamam skaitam finanšu instrumentu, kas denominēti dalībvalstu valūtās, tīrvērti veic atzīti trešo valstu CCP. To skaits ievērojami palielināsies, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no Savienības un CCP, kas ir dibināti šajā valstī, vairs netiks piemērotas šīs regulas prasības. Sadarbības mehānismiem, par ko uzraudzības kolēģijās panākta vienošanās, vairs nepiemēros šajā regulā paredzētos drošības pasākumus un procedūras, tostarp Eiropas Savienības Tiesas spriedumus. Tas nozīmē būtiskus izaicinājumus dalībvalstu un Savienības iestādēm finanšu stabilitātes nodrošināšanā.

               (25)Komisijai, ievērojot tās apņemšanos nodrošināt integrētus finanšu tirgus, ar lēmumiem par līdzvērtību būtu jāturpina noteikt, ka trešo valstu tiesiskā un uzraudzības sistēma atbilst Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām. Lai attiecībā uz CCP varētu labāk īstenot pašreizējo līdzvērtīguma režīmu, Komisijai vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā precizēt kritērijus trešo valstu CCP režīmu līdzvērtības novērtēšanai. Tāpat ir nepieciešams EVTI piešķirt uzraudzības pilnvaras attiecībā uz regulatīvajām un uzraudzības norisēm šajos trešo valstu CCP režīmos, kurus Komisija atzinusi par līdzvērtīgiem. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka trešās valstis joprojām izpilda līdzvērtības kritērijus un to izmantošanas īpašos nosacījumus. EVTI būtu konfidenciāli jāziņo Komisijai par saviem konstatējumiem.

               (26)Komisija šobrīd jebkurā brīdī var grozīt, apturēt, pārskatīt vai atsaukt lēmumu par līdzvērtību, jo īpaši tad, ja trešajā valstī notiek norises, kas būtiski ietekmē saskaņā ar šīs regulas līdzvērtības prasībām novērtētos elementus. Ja trešās valsts attiecīgās iestādes vairs labticīgi nesadarbojas ar EVTI vai citām Savienības uzraudzības iestādēm vai pastāvīgi neievēro piemērojamās līdzvērtības prasības, Komisija var arī inter alia informēt trešās valsts iestādi vai publicēt īpašu ieteikumu. Ja Komisija jebkurā brīdī nolemj atsaukt lēmumu par trešās valsts līdzvērtību, tā var atlikt minētā lēmuma piemērošanas dienu, lai novērstu finanšu stabilitātes vai tirgus traucējumu risku. Papildus šīm pašlaik pieejamajām pilnvarām Komisijai vajadzētu būt arī spējai noteikt īpašus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka trešā valsts, uz kuru attiecas līdzvērtības lēmums, joprojām pastāvīgi ievēro līdzvērtības kritērijus. Komisijai vajadzētu būt arī spējai noteikt nosacījumus, ar ko nodrošināt, ka EVTI var efektīvi īstenot savas pilnvaras attiecībā uz trešo valstu CCP, kuri ir atzīti saskaņā ar šo regulu, vai attiecībā uz tādu regulatīvo vai uzraudzības norišu uzraudzību trešajās valstīs, kas ir svarīgas pieņemtajiem lēmumiem par līdzvērtību.

               (27)Ņemot vērā CCP pieaugošo pārrobežu dimensiju un savstarpējās saiknes Savienības finanšu sistēmā, ir nepieciešams uzlabot Savienības spēju identificēt, pārraudzīt un mazināt iespējamos riskus, kas saistīti ar trešo valstu CCP. Tāpēc būtu jāstiprina EVTI loma, lai tā varētu efektīvi uzraudzīt trešo valstu CCP, kuri iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai varētu sniegt tīrvērtes pakalpojumus Savienībā. Būtu arī jāuzlabo apmērs, kādā Savienības emisijas centrālās bankas iesaistās to trešo valstu CCP atzīšanā un uzraudzībā, kuri darbojas ar minēto banku emitētajām valūtām. Tādēļ ar Savienības emisijas centrālajām bankām būtu jāapspriežas par konkrētiem aspektiem, kas ietekmē to monetārās politikas pienākumus attiecībā uz Savienības valūtās denominētiem finanšu instrumentiem, kuru tīrvērte lielā mērā tiek veikta ārpus Savienības esošos CCP.

               (28)Tiklīdz Komisija ir noteikusi, ka trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma ir līdzvērtīga Savienības sistēmai, procesā, kurā tiek atzīts CCP no šīs trešās valsts, būtu jāņem vērā riski, ko minētie CCP rada Savienības vai dalībvalsts finanšu stabilitātei.

               (29)Izskatot trešās valsts CCP atzīšanas iesniegumu, EVTI, pamatojoties uz šajā regulā izklāstītajiem objektīvajiem un pārredzamajiem kritērijiem, būtu jāizvērtē sistēmiskā riska pakāpe, ko CCP rada Savienības finanšu stabilitātei. Minētie kritēriji būtu turpmāk jāprecizē Komisijas deleģētajā aktā.

               (30)Tie CCP, kas nav sistēmiski nozīmīgi Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei, būtu jāuzskata par “1. līmeņa” CCP. Tie CCP, kas ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgi Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei, būtu jāuzskata par “2. līmeņa” CCP. Ja EVTI konstatē, ka kāds trešās valsts CCP nav sistēmiski nozīmīgs Savienības finanšu stabilitātei, šim CCP būtu jāpiemēro saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 spēkā esošie atzīšanas nosacījumi. Ja EVTI konstatē, ka kāds trešās valsts CCP ir sistēmiski nozīmīgs, būtu jānosaka papildu prasības, kas ir samērīgas ar minētā CCP radīto riska pakāpi. EVTI šādu CCP drīkstētu atzīt vienīgi tad, ja minētais CCP atbilst šīm prasībām.

               (31)Papildu prasībām būtu jāiekļauj konkrētas prudenciālās prasības, kuras noteiktas Regulā (ES) Nr. 648/2012 un kuru mērķis ir palielināt CCP drošību un efektivitāti. EVTI vajadzētu būt tieši atbildīgai par to, lai ir nodrošināts, ka sistēmiski nozīmīgs trešās valsts CCP atbilst minētajām prasībām. Ar saistītajām prasībām vajadzētu arī ļaut EVTI veikt pilnīgu un efektīvu CCP uzraudzību.

               (32)Lai nodrošinātu, ka emisijas centrālā(-ās) banka(-s) tiek pienācīgi iesaistīta(-as), sistēmiski nozīmīgajam trešās valsts CCP būtu arī jāizpilda visas papildu prasības, kuras emisijas centrālā(-ās) banka(-s) uzskata par nepieciešamām. Emisijas centrālajai(-ām) bankai(-ām) pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā 180 dienu laikā no CCP pieteikuma iesniegšanas EVTI būtu jāsniedz apstiprinājums par to, vai CCP atbilst visām papildu prasībām.

               (33)Riska pakāpe, ko sistēmiski nozīmīgs CCP rada Savienības finanšu sistēmai un stabilitātei, ir atšķirīga. Tāpēc sistēmiski nozīmīgiem CCP prasības būtu jāpiemēro tādā veidā, kas ir samērīgs ar risku, ko CCP var radīt Savienībai. Ja EVTI un attiecīgā(-ās) emisijas centrālā(-ās) banka(-as) secina, ka trešās valsts CCP sistēmiskā nozīme ir tik liela, ka ar papildu prasībām netiks nodrošināta Savienības finanšu stabilitāte, EVTI vajadzētu būt iespējai sniegt ieteikumu Komisijai par to, ka šādu CCP nevajadzētu atzīt. Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktu, lai paziņotu, ka trešās valsts CCP vajadzētu būt iedibinātam Savienībā un jāsaņem atļauja sniegt tīrvērtes pakalpojumus Savienībā.

               (34)EVTI būtu regulāri jāpārskata trešo valstu CCP atzīšana, kā arī to klasifikācija kā 1. līmeņa vai 2. līmeņa CCP. Šajā saistībā EVTI citstarp būtu jāņem vērā izmaiņas trešās valsts CCP darījumdarbības būtībā, apmērā un sarežģītībā. Šāda pārskatīšana būtu jāveic vismaz reizi divos gados un vajadzības gadījumā biežāk.

               (35)EVTI vajadzētu arī būt spējīgai ņemt vērā to, cik lielā mērā sistēmiski nozīmīga trešās valsts CCP atbilstību prasībām, kuras piemēro minētajā trešā valstī, var salīdzināt ar šā CCP atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām. Komisijai būtu jāpieņem deleģētais akts, lai precizētu šādas salīdzināmas atbilstības novērtēšanas kārtību un nosacījumus.

               (36)EVTI vajadzētu būt visām pilnvarām, kas vajadzīgas, lai uzraudzītu atzītus trešo valstu CCP nolūkā nodrošināt to pastāvīgu atbilstību Regulas (ES) Nr. 648/2012 prasībām. Noteiktās jomās EVTI lēmumiem būtu jāsaņem iepriekšēja piekrišana no emisijas centrālās(-ajām) bankas(-ām).

               (37)EVTI vajadzētu būt iespējai piemērot sodanaudas trešo valstu CCP, ja tā konstatē, ka tie tīši vai nolaidības dēļ ir pārkāpuši šo regulu, sniedzot EVTI nepareizu vai maldinošu informāciju. Turklāt EVTI vajadzētu arī būt iespējai piemērot sodanaudas sistēmiski nozīmīgiem CCP, ja tā konstatē, ka tie tīši vai nolaidības dēļ ir pārkāpuši papildu prasības, kuras tiem piemērojamas saskaņā ar šo regulu.

               (38)EVTI vajadzētu būt iespējai piemērot periodiskus soda maksājumus, lai panāktu, ka trešo valstu CCP novērš pārkāpumu, pēc EVTI pieprasījuma sniedz pilnīgu un pareizu informāciju vai sadarbojas izmeklēšanā vai pārbaudē uz vietas.

               (39)EVTI vajadzētu būt iespējai piemērot sodanaudas gan 1. līmeņa, gan 2. līmeņa CCP, ja tā konstatē, ka tie tīši vai nolaidības dēļ ir pārkāpuši šo regulu, sniedzot EVTI nepareizu vai maldinošu informāciju. Turklāt EVTI vajadzētu arī būt iespējai piemērot sodanaudas 2. līmeņa CCP, ja tā konstatē, ka tie tīši vai nolaidības dēļ ir pārkāpuši papildu prasības, kuras tiem piemērojamas saskaņā ar šo regulu.

               (40)Sodanaudas būtu jāpiemēro atbilstoši pārkāpuma nopietnībai. Pārkāpumi būtu jāsadala dažādās grupās, kurām nosaka attiecīgus sodanaudas apmērus. Lai aprēķinātu sodanaudu, kas saistīta ar konkrētu pārkāpumu, EVTI vajadzētu piemērot divpakāpju metodiku, kas paredz noteikt pamatsummu un vajadzības gadījumā koriģēt minēto pamatsummu ar noteiktiem koeficientiem. Pamatsumma būtu jānosaka, ņemot vērā attiecīgo trešo valstu CCP apgrozījumu, un korekcijas jāveic, palielinot vai samazinot pamatsummu ar attiecīgu koeficientu piemērošanu saskaņā ar šo regulu.

               (41)Ar šo regulu būtu jānosaka koeficienti, kas saistīti ar atbildību pastiprinošiem vai mīkstinošiem apstākļiem, lai dotu EVTI nepieciešamos instrumentus lemšanai par sodu, kas ir samērīgs ar trešās valsts CCP pārkāpuma smagumu, ņemot vērā apstākļus, kādos pārkāpums izdarīts.

               (42)Lēmumam par sodanaudas vai periodiska soda maksājuma piemērošanu vajadzētu būt balstītam uz neatkarīgu izmeklēšanu.

               (43)Pirms lēmuma pieņemšanas par sodanaudas vai periodiska soda maksājuma piemērošanu, EVTI vajadzētu dot iespēju izteikties personām, kuru lieta tiek izskatīta, lai ievērotu viņu tiesības uz aizstāvību.

               (44)EVTI būtu jāatturas no sodanaudu vai periodisku soda maksājumu piemērošanas gadījumos, kad kriminālprocesā saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir stājies spēkā res judicata attaisnojošs vai notiesājošs spriedums, kas izriet no identiskiem faktiem vai faktiem, kuru būtība ir tāda pati.

               (45)EVTI lēmumiem, ar kuriem tiek piemērotas sodanaudas un periodiskie soda maksājumi, vajadzētu būt izpildāmiem, un uz izpildi būtu jāattiecina civilprocesa noteikumi, kas ir spēkā tās valsts teritorijā, kurā izpilde notiek. Civilprocesa noteikumiem nebūtu jāsatur kriminālprocesa noteikumi, bet tie varētu ietvert administratīvā procesa noteikumus.

               (46)Ja 2. līmeņa CCP ir izdarījis pārkāpumu, EVTI vajadzētu būt pilnvarām veikt dažādus uzraudzības pasākumus, tostarp pieprasīt 2. līmeņa CCP novērst pārkāpumu un – kā galēju līdzekli – anulēt atzīšanas lēmumu, ja 2. līmeņa CCP ir nopietni vai atkārtoti pārkāpis šo regulu. EVTI būtu jāpiemēro uzraudzības pasākumi, ņemot vērā pārkāpuma raksturu un nopietnību un ievērojot proporcionalitātes principu. Pirms lēmuma pieņemšanas par uzraudzības pasākumiem EVTI būtu jādod iespēja personām, kam piemēro šīs procedūras, tikt uzklausītām, lai ievērotu to tiesības uz aizstāvību.

               (47)Apstiprinājums par būtiskām izmaiņām modeļos un parametros, kuri pieņemti nolūkā aprēķināt CCP maržas prasības, ieguldījumus fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājuma prasības un citus riska kontroles mehānismus, būtu jāsaskaņo ar jauno prasību par iepriekšēju EVTI piekrišanu konkrētiem valstu kompetento iestāžu lēmumiem attiecībā uz CCP, kas ir dibināti Savienībā. Lai vienkāršotu modeļa apstiprināšanas procedūras, ar vienu valsts kompetentās iestādes apstiprinājumu, uz ko attiecas EVTI iepriekšēja piekrišana, būtu jāaizstāj tie divi apstiprinājumi, kurus valsts kompetentajai iestādei un EVTI bija pienākums sniegt neatkarīgi. Turklāt būtu jāprecizē mijiedarbība starp minēto apstiprinājumu un kolēģijas lēmumu. Vajadzības gadījumā vajadzētu būt iespējamam sākotnēji pieņemt būtiskas izmaiņas minētajos modeļos vai parametros, jo sevišķi gadījumos, kad tajos ir nepieciešams ātri veikt izmaiņas, lai nodrošinātu stabilu CCP riska pārvaldību.

               (48)Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu, lai turpmāk precizētu maksu veidus, pozīcijas, par ko pienākas maksas, maksu apmēru un veidu, kādā tās ir jāmaksā; nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir noteikti kritēriji, lai konstatētu, vai trešās valsts CCP ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei; kritērijus, ko izmantot trešo valstu līdzvērtības novērtējumā; to, kā un kādos apstākļos trešo valstu CCP ievēro konkrētas prasības; turpmākus procedūras noteikumus par sodanaudu vai periodisku soda maksājumu piemērošanu, tostarp noteikumus par aizstāvības tiesībām, termiņiem, sodanaudu vai periodisku soda maksājumu iekasēšanu un soda maksājumu vai sodanaudu piemērošanas un izpildes noilguma termiņiem; pasākumus II pielikuma grozīšanai, lai ņemtu vērā izmaiņas finanšu tirgos.

               (49)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz trešo valstu CCP un trešo valstu tiesiskā regulējuma līdzvērtības atzīšanu, Komisijai būtu jāsaņem īstenošanas pilnvaras.

               (50)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, palielināt CCP drošību un efektivitāti, attiecībā uz to darbībām nosakot vienotas prasības – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               (51)EVTI pilnvaras trešās valsts CCP atzīt par 1. līmeņa vai 2. līmeņa CCP būtu jāatliek līdz brīdim, kad ir turpmāk precizēti kritēriji, pamatojoties uz kuriem varētu novērtēt, vai trešās valsts CCP ir vai, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs ES vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu sistēmai.

               (52)Tādēļ Regula (ES) Nr. 1095/2010 un Regula (ES) Nr. 648/2012 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1095/2010

               Regulu (ES) 1095/2010 groza šādi:

               1.regulas 4. pantā pievieno šādu 4. punktu:

               “4) “CCP” ir CCP, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā.”;

               2.regulas 6. pantā iekļauj šādu 1.a) punktu:

               “1.a) Uzraudzības padome CCP izpildsesijā (CCP izpildsesija), kas pilda 44.b pantā noteiktos uzdevumus;”;

               3.regulas 35. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

               “6. Ja nav pieejama pilnīga vai precīza informācija vai tā nav sniegta savlaicīgi saskaņā ar 1. vai 5. punktu, iestāde ar pienācīgi pamatotu un argumentētu pieprasījumu var tieši pieprasīt informāciju no:

               a) atļauju saņēmuša vai atzīta CCP saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. vai 25. pantu;

               b) centrālā vērtspapīru depozitārija, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 909/2014;

               c) regulēta tirgus saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktu;

               d) daudzpusējas tirdzniecības sistēmas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktu;

               e) organizētas tirdzniecības sistēmas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 23. apakšpunktu.

               Šāda pieprasījuma adresāti tūlīt un bez nepamatotas kavēšanās sniedz iestādei skaidru, precīzu un pilnīgu informāciju.

               Iestāde informē attiecīgās kompetentās iestādes par pieprasījumiem saskaņā ar šo punktu un 5. punktu.

               Pēc iestādes pieprasījuma kompetentās iestādes palīdz iestādei iegūt informāciju.”;

               4.regulas 40. panta 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:

               “f) CCP izpildsesijas pastāvīgie locekļi, kuri minēti 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā un kuriem nav balsstiesību.”;

               5.regulas 42. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “Veicot šajā regulā noteiktos uzdevumus, priekšsēdētājs, 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētie CCP izpildsesijas balsstiesīgie pastāvīgie locekļi un balsstiesīgie locekļi, kas ir specifiski katram CCP, un Uzraudzības padomes locekļi, kuriem ir balsstiesības, rīkojas neatkarīgi un objektīvi vienīgi Savienības interesēs kopumā un nelūdz un nepieņem Savienības iestāžu vai struktūru, jebkuras dalībvalsts valdības vai citas valsts vai privātas struktūras norādījumus.”;

               6.regulas 43. pantu groza šādi:

               (a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Uzraudzības padome sniedz norādījumus par iestādes darbu. Tā ir atbildīga par II nodaļā minēto uzdevumu izpildi, izņemot tos uzdevumus, par kuriem saskaņā ar 44.b panta 1. punktu ir atbildīga CCP izpildsesija.”;

               (b)panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

               “8. Uzraudzības padome īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz priekšsēdētāju un var atbrīvot viņu no amata saskaņā ar 48. panta 5. punktu. Uzraudzības padome, vienojoties ar CCP izpildsesiju, īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un var atbrīvot viņu no amata saskaņā ar 51. panta 5. punktu.”;

                7.regulas III nodaļā iekļauj šādu 1.A iedaļu:

               “1.A iedaļa. CCP izpildsesija

               44.a pants

               Sastāvs

               1. CCP izpildsesiju veido:

               a) šādi pastāvīgie locekļi:

               i) vadītājs un divi direktori, kuri iecelti saskaņā ar 48.a pantu un kuriem ir balsstiesības;

               ii) ECB pārstāvis, kam nav balsstiesību;

               iii) Komisijas pārstāvis, kam nav balsstiesību;

               b) šādi nepastāvīgie locekļi, kas ir specifiski katram CCP:

               i) uz katru CCP, kas veic ir dibināts Savienībā un saistībā ar ko ir sasaukta CCP izpildsesija, — kompetentās iestādes pārstāvis, kam ir balsstiesības;

               ii) uz katru CCP, kas ir dibināts Savienībā un saistībā ar ko ir sasaukta CCP izpildsesija, — katras attiecīgās emisijas centrālās bankas, kura minēta Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punktā, pārstāvis, kam nav balsstiesību.

               Vajadzības gadījumā vadītājs CCP izpildsesijas sanāksmēs novērotāju statusā var uzaicināt piedalīties:

               a) citus Regulas (ES) Nr. 648/2012 18. panta 2. punktā minētos CCP izpildsesijas attiecīgā CCP kolēģijas locekļus;

               b) trešo valstu CCP iestādes, kuras EVTI atzinusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu.

               CCP izpildsesijas sanāksmes sasauc tās vadītājs pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma, ko izteicis kāds izpildsesijas loceklis.

               Ja kāds CCP izpildsesijas uzdevums neattiecas uz konkrētu Savienības CCP, tās sastāvā iekļauj tikai a) punktā minētos pastāvīgos locekļus un attiecīgā gadījumā b) punkta ii) apakšpunktā minētās emisijas centrālās bankas.

               44.b pants

               CCP izpildsesijas uzdevumi un pilnvaras

               1. CCP izpildsesija atbild par:

               "(-a)
                     lēmumu pieņemšanu un darbību veikšanu ar CCP saistītos jautājumos attiecībā uz šīs regulas 17., 19., 29., 29.a un 30. pantu;".

               a) Regulas (ES) Nr. 648/2012 21.a panta 1. punktā minētās piekrišanas sniegšanu;

               b) trešo valstu CCP atzīšanu un uzraudzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 25. pantu, regulatīvo un uzraudzības norišu uzraudzību trešās valstīs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 II sadaļas 2. nodaļu; un

               c) uzdevumiem, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 1. punkta pirmajā daļā, 9. panta 3. punkta pirmajā daļā, 9. panta 4. punktā, 17. panta 2. punktā, 17. panta 3. punktā, 18. panta 1. punktā, 20. panta 2. punktā, 20. panta 6. punktā, 21.c pantā, 23. pantā, 24. pantā, 29. panta 3. punktā, 38. panta 5. punktā, 48. panta 3. punktā, 49. panta 1. punktā un 54. panta 3. punktā.

               2. CCP izpildsesijai ir specializēts personāls un atbilstoši resursi, ko nodrošinājusi EVTI, lai tā varētu veikt savus uzdevumus.

               3. CCP izpildsesija Uzraudzības padomi informē par tās lēmumiem.

               44.c pants

               Lēmumu pieņemšana

               CCP izpildsesija lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. Vadītājam ir izšķirošā balss.”;

               8.regulas VIII nodaļas 3. iedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

               “Priekšsēdētājs, vadītājs un direktori”;

               9.iekļauj jaunu 48.a pantu:

               “48.a pants

               CCP izpildsesijas vadītāja un divu direktoru iecelšana amatā un uzdevumi

               1. Atkāpjoties no 48. panta 1. punkta, CCP izpildsesijas vadītājs pārstāv iestādi attiecībā uz 44.b panta 1. punktā minētajiem uzdevumiem.

                CCP izpildsesijas vadītājs ir atbildīgs par CCP izpildsesijas darba sagatavošanu un tās sanāksmju vadīšanu.

               2. CCP izpildsesijas vadītājs un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētie direktori ir neatkarīgi profesionāļi, kas strādā pilnas slodzes darbu. Viņus ieceļ amatā, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām tīrvērtes, pēctirdzniecības un finanšu jautājumos un CCP uzraudzībai un noregulējumam būtisku pieredzi. Viņus izvēlas, pamatojoties uz atklātu atlases procedūru, kuru rīko Komisija un kurā ievēro dzimumu līdzsvara, pieredzes un kvalifikācijas principus.

               3. CCP izpildsesijas vadītāja un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēto direktoru pilnvaru termiņš ir pieci gadi, un to var vienreiz pagarināt.

               CCP izpildsesijas vadītājs un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētie direktori neieņem nekādu amatu valsts, Savienības vai starptautiskā līmenī.

               4. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam kandidātu sarakstu uz vadītāja un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēto direktoru amata vietām un informē Padomi par šo kandidātu sarakstu.

               Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam apstiprināšanai priekšlikumu par CCP izpildsesijas vadītāja un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēto direktoru iecelšanu amatā. Padome pēc priekšlikuma apstiprināšanas pieņem īstenošanas lēmumu, ar ko CCP izpildsesijas vadītāju un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos direktorus ieceļ amatā. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

               5. Ja CCP izpildsesijas vadītājs un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētie direktori vairs neatbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem, kas nepieciešami amata pienākumu izpildei, vai ir atzīti par vainīgiem nopietnā pārkāpumā, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments, var pieņemt īstenošanas lēmumu par viņu atbrīvošanu no amata. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

               Eiropas Parlaments vai Padome var informēt Komisiju par to, ka uzskata, ka ir izpildīti nosacījumi CCP izpildsesijas vadītāja vai 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēto direktoru atbrīvošanai no amata, un Komisija attiecīgi reaģē uz to.”;

               10.regulas 49. pantu aizstāj ar šādu:

               “Neskarot Uzraudzības padomes lomu attiecībā uz CCP izpildsesijas vadītāja, 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēto direktoru un priekšsēdētāja uzdevumiem, tie nelūdz un nepieņem Savienības iestāžu vai struktūru, dalībvalsts valdības vai jebkuras citas valsts vai privātas struktūras norādījumus.

               Ne dalībvalstis, ne Savienības iestādes vai struktūras, nedz arī jebkādas publiskās vai privātās struktūras necenšas ietekmēt CCP izpildsesijas vadītāju, 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētos direktorus un priekšsēdētāju to uzdevumu izpildē.

               Saskaņā ar 68. pantā minētajiem Civildienesta noteikumiem priekšsēdētājam, CCP izpildsesijas vadītājam un 44.a panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētajiem direktoriem pēc pienākumu pildīšanas beigām joprojām ir pienākums izturēties godprātīgi un diskrēti attiecībā uz konkrētu amatu vai priekšrocību pieņemšanu.”;

               11.regulas 50. pantu aizstāj ar šādu:

               “1. Eiropas Parlaments vai Padome var uzaicināt priekšsēdētāju vai viņa vietnieku, vai CCP izpildsesijas vadītāju sniegt ziņojumu, pilnībā respektējot viņu neatkarību. Priekšsēdētājs vai vadītājs uzstājas ar ziņojumu Eiropas Parlamentā un atbild uz visiem tā deputātu uzdotajiem jautājumiem, kad vien tas tiek pieprasīts.

               2. Priekšsēdētājs vai CCP izpildsesijas vadītājs pēc pieprasījuma un vismaz 15 dienas pirms 1. punktā minētā ziņojuma sniegšanas sniedz Eiropas Parlamentam rakstisku pārskatu par attiecīgi Uzraudzības padomes un CCP izpildsesijas galvenajiem veiktajiem pasākumiem.

               3. Papildus 11. līdz 18. pantā un 20. un 33. pantā minētajai informācijai priekšsēdētājs sniedz visu attiecīgo informāciju, ko Eiropas Parlaments pieprasījis ad hoc kārtībā.

               Papildus 33. pantā minētajai informācijai CCP izpildsesijas vadītājs sniedz arī attiecīgo informāciju, ko Eiropas Parlaments pieprasījis ad hoc kārtībā.”;

               12.regulas 53. pantu groza šādi:

               (b)panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2. Izpilddirektors atbild par iestādes ikgadējās darba programmas ieviešanu, ko vada Uzraudzības padome un CCP izpildsesijas vadītājs un kontrolē Valde.”;

               (c)panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

               “4. Izpilddirektors sagatavo daudzgadu darba programmu, kā norādīts 47. panta 2. punktā. Kas attiecas uz 44.b panta 1. punktā minētajiem uzdevumiem un pilnvarām, izpilddirektors saņem CCP izpildsesijas piekrišanu pirms minētās programmas iesniegšanas Valdei.”;

               (d)panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

               “7. Katru gadu izpilddirektors sagatavo ziņojuma projektu, kurā viena sadaļa ir veltīta iestādes normatīvajām un pārraudzības darbībām un viena – finanšu un administratīviem jautājumiem.

               Kas attiecas uz 44.b panta 1. punktā minētajiem uzdevumiem un pilnvarām, izpilddirektors saņem CCP izpildsesijas piekrišanu pirms minētā projekta iesniegšanas Valdei.”;

               13.regulas 63. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

               “1.a EVTI izdevumus un maksas saistībā ar 44.b panta 1. punktā minētajiem uzdevumiem un pilnvarām var atsevišķi identificēt 1. punktā minētajā tāmē. Pirms tāmes pieņemšanas CCP izpildsesija apstiprina izpilddirektora sagatavoto projektu par šādiem izdevumiem un maksām.

               EVTI gada pārskatos, kas sagatavoti un publicēti saskaņā ar 64. panta 6. punktu, ietver ienākumus un izdevumus saistībā ar 44.b panta 1. punktā minētajiem uzdevumiem.”;

               14.regulas 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Uz Uzraudzības padomes, CCP izpildsesijas un Valdes locekļiem, izpilddirektoru un iestādes personāla locekļiem, tostarp dalībvalstu apstiprinātajām pagaidu amatpersonām un visām citām personām, kas uz līguma pamata pilda iestādes uzdevumus, pat pēc pienākumu veikšanas beigām attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas prasības saskaņā ar Līguma par LESD 339. pantu un attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem.”;

               15.regulas 76. pantā iekļauj šādu 2.a punktu:

               “2.a Uzraudzības padome veic CCP izpildsesijas funkcijas līdz brīdim, kad CCP izpildsesijas vadītājs un 44.a panta 1. punktā minētie CCP izpildsesijas direktori sāk pildīt savus pienākumus pēc iecelšanas amatā saskaņā ar 48.a pantu.”.

               2. pants

               Grozījumi Regulā (ES) Nr. 648/2012

               Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza šādi:

               1.regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “b) to CCP sarakstu, kuri saņēmuši atļauju saskaņā ar 17. pantu vai ir atzīti saskaņā ar 25. pantu un, attiecīgi, atļaujas saņemšanas vai atzīšanas dienu, norādot tos CCP, kuri saņēmuši atļauju vai atzīti tīrvērtes pienākuma izpildei;”;

               2.regulas 17. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3. Kompetentā iestāde, apspriežoties ar EVTI, 30 darbdienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, kompetentā iestāde nosaka termiņu, līdz kuram pieteikuma iesniedzējam CCP jāsniedz papildu informācija. Saņemot šādu papildu informāciju, kompetentā iestāde to nekavējoties nosūta EVTI un kolēģijai, kas izveidota saskaņā ar 18. panta 1. punktu. Pēc tam, kad kompetentā iestāde, apspriežoties ar EVTI, ir konstatējusi, ka pieteikums ir pilnīgs, tā attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju CCP un kolēģijas locekļus.”;

               3.regulas 18. pantu groza šādi:

               (e)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. CCP kompetentā iestāde 30 kalendāro dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas saskaņā ar 17. pantu izveido kolēģiju, lai atvieglotu 15., 17., 49., 51. un 54. pantā minēto uzdevumu izpildi.

               Regulas (ES) Nr. 1095/2010 48.a pantā minētais CCP izpildsesijas vadītājs vada kolēģiju un tās sanāksmes.”;

               (f)panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “a) Regulas (ES) Nr. 1095/2010 44.a pantā minētie CCP izpildsesijas pastāvīgie locekļi;”;

               (g)panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “c) kompetentās iestādes, kuru pienākums ir uzraudzīt CCP tīrvērtes dalībniekus, kas ir iedibināti trīs dalībvalstīs ar lielāko kopējo ieguldījumu viena gada laikā 42. pantā minētajā CCP saistību neizpildes fondā, tostarp attiecīgā gadījumā ECB saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013
                  54
               ;

               4.regulas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3. Kolēģijas vairākuma atzinumu pieņem ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu.

               Kolēģijās, kurās ir līdz 12 locekļiem (ieskaitot), balsstiesības ir ne vairāk kā diviem kolēģijas locekļiem no vienas dalībvalsts un katram balsstiesīgam loceklim ir tikai viena balss. Kolēģijās, kurās ir vairāk nekā 12 locekļi, no vienas dalībvalsts ir ne vairāk kā trīs balsstiesīgi locekļi un katram balsstiesīgam loceklim ir viena balss.

               Ja ECB ir kolēģijas locekle saskaņā ar 18. panta 2. punkta a), c) un h) apakšpunktu, tai ir šāds balsu skaits:

               i) ne vairāk kā divas balsis kolēģijās, kurās ir līdz 12 locekļiem (ieskaitot);

               ii) ne vairāk kā trīs balsis kolēģijās, kurās ir vairāk nekā 12 locekļi.

               Komisijas pārstāvim nav balsstiesību. Pārējiem CCP izpildsesijas pastāvīgajiem locekļiem ir pa vienai balsij.”;

               5.regulas 20. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

               “6. CCP kompetentā iestāde nosūta EVTI un kolēģijas locekļiem sava pilnībā pamatotā lēmuma projektu un ņem vērā kolēģijas locekļu iebildumus.”;

               6.regulas 21. pantu groza šādi:

               (h)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Neskarot kolēģijas lomu, 22. pantā minētās kompetentās iestādes sadarbībā ar EVTI pārskata CCP īstenotās vienošanās, stratēģijas, procesus un mehānismus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un novērtē riskus, kuriem CCP ir vai varētu tikt pakļauti.”;

               (i)panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3. EVTI nosaka 1. punktā minētās pārskatīšanas un novērtējuma biežumu un mērogu, ņemot vērā attiecīgo CCP darbību apjomu, sistēmisko nozīmību, raksturu, apmērus un sarežģītību. Pārskatu un novērtējumu atjaunina vismaz reizi gadā.

               Attiecībā uz CCP tiek veiktas pārbaudes uz vietas. EVTI personāls ir aicināts piedalīties šajās pārbaudēs uz vietas.

               Kompetentā iestāde pārsūta EVTI visu no CCP saņemto informāciju un pieprasa no attiecīgā CCP jebkuru EVTI pieprasīto informāciju, ko tā nespēj sniegt pati.”;

               7.regulas III sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu 21.a, 21.b un 21.c pantu:

               “21.a pants

               Lēmumu projektu sagatavošana

               1. Kompetentās iestādes sagatavo un iesniedz lēmumu projektus EVTI, lai saņemtu tās piekrišanu, pirms pieņemt jebkuru no turpmāk minētajiem lēmumiem:

               a) lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 7., 8., 14., 15., 16., 20., 21., 30., 31., 35., 49. un 54. pantu un Regulas (ES) Nr. 600/2014 35. un 36. pantu;

               b) visi lēmumi, kas pieņemti, veicot to pienākumus, kuri izriet no 16. pantā un IV un V sadaļā noteiktajām prasībām.

               2. Kompetentās iestādes sagatavo un iesniedz lēmumu projektus 18. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētajām emisijas centrālajām bankām, pirms pieņemt jebkādus lēmumus saskaņā ar 14., 15., 20., 44., 46., 50. un 54. pantu.

               Kompetentās iestādes saskaņā ar 21. panta b) punktu saņem no pirmajā daļā minētajām emisijas centrālajām bankām piekrišanu attiecībā uz jebkuru minēto lēmumu aspektu, kas attiecas uz to uzdevumu veikšanu monetārās politikas īstenošanai.

               3. EVTI nosūta kompetentajām iestādēm visu attiecīgo informāciju, kuras rezultātā var tikt pieņemts 1. punktā minēts lēmums, un var pieprasīt veikt konkrētas uzraudzības darbības, tostarp atļaujas anulēšanu. Kompetentās iestādes pastāvīgi informē EVTI par visām attiecīgajām darbībām vai bezdarbību šajā saistībā.

               4. Šā panta 1. punkta nolūkā EVTI piekrišanu uzskata par dotu, ja tā neierosina grozījumus vai neiebilst pret lēmuma projektu maksimāli 15 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir paziņots par attiecīgo lēmumu. Ja EVTI ierosina grozījumus vai iebilst pret lēmuma projektu, tā rakstiski sniedz pilnīgu un izsmeļošu pamatojumu.

               5. Ja EVTI ierosina grozījumus, kompetentā iestāde lēmumu var pieņemt tikai ar EVTI veiktajiem grozījumiem.

               Ja EVTI iebilst pret galīgo lēmuma projektu, kompetentā iestāde nepieņem attiecīgo lēmumu.

               6. Ja kompetentā iestāde nepiekrīt EVTI ierosinātajiem grozījumiem vai iebildumiem, tā 5 dienu laikā var iesniegt Regulas (ES) Nr. 1095/2010 6. panta 1. punktā minētajai Uzraudzības padomei pamatotu pieprasījumu novērtēt šos iebildumus vai grozījumus. Uzraudzības padome vai nu apstiprina, vai arī noraida EVTI iebildumus vai grozījumus 10 dienu laikā pēc minētā pieprasījuma, un attiecīgi tiek piemērots šā panta 5. punkts.

               7. Neskarot Komisijas pilnvaras saskaņā ar LESD 258. pantu, EVTI var pieņemt finanšu tirgus dalībniekam adresētu lēmumu, pieprasot veikt vajadzīgo darbību, lai izpildītu tā pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp pārtraukt jebkādas darbības šādos gadījumos:

               a) ja EVTI iebilst pret galīgo lēmuma projektu vai ierosina veikt tajā grozījumus, bet kompetentā iestāde neizpilda 5. punktā prasīto;

               b) ja kompetentā iestāde saprātīgā termiņā pēc EVTI pieprasījuma saskaņā ar 3. punktu neveic pieprasīto darbību un tā rezultātā finanšu tirgus dalībnieks neatbilst piemērojamajām prasībām, kas noteiktas IV un V sadaļā.

               Saskaņā ar pirmo daļu pieņemtie lēmumi prevalē pār jebkādiem kompetento iestāžu iepriekš pieņemtiem lēmumiem par to pašu jautājumu.

               21.b pants

               Emisijas centrālās bankas piekrišana

               1. Šīs regulas 21.a panta 2. punktā minēto piekrišanu uzskata par dotu, ja vien emisijas centrālā banka neierosina grozījumus vai neiebilst pret lēmuma projektu maksimāli 15 kalendāro dienu laikā pēc tā iesniegšanas. Ja emisijas centrālā banka ierosina grozījumus vai iebilst pret lēmuma projektu, tā rakstiski sniedz pilnīgu un izsmeļošu pamatojumu.

               Ja EVTI saskaņā ar 21.a panta 4. punktu ir ierosinājusi grozījumus lēmumu projektos, kuri jāpieņem saskaņā ar 14., 15., 20. un 54. pantu, tā iesniedz tos arī emisijas centrālajai bankai. Šādā gadījumā pirmajā daļā minēto termiņu pagarina par 5 dienām.

               2. Ja emisijas centrālā banka ierosina grozījumus, kompetentā iestāde lēmumu var pieņemt tikai ar emisijas centrālās bankas veiktajiem grozījumiem.

               Ja emisijas centrālā banka iebilst pret lēmuma projektu, kompetentā iestāde nepieņem attiecīgo lēmumu.

               21.c pants

               Maksas

               1. CCP maksā šādas maksas:

               a) maksas, kas saistītas ar 17. pantā minētajiem atļaujas pieteikumiem;

               b) maksas, kas saistītas ar atzīšanas pieteikumiem saskaņā ar 25. pantu;

               c) gada maksas, kas saistītas ar EVTI uzdevumiem saskaņā ar šo regulu.

               2. Komisija pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 82. pantu, turpmāk precizējot maksu veidus, jautājumus, par kuriem ir piemērojamas maksas, maksu summu un veidu, kādā tās jāmaksā šādām vienībām:

               a) CCP, kas ir dibināti Savienībā un kam ir piešķirta atļauja, vai kas iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai;

               b) CCP, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] trešā valstī un kas ir atzīti saskaņā ar 25. panta 2. punktu;

               c) CCP, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] trešā valstī un kas ir atzīti saskaņā ar 25. panta 2.b punktu.”;

               8.regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

               “CCP kompetentā iestāde vai jebkura cita attiecīga iestāde nekavējoties informē EVTI, kolēģiju, attiecīgos ECBS dalībniekus un citas attiecīgās iestādes par katru ar CCP saistītu ārkārtas situāciju, tostarp par pārmaiņām finanšu tirgos, kas var negatīvi ietekmēt tirgus likviditāti, monetārās politikas transmisiju, norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kur CCP vai kāds no tā tīrvērtes dalībniekiem ir iedibināts.”;

               9.regulas 25. pantu groza šādi:

               (j)panta 2. punktā pievieno šādu e) apakšpunktu:

               “e) saskaņā ar 2.a punktu ir konstatēts, ka CCP nav sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kas, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs (1. līmeņa CCP).”;

               (k)pievieno šādu 2.a, 2.b un 2.c punktu:

               “2.a EVTI konstatē, vai CCP ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kas, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitātei (2. līmeņa CCP), ņemot vērā visus turpmāk minētos kritērijus:

               a) CCP darījumdarbības raksturu, apjomu un sarežģītību, tostarp vērtību kopumā un vērtību katrā tādu darījumu Savienības valūtā, kuru tīrvērti veic CCP, vai arī CCP, kas veic tīrvērtes darbības saviem darījumu partneriem, kopējo riska darījumu vērtību;

               b) ietekmi, ko CCP nonākšana grūtībās vai darbības sarežģījumi radītu uz finanšu tirgiem, finanšu iestādēm vai finanšu sistēmu kopumā, vai Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti;

               c) CCP tīrvērtes dalības struktūru;

               d) CCP attiecības, savstarpējo atkarību vai cita veida mijiedarbību ar citām finanšu tirgus infrastruktūrām, citām finanšu iestādēm un finanšu sistēmu kopumā.

               Komisija [sešu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas] saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģētu aktu, turpmāk precizējot pirmajā daļā izklāstītos kritērijus.

               2.b Ja EVTI saskaņā ar 2.a punktu konstatē, ka CCP ir sistēmiski nozīmīgs vai tāds, kas, iespējams, kļūs sistēmiski nozīmīgs (2. līmeņa CCP), tā šo CCP var atzīt tikai tad, ja papildus 25. panta 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a) CCP atzīšanas brīdī un pēc tam pastāvīgi atbilst prasībām, kas izklāstītas 16. pantā un IV un V sadaļā. EVTI atbilstīgi 25.a panta 2. punktam ņem vērā to, kādā mērā CCP atbilstību šīm prasībām nodrošina CCP atbilstība salīdzināmām prasībām, kas piemērojamas trešajā valstī;

               b) pēc 3. punkta f) apakšpunktā minētās apspriešanās tajā pašā punktā minētās emisijas centrālās bankas 180 dienu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas ir sniegušas EVTI rakstisku apstiprinājumu, ka CCP atbilst visām prasībām, ko noteikušas šīs emisijas centrālās bankas, veicot savus uzdevumus monetārās politikas īstenošanai. Ja attiecīgā emisijas centrālā banka nav EVTI sniegusi rakstisku atbildi noteiktajā termiņā, EVTI var uzskatīt, ka šī prasība ir izpildīta;

               c) CCP ir sniedzis EVTI savu rakstisko beznosacījumu piekrišanu, ko parakstījis CCP juridiskais pārstāvis, 72 stundu laikā pēc EVTI pieprasījuma sniegt jebkādus šāda CCP rīcībā jebkurā laikā esošus dokumentus, uzskaites dokumentus, informāciju un datus, un ka EVTI var piekļūt visām CCP darījumdarbības telpām, kā arī neatkarīga juridiskā eksperta sniegtu argumentētu juridisku atzinumu, kurā apstiprināts, ka sniegtā piekrišana ir spēkā un izpildāma saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamajiem tiesību aktiem;

               d) CCP ir ieviesis visus vajadzīgos pasākumus un procedūras, kas nodrošina patiesu atbilstību a) un c) apakšpunktā izklāstītajām prasībām;

               e) Komisija nav pieņēmusi īstenošanas aktu saskaņā ar 2.c punktu.

               2.c EVTI ar attiecīgo emisijas centrālo banku piekrišanu un samērīgi CCP sistēmiskajam nozīmīgumam saskaņā ar 2.a punktu var secināt, ka CCP ir tik lielā mērā sistēmiski nozīmīgs, ka atbilstība 2.b punktā izklāstītajiem nosacījumiem pietiekamā mērā nenodrošina Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti un tādēļ to nevajadzētu atzīt. Šādā gadījumā EVTI iesaka Komisijai pieņemt īstenošanas aktu, kurā apliecināts, ka CCP nevajadzētu atzīt saskaņā ar 2.b punktu.

               Pēc pirmajā daļā minētā ieteikuma iesniegšanas Komisija var pieņemt īstenošanas aktu, ar ko paziņo, ka attiecīgo CCP neatzīst saskaņā ar 2.b punktu un ka tas drīkst sniegt tīrvērtes pakalpojumus Savienībā tikai pēc tam, kad tam ir piešķirta atļauja saskaņā ar 14. pantu.”;

               (l)panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

               “5. Pēc apspriešanās ar 3. punktā minētajām iestādēm un vienībām EVTI pārskata tāda CCP atzīšanu, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināts] trešā valstī, ja šis CCP ir paplašinājis savu darbību un pakalpojumu klāstu Savienībā, un jebkurā gadījumā vismaz reizi divos gados. Šādu pārskatīšanu veic saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.”;

               (m)panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

               “6. Komisija var saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu pieņemt īstenošanas aktu, kurā nosaka, ka:

               a) trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina to, ka attiecīgajā trešā valstī atļauju saņēmušie CCP pastāvīgi atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras ir līdzvērtīgas šīs regulas IV sadaļā noteiktajām prasībām;

               b) minētajiem CCP šajā trešā valstī pastāvīgi tiek piemērota efektīva uzraudzība un prasību izpilde;

               c) minētās trešās valsts tiesiskais regulējums paredz efektīvu līdzvērtīgu sistēmu tādu CCP atzīšanai, kas saņēmuši atļauju saskaņā ar trešo valstu tiesisko regulējumu.

               Komisija var noteikt, ka, lai varētu piemērot pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu, trešai valstij ir pastāvīgi efektīvi jāizpilda visas tajā noteiktās prasības un ka EVTI ir jāspēj efektīvi pildīt savus pienākumus attiecībā pret trešo valstu CCP, kas atzīti saskaņā ar 2. un 2.b punktu, vai saistībā ar 6.b punktā minēto uzraudzību, tostarp, vienojoties un piemērojot 7. punktā minētos sadarbības mehānismus.”;

               (n)pievieno šādu 6.a un 6.b punktu:

               “6.a Komisija var saskaņā ar 82. pantu pieņemt deleģētu aktu, turpmāk precizējot 6. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos kritērijus.

               6.b EVTI uzrauga regulatīvās un uzraudzības norises trešās valstīs, attiecībā uz kurām saskaņā ar 6. punktu ir pieņemti īstenošanas akti.

               Ja EVTI konstatē jebkādas regulatīvās vai uzraudzības norises attiecīgajās trešajās valstīs, kas var ietekmēt Savienības vai arī vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti, tā konfidenciāli un nekavējoties informē Komisiju.

               EVTI ik gadu iesniedz Komisijai konfidenciālu ziņojumu par regulatīvajām un uzraudzības norisēm trešajās valstīs, kā minēts pirmajā daļā.”;

               (o)panta 7. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

               “7. EVTI izveido efektīvus mehānismus sadarbībai ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskā un uzraudzības sistēmu saskaņā ar 6. punktu atzīst par līdzvērtīgu šīs regulas prasībām.”;

               (p)panta 7. punktā pievieno šādu e) apakšpunktu:

               “d) procedūras attiecībā uz uzraudzības darbību koordināciju, tostarp trešo valstu iestāžu piekrišanu atļaut veikt izmeklēšanas un pārbaudes uz vietas saskaņā ar attiecīgi 25.d un 25.e pantu;

               e) procedūras, kas nepieciešamas, lai efektīvi uzraudzītu regulatīvās un uzraudzības norises trešā valstī.”;

               10.iekļauj šādu 25.a, 25.b, 25.c, 25.d, 25.e, 25.f, 25.g, 25.h, 25.i, 25.j, 25.k, 25.l, 25.m un 25.n pantu:

               “25.a pants
                  Salīdzināma atbilstība

               1. CCP, kas minēts 25. panta 2.b punkta a) apakšpunktā, var iesniegt pamatotu pieprasījumu, lai EVTI izvērtētu tā salīdzināmo atbilstību prasībām, kuras minētas 25. panta 2.b punkta a) apakšpunktā un izklāstītas 16. pantā un IV un V sadaļā.

               2. Pieprasījumā, kas minēts 1. punktā, sniedz faktu bāzi salīdzināmības noteikšanai un norāda iemeslus, kāpēc atbilstība trešā valstī piemērojamām prasībām nodrošina atbilstību prasībām, kuras izklāstītas 16. pantā un IV un V sadaļā.

               3. Lai nodrošinātu, ka 1. punktā minētais novērtējums reāli atspoguļo 16. pantā un IV un V sadaļā noteikto prasību regulatīvos mērķus un Savienības intereses kopumā, Komisija pieņem deleģētu aktu nolūkā precizēt:

               a) minimuma elementus, kas jāizvērtē, piemērojot 1. punktu;

               b) noteikumus un nosacījumus novērtējuma veikšanai.

               Komisija saskaņā ar 82. pantu pieņem šā punkta pirmajā daļā minēto deleģēto aktu.

               25.b pants

               Pastāvīga atbilstība atzīšanas nosacījumiem

               1. EVTI ir atbildīga par to pienākumu izpildi, kuri izriet no šīs regulas attiecībā uz pastāvīgu uzraudzību, ka atzīti 2. līmeņa CCP atbilst 25. panta 2.b punkta a) apakšpunktā minētajām prasībām.

               EVTI vismaz reizi gadā no katra 2. līmeņa CCP pieprasa apstiprinājumu, ka 25. panta 2.b punkta a), b), c), d) un e) apakšpunktā minētās prasības joprojām tiek izpildītas.

               Ja 18. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētā emisijas centrālā banka uzskata, ka kāds 2. līmeņa CCP vairs neatbilst 25. panta 2.b punkta b) apakšpunktā minētajam nosacījumam, tā nekavējoties par to informē EVTI.

               2. Pirms pieņemt jebkādu lēmumu saskaņā ar 41., 44., 46., 50., un 54. pantu, EVTI sagatavo un iesniedz lēmumu projektus centrālajai bankai, kas emitē 18. panta 2. punkta h) apakšpunktā minēto attiecīgo valūtu.

               EVTI saskaņā ar šo punktu saņem no attiecīgajām emisijas centrālajām bankām piekrišanu attiecībā uz jebkuru minēto lēmumu aspektu, kas attiecas uz to uzdevumu veikšanu monetārās politikas īstenošanai. Otrajā daļā minēto emisijas centrālās bankas piekrišanu uzskata par dotu, ja tā neierosina grozījumus vai neiebilst pret lēmuma projektu 15 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir paziņots par lēmuma projektu. Ja emisijas centrālā banka ierosina grozījumus vai iebilst pret lēmuma projektu, tā rakstiski sniedz pilnīgu un izsmeļošu pamatojumu.

               Ja emisijas centrālā banka iebilst pret lēmuma projektu, EVTI nepieņem attiecīgo lēmumu. Ja emisijas centrālā banka ierosina grozījumus, EVTI lēmumu var pieņemt tikai ar emisijas centrālās bankas veiktajiem grozījumiem.

               3. EVTI veic novērtējumus par atzītu CCP noturību pret nelabvēlīgiem notikumiem tirgū saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 32. panta 2. punktu.

               25.c pants

               Informācijas pieprasījums

               1. EVTI var ar vienkāršu pieprasījumu vai lēmumu noteikt, ka atzītiem CCP un saistītām trešām personām, kurām šie CCP ārpakalpojumu veidā deleģējuši operacionālas funkcijas vai darbības, ir pienākums sniegt visu informāciju, kas vajadzīga, lai EVTI varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu.

               2. Nosūtot vienkāršu pieprasījumu sniegt informāciju saskaņā ar 1. punktu, EVTI norāda visu turpmāk minēto:

               a) atsauci uz šo pantu kā pieprasījuma juridisko pamatu;

               b) pieprasījuma mērķi;

               c) nepieciešamo informāciju;

               d) termiņu informācijas sniegšanai;

               e) informāciju personai, no kuras pieprasa informāciju, ka tai nav pienākuma sniegt informāciju, taču brīvprātīgas atbildes sniegšanas gadījumā sniegtā informācija nedrīkst būt nepareiza vai maldinoša;

               f) 25.g pantā paredzēto sodanaudu saistībā ar III pielikuma V iedaļas a) punktu, ja atbildes uz uzdotajiem jautājumiem ir nepareizas vai maldinošas.

               3. Saskaņā ar 1. punktu ar lēmumu pieprasot sniegt informāciju, EVTI norāda visu turpmāk minēto:

               a) atsauci uz šo pantu kā pieprasījuma juridisko pamatu;

               b) pieprasījuma mērķi;

               c) nepieciešamo informāciju;

               d) termiņu informācijas sniegšanai;

               e) 25.h pantā paredzētos periodiskos soda maksājumus, ja pieprasītā informācija netiek iesniegta pilnā apmērā;

               f) 25.g pantā paredzēto sodanaudu saistībā ar III pielikuma V iedaļas a) punktu, ja atbildes uz uzdotajiem jautājumiem ir nepareizas vai maldinošas; un

               g) tiesības šo lēmumu apstrīdēt EVTI Apelācijas padomē un pārskatīt Eiropas Savienības Tiesā (“Tiesa”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 60. un 61. pantu.

               4. Personas, kas minētas 1. punktā, vai viņu pārstāvji un – personu vai asociāciju bez juridiskas personas statusa gadījumā – personas, kam ar likumu vai statūtiem piešķirtas pilnvaras tās pārstāvēt, sniedz pieprasīto informāciju. Juristi, kas ir attiecīgi pilnvaroti rīkoties, var sniegt informāciju savu klientu vārdā. Klienti ir pilnībā atbildīgi, ja sniegtā informācija ir nepilnīga, nepatiesa vai maldinoša.

               5. EVTI nekavējoties nosūta vienkāršā pieprasījuma vai lēmuma kopiju tās trešās valsts attiecīgajai kompetentajai iestādei, kurā pastāvīgi uzturas vai ir iedibinātas 1. punktā minētās personas, uz kurām attiecas pieprasījums sniegt informāciju.

               25.d pants

               Vispārējas izmeklēšanas

               1. Pildot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var veikt vajadzīgo izmeklēšanu par 2. līmeņa CCP. Šajā nolūkā amatpersonas un citas EVTI pilnvarotas personas ir tiesīgas:

               a) pārbaudīt visus uzskaites dokumentus, datus, procedūras un pārējos materiālus, kas saistīti ar tās uzdevumu izpildi, neatkarīgi no tā, kādā veidā šī informācija tiek glabāta;

               b) izgatavot vai iegūt šādu uzskaites dokumentu, datu, procedūru un citu materiālu apstiprinātas kopijas vai izrakstus;

               c) sasaukt 2. līmeņa CCP, to pārstāvjus vai personālu un prasīt tiem sniegt mutiskus vai rakstiskus paskaidrojumus par faktiem vai dokumentiem, kas attiecas uz pārbaudes priekšmetu un mērķi, un fiksēt atbildes;

               d) iztaujāt jebkuru citu fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai, lai apkopotu informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu;

               e) pieprasīt telefona sarunu izdrukas vai datplūsmas pārskatus.

               2. Amatpersonas un citas personas, ko EVTI pilnvarojusi veikt 1. punktā minētās izmeklēšanas, īsteno savas pilnvaras, uzrādot rakstisku atļauju, kurā norādīts izmeklēšanas priekšmets un mērķis. Minētajā atļaujā norāda arī 25. pantā paredzētos periodiskos soda maksājumus, ja pieprasītie uzskaites dokumenti, dati, procedūras un citi materiāli vai atbildes uz jautājumiem, kas uzdoti 2. līmeņa CCP, nav sniegtas vai ir nepilnīgas, un 25.g. pantā saistībā ar III pielikuma V iedaļas b) punktu paredzētās sodanaudas, ja atbildes uz jautājumiem, kuri uzdoti 2. līmeņa CCP, ir nepareizas vai maldinošas.

               3. 2. līmeņa CCP ir jāsadarbojas izmeklēšanā, kas sākta, pamatojoties uz EVTI lēmumu. Šajā lēmumā nosaka izmeklēšanas priekšmetu un mērķi, periodiskos soda maksājumus, kas paredzēti 25.h pantā, tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri pieejami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, un tiesības vērsties Tiesā, lai tā šo lēmumu pārskatītu.

               4. Pirms paziņot 2. līmeņa CCP par izmeklēšanu, EVTI trešās valsts, kurā plānots veikt izmeklēšanu, attiecīgo kompetento iestādi informē par izmeklēšanu un par pilnvaroto personu identitāti. Trešās valsts attiecīgās kompetentās iestādes amatpersonas pēc EVTI pieprasījuma var sniegt palīdzību šīm pilnvarotajām personām viņu pienākumu izpildē. Trešās valsts attiecīgās kompetentās iestādes amatpersonas var arī piedalīties izmeklēšanā. Izmeklēšanas saskaņā ar šo pantu veic ar nosacījumu, ka attiecīgā trešās valsts iestāde neiebilst pret tām.

               5. Ja saistībā ar 1. punktā minētajiem pieprasījumiem saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem vajadzīga atļauja no tiesas iestādes, iesniedz pieteikumu šādas atļaujas saņemšanai. Šādu atļauju var pieprasīt arī kā piesardzības pasākumu.

               25.e pants

               Pārbaudes uz vietas

               1. Pildot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var veikt visas vajadzīgās pārbaudes uz vietas visās 2. līmeņa CCP darījumdarbības telpās. Šādās pārbaudēs uz vietas uzaicina piedalīties attiecīgo emisijas centrālo banku.

               2. Amatpersonas un citas personas, ko EVTI pilnvarojusi veikt pārbaudes uz vietas, drīkst iekļūt to juridisko personu darījumdarbības telpās vai teritorijā, uz kurām attiecas EVTI pieņemtais lēmums par izmeklēšanu, un tām ir visas 25.d panta 1. punktā paredzētās pilnvaras. Turklāt tām ir tiesības uz pārbaudes veikšanai vajadzīgo laiku un ciktāl tas ir nepieciešams pārbaudes veikšanai, aizzīmogot jebkuras darījumdarbības telpas un uzskaites žurnālus vai reģistrus.

               3. Pirms pārbaudes veikšanas EVTI pietiekami savlaicīgi par to paziņo tās trešās valsts attiecīgajai kompetentajai iestādei, kurā to plānots veikt. Ja tas vajadzīgs pārbaudes pienācīgai un efektīvai veikšanai, EVTI pēc tam, kad ir informējusi trešās valsts attiecīgo kompetento iestādi, var veikt pārbaudi uz vietas, par to iepriekš nepaziņojot CCP. Pārbaudes saskaņā ar šo pantu veic, ja attiecīgā trešās valsts iestāde ir apstiprinājusi, ka neiebilst pret šīm pārbaudēm.

               Amatpersonas un citas personas, ko EVTI pilnvarojusi veikt pārbaudes uz vietas, īsteno savas pilnvaras, uzrādot rakstisku atļauju, kurā norādīts pārbaudes priekšmets un mērķis un 25.h pantā paredzētie periodiskie soda maksājumi, ja attiecīgās personas nesadarbojas pārbaudē.

               4. 2. līmeņa CCP sadarbojas saistībā ar pārbaudi uz vietas, kas noteikta saskaņā ar EVTI lēmumu. Šajā lēmumā norāda pārbaudes priekšmetu un mērķi, nosaka dienu, kurā tā sāksies, un norāda periodiskos soda maksājumus, kas paredzēti 25.h pantā, tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri pieejami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, kā arī tiesības vērsties Tiesā, lai šo lēmumu pārskatītu.

               5. Tās trešās valsts kompetentās iestādes amatpersonas, kurā pārbaude jāveic, kā arī šīs kompetentās iestādes pilnvarotās vai ieceltās personas pēc EVTI pieprasījuma var sniegt aktīvu palīdzību amatpersonām un citām EVTI pilnvarotām personām. Trešās valsts kompetentās iestādes amatpersonas var arī piedalīties uz vietas veiktajās pārbaudēs.

               6. EVTI var arī pieprasīt trešās valsts kompetentajām iestādēm tās vārdā veikt šajā pantā un 25.d panta 1. punktā paredzētus konkrētus izmeklēšanas uzdevumus un pārbaudes uz vietas.

               7. Ja amatpersonas un citas EVTI pilnvarotas pavadošās personas konstatē, ka persona nesadarbojas pārbaudē, kuras veikšana noteikta saskaņā ar šo pantu, attiecīgā trešās valsts kompetentā iestāde var tām sniegt nepieciešamo atbalstu, vajadzības gadījumā lūdzot policijas vai līdzvērtīgas tiesībaizsardzības iestādes palīdzību, lai dotu šīm personām iespēju veikt pārbaudi uz vietas.

               8. Ja saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem 1. punktā minētajām pārbaudēm uz vietas vai 7. punktā minētajai palīdzībai ir vajadzīga atļauja no tiesu iestādes, iesniedz pieteikumu šādas atļaujas saņemšanai. Šādu atļauju var pieprasīt arī kā piesardzības pasākumu.

               25.f pants

               Procedūras noteikumi par uzraudzības pasākumu veikšanu un sodanaudu piemērošanu

               1. Ja, pildot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI konstatē, ka ir nopietnas aizdomas par iespējamiem faktiem, kas varētu liecināt par III pielikumā norādītu pārkāpumu vai pārkāpumiem, EVTI lietas izmeklēšanai ieceļ neatkarīgu izmeklēšanas darbinieku, kas darbojas EVTI ietvaros. Ieceltais darbinieks nav vai nav bijis tieši vai netieši iesaistīts attiecīgā CCP atzīšanas uzraudzības procesā un savus uzdevumus pilda neatkarīgi no EVTI.

               2. Izmeklēšanas darbinieks izmeklē iespējamos pārkāpumus, ņemot vērā visus komentārus, ko iesniegušas personas, uz kurām izmeklēšana attiecas, un savu atzinumu kopumu iesniedz EVTI.

               Savu uzdevumu veikšanai izmeklēšanas darbinieks var izmantot pilnvaras pieprasīt informāciju saskaņā ar 25.c pantu un veikt izmeklēšanu un pārbaudes uz vietas saskaņā ar 25.d un 25.e pantu. Īstenojot minētās pilnvaras, izmeklēšanas darbinieks ievēro 25.c panta 4. punktu.

               Uzdevumu veikšanas laikā izmeklēšanas darbiniekam ir piekļuve visiem dokumentiem un informācijai, ko, veicot savas darbības, ir apkopojusi EVTI.

               3. Kad izmeklēšana ir pabeigta un pirms atzinumu kopums tiek iesniegts EVTI, izmeklēšanas darbinieks tām personām, uz kurām izmeklēšana attiecas, dod iespēju tikt uzklausītām par jautājumiem, kas tiek izmeklēti. Izmeklēšanas darbinieks savus atzinumus pamato tikai ar tādiem faktiem, par kuriem attiecīgajām personām ir bijusi iespēja sniegt paskaidrojumu.

               Izmeklēšanā, kas veikta saskaņā ar šo pantu, pilnībā ievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību.

               4. Iesniedzot savu atzinumu kopumu EVTI, izmeklēšanas darbinieks par to informē personas, uz kurām izmeklēšana attiecas. Personas, uz kurām izmeklēšana attiecas, ir tiesīgas piekļūt lietas materiāliem, ievērojot citu personu likumīgās intereses attiecībā uz to komercnoslēpumu aizsardzību. Tiesības piekļūt lietas materiāliem neattiecas uz konfidenciālu informāciju, kas skar trešās personas.

               5. Pamatojoties uz izmeklēšanas darbinieka konstatējumiem un ja to pieprasa attiecīgās personas, EVTI, uzklausot personas, uz ko attiecas izmeklēšana saskaņā ar 25.i pantu, pieņem lēmumu par to, vai personas, uz kurām attiecas izmeklēšana, ir izdarījušas kādu no III pielikumā uzskaitītajiem pārkāpumiem, un – ja tas tā ir, – veic uzraudzības pasākumu saskaņā ar 25.n pantu un piemēro sodanaudu saskaņā ar 25.g pantu.

               6. Izmeklēšanas darbinieks nepiedalās EVTI apspriedēs un arī nekā citādi neietekmē EVTI lēmumu pieņemšanas procesu.

               7. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 82. pantu, turpmāk precizējot procedūras noteikumus par to, kā īstenojamas pilnvaras piemērot sodanaudas vai periodiskos soda maksājumus, tostarp noteikumus par aizstāvības tiesībām, pagaidu noteikumus un noteikumus par sodanaudu vai periodisko soda maksājumu iekasēšanu un par sankciju piemērošanas un izpildes noilguma termiņiem.

               8. Ja, veicot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI konstatē, ka ir nopietnas aizdomas par iespējamiem faktiem, kas varētu liecināt par noziedzīgiem nodarījumiem, EVTI lietu nodod attiecīgajām iestādēm izmeklēšanas veikšanai un iespējamai krimināllietas ierosināšanai. Turklāt EVTI atturas no sodanaudu vai periodisko soda maksājumu piemērošanas gadījumos, kad kriminālprocesā saskaņā ar valsts tiesību aktiem res judicata spēku jau ir ieguvusi attaisnošana vai notiesāšana, kas izriet no identiska fakta vai faktiem, kuru būtība ir tā pati.

               25.g pants

               Sodanaudas

               1. Ja saskaņā ar 25.f panta 5. punktu EVTI konstatē, ka CCP tīši vai aiz neuzmanības ir izdarījis kādu no III pielikumā uzskaitītajiem pārkāpumiem, tā pieņem lēmumu, piemērot sodanaudu saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               CCP pārkāpumu uzskata par tīšu pārkāpumu, ja EVTI ir konstatējusi objektīvus apstākļus, kuri pierāda, ka CCP vai tā augstākā vadība, izdarot pārkāpumu, ir rīkojusies apzināti.

               2. Sodanaudu, kas minētas 1. punktā, pamatsummu apmērs augstākais divkārt pārsniedz pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu apmēru, ja tos var noteikt, vai ir apmērā līdz pat 10 % no juridiskās personas kopējā neto apgrozījuma, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos, iepriekšējā finanšu gadā.

               3. Šā panta 2. punktā norādītās pamatsummas koriģē, vajadzības gadījumā ņemot vērā atbildību pastiprinošus vai mīkstinošus apstākļus un piemērojot IV pielikumā noteiktos attiecīgos koeficientus.

               Attiecīgos ar atbildību pastiprinošiem apstākļiem saistītos koeficientus pamatsummai piemēro katru atsevišķi. Ja piemērojami vairāki ar atbildību pastiprinošiem apstākļiem saistīti koeficienti, starpību starp pamatsummu un summu, kas iegūta, piemērojot katru atsevišķo ar atbildību pastiprinošiem apstākļiem saistīto koeficientu, pieskaita pamatsummai.

               Attiecīgos ar atbildību mīkstinošiem apstākļiem saistītos koeficientus pamatsummai piemēro katru atsevišķi. Ja piemērojami vairāki ar atbildību mīkstinošiem apstākļiem saistīti koeficienti, starpību starp pamatsummu un summu, kas iegūta, piemērojot katru atsevišķo ar atbildību mīkstinošiem apstākļiem saistīto koeficientu, atskaita no pamatsummas.

               4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta sodanaudas summa nepārsniedz 20 % no attiecīgā CCP gada apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, bet, ja CCP no pārkāpuma ir tieši vai netieši guvis finansiālu labumu, sodanaudas summai jābūt vismaz vienādai ar šo ieguvumu.

               Ja CCP rīcība vai nolaidība ietver vairāk nekā tikai vienu no III pielikumā uzskaitītajiem pārkāpumiem, piemēro tikai lielāko sodanaudu, kas aprēķināta atbilstīgi 2. un 3. punktam un attiecas tikai uz vienu no šiem pārkāpumiem.

               25.h pants

               Periodiski soda maksājumi

               1. EVTI ar lēmumu piemēro periodiskus soda maksājumus, lai panāktu, ka:

               a) 2. līmeņa CCP izbeidz pārkāpumu atbilstīgi lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar 25.n panta 1. punkta a) apakšpunktu;

               b) regulas 25.c panta 1. punktā minētā persona iesniedz pilnīgu informāciju, kas pieprasīta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar 25.c pantu;

               c) 2. līmeņa CCP:

               a) sadarbojas izmeklēšanā un jo īpaši uzrāda visus uzskaites dokumentus, datus, procedūras vai jebkurus citus pieprasītos materiālus, papildina un izlabo citu informāciju, kura sniegta izmeklēšanai, kas sākta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar 25.d pantu; vai

               ii) sadarbojas pārbaudē uz vietas, kas pieprasīta ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar 25.e pantu.

               2. Periodiskais soda maksājums ir iedarbīgs un samērīgs. Periodisko soda maksājumu piemēro par katru kavējuma dienu.

               3. Neatkarīgi no 2. punkta periodisko soda maksājumu summa ir 3 % no dienas vidējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā vai – fizisku personu gadījumā – 2 % no dienas vidējiem ienākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā. To aprēķina no dienas, kas noteikta lēmumā, ar kuru piemēro periodisku soda maksājumu.

               4. Periodisku soda maksājumu piemēro ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc EVTI lēmuma paziņošanas. Beidzoties termiņam, EVTI pārskata šo pasākumu.

               25.i pants

               Attiecīgo personu uzklausīšana

               1. Pirms pieņemt jebkādu lēmumu par sodanaudas vai periodiska soda maksājuma piemērošanu saskaņā ar 25.g un 25.h pantu, EVTI dod iespēju personām, kuru lieta tiek izskatīta, tikt uzklausītām attiecībā uz tās atzinumiem. EVTI savus lēmumus balsta vienīgi uz apsvērumiem, par kuriem šajā procesā iesaistītajām personām bijusi iespēja sniegt paskaidrojumu.

               2. Lietas izskatīšanā pilnībā ievēro procesā iesaistīto personu tiesības uz aizstāvību. Šīs personas ir tiesīgas piekļūt EVTI lietas materiāliem, ievērojot citu personu likumīgās intereses attiecībā uz viņu komercnoslēpumu aizsardzību. Tiesības piekļūt lietas materiāliem neattiecas uz konfidenciālu informāciju vai EVTI iekšējiem darba sagatavošanas dokumentiem.

               25.j pants

               Informācijas publiskošana par sodanaudām un periodiskiem soda maksājumiem, to veids, izpilde un ieskatīšana

               1. EVTI publisko informāciju par visām sodanaudām un periodiskiem soda maksājumiem, kas piemēroti saskaņā ar 25.g un 25.h pantu, ja vien šādas informācijas publiskošana būtiski nekaitē finanšu tirgiem vai nerada nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām. Šajā publiskotajā informācijā neiekļauj personas datus Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē.

               2. Naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem, kas piemēroti saskaņā ar 25.g un 25.h pantu, ir administratīvs raksturs.

               3. Ja EVTI nolemj nepiemērot sodanaudu vai soda maksājumu, tā attiecīgi informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un trešās valsts attiecīgās kompetentās iestādes, izklāstot lēmuma pamatojumu.

               4. Naudas sodi un periodiski soda maksājumi, kas piemēroti saskaņā ar 25.g un 25.h pantu, ir izpildāmi.

               Izpildi reglamentē tās dalībvalsts vai trešās valsts civilprocesuālās normas, kuras teritorijā izpilde notiek.

               5. Sodanaudu un periodisku soda maksājumu summas ieskaita Eiropas Savienības vispārējā budžetā.

               25.k pants

               Pārskatīšana Tiesā

               Eiropas Savienības Tiesas neierobežotā jurisdikcijā ir pārskatīt lēmumus, ar ko EVTI ir piemērojusi sodanaudu vai periodisko soda maksājumu. Tā var anulēt, samazināt vai palielināt piemēroto sodanaudu vai periodisko soda maksājumu.

               25.l pants

               Grozījumi IV pielikumā

               Lai ņemtu vērā izmaiņas finanšu tirgos, Komisijai ir pilnvaras saskaņā ar 82. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem groza IV pielikumu.

               25.m pants

               Atzīšanas atsaukšana

               1. Neskarot 25.n pantu un atbilstīgi turpmākajos punktos izklāstītajiem noteikumiem, EVTI atsauc saskaņā ar 25. pantu pieņemtu atzīšanas lēmumu, ja attiecīgais CCP:

               a) nav izmantojis atzīšanu 6 mēnešu laikā, nepārprotami atsakās no tās vai ilgāk par sešiem mēnešiem nav veicis darījumdarbību;

               b) ir saņēmis atzīšanu, iesniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus;

               c) vairs neatbilst atzīšanas nosacījumiem saskaņā ar 25. panta 2.b punktu;

               d) ja 25. panta 6. punktā minētais īstenošanas akts ir atsaukts vai apturēts, vai arī vairs nav izpildīti kādi ar to saistītie nosacījumi.

               EVTI var atzīšanu atsaukt arī tikai attiecībā uz atsevišķu pakalpojumu, darbību vai finanšu instrumentu.

               Nosakot dienu, kad stājas spēkā lēmums par atzīšanas atsaukšanu, EVTI cenšas iespējami mazināt tirgus traucējumus.

               2. Ja EVTI uzskata, ka attiecībā uz CCP ir spēkā pirmās daļas c) punktā minētais kritērijs, EVTI, pirms atsaukt atzīšanas lēmumu, informē attiecīgo CCP un attiecīgās trešās valsts iestādes un pieprasa, lai noteiktā laikposmā, kas nepārsniedz 3 mēnešus, tiktu veikta adekvāta rīcība šādas situācijas novēršanai.

               Ja EVTI konstatē, ka koriģējošas darbības noteiktajā termiņā nav veiktas vai ka veiktā rīcība nav adekvāta, tā atsauc lēmumu par atzīšanu.

               3. EVTI bez liekas kavēšanās paziņo attiecīgajai trešās valsts kompetentajai iestādei par lēmumu atsaukt atzīta CCP atzīšanu.

               4. Jebkura no 25. panta 3. punktā minētajām iestādēm, kas uzskata, ka ir izpildīts kāds no 1. punktā minētajiem nosacījumiem, var lūgt EVTI pārbaudīt, vai ir izpildīti atzīta CCP atzīšanas atsaukšanas nosacījumi. Ja EVTI nolemj neatsaukt attiecīgā CCP reģistrāciju, tā iesniedz pilnīgu pamatojumu pieprasījuma iesniedzējai iestādei.

               25.n pants

               Uzraudzības pasākumi

               1. Ja saskaņā ar 25.f panta 5. punktu EVTI konstatē, ka 2. līmeņa CCP ir izdarījis kādu no III pielikumā uzskaitītajiem pārkāpumiem, tā pieņem vienu vai vairākus šādus lēmumus:

               a) pieprasīt CCP izbeigt pārkāpumu;

               b) piemērot sodanaudas saskaņā ar 25.g pantu;

               c) sniegt publiskus paziņojumus;

               d) atsaukt CCP atzīšanu saskaņā ar 25.m pantu.

               2. Pieņemot 1. punktā minētos lēmumus, EVTI ņem vērā pārkāpuma veidu un smagumu, ņemot vērā šādus kritērijus:

               a) pārkāpuma ilgumu un biežumu;

               b) vai pārkāpums ir atklājis nopietnus vai sistēmiskus trūkumus CCP procedūrās, tā pārvaldības sistēmās vai iekšējā kontrolē;

               c) vai pārkāpums ir veicinājis vai izraisījis finanšu noziegumu vai kā citādi ir ar to saistīts;

               d) vai pārkāpums ir izdarīts tīši vai nolaidības dēļ.

               3. EVTI Uzraudzības padome bez liekas kavēšanās par ikvienu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu, informē attiecīgo CCP un dara to zināmu attiecīgajām trešās valsts kompetentajām iestādēm un Komisijai. Tā publiski paziņo par visiem šādiem lēmumiem savā tīmekļa vietnē desmit darbdienu laikā no lēmuma pieņemšanas dienas.

               Publiski paziņojot šā punkta pirmajā daļā minēto lēmumu, EVTI arī publiski paziņo par attiecīgā CCP tiesībām šo lēmumu apstrīdēt un vajadzības gadījumā arī par to, ka šāda pārsūdzība ir iesniegta, norādot, ka ar šādu pārsūdzību nevar apturēt lēmuma piemērošanu, kā arī to, ka EVTI Apelācijas padome var apturēt apstrīdētā lēmuma piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 60. panta 3. punktu.”;

               11.regulas 49. pantu groza šādi:

               (q)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. CCP regulāri pārskata modeļus un parametrus, kas pieņemti, lai noteiktu tā prasības attiecībā uz maržām, ieguldījumiem fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājumu un citiem riska kontroles mehānismiem. CCP veic modeļiem stingru un biežu stresa testēšanu, lai novērtētu to izturību ārkārtējos, taču iespējamos tirgus apstākļos, kā arī veic atpakaļejošas pārbaudes, lai novērtētu pieņemtās metodoloģijas ticamību. CCP saņem neatkarīgu apstiprinājumu, informē savu kompetento iestādi un EVTI par veikto pārbaužu rezultātiem un saņem kompetentās iestādes apstiprinājumu saskaņā ar 1.a punktu, pirms izdarīt jebkādas būtiskas izmaiņas modeļos un parametros.

               Attiecībā uz pieņemtajiem modeļiem un parametriem, tostarp jebkurām būtiskām izmaiņām tajos, jāsaņem kolēģijas atzinums saskaņā ar turpmākajiem punktiem.

               EVTI nodrošina, ka EUI, ECBS un Vienotajai noregulējuma valdei tiek sniegta informācija par stresa testu rezultātiem, lai tās varētu novērtēt risku, ko finanšu uzņēmumiem rada CCP saistību neizpilde.”;

               (r)iekļauj šādu 1.a, 1.b, 1.c, 1.d, 1.e un 1.f punktu:

               “1.a Ja CCP plāno pieņemt jebkādas būtiskas izmaiņas modeļos un parametros, kā minēts 1. punktā, tas kompetentajai iestādei iesniedz apstiprināšanai pieteikumu par izmaiņām. CCP savam pieteikumam pievieno plānoto izmaiņu neatkarīgu apstiprinājumu.

               1.b Kompetentā iestāde, apspriežoties ar EVTI, 30 darbdienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas veic CCP riska novērtējumu un iesniedz ziņojumu saskaņā ar 18. pantu izveidotajai kolēģijai.

               1.c Kolēģija 15 darbdienu laikā pēc 1.b punktā minētā ziņojuma saņemšanas pieņem vairākuma atzinumu saskaņā ar 19. panta 3. punktu.

               1.d Kompetentā iestāde 60 darbdienu laikā pēc 1.a punktā minētā ziņojuma saņemšanas, sniedzot pilnībā pamatotu skaidrojumu, rakstiski informē CCP par to, vai apstiprinājums ir piešķirts vai atteikts.

               1.e CCP nedrīkst pieņemt nekādas būtiskas izmaiņas modeļos un parametros, kā minēts 1. punktā, nesaņēmis 5. punktā minēto apstiprinājumu. CCP kompetentā iestāde, vienojoties ar EVTI, var pieļaut būtisku izmaiņu pagaidu pieņemšanu šajos modeļos vai parametros pirms to apstiprināšanas, ja tas ir pienācīgi pamatots.”;

               12.regulas 89. pantā pievieno šādus punktus:

               “3.a EVTI neizmanto savas pilnvaras saskaņā ar 25. panta 2.a, 2.b un 2.c punktu līdz [ierakstīt dienu, kad stājas spēkā minētā panta 3. punkta otrajā daļā minētais deleģētais akts].

               3.b EVTI saskaņā ar 25. panta 5. punktu pārskata saskaņā ar 25. panta 1. punktu pieņemtos atzīšanas lēmumus pirms [šīs regulas spēkā stāšanās diena] 12 mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā deleģētais akts, kurš minēts 25. panta 2.a punkta otrajā daļā..”;

               13.šīs regulas pielikuma tekstu pievieno kā III un IV pielikumu.

               3. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgā(-s) politikas joma(-s)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valsu CCP atzīšanas prasībām.

               1.2.Attiecīgā(-s) politikas joma(-s)

                  Iekšējais tirgus — Finanšu tirgi

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  55

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Veicināt dziļāku un taisnīgāku iekšējo tirgu.

               1.4.2.Konkrētais(-ie) mērķis(-i)

                  Konkrētais mērķis Nr. ..

                  2.5. Finanšu tiesiskais regulējums ir izvērtēts, pienācīgi īstenots un piemērots visā ES.

                  2.6. Finanšu iestādes var absorbēt zaudējumus un likviditātes satricinājumus, finanšu tirgus infrastruktūras ir stabilas un darbojas efektīvi, un tiek veikta proaktīva rīcība strukturālu un ciklisku makroprudenciālo risku novēršanai.

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  CCP labāka uzraudzība ES līmenī.

                  Lielāka emisijas centrālo banku iesaiste CCP uzraudzībā.

                  Labākas ES spējas uzraudzīt, noteikt un mazināt trešo valstu CCP riskus.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Iespējamie rādītāji:

                  •
                        to CCP skaits, kuriem tiek veikta atveseļošana vai noregulējums;

                  •
                        tas, cik reizes valstu kompetentās iestādes ir izmantojušas strīdu izšķiršanas mehānismu;

                  •
                        tas, cik reizes trešo valstu CCP ir veiktas pārbaudes uz vietas;

                  •
                        atzītu trešo valstu CCP skaits;

                  •
                        trešo valstu CCP veikto līdzvērtības un/vai atzīšanas noteikumu pārkāpumu skaits;

                  •
                        aplēstās izmaksas ES darījumu partneriem.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Kopš ETIR pieņemšanas CCP darbības apjoms ES un pasaulē ir ātri pieaudzis ne vien mēroga, bet arī tvēruma ziņā. Domājams, ka šis CCP darbības apjoma pieaugums turpmākajos gados turpināsies, jo tiks noteikti jauni tīrvērtes pienākumi un riska un izmaksu samazināšanas stimuli radīs vairāk brīvprātīgas tīrvērtes gadījumu. Tomēr CCP skaits ir palicis salīdzinoši ierobežots. Līdz ar to tīrvērtes tirgi tiek integrēti visā ES un ir ļoti koncentrēti konkrētās aktīvu kategorijās. Tie ir arī cieši savstarpēji saistīti.

                  Saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru ES centrālos darījumu partnerus pārrauga valsts uzraudzības iestādes, EVTI, attiecīgie ECBS dalībnieki un citas attiecīgās iestādes. Šāds režīms raisa bažas vairākos aspektos: atsevišķās dalībvalstīs CCP iegūst arvien lielāku nozīmi attiecībā pret ES finanšu sistēmu kopumā; atšķirīgas uzraudzības prakses var radīt regulējuma un uzraudzības arbitrāžas riskus; centrālo banku loma nav atbilstoši atspoguļota CCP kolēģijās. Tomēr trešo valstu CCP veic tīrvērti ievērojamam apjomam instrumentu, kas denominēti ES valūtās. Tas rada problēmas saistībā ar nepilnībām ETIR līdzvērtības un atzīšanas sistēmā attiecībā uz pastāvīgu uzraudzību, iespējamām nesakritībām starp uzraudzības mērķiem un centrālās bankas mērķiem un trešo valstu noteikumu pastāvīgas uzraudzību mehānismu.

                  Priekšlikumā būtu jāpievēršas šiem problēmjautājumiem.

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka efektivitāte vai papildināmība). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kas citādi veidotos, ja dalībvalsts rīkotos atsevišķi.

                  Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante):

                  ETIR ir noteikta uzraudzības sistēma, kuru piemēro gan CCP, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] ES, gan trešo valstu CCP, kas sniedz tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai tirdzniecības vietām, kuras ir dibinātas ES. Saskaņā ar ETIR dalībvalstij, kurā CCP ir dibināts, ir liela loma uzraudzības pasākumu jomā. Tomēr dalībvalstis un valstu uzraudzības iestādes nevar vienpusēji novērst sistēmiskos riskus, ko rada cieši integrēti un savstarpēji saistīti CCP, kuri darbojas pārrobežu līmenī ārpus valstu jurisdikcijām. Turklāt dalībvalstis nevar pašas samazināt riskus, kuri izriet no atšķirīgas dalībvalstu uzraudzības prakses. Dalībvalstis un valsts iestādes nevar pašas risināt sistēmiskā riska problēmu, ko trešo valstu CCP var radīt ES finanšu stabilitātei kopumā.

                  Sagaidāmā radītā Savienības pievienotā vērtība (ex post):

                  Priekšlikumam būtu jāuzlabo saskaņotība, jāturpina stiprināt uzraudzības pasākumus attiecībā uz CCP, kas ir dibināti ES, un jārada ES iestādēm iespēja labāk uzraudzīt un mazināt ES pakļautību trešo valstu CCP radītajam riskam. Tādējādi tiks vēl vairāk samazināts jau tā nelielās varbūtības (kuras ietekme gan ir ļoti liela) risks, ka CCP varētu nonākt grūtībās, un stiprināta visas ES finanšu sistēmas stabilitāte kopumā. Pastiprināta uzraudzības sistēma arī uzlabos juridisko un ekonomikas noteiktību.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Priekšlikumā ir ņemta vērā līdzšinējā pieredze, kas gūta saistībā ar ETIR, – jo īpaši saistībā ar centrālajiem darījumu partneriem piemērotā ES uzraudzības režīma un trešo valstu centrālajiem darījumu partneriem piemērotās pašreizējās līdzvērtības sistēmas darbību –, lai nepieciešamības gadījumā noteiktu attiecīga līmeņa prasības. Papildu informācijai skat. 1.5.1. punktu.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Šīs iniciatīvas mērķi ir saskanīgi ar vairākām citām ES politikas jomām un notiekošām iniciatīvām, kuru mērķis ir: i) risināt CCP sistēmiskā nozīmīguma jautājumu; ii) izveidot kapitāla tirgu savienību; iii) veicināt ES līmeņa uzraudzības lietderību un efektivitāti gan ES, gan ārpus tās; un iv) turpināt veicināt centralizētas tīrvērtes izmantošanu.

                  Pirmkārt, šī iniciatīva ir saskaņā ar Komisijas priekšlikumu
                     56
                   regulai par CCP atveseļošanu un noregulējumu, kas tika pieņemts 2016. gada novembrī. Minētā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ES un valstu iestādes ir pienācīgi sagatavotas, lai risinātu grūtībās nonākuša CCP jautājumu, saglabātu finanšu stabilitāti un izvairītos no tā, ka nodokļu maksātājiem ir jāsedz ar grūtībās nonākuša CCP pārstrukturēšanu un noregulējumu saistītās izmaksas. Komisijas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka maz ticamajā gadījumā, kad CCP draud lieli sarežģījumi vai grūtības, CCP kritiski svarīgās funkcijas tiek saglabātas, vienlaikus uzturot finanšu stabilitāti un palīdzot izvairīties no tā, ka ar grūtībās nonākuša CCP pārstrukturēšanu un noregulējumu saistītās izmaksas būtu jāsedz nodokļu maksātājiem. Minētajā priekšlikumā ietvertie krīžu pārvaldības pasākumi CCP atveseļošanai un noregulēšanai ir balstīti uz augstākās kvalitātes krīžu novēršanas pasākumiem (t. i., CCP regulēšanai un uzraudzībai), kas ietverti ETIR. Vēl vairāk pastiprinot CCP uzraudzību ETIR ietvaros, iespējamība – vienalga, cik neliela tā arī būtu –, ka būs nepieciešams izmantot atveseļošanas un noregulējuma pasākumus, tiktu vēl vairāk samazināta.

                  Otrkārt, iniciatīva ir saderīga ar Komisijas pašreizējiem centieniem turpināt veidot kapitāla tirgu savienību (“KTS”). Turpmāka CCP uzraudzības konverģence ES līmenī var palīdzēt izveidot dziļākus un labāk integrētus kapitāla tirgus, jo efektīvāki un noturīgāki CCP ir būtiski labi funkcionējošas KTS elementi. Neatliekamā vajadzība turpināt izstrādāt un integrēt ES kapitāla tirgus tika uzsvērta 2016. gada septembra Paziņojumā par KTS
                     57
                  . Taču KTS ietekmē radīsies lielāki un likvīdāki finanšu tirgi, kā rezultātā arvien vairāk darījumiem tīrvērte tiks veikta ar CCP starpniecību un pieaugs CCP sistēmiskais nozīmīgums. Ņemot vērā iespējamo apjoma pieaugumu, kā arī pašreizējo regulatīvās un uzraudzības arbitrāžas iespējamību, ir nepieciešams turpmāk uzlabot uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu spēcīgu un stabilu KTS.

                  Treškārt, tā ir saskaņā ar 2017. gada martā sākto Komisijas apspriešanu par EUI darbībām
                     58
                  , lai stiprinātu un uzlabotu EUI efektivitāti un lietderību.

                  Ceturtkārt, tā ir saderīga ar FISMA ĢD pieredzi, kas gūta no trešo valstu noteikumu īstenošanas un izpildes ES tiesību aktos finanšu jomā, kā izklāstīts dienestu darba dokumentā par līdzvērtību
                     59
                  .. Dienestu darba dokumentā sniegts faktu pārskats par trešo valstu līdzvērtības procesu ES tiesību aktos finanšu pakalpojumu jomā. Tajā ir aprakstīta FISMA ĢD pieredze saistībā ar trešo valstu noteikumu īstenošanu un izpildi ES tiesību aktos finanšu jomā. Tajā izklāstīti arī galvenie līdzvērtības aspekti (piemēram, pilnvarojumi, novērtējumi un ex post uzraudzības veikšana) un nodrošināta lielāka skaidrība par to, kā FISMA ĢD šos uzdevumus risina praksē.

                  Piektkārt, tā ir saderīga ar 2016. gada novembrī pieņemto Komisijas priekšlikumu
                     60
                   grozīt Kapitāla prasību regulu (KPR)
                     61
                   . Priekšlikuma mērķis ir no sviras rādītāja robežvērtību aprēķina izslēgt centralizēti tīrvērtētu atvasināto instrumentu darījumu sākotnējās maržas, kuras tīrvērtes dalībnieki ir saņēmuši naudā no saviem klientiem un nodevuši CCP. Līdz ar to priekšlikums atvieglos piekļuvi tīrvērtei — jo tiks samazinātas kapitāla prasības klientu vai netiešu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanai — vēlreiz uzsverot CCP nozīmi finanšu sistēmā.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –◻
                     Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.

               X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no regulas stāšanās spēkā līdz diviem gadiem pēc regulas stāšanās spēkā,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  62

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               X Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –☑ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Neattiecas.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Saskaņā ar jau esošajiem pasākumiem EVTI regulāri sagatavo ziņojumus par savu darbību (tostarp iekšējos ziņojumus augstākajai vadībai, ziņojumus valdei, sešu mēnešu darbības ziņojumu Uzraudzības padomei un gada ziņojumu), un Revīzijas palāta un Iekšējās revīzijas dienests veic revīziju par tās resursu izmantošanu. Pašreizējo ierosināto darbību uzraudzība un ziņošana atbildīs tām pašām jau spēkā esošajām prasībām.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Saistībā ar juridisku, ekonomisku, efektīvu un konstruktīvu apropriāciju izmantošanu, kas izriet no priekšlikuma, paredzams, ka priekšlikums neradīs jaunus riskus, ko pašlaik nesedz esošais iekšējās kontroles satvars.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  EVTI regulā paredzētās pārvaldības un kontroles sistēmas jau ir ieviestas. EVTI cieši sadarbojas ar Komisijas Iekšējās revīzijas dienestu, lai nodrošinātu, ka visās iekšējās kontroles jomās tiek piemēroti atbilstīgi standarti. Šos pasākumus arī piemēros attiecībā uz EVTI lomu saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu. Komisijai, Parlamentam un Padomei nosūta iekšējās revīzijas gada ziņojumus.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Neattiecas.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai EVTI bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

                  EVTI pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un tā nekavējoties izdod attiecīgus noteikumus, kas attiecas uz visu EVTI personālu.

                  Lēmumi par finansējumu un nolīgumi, kā arī no tiem izrietošie īstenošanas pasākumi skaidri nosaka, ka Revīzijas palāta un OLAF nepieciešamības gadījumā var veikt EVTI izmaksāto līdzekļu saņēmēju, kā arī par šo līdzekļu sadali atbildīgā personāla pārbaudes uz vietas.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Numurs
                        […][Izdevumu kategorija………………………...……………]

                        Dif./nedif.
                           63

                        no EBTA valstīm
                           64

                        no kandidātvalstīm
                           65

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1.a

                        12.02 06 EVTI

                        Dif.

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               Šai likumdošanas iniciatīvai būs šāda ietekme uz izdevumiem:

               1. EVTI tiks pieņemti darbā 47 jauni pagaidu darbinieki (no 2018. gada augusta). Sīkāka informācija par tās nozīmi un tās izmaksu aprēķināšanas veidiem atrodama pielikumā.

               2. Ar šiem jaunajiem pagaidu darbiniekiem saistītās izmaksas pilnībā finansēs no nozares maksām (nav ietekmes uz ES budžetu). Tomēr, pieņemot, ka priekšlikums tiks pieņemts un stāsies spēkā 2018. gada vidū, un ņemot vērā to, ka Komisijai būs jāsagatavo deleģētais akts, nosakot maksu veidus, pozīcijas, par ko pienākas maksas, maksu apmēru un veidu, kādā tās ir jāmaksā, maksu iekasēšana labākajā gadījumā sāksies ne agrāk kā 2019. gada vidū. Tā kā EVTI saskaņā ar regulu tomēr būtu jāsedz izmaksas no regulas spēkā stāšanās brīža, ir nepieciešams 2018. un 2019. gadā no ES iegūt papildu budžetu, lai segtu vismaz pirmos 12 darbības mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

               Iekasētās maksas segs arī izdevumus, kas radušies, sākot no 2018. gada; tādējādi EVTI varēs atmaksāt ES sniegto priekšfinansējumu vēlākais 2020. gadā.

               Šie papildu līdzekļi būtu jāsaņem no vispārējā budžeta, jo no FISMA ĢD budžeta nav iespējams segt šādu summu.

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        Numurs

                        Izdevumu kategorija 1.a “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”

                        ĢD: FISMA

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        12.02 06

                        Saistības

                        (1)

                        4 310 555

                        7 788 789

                        Maksājumi

                        (2)

                        4 310 555

                        7 788 789

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           66

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        (3)

                        KOPĀ FISMA ĢD
                           apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        4 310 555

                        7 788 789

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3.

                        4 310 555

                        7 788 789

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ
                           daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5.

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        ĢD: <…….>

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        KOPĀ — ĢD <…….>

                        Apropriācijas

                        KOPĀ
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                           67
                         gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        KOPĀ
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        Maksājumi

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           68

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           69
                        …

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                           70
                         gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           71

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie
                        izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           72

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           73

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Neattiecas

                        Ārštata darbinieki

                        Neattiecas

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –X
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

                  Ir nepieciešams pārplānot EVTI budžeta pozīciju 12.02.06. Lai gan plānotās summas (sīkāku informāciju skatīt pielikumā) pilnībā segs no ES un trešo valstu CCP maksām, no ES budžeta būs vajadzīgs priekšfinansējums, lai segtu vismaz pirmajos 6 darbības mēnešos (t. i., 2018. gada budžets) un augstākais pirmajos 12 darbības mēnešos radušās izmaksas.

                  Pēc priekšlikuma pieņemšanas Komisijai būs jāpieņem deleģētais akts, sīki izklāstot metodiku, lai aprēķinātu un iekasētu nodevas no ES un trešo valstu CCP. Šim nolūkam būs nepieciešams, lai Eiropas Parlaments un Padome neizteiktu iebildumus, un, pirms sākt iekasēt maksas, priekšlikums būs jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. Tomēr šīs izmaksas laika gaitā būtu jāatgūst.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

                  […]

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           74

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ………….pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  […]

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  […]

               Pielikums tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatam attiecībā uz šādu dokumentu: “Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām”.

               Izmaksas, kas saistītas ar EVTI uzdevumu veikšanu, ir aprēķinātas attiecībā uz personāla izdevumiem atbilstoši izmaksu klasifikācijai EVTI budžeta projektā 2018. gadam. Tomēr, ja ar Komisijas priekšlikumu par EUI pārskatīšanu tiktu veiktas izmaiņas EUI finansēšanā, var būt nepieciešams šīs aplēses pārskatīt.

               Papildu uzdevumi

               Komisijas priekšlikumā ir ietverti noteikumi, ar kuriem EVTI tiek piešķirti jauni vai paplašināti uzdevumi. Pirmkārt, EVTI būs jāuzņemas plašāks uzraudzības uzdevumu klāsts saistībā ar trešo valstu CCP. Attiecībā uz “1. līmeņa” CCP tas nozīmētu intensīvākus pēcpasākumus saistībā ar atzīšanas procesu, tostarp, iespējams, arī pārbaudes uz vietas un tikšanās klātienē ar CCP. Attiecībā uz “2. līmeņa” CCP tas nozīmētu trešo valstu CCP de facto uzraudzību. Tādējādi EVTI rīcībā vajadzētu būt nepieciešamajiem resursiem, lai iesaistītos šādā uzraudzības darbībā. Otrkārt, jaunizveidotās CCP izpildsesijas personālu, jo īpaši CCP izpildsesijas pastāvīgos locekļus, finansēs no EVTI budžeta. Treškārt, EVTI būs pašai savi papildu uzdevumi, atbalstot jaunizveidotās CCP izpildsesijas darbu, kas radīs uzraudzības metožu lielāku konverģenci visā ES. Visbeidzot, priekšlikumā iekļauti noteikumi, saskaņā ar kuriem EVTI būtu jāizstrādā tehniskais atzinums vairāku Komisijas deleģēto aktu sagatavošanai, kas nodrošinātu to, ka ļoti tehniska rakstura noteikumus visā ES piemēro saskaņoti. Nevar izslēgt to, ka šajā priekšlikumā veikto izmaiņu atspoguļošanai saskaņā ar ETIR paredzētajiem spēkā esošajiem pilnvarojumiem varētu tikt ierosināti grozījumi regulatīvajos tehniskajos standartos vai īstenošanas tehniskajos standartos (piem., spēkā esošajos regulatīvajos tehniskajos standartos par kolēģijām). Turklāt EVTI var veikt atkārtotas sarunas par sadarbības mehānismiem ar attiecīgajām trešo valstu iestādēm.

               CCP izpildsesijai būs pieci pastāvīgie locekļi. CCP izpildsesijas galvenie uzdevumi būs pārskatīt un apstiprināt (atkarībā no konkrētā gadījuma) VKI uzraudzības lēmumus saistībā ar konkrētām ETIR prasībām, jo īpaši par atļaujas atcelšanu, prudenciālām prasībām attiecībā uz CCP un sadarbspējas mehānismiem. Šim nolūkam būs nepieciešama eksperta analīze un izpratne par lēmumiem, kuri tiek iesniegti CCP izpildsesijas apsvēršanai, novērtējums par riskiem un ieguvumiem saistībā ar lēmumu, kā arī vajadzīgā koordinācija un dialogs ar emisijas centrālo banku un valstu kompetentajām iestādēm, jo īpaši tām, kuras ietilpst esošajā ETIR kolēģijā.

               Attiecībā uz laika grafiku tiek pieņemts, ka regula stāsies spēkā 2018. gada vidū. Tāpēc papildu EVTI resursi būs nepieciešami no 2018. gada vidus. Kas attiecas uz amata pienākumiem, lai sekmīgi un savlaicīgi izveidotu jauno CCP izpildsesiju un ieviestu ES un trešo valstu CCP jauno uzraudzības sistēmu , būs nepieciešams piešķirt papildu resursus uzdevumiem, kuri saistīti ar CCP uzraudzību, kas citstarp ietver: ikdienas saziņu (klātienes sanāksmes, telefonkonferences utt.) ar CCP vadības, atbilstības, juridisko, informātikas, riska pārvaldības, finanšu, darījumdarbības un operatīvajām komandām; novērtējumu par riska modeļiem, CCP noteikumu kopumu un procedūras, Valdes un vadošo darbinieku iecelšanu amatā, ārpakalpojumus, darbību un pakalpojumu paplašināšanu, IT risinājumus, kapitāla pietiekamību, centrālā darījumu partnera akcionārus / līdzdalības struktūras un sadarbspējas mehānismus; iekšējo revīziju pārskatīšanu; visaptverošu riska novērtējumu; ieteikumu sniegšanu un krīžu pārvarēšanu. Personāla uzdevumi būs šādi: riska analīze un modelēšana; juridiskā analīze un juridiskais atbalsts; divpusējas un daudzpusējas sanāksmes ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar CCP un tirdzniecības vietām — gan valsts, gan starptautiskā mērogā, tādējādi radot nepieciešamību bieži ceļot. Attiecībā uz trešo valstu CCP personālam būs jāveic arī jāveic jauni uzdevumi, tostarp uzraudzība pār atzītu trešo valstu CCP pastāvīgu atbilstību ETIR prasībām, izmantojot informācijas pieprasījumus, aptaujas un pārbaudes uz vietas. EVTI būs arī jānosaka, vai pieprasījuma iesniedzējs un atzītie trešo valstu CCP ir sistēmiski nozīmīgi ES un dalībvalstu finanšu stabilitātei. Attiecībā uz trešo valstu CCP, kas atzīti par sistēmiski nozīmīgiem (2. līmeņa CCP), EVTI būs nepieciešams uzraudzīt to atbilstību papildu prasībām. Visbeidzot, EVTI būs jāizstrādā rīki salīdzināmās atbilstības novērtēšanai. Tā ietvers gan apjomīgu informācijas apmaiņu ar trešo valstu iestādēm un CCP, gan ievērojama apjoma datu apstrādi, kurus, izmantojot aptaujas, apkopo un analizē EVTI personāls. Kopumā šis darbs ietver arī divpusējas un daudzpusējas sanāksmes ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar CCP un citām regulatīvajām/uzraudzības iestādēm un CCP izpildsesijas, kurā ietilpst uzraudzības iestādes no dalībvalstīm, izveidi un pārvaldību; sarunas par starptautiskiem saprašanās memorandiem/sadarbības nolīgumiem; tehniskās analīzes veikšanu un dokumentu sagatavošanu CCP izpildsesijai (t. i., pārbaudes uz vietas, riska modeļu analīzi utt.).

               Veicamais darbs ir cieši saistīts ar un tiks balstīts uz līdzšinējo darbu, ko EVTI saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru veikusi attiecībā uz trešo valstu CCP atzīšanu, un pašreizējo EVTI lomu ES CCP uzraudzībā ar kolēģiju starpniecību. Līdz šim saskaņā ar ETIR ir atzīti 28 trešo valstu CCP un 17 ES CCP ir piešķirta atļauja. Papildus tam 12 trešo valstu CCP ir pieprasījuši atzīšanu, bet līdz šim to nav saņēmuši, jo Komisija vēl nav pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību attiecībā uz to piederības valstu jurisdikcijām.

               Cilvēkresursi

               Ja pieņem, ka visi trešo valstu CCP, kas iesniedz atzīšanas pieprasījumu, tiek galu galā atzīti, tas nozīmētu, ka EVTI kompetencē — vai nu netieši uzraudzības un informācijas apmaiņas rezultātā (1. līmeņa CCP, kas nav sistēmiski nozīmīgi), vai arī papildus tam, izmantojot tiešāku 2. līmeņa CCP uzraudzību, kas rada potenciāli būtiskākus riskus — būtu aptuveni 40 trešo valstu CCP. Ņemot vērā negatīvo ietekmi, kāda CCP var būt gan uz finanšu stabilitāti, gan netieši uz reālo ekonomiku, ir svarīgi rast piemērotus līdzekļus attiecīgo uzdevumu veikšanai.

               Tādējādi, ņemot vērā tieši vai netieši uzraugāmo trešo valstu CCP skaitu, veidu un to uzdevumu sarežģītību, kas EVTI jāveic attiecīgi saistībā ar 1. līmeņa un 2. līmeņa CCP, tiek lēsts, ka nepieciešamais pilnslodzes ekvivalenta skaits ir 45 darbinieki. Ņemot vērā speciālistu un ekspertu veiktā darba raksturu un iespējamās problēmas, ko var radīt nepieciešamība ātri pieņemt darbā pieredzējušus darbiniekus, tiek pieņemts, ka sākumā nepieciešamo uzdevumu veikšanai būs vajadzīgs lielāks skaits valsts ekspertu. Tā kā darbinieku skaits pieaug un tie gūst arvien vairāk pieredzes, nepieciešamo valsts ekspertu skaitam būtu attiecīgi jāsamazinās.

               Būs nepieciešams zināms skaits pamatdarbinieku, lai izveidotu CCP izpildsesiju un uzsāktu tās darbību. Kad personāls būs nokomplektēts un darbosies, kombinējot to ar esošo EVTI personālu, kas nodarbojas ar EVTI kolēģiju ikdienas darbu utt., nepieciešamo jauno darbinieku skaitam būtu jāsamazinās.

               Visbeidzot, EVTI būs vajadzīgi vairāki AST līmeņa darbinieki, lai palīdzētu administrēt CCP izpildsesiju, kā arī iesaistītos nepieciešamā personāla atlasē.

                        EVTI darbinieki

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        AD

                        20

                        27

                        36

                        trešo valstu CCP

                        25

                        35

                        35

                        ES CCP

                        10

                        5

                        5

                        END

                        10

                        12

                        13

                        trešo valstu CCP

                        15

                        10

                        10

                        ES CCP

                        0

                        0

                        0

                        AST

                        0

                        1

                        2

                        KOPĒJAIS DARBINIEKU SKAITS

                        30

                        40

                        49

               Papildus EVTI nepieciešamajam papildu personālam ir vajadzīgi trīs ES izpildsesijas pastāvīgie locekļi (priekšsēdētājs, kā arī divi papildu pastāvīgie locekļi). Arī tie tiktu finansēti no EVTI budžeta. Minētajiem pastāvīgajiem locekļiem vajadzētu būt pieredzējušiem darbiniekiem, un to atlīdzībai būtu jāatbilst viņu līmenim.

               Ar šo papildu darbinieku pieņemšanu darbā neizbēgami radīsies papildu izmaksas (ceļošana, viesnīcas, ārstu pārbaudes, iekārtošanās un citi pabalsti, pārcelšanās izmaksas u. c.), kas tiek lēstas EUR 12 700 apmērā.

               Pieņēmumi, aprēķinot personāla izmaksas:

               ·tiek pieņemts, ka papildu amata vietas būs AD7 funkciju grupas pagaidu darbinieki;

               ·dažādu personāla kategoriju vidējās algu izmaksas balstās uz BUDG ĢD norādēm;

               ·algu korekcijas koeficients Parīzei ir 1,138.

               Citi vajadzīgie resursi

               Paredzētais būtiskais EVTI personāla palielinājums nenovēršami ietekmēs EVTI infrastruktūras mehānismus.

               Pirmkārt, personālam būs jāsagādā papildu biroja telpas. To var panākt, vai nu paplašinot personāla esošās biroja telpas, vai arī iegūstot jaunu ēku. Izmaksas par papildu biroja telpām tiek lēstas EUR 1,057 miljonu apmērā gadā par īri un EUR 600 000 apmērā – aprīkošanas un ar drošību saistītās izmaksas.

               Otrkārt, svarīgs jauns uzdevums ir saistīts ar trešo valstu atzītu CCP uzraudzību Eiropas Savienībā. Ir iespējams, ka šajā nolūkā būs vajadzīgi vairāki komandējumi gan uz trešām valstīm, gan ES teritorijā, kā arī vairākas sanāksmes. Komandējumu izmaksas 20 darbiniekiem tiek lēstas EUR 12 000 apmērā mēnesī vai EUR 240 000 apmērā gadā.

               Treškārt, radīsies arī zināms skaits dažādu izdevumu”, piemēram, jaunajiem darbiniekiem būs nepieciešama apmācība, un var būt nepieciešami papildu resursi, lai izstrādātu jaunus IT rīkus vai paplašinātu esošās IT projektus.

               Ieņēmumi

               Priekšlikumā arī paredzēts, ka EVTI radušās papildu izmaksas lielākoties nosegs no CCP iekasētās maksas. Izmaksas, kas saistītas ar trešo valstu CCP atzīšanu un pastāvīgu uzraudzību, atspoguļos, vai tos uzskata par 1. līmeņa CCP vai 2. līmeņa CCP, un būs samērīgas ar faktiskajām izmaksām, kas rodas EVTI.

                        Aprēķins

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        Ar EVTI personālu saistīti izdevumi

                        20 TA + 10 END

                        28 TA + 12 END

                        36 TA + 13 END

                        Algas un pabalsti

                        Pagaidu darbinieki (AD un AST)

                        = (30x138 000)x1,138 – 2018. gadā

                        1 570 440

                        4 397 232

                        5 653 584

                        11 621 256

                        END

                        = (15x78 000)x1,139 – 2018. gadā

                        443 820

                        1 065 168

                        1 153 932

                        2 662 920

                        Ar pieņemšanu darbā saistītie izdevumi

                        = 30x12 700

                        38 100

                        127 000

                        114 300

                        622 300

                        Komandējumu izdevumi

                        = 20 x 12 x 1 000

                        120 000

                        240 000

                        240 000

                        600 000

                        CCP izpildsesija

                        Algas un pabalsti

                        =(21 990x12)x1,138 + 2x(21 323x12)x1,138

                        441 335

                        882 669

                        882 669

                        2 206 673

                        Komandējumu izdevumi

                        =3x12x2 500

                        45 000

                        90 000

                        90 000

                        225 000

                        Ar pieņemšanu darbā saistītie izdevumi

                        =3x12 700

                        38 100

                        38 100

                        Īres izmaksas

                        =1554m²x680

                        528 360

                        1 056 720

                        1 056 720

                        2 641 800

                        Aprīkošanas izmaksas

                        saskaņā ar aplēsi 600 000 EUR

                        600 000

                        600 000

                        Citas izmaksas (apmācības, IT rīki utt.)

                        aptuveni EUR 2500 pirmajā gadā — EUR 1000 pēc tam

                        142 500

                        57 000

                        57 000

                        256 500

                        KOPĀ

                        4 310 555

                        7 915 789

                        9 248 205

                        21 474 549

                        IEŅĒMUMI

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        CCP maksas

                        =25 AD + 15 END 2018. gadā un 35 AD + 10 END vēlāk + uzraudzības izpildsesija + saistītās izmaksas

                        4 310 555

                        7 915 789

                        9 248 205

                        21 474 549

                        KOPĀ

                        4 310 555

                        7 915 789

                        9 248 205

                        21 474 549

                     (1)

                     http://www.g20.utoronto.ca/2009/2009communique0925.html.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem. Pieejama:

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:02012R0648-20170103&qid=1492599335405&from=EN

                  .

                     (3)
                  BIS, Statistical release,

                     OTC derivatives statistics at end-June 2016

                  , 2016. gada novembris.

                     (4)
                  Sk.:

                     http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-3990_en.htm

                  , 2016. gada novembris.

                     (5)
                  BIS, Statistical release,

                     OTC derivatives statistics at end-June 2016

                  , 2016. gada novembris.

                     (6)
                  FSB,

                     OTC Derivatives Market Reforms, Eleventh progress report on implementation

                  , 2016. gada augusts. Sīkākai informācijai sk. jo īpaši 3.2.1. iedaļu par standartizētu darījumu centralizētu tīrvērti, kā arī C un I papildinājumu.

                     (7)

                     https://www.kfw.de/KfW-Group/Newsroom/Aktuelles/Pressemitteilungen/Pressemitteilungen-Details_407936.html.

                     (8)
                  Saskaņā ar ETIR Eiropas vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) ir uzdevums izstrādāt tehniskos standartus, lai noteiktu ārpusbiržas atvasināto instrumentu klasi, kurai būtu jāpiemēro tīrvērtes pienākums. Ar ETIR tiek uzturēts arī publisks reģistrs par tīrvērtes pienākumu. Sīkāku informāciju par tīrvērtes pienākumu sk. publiskā reģistra 8.–10. lpp.:

                     https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/public_register_for_the_clearing_obligation_under_emir.pdf.

                     (9)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, ziņošanas un informācijas atklāšanas prasībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012.

                     (10)

                     Komisijas 2016. gada 4. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/2251

                  , OV L 340, 15.12.2016, 9.–46. lpp.

                     (11)
                  EVTI ir analizējusi vairākas procentu likmju, kredīta, kapitāla vērtspapīru un ārvalstu valūtas ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijas un ierosinājusi attiecībā uz dažām no tām noteikt tīrvērtes pienākumu. Kā turpmāk norādīts tabulā, EVTI varētu apsvērt turpmāku tīrvērtes pienākumu iespēju nākotnē, iekļaujot, piemēram, tādas kategorijas kā “Kapitāla vērtspapīriem ārēji līdzīgi / elastīgi kapitāla vērtspapīru atvasinātie instrumenti un līgumi par cenu starpību” un “Forex regulētā tirgū netirgoti nepiegādājami nākotnes līgumi”.

                     (12)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem.

                     (13)
                  Sk. EVTI “EU-wide CCP Stress test Report 2015”, 2016. gada 29. aprīlis, 2016/658, un saistīto grafiku šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma 3.1. iedaļā.

                     (14)
                  Pilnu sarakstu ar CCP, kas veic uzņēmējdarbību [ir dibināti] Savienībā, sk. šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma 2.3. iedaļas 3. tabulā.

                     (15)
                  Saskaņā ar ETIR EVTI sniedz

                     sarakstu ar trešo valstu CCP, kas ir atzīti sniegt pakalpojumus un veikt darbības Savienībā

                  . Trešo valstu CCP ir dibināti 15 valstīs, uz kurām attiecas Komisijas pieņemtie CCP līdzvērtības lēmumi, tostarp Austrālijā, Honkongā, Singapūrā, Japānā, Kanādā, Šveicē, Dienvidkorejā, Meksikā, Dienvidāfrikā un ASV (CFTC uzraudzīti tirgi), Brazīlijā, AAE, Dubaijas Starptautiskajā finanšu centrā, Indijā un Jaunzēlandē.

                     (16)
                  Sk. šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma 2.3. iedaļu.

                     (17)
                  2011. gada novembra samitā Kannās G20 valstu vadītāji FSP “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenos atribūtus” apstiprināja kā “jauno starptautisko standartu attiecībā uz noregulējuma režīmiem”. Sk.

                     Communiqué G20 Leaders Summit – Cannes

                   – 2011. gada 3. un 4. novembris, 13. iedaļa.

                     (18)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365, (COM(2016) 856 final).

                     (19)
                  Paziņojums “Stāvoklis Savienībā 2016 gadā: kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana — Komisija paātrina reformu”, 2016. gada 14. septembris, IP/16/3001.

                     (20)
                  Sabiedriskā apspriešana par Eiropas uzraudzības iestāžu darbību, 21.3.2017.–16.5.2017.

                     (21)
                  Saskaņā ar EVTI

                     indikatīvo sarakstu ar trešo valstu CCP, kuri ir iesnieguši pieteikumus atzīšanai

                   saskaņā ar ETIR 25. pantu.

                     (22)

                     Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, and the European Central Bank

                   on Responding to challenges for critical financial market infrastructures and further developing the Capital Markets Union, Briselē, 4.5.2017., (COM(2017) 225 final).

                     (23)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84.–119. lpp.).

                     (24)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365.

                     (25)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, ziņošanas un informācijas atklāšanas prasībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012.

                     (26)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

                     (27)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem.

                     (28)
                  Sabiedriskā apspriešana par Eiropas uzraudzības iestāžu darbību, 21.3.2017., pieejama:

                     https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-esas-operations_en

                  .

                     (29)
                  “EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”, 27.2.2017., SWD(2017) 102 final, pieejams:

                     https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/eu-equivalence-decisions-assessment-27022017_en.pdf.

                     (30)
                  “Kapitāla tirgu savienība — reformu paātrināšana”, 14.9.2016., COM(2016)601 final, pieejams:

                     https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/LV/1-2016-601-LV-F1-1.PDF/.

                     (31)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kapitāla tirgu savienības rīcības plāna vidusposma pārskatīšanu, COM(2017) 292 final,2017. gada 8. jūnijs, pieejams:
                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-cmu-mid-term-review-june2017_en.pdf.

                     (32)
                  Komisijas pārdomu dokuments par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, 2017. gada 31. maijs, pieejams: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-emu_en_2.pdf.

                     (33)
                  EVTI “Review of CCP colleges under EMIR”, 2015. gada janvāris,
                  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-20-_report_on_esma_review_of_ccp_colleges.pdf.

                     (34)
                  EVTI, Peer Review under EMIR Art. 21 Supervisory activities on CCPs’ Margin and Collateral requirements, 2016. gada 22. decembris, ESMA/2016/1683 (EVTI 2016. gada salīdzinošanais pārskats),
                  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1683_ccp_peer_review_report.pdf.

                     (35)
                  EVTI, “EMIR review report no. 4, ESMA input as part of the Commission consultation on the EMIR Review”, 2015. gada 13. augusts, ESMA/2015/1254,
                  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma-2015-1254_-_emir_review_report_no.4_on_other_issues.pdf.

                     (36)
                  EVTI 2015. gada salīdzinošā izvērtēšana, 16. lpp., 30. rindkopa.

                     (37)

                     Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Centrālajai bankai

                   “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”, Briselē, 4.5.2017., (COM(2017) 225 final).

                     (38)
                  Apspriešanās dokuments un ar to saistītais atsauksmju paziņojums ir atrodams tīmekļa vietnē:
                  https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-esas-operations_en.

                     (39)
                  Apriešanas dokuments ir atrodams šeit:
                  https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-cmu-mid-term-review_en.

                     (40)
                  Apspriešanas dokuments un iesniegto atbilžu kopsavilkums ir pieejams:
                  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/emir-revision/index_en.htm
                  .

                     (41)
                  Sk. “EMIR Review Report no.4, ESMA input as part of the Commission consultation on the EMIR Review”, 2015. gada 13. augusts, 19.–21. lpp., pieejams:
                  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma-2015-1254_-_emir_review_report_no.4_on_other_issues.pdf.

                     (42)
                  Sk. arī Komisijas 2017. gada 27. februāra dienestu darba dokumentu “EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”, SWD(2017) 102 final.

                     (43)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (44)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (45)

                        Eiropas Parlamenta …nostāja (OV ...) un Padomes ….lēmums

                     (46)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

                     (47)

                        Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem (COM/2017/0208 final).

                     (48)

                        Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 EVTI sniedz

                        sarakstu ar trešo valstu CCP, kas ir atzīti sniegt pakalpojumus un veikt darbības Savienībā

                     . Trešo valstu CCP ir iedibināti 15 valstīs, uz kurām attiecas Komisijas pieņemtie CCP līdzvērtības lēmumi, tostarp Austrālijā, Honkongā, Singapūrā, Japānā, Kanādā, Šveicē, Dienvidkorejā, Meksikā, Dienvidāfrikā un ASV CFTC, Brazīlijā, AAE, Dubaijas Starptautiskajā finanšu centrā, Indijā un Jaunzēlandē.

                     (49)

                        Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365, (COM(2016) 856 final).

                     (50)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Centrālajai bankai

                     “Ar finanšu tirgus būtisko infrastruktūru saistīto problēmu risināšana un kapitāla tirgu savienības tālāka attīstīšana”, Briselē, 4.5.2017., (COM(2017) 225 final).

                     (51)

                        Paziņojums “Stāvoklis Savienībā 2016 gadā: kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana — Komisija paātrina reformu”, 2016. gada 14. septembris.

                     (52)

                        Sabiedriskā apspriešana par Eiropas uzraudzības iestāžu darbību, 21.3.2017.–16.5.2017.

                     (53)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

                     (54)

                        Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).”;

                     (55)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (56)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365.

                     (57)
                  “Kapitāla tirgu savienība — reformu paātrināšana”, 14.9.2016., COM(2016)601 final, pieejams:
                  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-601-EN-F1-1.PDF

                     (58)
                  Sabiedriskā apspriešana par Eiropas uzraudzības iestāžu darbību, 21.3.2017., pieejama:
                  https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-esas-operations_en
                  .

                     (59)
                  “ES lēmumi par līdzvērtību finanšu pakalpojumu politikā: novērtējums”, 27.2.2017., SWD(2017) 102 final, pieejams
                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/eu-equivalence-decisions-assessment-27022017_en.pdf

                     (60)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, ziņošanas un informācijas atklāšanas prasībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012.

                     (61)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

                     (62)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (63)
                  Dif. = diferencētās apropriācijas, nedif. = nediferencētās apropriācijas.

                     (64)
                  EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (65)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (66)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (67)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (68)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (69)
                  Kā aprakstīts 1.4.2. punktā “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)”.

                     (70)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (71)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (72)
                  AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (73)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (74)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.