				|

		52011PC0600

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru /* COM/2011/0600 galīgā redakcija - 2011/0262 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz
nolīgumā ar Kolumbiju un Peru paredzētās
aizsargpasākumu klauzulas un stabilizācijas mehānisma
iestrādi Eiropas Savienības tiesību aktos.
Vispārīgais konteksts
Padome 2009. gada
19. janvārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Andu
Kopienas dalībvalstīm, kuru rezultātā tika noslēgts
Tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru. Nolīgumu
parafēja 2011. gada 23. martā.
Nolīgums ietver divpusēju aizsargpasākumu
klauzulu, kas paredz iespēju atkārtoti ieviest vislielākās
labvēlības nodokļa likmi, ja tirdzniecības
liberalizācijas dēļ imports notiek tādā
palielinātā apjomā un ar tādiem nosacījumiem, ka rodas
nopietns kaitējums (vai nopietna kaitējuma draudi) Savienības
nozarei, kura ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus.
Turklāt nolīgumā iekļauts
stabilizācijas mehānisms banāniem, saskaņā ar kuru
līdz 2020. gada 1. janvārim var atcelt atviegloto muitas
nodokli, ja tiek sasniegts noteikts importa apjoms.
Lai šie pasākumi varētu darboties,
aizsargpasākumu klauzula un stabilizācijas mehānisms
jāiestrādā Eiropas Savienības tiesību aktos, un
jānorāda to piemērošanas procesuālie aspekti, kā
arī ieinteresēto personu tiesības.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Šā priekšlikuma īstenošanas regulai
pamatā ir nolīguma ar Kolumbiju un Peru teksts.
Tādējādi nav vajadzīgas atsevišķas apspriešanās
ar ieinteresētajām personām, kā arī ietekmes novērtējums.
Tas galvenokārt balstās uz esošajām īstenošanas
regulām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Pievienotais Eiropas Parlamenta un Padomes
regulas projekts ir juridisks instruments, ar ko īstenot BTN starp ES un
Kolumbiju un Peru paredzēto aizsargpasākumu klauzulu un
stabilizācijas mehānismu.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 207. panta 2. punkts.
2011/0262 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko īsteno divpusējo
aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu
banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas
Savienību un Kolumbiju un Peru
EIROPAS
PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot
vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo
īpaši tā 207. panta 2. punktu,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc
leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu
parlamentiem,
saskaņā ar
parasto likumdošanas procedūru[1],
tā kā:
(1)
Padome 2009. gada 19. janvārī
pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības vārdā veikt sarunas par
daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu ar Andu Kopienas
dalībvalstīm, kuras vēlējās noslēgt
vērienīgu, visaptverošu un līdzsvarotu tirdzniecības
nolīgumu.
(2)
Minētās sarunas ir pabeigtas, un
Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un
Peru (turpmāk tekstā “nolīgums”) tika parafēts
2011. gada 23. martā, un saskaņā ar Padomes [..]
Lēmumu Nr. .../2011/ES[2]
nolīgums parakstīts Eiropas Savienības vārdā [..],
ievērojot tā noslēgšanu vēlākā datumā.
Attiecībā uz nolīgumu [..] saņemta Eiropas Parlamenta
piekrišana. Pēc tam Padome pieņēma Padomes [..] Lēmumu
Nr. …/2011[3]
par nolīguma noslēgšanu.
(3)
Ir jāpieņem procedūra par to,
kā piemērot konkrētus nolīguma noteikumus, kas attiecas uz
divpusējo aizsargpasākumu klauzulu, un stabilizācijas
mehānismu banāniem, par kuru ir vienošanās ar Kolumbiju un Peru.
(4)
Būtu jādefinē termini “nopietns
kaitējums”, “nopietna kaitējuma draudi” un “pārejas laiks”, kas
minēti nolīguma 48. pantā.
(5)
Aizsargpasākumi apsverami tikai tad, ja
attiecīgo ražojumu importē Savienībā tādā
palielinātā daudzumā absolūtā izteiksmē vai attiecībā
pret Savienības produkciju un ar tādiem nosacījumiem, ka rodas
nopietns kaitējums vai nopietna kaitējuma draudi Savienības
ražotājiem, kuri ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus
ražojumus, kā noteikts nolīguma 48. pantā.
(6)
Aizsargpasākumiem vajadzētu būt
vienā no veidiem, kas minēti nolīguma 50. pantā.
(7)
Izmeklēšana un iespējama
aizsargpasākumu piemērošana būtu jāveic pēc
iespējas pārredzamāk.
(8)
Būtu jāizstrādā sīki
noteikumi par procedūras sākšanu. Dalībvalstīm Komisijai
būtu jāiesniedz informācija, tostarp pieejamie
pierādījumi par visām importa tendencēm, kas varētu
liecināt, ka aizsargpasākumi ir vajadzīgi.
(9)
Ja ir pietiekami daudz pirmšķietamu
pierādījumu, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisijai
būtu jāpublicē paziņojums Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī, kā paredzēts
nolīguma 51. pantā.
(10)
Būtu jāizstrādā sīki
noteikumi par izmeklēšanas sākšanu, par to, kā
ieinteresētās personas var piekļūt savāktajai
informācijai un to pārbaudīt, par iesaistīto personu uzklausīšanu
un minētajām personām dotajām iespējām iesniegt
savu viedokli, kā paredzēts nolīguma 51. pantā.
(11)
Komisijai būtu rakstiski jāinformē
Kolumbija un Peru par izmeklēšanas sākšanu un jāapspriežas ar
Kolumbiju un Peru, kā paredzēts nolīguma 49. pantā.
(12)
Tāpat saskaņā ar nolīguma
51. panta 4. punktu ir jānosaka izmeklēšanas sākšanas
termiņi, kā arī termiņi lēmuma pieņemšanai par
to, vai pasākumi ir piemēroti, lai nodrošinātu to, ka šādus
lēmumus pieņem ātri, un lai attiecīgie
uzņēmēji gūtu lielāku tiesisko noteiktību.
(13)
Pirms visu aizsargpasākumu piemērošanas
būtu jāveic izmeklēšana, ievērojot, ka Komisijai ir
atļauts piemērot pagaidu pasākumus kritiskos
apstākļos, kas minēti nolīguma 53. pantā.
(14)
Aizsargpasākumi būtu jāpiemēro
tikai tādā apjomā un uz tādu laikposmu, kas vajadzīgs,
lai novērstu nopietnu kaitējumu un atvieglotu pielāgošanos.
Būtu jānosaka aizsargpasākumu piemērošanas maksimālais
ilgums un būtu jāparedz īpaši noteikumi par šo pasākumu
pagarināšanu un pārskatīšanu, kā noteikts nolīguma
52. pantā.
(15)
Nolīguma divpusējo aizsargpasākumu
klauzulas īstenošana paredz, ka jāpieņem vienoti nosacījumi
pagaidu un galīgo aizsargpasākumu pieņemšanai, iepriekšējas
uzraudzības pasākumu piemērošanai, izmeklēšanas izbeigšanai
bez pasākumu piemērošanas un tāda atvieglotā muitas
nodokļa pagaidu atcelšanai, kas noteikts stabilizācijas
mehānismā banāniem, par kuru ir vienošanās ar Kolumbiju un
Peru. Komisijai minētie pasākumi būtu jāpieņem
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[4].
(16)
Uzraudzības un pagaidu pasākumu
pieņemšanai ir atbilstīgi izmantot konsultēšanās
procedūru, ņemot vērā šo pasākumu ietekmi un
loģisko saistību ar galīgo aizsargpasākumu pieņemšanu.
Ja pasākumu piemērošanas kavēšanās varētu radīt
grūti labojamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt
tādus pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
(17)
Šī regula būtu jāpiemēro
vienīgi ražojumiem, kuru izcelsme ir Savienībā un
Kolumbijā, un Peru,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I nodaļa –aizsardzības noteikumi
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā
lieto šādas definīcijas:
(a)
“ražojumi” ir preces, kuru izcelsme ir
Savienībā vai Kolumbijā, vai Peru. Ražojums, uz kuru attiecas
izmeklēšana, var ietilpt vienā vai vairākās tarifu
pozīcijās vai to apakšgrupā atkarībā no
konkrētiem apstākļiem tirgū, vai jebkādā
vispārpieņemtā Savienības ražošanas nozares ražojumu
segmentācijā;
(b)
“ieinteresētās personas” ir personas,
kuras ietekmē noteikta ražojuma imports;
(c)
“Savienības ražošanas nozare” ir
līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu Savienības
ražotāji kopumā, kas darbojas Savienības teritorijā, vai
arī tādi Savienības ražotāji, kuru ražoti līdzīgi
vai tieši konkurējoši ražojumi kopā veido lielāko daļu no kopējās
minēto ražojumu produkcijas Savienībā. Ja līdzīgs vai
tieši konkurējošs ražojums ir tikai viens no vairākiem ražojumiem,
kurus ražo Savienības ražošanas nozares uzņēmumi, ražošanas
nozari definē kā līdzīga vai tieši konkurējoša
ražojuma ražošanas īpašas darbības;
(d)
“nopietns kaitējums” ir ievērojama
vispārēja Savienības ražotāju stāvokļa
pasliktināšanās;
(e)
“nopietna kaitējuma draudi” ir nopietns
kaitējums, kas nav novēršams. Nopietna kaitējuma draudus nosaka,
pamatojoties uz pārbaudāmiem faktiem, nevis tikai uz apgalvojumiem,
pieņēmumiem vai maznozīmīgu iespēju. Nosakot, vai
pastāv nopietna kaitējuma draudi, cita starpā būtu
jāņem vērā prognozes, aprēķini un analīzes,
kas veiktas, pamatojoties uz 4. panta 5. punktā minētajiem
faktoriem;
(f)
“pārejas periods” ir 10 gadu ilgs laikposms
pēc nolīguma piemērošanas attiecībā uz ikvienu
ražojumu, kam Tarifu atcelšanas tabulā noteiktais tarifu atcelšanas
periods ir mazāks nekā 10 gadi. Attiecībā uz ražojumiem,
kam Tarifu atcelšanas tabulā noteiktais tarifu atcelšanas periods ir 10
gadi vai vairāk, “pārejas periods” ir tabulā noteiktais tarifu
atcelšanas periods ražojumam plus trīs gadi.
2. pants
Principi
1.
Aizsargpasākumu var piemērot
saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, ja, īstenojot tarifu
koncesijas attiecībā uz nolīgumā minēto ražojumu,
Kolumbijas vai Peru izcelsmes ražojums Savienībā tiek importēts
tādā palielinātā daudzumā absolūtā
izteiksmē vai attiecībā pret Savienības produkciju, un ar
tādiem nosacījumiem, ka tiek radīts nopietns kaitējums vai
nopietna kaitējuma draudi Savienības ražošanas nozarei, kas ražo
līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus.
2.
Aizsargpasākumi var būt vienā no
šādiem veidiem:
a)      attiecīgā ražojuma muitas
nodokļa likmes, kas noteikta Eiropas Savienības tarifu atcelšanas
tabulā nolīguma I pielikumā, turpmākas
pazemināšanās apturēšana;
b)      muitas nodokļa paaugstināšana
attiecīgajam ražojumam līdz apmēram, kas nepārsniedz
mazāko no šādiem nodokļiem:
–
vislielākās labvēlības (“VL”)
muitas nodokļa likmi ražojumam, kas ir spēkā pasākuma
īstenošanas laikā vai
–
pamatlikmi, kas noteikta Eiropas Savienības
tarifu atcelšanas tabulā nolīguma I pielikumā.
3. pants
Procedūras sākšana
1.
Izmeklēšanu sāk pēc
dalībvalsts, jebkuras juridiskas personas vai asociācijas, kas nav
juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares
vārdā, pieprasījuma vai Komisija pēc savas
iniciatīvas, ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu
pierādījumu, kuri konstatēti, pamatojoties uz 4. panta
5. punktā minētajiem faktoriem, un kuri pamato izmeklēšanas
sākšanu.
2.
Pieprasījumā sākt izmeklēšanu
iekļauj pierādījumus, ka ir ievēroti 2. panta
1. punktā noteiktie aizsargpasākumu piemērošanas
nosacījumi. Prasībā iekļauj šādu informāciju:
attiecīgā ražojuma importa pieauguma temps un apjoms
absolūtā un relatīvā izteiksmē, pieaugušā importa
aizņemtā iekšzemes tirgus daļa un pārdošanas apjoma,
ražošanas apjoma, ražīguma, jaudas izmantošanas, peļņas un
zaudējumu, kā arī nodarbinātības izmaiņas.
3.
Izmeklēšanu var sākt arī tad, ja
importa pieaugums koncentrējas vienā vai vairākās dalībvalstīs,
un ar nosacījumu, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu
pierādījumu tam, ka ir izpildīti nosacījumi
izmeklēšanas sākšanai, kuri konstatēti, pamatojoties uz
4. panta 5. punktā minētajiem faktoriem.
4.
Ja šķiet, ka tendences attiecībā uz
importu no Kolumbijas vai Peru liecina, ka ir vajadzīgi
aizsargpasākumi, dalībvalsts informē Komisiju. Minētā
informācija ietver pieejamos pierādījumus, kuri konstatēti,
pamatojoties uz 4. panta 5. punktā minētajiem faktoriem.
Komisija minēto informāciju nodod visām dalībvalstīm.
5.
Ja tiek noskaidrots, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu
pierādījumu, kuri konstatēti, pamatojoties uz 4. panta
5. punktā minētajiem faktoriem un kuri pamato procedūras
sākšanu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī. Procedūru sāk
mēneša laikā pēc tam, kad ir saņemts pieprasījums vai
informācija atbilstīgi 1. punktam.
6.
Paziņojumā, kas minēts
5. punktā:
a)      sniedz saņemtās
informācijas kopsavilkumu un nosaka, ka visa svarīgā
informācija jāiesniedz Komisijai;
b)      nosaka termiņu, kurā
ieinteresētās personas var rakstiski paust savu viedokli un iesniegt
informāciju, ja šis viedoklis un informācija ņemami
vērā izmeklēšanā;
c)      nosaka termiņu, kurā
ieinteresētās personas var pieteikties, lai Komisija tās mutiski
uzklausītu saskaņā ar 4. panta 9. punktu.
4. pants
Izmeklēšana
1.
Pēc procedūras sākšanas Komisija
sāk izmeklēšanu. Panta 3. punktā minētais laikposms
sākas dienā, kad Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī publicē lēmumu par izmeklēšanas
sākšanu.
2.
Komisija var pieprasīt, lai dalībvalstis
tai nodrošina informāciju, un dalībvalstis veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai apmierinātu jebkuru šādu pieprasījumu. Ja
minētā informācija izraisa vispārēju interesi un nav
konfidenciāla 11. panta nozīmē, to iekļauj
datnēs, kas nav konfidenciālas, atbilstīgi 8. punkta
noteikumiem.
3.
Ja vien iespējams, izmeklēšanu pabeidz
sešu mēnešu laikā pēc tās sākšanas. Īpašos
gadījumos, tādos kā neparasti liela iesaistīto pušu skaita
vai sarežģītas tirgus situācijas gadījumā, minēto
termiņu var pagarināt vēl par trim mēnešiem. Komisija
informē visas ieinteresētās personas par šādu termiņa
pagarinājumu un izskaidro tā iemeslus.
4.
Komisija iegūst visu informāciju, ko
tā uzskata par vajadzīgu, lai izdarītu konstatējumu
attiecībā uz 2. panta 1. punktā izklāstītajiem
nosacījumiem, un, ja uzskata par vajadzīgu, cenšas
pārbaudīt minēto informāciju.
5.
Izmeklēšanā Komisija novērtē
visus objektīvi un kvantitatīvi nosakāmos atbilstošos faktorus,
kuri ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, jo
īpaši attiecīgā ražojuma importa pieauguma tempu un apjomu
absolūtā un relatīvā izteiksmē, pieaugušā importa
aizņemto iekšzemes tirgus daļu un pārdošanas apjoma, ražošanas
apjoma, ražīguma, jaudu izmantošanas, peļņas un zaudējumu
un nodarbinātības izmaiņas. Šis uzskaitījums nav
visaptverošs, un Komisija, konstatējot nopietnu kaitējumu vai
nopietna kaitējuma draudus, var ņemt vērā arī citus
atbilstīgus faktorus, piemēram, akcijas, cenas, kapitāla
peļņu, naudas plūsmas un citus faktorus, kas Savienības
ražošanas nozarei izraisa vai varēja izraisīt nopietnu kaitējumu
vai rada nopietna kaitējuma draudus.
6.
Ieinteresētās personas, kas
pieteikušās saskaņā ar 3. panta 6. punkta
b) apakšpunktu, un Kolumbijas vai Peru pārstāvji pēc
rakstiska lūguma var pārbaudīt visu informāciju, kas
Komisijai darīta zināma saistībā ar izmeklēšanu,
izņemot iekšējo dokumentāciju, ko sagatavojušas Savienības
vai tās dalībvalstu iestādes, ar nosacījumu, ka
minētā informācija ir būtiska viņu lietas
izklāstā un nav konfidenciāla 11. panta nozīmē,
un ka Komisija to izmanto izmeklēšanā. Ieinteresētās
personas, kas pieteikušās, var Komisijai darīt zināmu savu
viedokli par attiecīgo informāciju. Minēto viedokli ņem
vērā, ja ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu.
7.
Komisija nodrošina, lai visi izmeklēšanā
izmantotie dati un statistika būtu pieejama, saprotama, pārredzama un
pārbaudāma.
8.
Tiklīdz pieņemts vajadzīgais
tehniskais regulējums, Komisija nodrošina ar paroli aizsargātu
tiešsaistes piekļuvi nekonfidenciālai datnei (“tiešsaistes
platforma”), kuru tā pārvalda un caur kuru izplata informāciju,
kas ir būtiska un nav konfidenciāla 11. panta nozīmē.
Izmeklēšanā ieinteresētās personas, kā arī
dalībvalstis un Eiropas Parlaments saņem piekļuvi minētajai
tiešsaistes platformai.
9.
Komisija uzklausa ieinteresētās personas,
jo īpaši, ja tās termiņā, kas noteikts Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā
paziņojumā, iesniegušas rakstisku pieteikumu ar norādi, ka
izmeklēšanas iznākums faktiski var ietekmēt šīs personas un
ka pastāv īpaši iemesli tās uzklausīt.
          Komisija šīs personas uzklausa
arī turpmāk, ja ir īpašs pamatojums to darīt.
10.
Ja informāciju neiesniedz Komisijas
noteiktajā termiņā vai tiek būtiski kavēta
izmeklēšana, atzinumus var sniegt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
Ja Komisija konstatē, ka kāda ieinteresētā persona vai
trešā persona tai sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, tā
neņem vērā minēto informāciju un izmanto pieejamos
faktus.
11.
Komisija rakstiski informē Kolumbiju vai Peru
par izmeklēšanas sākšanu un pagaidu vai galīgo pasākumu
piemērošanu.
5. pants
Iepriekšējas
uzraudzības pasākumi
1.
Ja kādas Kolumbijas vai Peru izcelsmes
ražojuma importa tendences liecina, ka varētu rasties kāda no 2. un
3. pantā minētajām situācijām, minētā
ražojuma importam var piemērot iepriekšējas uzraudzības
pasākumus.
2.
Iepriekšējas uzraudzības pasākumus
Komisija pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru.
3.
Iepriekšējas uzraudzības pasākumi ir
spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie
zaudē spēku otrā sešu mēnešu perioda beigās pēc
pirmajiem sešiem mēnešiem, kurā šie pasākumi ieviesti.
6. pants
Pagaidu
aizsargpasākumu piemērošana
1.
Pagaidu aizsargpasākumus piemēro
kritiskos apstākļos, ja kavēšanās radītu
zaudējumus, kurus būtu grūti labot, saskaņā ar
iepriekšēju konstatējumu, kas pamatojas uz 4. panta 5. punktā
minētajiem faktoriem un nosaka, ka pastāv pietiekami daudz pirmšķietamu
pierādījumu tam, ka, mazinot vai atceļot muitas nodokli
saskaņā ar nolīguma I pielikumā esošo Eiropas
Savienības Tarifu atcelšanas tabulu, Kolumbijas vai Peru izcelsmes
ražojumu imports ir pieaudzis un ka šāds imports nopietni kaitē vai
rada nopietna kaitējuma draudus Savienības ražošanas nozarei.
Pagaidu pasākumus pieņem Komisija
saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto
konsultēšanās procedūru. Ārkārtas gadījumos,
tostarp 2. punktā minētajā gadījumā, Komisija
saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto
procedūru pieņem pagaidu aizsargpasākumus, kurus var
piemērot nekavējoties.
2.
Ja dalībvalsts pieprasa Komisijas
tūlītēju iejaukšanos un ja ir izpildīti 1. punkta
nosacījumi, Komisija piecu darba dienu laikā pēc
pieprasījuma saņemšanas pieņem lēmumu.
3.
Pagaidu pasākumus nepiemēro ilgāk
par 200 dienām.
4.
Ja pagaidu aizsargpasākumus atceļ, jo
izmeklēšana liecina, ka nav izpildīti 2. panta 1. punkta
nosacījumi, minēto pagaidu pasākumu dēļ iekasētos
muitas nodokļus atmaksā automātiski.
5.
Šajā pantā minētos pasākumus
piemēro visiem ražojumiem, kas laisti brīvā apgrozībā
pēc šo pasākumu stāšanās spēkā. Tomēr
šādi pasākumi neierobežo tādu ražojumu laišanu brīvā
apgrozībā, kas ir jau ceļā uz Savienību, ar noteikumu,
ka šādu ražojumu galamērķi nevar mainīt.
7. pants
Izmeklēšanas un procedūras izbeigšana bez pasākumu noteikšanas
1.
Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka
nav izpildīti 2. panta 1. punkta nosacījumi, Komisija
pieņem lēmumu par izmeklēšanas un procedūras izbeigšanu
saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
2.
Komisija, pienācīgi ņemot
vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību
11. panta nozīmē, publicē ziņojumu, kurā sniedz
konstatējumus un pamatotus secinājumus, kas izdarīti par visiem
attiecīgajiem faktiskajiem un juridiskajiem jautājumiem.
8. pants
Galīgo pasākumu noteikšana
1.
Ja galīgi konstatētie fakti liecina, ka
ir ievēroti 2. panta 1. punkta nosacījumi, Komisija
Kolumbijas vai Peru varas iestādes aicina apspriesties saskaņā
ar nolīguma 49. pantu. Ja 45 dienu
laikā nav panākts apmierinošs risinājums, Komisija var
pieņemt lēmumu par galīgo aizsargpasākumu noteikšanu
saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2.
Komisija, pienācīgi ņemot
vērā konfidenciālas informācijas aizsardzību
11. panta nozīmē, publicē ziņojumu ar to būtisko faktu
un apsvērumu kopsavilkumu, kas attiecas uz aizsargpasākumu
noteikšanu.
9. pants
Aizsargpasākumu ilgums un pārskatīšana
1.
Aizsargpasākums saglabājas
spēkā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu vai
labotu nopietnu kaitējumu vai atvieglotu pielāgošanos. Minētais
laikposms nepārsniedz divus gadus, ja vien tas netiek pagarināts
saskaņā ar 3. punktu.
2.
Termiņa pagarinājuma laikā
aizsargpasākums aizvien ir spēkā, kamēr nav zināms
3. punktā minētās pārskatīšanas iznākums.
3.
Sākotnējo aizsargpasākuma
termiņu izņēmuma kārtā var pagarināt
maksimāli par diviem gadiem, ja ir noteikts, ka aizsargpasākums
joprojām ir vajadzīgs, lai novērstu vai labotu nopietnu
kaitējumu un atvieglotu pielāgošanos, un ja ir pierādījumi,
ka Savienības ražošanas nozare pielāgojas.
4.
Pirms ikviena pagarinājuma atbilstīgi
3. punktam jāveic izmeklēšana, ko veic pēc
dalībvalsts, jebkuras juridiskas personas vai asociācijas, kas nav
juridiska persona un kas rīkojas Savienības ražošanas nozares
vārdā, pieprasījuma vai pēc Komisijas iniciatīvas, ja
ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, kuri
konstatēti, pamatojoties uz 4. panta 5. punktā
minētajiem faktoriem, un kuri apliecina, ka ir izpildīti
3. punkta nosacījumi.
5.
Paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu
publicē saskaņā ar 3. panta 5. un 6. punktu.
Izmeklēšanu veic un lēmumus par pagarinājumu atbilstīgi
3. punktam pieņem saskaņā ar 4., 7. un 8. pantu.
6.
Aizsargpasākuma kopējais ilgums
nepārsniedz četrus gadus, termiņā ieskaitot visus pagaidu
pasākumus.
7.
Aizsargpasākumu nedrīkst piemērot
pēc pārejas perioda beigām.
8.
Tādu ražojumu importam, kuriem jau iepriekš
piemērots aizsargpasākums, šādus pasākumus drīkst
piemērot tikai vienu reizi un uz laikposmu, kas atbilst pusei no šāda
pasākuma iepriekšējas piemērošanas laikposma, un ar noteikumu,
ka pasākums netiek piemērots vismaz vienu gadu.
10. pants
Attālākie
Eiropas Savienības reģioni
Ja Kolumbijas vai
Peru izcelsmes ražojumus importē tādā palielinātā
daudzumā un ar tādiem nosacījumiem, ka tiek pasliktināta
vai draud pasliktināties ekonomiskā situācija vienā vai
vairākos Savienības attālākajos reģionos, kas
minēti 349. pantā Līgumā par Eiropas Savienības
darbību, var noteikt aizsargpasākumu saskaņā ar šajā
nodaļā izklāstītajiem noteikumiem.
11. pants
Konfidencialitāte
1.
Saskaņā ar šo regulu saņemto
informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā
pieprasīta.
2.
Bez informācijas sniedzēja īpašas
atļaujas neizpauž nedz konfidenciālu informāciju, nedz arī
konfidenciāli sniegtu informāciju, kas saņemta saskaņā
ar šo regulu.
3.
Katrā lūgumā ievērot
konfidencialitāti norādāmi iemesli, kāpēc
informācija ir konfidenciāla. Taču, ja informācijas
sniedzējs nevēlas to darīt publiski pieejamu, kā arī
neatļauj to izpaust ne kopumā, ne arī konspektīvi un ja
tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots,
tad attiecīgo informāciju var neņemt vērā.
4.
Informāciju katrā ziņā uzskata
par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski
negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai šādas
informācijas avotu.
5.
Šā panta 1. līdz 4. punkts neliedz
Savienības iestādēm atsaukties uz vispārpieejamu
informāciju un jo īpaši uz iemesliem, pamatojoties uz kuriem
pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Minētās
iestādes tomēr ņem vērā attiecīgo fizisko un
juridisko personu likumīgās intereses neatklāt noslēpumus,
kas saistīti ar to uzņēmējdarbību.
12. pants
Komitejas procedūra
1.
Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota
saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2009. gada
26. februāra Regulā (EK) Nr. 260/2009 par
kopējiem importa noteikumiem[5].
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas
(ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas
(ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas
(ES) Nr. 182/2011 8. pantu kopā ar tās 4. pantu.
II nodaļa – Stabilizācijas mehānisms
banāniem
13. pants
Stabilizācijas
mehānisms banāniem
1.
Stabilizācijas mehānismu Nr. 1
Kombinētās nomenklatūras 0803.00.19. sadaļā
iekļautajiem banāniem (svaigi banāni, izņemot miltu
banānus), kuru izcelsme ir Kolumbija vai Peru un kuri uzskaitīti
pakāpju kategorijā “BA” Eiropas Savienības tarifu atcelšanas
tabulā nolīguma I pielikumā, piemēro līdz
2020. gada 1. janvārim.
2.
Attiecībā uz 1. punktā
minēto ražojumu importu ir noteikts atsevišķs importa apjoma
robežlīmenis, kas norādīts šīs regulas pielikuma tabulas
trešajā un ceturtajā ailē. Ja attiecīgajā
kalendārajā gadā ir sasniegts Kolumbijas vai Peru izcelsmes
importa apjoma robežlīmenis, Komisija saskaņā ar 12. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru
attiecīgās izcelsmes ražojumiem attiecīgajā gadā uz
laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus un neilgst ilgāk
kā līdz kalendārā gada beigām, var noteikt
atvieglotā muitas nodokļa pagaidu atcelšanu.
3.
Ja Komisija nolemj atcelt spēkā esošu
atviegloto muitas nodokli, tā piemēro zemāko muitas nodokļa
pamatlikmi vai vislielākās labvēlības muitas nodokļa
likmi, kas ir spēkā šādas darbības īstenošanas
laikā.
4.
Ja Komisija īsteno 2. un 3. punktā
minētos pasākumus, tā nekavējoties sāk pārrunas
ar attiecīgo valsti (Kolumbiju vai Peru, vai abām), lai, pamatojoties
uz faktiski pieejamajiem datiem, analizētu un novērtētu
situāciju.
5.
Pasākumus, kas minēti 2. un
3. punktā, piemēro tikai līdz 2019. gada
31. decembrim.
III nodaļa – Nobeiguma noteikumi
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula
stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
To piemēro no
nolīguma piemērošanas dienas, kā paredzēts tā
330. pantā. Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā norāda
nolīguma piemērošanas dienu.
Šī
regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās
dalībvalstīs.
[Vieta]
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
Pielikums
Importa apjoma robežļīmeņu
tabula I pielikuma I papildinājuma B sadaļā
paredzētā stabilizācijas mehānisma banāniem
īstenošanai: attiecībā uz Kolumbiju — 1A apakšnodaļas
1. punkta n) apakšpunkts un Peru — 2A apakšnodaļas
1. punkta i) apakšpunkts
 Gads || Kolumbijas izcelsmes importa apjoma robežlīmenis || Peru izcelsmes importa apjoma robežlīmenis
 No 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 350 000 t || 67 500 t
 No 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 417 500 t || 71 250 t
 No 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 485 000 t || 75 000 t
 No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 552 500 t || 78 750 t
 No 2014. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 620 000 t || 82 500 t
 No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 687 500 t || 86 250 t
 No 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 755 000 t || 90 000 t
 No 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 822 500 t || 93 750 t
 No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 890 000 t || 97 500 t
 No 2019. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim || 1 957 500 t || 101 250 t
 No 2020. gada 1. janvāra || Nepiemēro || Nepiemēro

[1]               Eiropas
Parlamenta 2011. gada 17. februāra Nostāja (Oficiālajā
Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes [..]
Lēmums.
[2]
[3]
[4]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[5]               OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.


				|

		52012PC0115

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  ar ko īsteno nolīgumus, ko pēc sarunām saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII pantu ir noslēgusi ES, un ar ko groza un papildina Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu /* COM/2012/0115 final - 2012/0054 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Sarunas
saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII pantu, kas attiecībā uz
mājputnu gaļu noslēdzās 2007. gadā
(OV L 138, 30.5.2007.), aptvēra mājputnu gaļas tarifa
apakšpozīcijas pozīcijā 0210, kā arī vienu
mājputnu gaļas izstrādājumu apakšpozīciju — 1602 32 19
— EK grafikā CXL: termiski apstrādāti izstrādājumi,
kas satur vairāk nekā 57 % putnu gaļas. Tika nolemts,
ka sarunas tikai par mājputnu gaļas izstrādājumu tarifa
apakšpozīciju 1602 32 19 pietiekami novērš iespējamo aizstāšanas
ietekmi. Turpmākie importa dati tomēr liecināja par
mājputnu gaļas izstrādājumu importa krasu pieplūdumu
tarifa apakšpozīcijā 1602 32 30: izstrādājumi ar
mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % no svara vai
vairāk, bet mazāk par 57 %. Tas vedināja domāt, ka
eksportētāji izmanto relatīvo plaisu ES aizsardzības
līmenī, aizstājot mājputnu izstrādājumus, kas
satur vairāk nekā 57 % putnu gaļas, ar izstrādājumiem,
kuros tās ir mazāk nekā 57 %, saskaņā ar tarifa
apakšpozīciju 1602 32 30. Nākotnē bija gaidāma
salīdzināma aizstāšanas ietekme citās tarifa pozīcijas
1602 apakšpozīcijās. Lai vispārēji risinātu šo
aizstāšanas ietekmi, kas skar ES mājputnu nozari, Komisija
pieprasīja Padomes atļauju no jauna risināt sarunas par
koncesijām attiecībā uz mājputnu gaļu, uz ko attiecas
KN 16. nodaļa.
2009. gada
25. maijā Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas
saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII pantu (COM priekšlikums 8615/09
WTO 72 AGRI 166), lai no jauna pārrunātu koncesijas
attiecībā uz mājputnu gaļas tarifa pozīcijām
saskaņā ar KN 16. nodaļu.
2009. gada 16.
jūnijā pārējiem PTO dalībniekiem tika
izsūtīts paziņojums par ES nodomu grozīt koncesijas
attiecībā uz apakšpozīcijām 1602 20 10, 1602 32 11, 1602 32
30, 1602 32 90, 1602 39 21, 1602 39 29, 1602 39 40 un 1602 39 80, kas
iekļautas Eiropas Kopienu grafikā CXL.
Komisija
noturēja sarunas, apspriežoties ar Tirdzniecības politikas komiteju,
atbilstīgi Padomes izdotajiem norādījumiem par sarunām.
Komisija ir risinājusi sarunas ar
Brazīlijas Federatīvo Republiku un Taizemes Karalisti, kas abas ir
galvenie piegādātāji un/vai kam ir būtiskas intereses
vairākās attiecīgajās tarifa pozīcijās.
Komisija ir risinājusi sarunas ar
Brazīlijas Federatīvo Republiku, kas ir galvenais
piegādātājs produktiem ar HS kodiem 1602 32 11 (gatavi
izstrādājumi no vistas gaļas, termiski neapstrādāti,
ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai
vairāk), 1602 32 30 (gatavi izstrādājumi no vistas gaļas,
ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % no svara vai
vairāk, bet mazāk par 57 %) un 1602 32 90 (gatavi
izstrādājumi no vistas gaļas, ar mājputnu gaļas vai
subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara), un ar Taizemes Karalisti, kas
ir galvenais piegādātājs produktiem ar HS kodiem 1602 39 21
(gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu
gaļas, termiski neapstrādāti, ar mājputnu gaļas vai
subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk), 1602 39 29 (gatavi
izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu
gaļas, termiski apstrādāti, ar mājputnu gaļas vai
subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk), 1602 39 40 (gatavi
izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu
gaļas, termiski apstrādāti, ar mājputnu gaļas vai
subproduktu saturu vairāk par 25 %, bet mazāk par 57 % no
svara) un 1602 39 80 (gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu,
pērļu vistiņu gaļas, termiski apstrādāti, ar
mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara)
un kam ir būtiskas intereses piegādāt produktus ar HS kodu 1602
32 30 (gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, ar mājputnu
gaļas vai subproduktu saturu vairāk par 25 % no svara, bet
mazāk par 57 %) un 1602 32 90 (gatavi izstrādājumi no
vistas gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu
mazāk par 25 % no svara).
Sarunu rezultātā tika sagatavoti
nolīgumi vēstuļu apmaiņas veidā, kas parafēti ar
Taizemes Karalisti 2011. gada 22. novembrī un ar Brazīlijas
Federatīvo Republiku 2011. gada 7. decembrī.
Nolīgumi tika apspriesti, balstoties uz tajā
laikā spēkā esošajiem kombinētās nomenklatūras
kodiem.
Komisijas
Regulā (ES) Nr. 1006/2011 izklāstītajā Padomes Regulas
(EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un
kopējo muitas tarifu I pielikuma jaunākajā redakcijā, kas
publicēta OV L 282 2011. gada 28. oktobrī, tarifa
apakšpozīcijas 1602 39 40 un 1602 39 80 ir apvienotas jaunā tarifa
apakšpozīcijā 1602 39 85. Tādēļ ir lietderīgi šo
jauno situāciju atspoguļot šajā īstenošanas regulā.
Autonomā muitas nodokļa likmes
tarifu apakšpozīcijās, uz kurām attiecas sarunas, patlaban ir
noteiktas zemākas nekā jaunās līgtās nodokļu
likmes, kas izriet no koncesiju izmaiņām saskaņā ar VVTT 1994
XXVIII pantu. Tomēr saskaņā ar Padomes Regulu (EEK)
Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo
muitas tarifu autonomos muitas nodokļus piemēro, ja tie ir
zemāki par līgtajiem nodokļiem.
Tāpēc
kopējā muitas tarifā noteiktā nodokļa autonomā
likme šajā īstenošanas regulā būtu jāpalielina
līdz līgtā nodokļa likmei.
2.           IETEKME UZ BUDŽETU
Sk. finanšu pārskatu pielikumā.
2012/0054 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko īsteno nolīgumus, ko pēc
sarunām saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII pantu ir
noslēgusi ES, un ar ko groza un papildina Regulas (EEK) Nr. 2658/87
par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 tika
izveidota preču nomenklatūra, turpmāk —
"kombinētā nomenklatūra", un noteiktas
kopējā muitas tarifa līgtās nodokļu likmes.
(2)
Ar Lēmumu [..] par Eiropas Savienības un
Brazīlijas Federatīvās Republikas un Eiropas Savienības un
Taizemes Karalistes nolīgumu noslēgšanu Padome Savienības
vārdā ir noslēgusi iepriekš minētos nolīgumus, lai
pabeigtu sarunas, kas sāktas saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII
pantu.
(3)
Nolīgumi tika apspriesti, pamatojoties uz
tajā laikā spēkā esošajiem kombinētās
nomenklatūras kodiem.
(4)
Komisijas Regulā (ES) Nr. 1006/2011
izklāstītajā Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu
un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikuma
jaunākajā redakcijā, kas publicēta OV L 282
2011. gada 28. oktobrī, tarifa apakšpozīcijas 1602 39 40 un 1602
39 80 ir apvienotas jaunā tarifa apakšpozīcijā 1602 39 85.
Šās regulas pielikums atspoguļo šo jauno situāciju.
(5)
Autonomā muitas nodokļa likmes tarifa
apakšpozīcijās, uz kurām attiecas sarunas, patlaban ir noteiktas
zemākas nekā jaunās līgtās nodokļu likmes, kas
izriet no grozījumiem koncesijās saskaņā ar VVTT 1994
XXVIII pantu. Tomēr saskaņā ar Padomes Regulu (EEK)
Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo
muitas tarifu autonomos muitas nodokļus piemēro, ja tie ir
zemāki par līgtajiem nodokļiem.
(6)
Tāpēc kopējā muitas tarifā
noteiktā autonomā nodokļa likme būtu jāpalielina
līdz līgtā nodokļa likmei.
(7)
Būtu attiecīgi jāgroza Padomes
Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums un autonomās un
līgtās nodokļu likmes būtu jānosaka noteiktajā
līmenī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EEK) Nr. 2658/87
I pielikuma otro daļu (Muitas nodokļu grafiku) groza,
norādot nodokļus, kas iekļauti šās regulas pielikumā.
Autonomie nodokļi tiek noteikti
vienā līmenī ar līgtajiem nodokļiem.
2. pants
Regulas (EEK) Nr. 2658/87 trešās
daļas III sadaļas 7. pielikumu (PTO tarifu kvotas, ko
atklāj Kopienas kompetentās iestādes) groza, pievienojot tarifa
kvotas un papildinot ar apjomiem un nodokļiem, kas doti šās regulas
pielikumā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
[..][1].
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Neskarot noteikumus par kombinētās nomenklatūras
interpretāciju, preču apraksts ir jāuzskata tikai par
informatīvu, jo šā pielikuma kontekstā koncesijas ir noteiktas,
izmantojot kombinētās nomenklatūras (KN) kodus, kas bija
spēkā šās regulas pieņemšanas laikā.
 Otrā daļa Muitas nodokļu grafiks
 KN kods || Apraksts || Nodokļa likme (autonomā un līgtā)
 1602 32 11 || Gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, termiski neapstrādāti, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk || 2765 EUR/t
 1602 32 30 || Gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 57 % || 2765 EUR/t
 1602 32 90 || Gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara || 2765 EUR/t
 1602 39 21 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, termiski neapstrādāti, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk || 2765 EUR/t
 1602 39 29 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, termiski apstrādāti, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk || 2765 EUR/t
 1602 39 85 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 57 % no svara || 2765 EUR/t
   ||   ||
 Trešā daļa Tarifa pielikumi
 KN kods || Apraksts || Maksājuma likme
 1602 32 11 || Gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, termiski neapstrādāti, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk || Atklāj tarifa kvotu 16 140 t, no kurām 15 800 t piešķir Brazīlijai. Kvotas likme: 630 EUR/t
 1602 32 30 || Gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 57 % || Atklāj tarifa kvotu 79 705 t, no kurām 62 905 t piešķir Brazīlijai un 14 000 t piešķir Taizemei. Kvotas likme: 10,9 %
 1602 32 90 || Gatavi izstrādājumi no vistas gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara || Atklāj tarifa kvotu 2865 t, no kurām 295 t piešķir Brazīlijai un 2100 t piešķir Taizemei. Kvotas likme: 10,9 %
 1602 39 21 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, termiski neapstrādāti, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk || Atklāj tarifa kvotu 10 t Taizemei. Kvotas likme: 630 EUR/t
 1602 39 29 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, termiski apstrādāti, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk || Atklāj tarifa kvotu 13 720 t, no kurām 13 500 t piešķir Taizemei. Kvotas likme: 10,9 %
 ex 1602 39 85 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % vai vairāk, bet mazāk par 57 % no svara || Atklāj tarifa kvotu 748 t, no kurām 600 t piešķir Taizemei. Kvotas likme: 10,9 %
 ex 1602 39 85 || Gatavi izstrādājumi no pīļu, zosu, pērļu vistiņu gaļas, ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara || Atklāj tarifa kvotu 725 t, no kurām 600 t piešķir Taizemei. Kvotas likme: 10,9 %
Visām iepriekš minētajām tarifa
pozīcijām un kvotām piemēro ES PTO grafika precīzo
tarifa aprakstu.
 FINANŠU PĀRSKATS || Fichefin/11/ 1163357 DDG/GM/nh 6.146.2011.1
   || DATUMS: 06/10/2011
 1. || BUDŽETA POZĪCIJA: 12. nodaļa – muitas nodokļi un citi nodokļi || APROPRIĀCIJAS DB2012: 19 171,2 M€
 2. || NOSAUKUMS: Priekšlikums — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko īsteno nolīgumus, ko pēc sarunām saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII pantu ir noslēgusi ES, un ar ko groza un papildina Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu
 3. || JURIDISKAIS PAMATS: Līgums par Eiropas Savienības darbību, īpaši tā 207. un 218. pants.
 4. || MĒRĶI: Īstenot importa nolīgumus starp ES un Brazīliju un Taizemi, lai risinātu importa aizstāšanas ietekmi, kas skar ES mājputnu nozari.
 5. || FINANSIĀLĀS SEKAS || 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos euro) || KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS (2011.) (miljonos euro) || NĀKAMAIS FINANŠU GADS (2012.) (miljonos euro)
 5.0 || IZDEVUMI -               KO SEDZ NO EK BUDŽETA KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) -               VALSTU IESTĀDES -               CITI || - || - || -
 5.1 || IEŅĒMUMI -               EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) -               VALSTS || - || - || −1,4
   ||   || 2013 || 2014 || 2015
 5.0.1 || PAREDZĒTIE IZDEVUMI ||   ||   ||
 5.1.1 || PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI || - || - || -
 5.2 || APRĒĶINA METODE: -
 6.0 || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? || JĀ NĒ
 6.1 || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? || JĀ NĒ
 6.2 || VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? || JĀ NĒ
 6.3 || VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? || JĀ NĒ
 PIEZĪMES: Pēc sarunām saskaņā ar VVTT 1994 XXVIII pantu ar Brazīliju un Taizemi, kas sākās 2009. gada vidū, pasākuma mērķis ir īstenot importa nolīgumu starp ES un Brazīliju un Taizemi*, lai risinātu importa aizstāšanas ietekmi, kas skar ES mājputnu nozari. Nolīguma īstenošanā ietilpst: - ārpuskvotu likmju palielinājums 7 apstrādātu mājputnu gaļas produktu tarifa pozīcijās un - tarifa kvotu atklāšana tām pašām 7 apstrādātu mājputnu gaļas produktu tarifa pozīcijām Brazīlijai, Taizemei un citām valstīm. Kvotas importa apjoms ir līdzīgs apjomam, kas tika importēts pirms šā nolīguma. Nav ietekmes uz iekšējā tirgus līdzsvaru, kas varētu radīt vajadzības pēc tirgus instrumentiem. Ja tiks importēts viss kvotas apjoms saskaņā ar šo regulas projektu, var lēst, ka pasākums varētu samazināt pašu resursus par neto summu aptuveni EUR 1,4 miljonu apmērā pēc dalībvalstu iekasēšanas izmaksu 25 % atskaitīšanas. * Finanšu pārskats par nolīguma noslēgšanu: Nr. 1163256/2011.
[1]               Regulas spēkā stāšanās dienai
jābūt tai pašai, kad stājas spēkā abi nolīgumi.
Lai nodrošinātu abu nolīgumu stāšanos spēkā vienā
dienā, nolīgumos paredzēto paziņojumu par to, ka
Savienība ir pabeigusi iekšējās procedūras, nesniedz,
iekams Savienība nav saņēmusi visus paziņojumus no Taizemes
un Brazīlijas. Tad abus Savienības paziņojumus sniedz vienā
dienā.