               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.6.2020
            COM(2020) 271 final
            2020/0130(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz Sasaistes nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehnisko standartu pieņemšanu
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums lēmumam, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz ieceri pieņemt lēmumu, ar ko tiktu grozīts nolīguma I un II pielikums un pieņemti sasaistes tehniskie standarti.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (turpmāk “Nolīgums”) ir noslēgts, lai savienotu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS) ar Šveices sistēmu, kas nozīmē, ka vienā sistēmā izdotas kvotas drīkstēs pārdot un izmantot atbilstības panākšanai otrā sistēmā, kā rezultātā paplašinās iespējas mazināt klimata pārmaiņas. Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Nolīguma 12. pantu, atbild par tā pārvaldību un īstenošanas nodrošināšanu. Tā var nolemt pieņemt jaunus Nolīguma pielikumus vai grozīt esošos pielikumus. Tā var arī apspriest grozījumu izdarīšanu Nolīguma pantos, sekmēt viedokļu apmaiņu par pušu tiesību aktiem un veikt Nolīguma izskatīšanu.

               Apvienotā komiteja ir divpusēja struktūra, ko veido pušu (ES un Šveice) pārstāvji. Par Apvienotās komitejas pieņemtajiem lēmumiem vienojas abas puses.

               Nolīguma 3. panta 7. punkts paredz, ka Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS). STS sīki apraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) un Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL). STS stāsies spēkā, kad tie tiks pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Savā trešajā sanāksmē, kas notiks 2020. gadā, Apvienotā komiteja  grasās saskaņā ar Nolīguma 3. panta 7. punktu pieņemt lēmumu par sasaistes tehnisko standartu pieņemšanu un saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu grozīt Nolīguma I un II pielikumu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, noteikt detalizētas prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp SSTL un EUTL. Šajā nolūkā tajā izklāstītas bāzlīnijas tehniskās specifikācijas, proti, bāzlīnijas arhitektūras, pakalpojumu un drošības prasības. Lai samazinātu ar reģistriem saistītas krāpniecības, ļaunprātīgas izmantošanas vai noziedzīgu darbību risku un pasargātu sasaistes integritāti, sīkākas ziņas par nepieciešamajām procedūrām un to pamatā esošie apsvērumi un vienošanās būtu jāuzskata par konfidenciāliem. Tāpēc paredzētajā aktā nepieciešamie elementi ir aplūkoti visnotaļ vispārīgi, neatklājot standartus, kas attiecas uz sasaistes drošību un drošumu. Tie būtu sīkāk jānosaka tehniskajās vadlīnijās, kas jāizstrādā darba grupai saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, un abiem būtu jānodrošina sasaistes nepārtraukta, produktīva un efektīva darbība, kā arī tās pielāgošana tehnikas attīstībai un jaunām prasībām, kas saistītas ar sasaistes drošumu un drošību. Tā kā šādas vadlīnijas būtu tehniska un sensitīva rakstura, turklāt tās nepieciešams pielāgot, lai saglabātu pienācīgu sasaistes drošumu un drošību, Savienības pārstāvjiem Apvienotajā komitejā par šādām vadlīnijām būtu jāsaņem informācija un — attiecīgā gadījumā — jāspēj vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               I pielikuma grozījums ļauj ņemt vērā progresu, kas sasaistes izveidē panākts attiecībā uz gaisa kuģu operatoru kontu pārnešanu no Savienības reģistra uz Šveices reģistru saskaņā ar Nolīguma I pielikuma B daļas 17. punktu. Tādējādi tiek nodrošināta šo kontu netraucēta pārnešana no Savienības reģistra uz Šveices reģistru.

               Nolīguma II pielikuma grozījums kļuva nepieciešams arī neseno notikumu kontekstā — lai būtu iespējams nodrošināt, ka sasaiste var sākt darboties piemērotā termiņā. Lai to panāktu, grozījums paredz lielāku elastību — ar to II pielikuma prasībām atbilstošs kļūtu plašāks, bet līdzvērtīgs tehnoloģiju kopums.

               Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar Nolīguma 3. panta 7. punktu, kas nosaka, ka STS un I un II pielikuma grozījumi stājas spēkā tad, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu. Saskaņā ar Nolīguma 12. panta 3. punktu lēmumi, ko Apvienotā komiteja pieņem Nolīgumā paredzētajos gadījumos, pēc to stāšanās spēkā ir pusēm saistoši.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Padomes lēmums, kura pamatā ir šis Komisijas priekšlikums, nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumu, kas tai jāpieņem par EUTL un SSTL sasaistes darbībai vajadzīgo sasaistes tehnisko standartu (STS) pieņemšanu un I un II pielikuma grozīšanu.

               Sasaistes nolīguma 3. panta 7. punktā noteikts, ka ir jāizstrādā sasaistes tehniskie standarti, kas stāsies spēkā pēc tam, kad tos būs pieņēmusi Apvienotā komiteja. STS pamatā ir Nolīguma II pielikumā noteiktie principi, un tie sīki apraksta, kādas prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp ES ETS un Šveices ETS darījumu žurnāliem abām pusēm jāievēro, lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties. Tas nozīmē, ka bez STS sasaiste darboties nevar.

               Saskaņā ar Apvienotās komitejas
                  1
                2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019
                  2
                STS attiecas uz pagaidu risinājumu ES ETS un Šveices ETS sasaistei. Pagaidu risinājumam jābūt pieejamam 2020. gada maijā vai drīz pēc tam.

               Ņemot vērā jaunākos notikumus, lai pagaidu risinājums būtu pieejams no 2020. gada maija vai iespējami drīz pēc tam, ir vajadzīga lielāka elastība, lai sasaistes realizēšanu nepadarītu atkarīgu no konkrētas tehnoloģijas ieviešanas, ja ir reālistiski līdzvērtīgi varianti.

               To visu ņemot vērā un lai noteiktiem gaisa kuģu operatoriem nodrošinātu praktiski nepārtrauktu piekļuvi tirgum, to kontu pārnešana no Savienības reģistra uz Šveices reģistru būtu jāveic, pilnībā ņemot vērā to, kad būs iespējams no vienas sistēmas uz otru pārskaitīt kvotas.

               Izveidot labi funkcionējošu starptautisku oglekļa tirgu, augšupēji sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, ir gan ES, gan starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa mērķis, jo tas ir veids, kā izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos klimatiskos mērķus. Šajā sakarā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izveides direktīvas 25. pants paredz, ka ES ETS var sasaistīt ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, ja tās ir obligātas un saderīgas un paredz absolūtus emisiju ierobežojumus, un Šveices sistēma šiem nosacījumiem atbilst. Pēc Nolīguma stāšanās spēkā 2020. gada 1. janvārī nākamais svarīgais solis ceļā uz Nolīguma īstenošanu ir STS stāšanās spēkā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

               Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstoši 12. panta 3. punktam Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2020/0130 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz Sasaistes nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehnisko standartu pieņemšanu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/219
                  4
                noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
                  5
                (“Nolīgums”), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 7. punktu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu par sasaistes tehniskajiem standartiem (STS), kurus izstrādājis Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, kuru pamatā ir Nolīguma II pielikumā izklāstītie principi un kuri sīki apraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) un Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL). STS stājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

               (3)Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju Šveicei pirmo reizi pēc Nolīguma stāšanās spēkā iedalīto gaisa kuģu operatoru administrēšanā saskaņā ar Nolīguma I pielikuma B daļas 17. punktu
                  6
               , ņemot vērā progresu, kas panākts reģistru sasaistē, saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu būtu jāgroza Nolīguma I pielikums.

               (4)II pielikums būtu jāgroza, lai Nolīgumā paredzētās reģistru sasaistes izveidei paredzētu lielāku, bet līdzvērtīgu tehnoloģiju kopumu.

               (5)Izstrādātos sasaistes tehniskos standartus Apvienotā komiteja grasās pieņemt savā trešajā sanāksmē, kas notiks 2020. gadā.

               (6)STS Savienībai būs saistoši, tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā.

               (7)STS pieņemšana ir svarīgs Nolīguma īstenošanas elements; tie ļaus izveidot sasaistes tehniskos pamatus un noteikt bāzlīnijas tehniskās specifikācijas, proti, bāzlīnijas arhitektūras, pakalpojumu un drošības prasības.

               (8)Saskaņā ar Nolīguma 13. panta 1. punktu Apvienotā komiteja var vienoties par tehniskām vadlīnijām nolūkā nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī — izveidot stabilu un drošu savienojumu starp SSTL un EUTL. Tehniskās vadlīnijas būtu jāizstrādā darba grupai, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības reģistra centrālais administrators, un tai būtu jāpalīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāju, kas attiecībā uz sasaistes tehnisko standartu pieņemšanu un Nolīguma I un II pielikuma grozīšanu Eiropas Savienības vārdā jāieņem ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas trešajā sanāksmē, balsta uz šim lēmumam pievienoto Apvienotās komitejas akta projektu.

               Par nelielām izmaiņām lēmuma projektā Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par tehniskām vadlīnijām nolūkā nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī — izveidot stabilu un drošu savienojumu starp SSTL un EUTL. Tālab saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu izveido darba grupu, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu un jo īpaši 13. panta 1. punktu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ES vārdā ieņemamā nostāja ir noteikta ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/2106 (2019. gada 21. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz nolīguma I un II pielikuma grozīšanu (OV L 318, 10.12.2019., 96. lpp.).

                     (2)

                        Pieejams
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/219 (2018. gada 23. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (OV L 43, 16.2.2018., 1. lpp.).

                     (5)

                        OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

                     (6)

                        Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2019, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu, pieejams
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf
                  .

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.6.2020
            COM(2020) 271 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz Sasaistes nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehnisko standartu pieņemšanu

               AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2020
                  (…)
                  par Nolīguma I un II pielikuma grozīšanu un sasaistes tehniskajiem standartiem (STS)

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
                  1
                (turpmāk “Nolīgums”) un jo īpaši tā 3. panta 7. punktu un 13. panta 2. punktu,

               tā kā:

               (1)Ar Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019
                  2
                tika grozīts Nolīguma I un II pielikums, tādējādi izpildot Nolīgumā izklāstītos sasaistes nosacījumus.

               (2)Pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 2/2019 pieņemšanas un saskaņā ar Nolīguma 21. panta 3. punktu puses apmainījās ar saviem ratifikācijas instrumentiem, jo tās uzskatīja, ka ir izpildīti visi Nolīgumā noteiktie sasaistes nosacījumi.

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 21. panta 4. punktu Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

               (4)Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju Šveicei pirmo reizi iedalīto gaisa kuģu operatoru administrēšanā, ņemot vērā progresu, kas panākts reģistru sasaistē, saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu būtu jāgroza Nolīguma I pielikums.

               (5)Lai ņemtu vērā jaunākās norises un nodrošinātu lielāku elastību Nolīgumā prasītajā reģistru sasaistē, Nolīguma II pielikums saskaņā ar 13. panta 2. punktu būtu jāgroza, lai sasaistes izveidei paredzētu lielāku, bet līdzvērtīgu tehnoloģiju kopumu.

               (6)Nolīguma 3. panta 7. punkts paredz, ka Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS). STS būtu sīki jāapraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) un Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL). STS būtu jāstājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

               (7)Saskaņā ar Nolīguma 13. panta 1. punktu Apvienotajai komitejai būtu jāvienojas par tehniskām vadlīnijām nolūkā nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī — izveidot stabilu un drošu savienojumu starp SSTL un EUTL. Tehniskās vadlīnijas var izstrādāt darba grupa, ko izveido saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Darba grupā būtu jāiekļauj vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators, un tai būtu jāpalīdz Apvienotajai komitejai veikt tās funkcijas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu,

               (8)Ņemot vērā vadlīniju tehnisko raksturu un vajadzību tās pielāgot situācijas attīstībai, Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora izstrādātās tehniskās vadlīnijas būtu jāiesniedz Apvienotajai komitejai informēšanas vai — attiecīgā gadījumā — apstiprināšanas nolūkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nolīguma I pielikuma B daļas 17. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

               “Gaisa kuģu operatorus, kurus Šveicei pirmo reizi iedala pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Šveice sāk administrēt pēc iedalīšanas gada 30. aprīļa un kad notikusi provizoriskā reģistru sasaiste.”

               2. pants

               Nolīguma II pielikuma ceturto daļu aizstāj ar šādu tekstu:

               “STS norāda, ka komunikācija starp SSTL un EUTL notiek kā tīmekļa pakalpojumu ziņojumu droša apmaiņa, izmantojot šādas tehnoloģijas
                  3
                vai līdzvērtīgas tehnoloģijas:

               ·tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP),

               ·virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes,

               ·XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda),

               ·digitālais paraksts un

               ·tīkla laika protokoli.”

               3. pants

               Ar šo tiek pieņemti šim lēmumam pievienotie sasaistes tehniskie standarti (STS).

               4. pants

               Ar šo izveido darba grupu saskaņā ar Nolīguma 12. panta 5. punktu. Tā palīdz Apvienotajai komitejai nodrošināt pareizu Nolīguma īstenošanu, arī STS īstenošanas tehnisko vadlīniju izstrādi.

               Darba grupā ietilpst vismaz Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Sagatavots angļu valodā Briselē 2020. gada XX.

               Apvienotās komitejas vārdā —

                        sekretārs no Eiropas Savienības puses

                        priekšsēdētājs

                        sekretārs no Šveices puses

               PIELIKUMS

               SASAISTES TEHNISKIE STANDARTI (STS)

               saskaņā ar 3. panta 7. punktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

               Pagaidu risinājuma standarts

               1.Glosārijs

               1-1. tabula. Tematiskie akronīmi un definīcijas

                        Akronīms/termins

                        Definīcija

                        Kvota

                        Tiesības noteiktā periodā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta; kvota derīga tikai ES ETS vai Šveices ETS prasību izpildei.

                        CH

                        Šveices Konfederācija

                        CHU

                        Šveices vispārīgās kvotas (apzīmējumu CHU2 izmanto 2. saistību perioda CHU apzīmēšanai)

                        CHUA

                        Šveices aviācijas kvota

                        KDP

                        Kopējās darbības procedūras, ko kopīgi izstrādājušas Nolīguma puses, lai nodrošinātu ES ETS un Šveices ETS sasaistes funkcionēšanu.

                        ETR

                        Emisijas kvotu tirdzniecības reģistrs

                        ETS

                        Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma

                        ES

                        Eiropas Savienība

                        EUA

                        ES vispārīgā kvota

                        EUAA

                        ES aviācijas nozares kvota

                        EUCR

                        Eiropas Savienības konsolidētais reģistrs

                        EUTL

                        Eiropas Savienības darījumu žurnāls

                        Reģistrs

                        Uzskaites sistēma, kurā uzskaita ETS ietvaros iedalītās kvotas un kura ļauj izsekot elektroniskajos kontos turēto kvotu īpašumtiesībām.

                        SSTL

                        Šveices papildu darījumu žurnāls

                        Darījums

                        Reģistra process, kurā kvota tiek no viena konta pārskaitīta uz citu kontu.

                        Darījumu žurnāla sistēma

                        Darījumu žurnālā ir ieraksts par katru ierosināto darījumu, ko viens reģistrs nosūta otram reģistram.

               1-2. tabula. Tehniskie akronīmi un definīcijas

                        Akronīms

                        Definīcija

                        Asimetriskā kriptogrāfija

                        Datu šifrēšanai un atšifrēšanai izmanto publiskās un privātās atslēgas.

                        Sertificētājs (CA)

                        Iestāde, kas izdod digitālos sertifikātus.

                        Šifrēšanas atslēga

                        Informācijas bloks, kas nosaka šifrēšanas algoritma funkcionālo izlaidi.

                        Atšifrēšana

                        Šifrēšanai pretējs process.

                        Digitālais paraksts

                        Matemātiska metode, ko izmanto, lai validētu ziņojuma, programmatūras vai digitāla dokumenta autentiskumu un integritāti.

                        Šifrēšana

                        Informācijas vai datu pārvēršana kodā, jo īpaši nolūkā novērst neatļautu piekļuvi.

                        Datnes uzņemšana

                        Datnes nolasīšanas process.

                        Ugunsmūris

                        Tīkla drošības ierīce vai programmatūra, kas, balstoties uz iepriekš noteiktiem noteikumiem, monitorē un kontrolē ienākošo un izejošo tīkla datplūsmu.

                        Periodisko kontrolziņojumu monitorēšana

                        Aparatūra vai programmatūra ģenerē un monitorē periodisku signālu normālas darbības apliecināšanai vai citu datorsistēmas daļu sinhronizēšanai.

                        IPsec

                        IP drošība (IP SECurity). Tīkla protokolu komplekts, kas autentificē un šifrē datu paketes, lai nodrošinātu drošu šifrētu komunikāciju starp diviem datoriem interneta protokola tīklā.

                        Ielaušanās testēšana

                        Datorsistēmas, tīkla vai tīmekļa lietotnes testēšana nolūkā atklāt drošības trūkumus, ko varētu izmantot uzbrucējs.

                        Saskaņošanas process

                        Process, kurā nodrošina, ka divi ierakstu kopumi savstarpēji atbilst.

                        VPN

                        Virtuāls privāts tīkls.

                        XML

                        Paplašināmās iezīmēšanas valoda. Tas izstrādātājiem dod iespēju izveidot savus īpašus tagus, kas ļauj definēt, pārsūtīt, validēt un interpretēt datus starp lietotnēm un starp organizācijām.

               2.Ievads

               2017. gada 23. novembrī noslēgtais Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (turpmāk “Nolīgums”) paredz savstarpēji atzīt emisijas kvotas, ko var izmantot, lai panāktu atbilstību Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ES ETS) vai Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (Šveices ETS). Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, starp Savienības reģistra Eiropas Savienības darījumu žurnālu (EUTL) un Šveices reģistra Šveices papildu darījumu žurnālu (SSTL) izveido tiešu sasaisti, kas dos iespēju katras ETS ietvaros izdotās kvotas pārskaitīt no viena reģistra uz otru (Nolīguma 3. panta 2. punkts). Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, līdz 2020. gada maijam vai iespējami drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai reģistru sasaistes pagaidu risinājumu iespējami drīz aizstātu ar pastāvīgu sasaisti (Nolīguma II pielikums).

               Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 7. punktu Šveices reģistra administrators un Savienības reģistra centrālais administrators, balstoties uz Nolīguma II pielikumā izklāstītajiem principiem, izstrādā sasaistes tehniskos standartus (STS), kas sīki apraksta prasības stabila un droša savienojuma izveidei starp SSTL un EUTL. Administratoru izstrādātie STS stājas spēkā, kad tie ir pieņemti ar Apvienotās komitejas lēmumu.

               Šajā dokumentā izklāstītos STS Apvienotā komiteja grasās pieņemt ar Lēmumu Nr. 2/2020. Saskaņā ar šo lēmumu Apvienotā komiteja prasa Šveices reģistra administratoram un Savienības centrālajam administratoram izstrādāt sīkākas tehniskās vadlīnijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu sasaistes funkcionēšanu, tās pastāvīgu pielāgošanu tehnikas attīstībai un jaunām prasībām, kas saistītas ar sasaistes drošumu un drošību, un tās rezultatīvu un efektīvu darbību.

               2.1.Darbības joma

               Šis dokuments atspoguļo Nolīguma pušu kopīgo izpratni par ES ETS un Šveices ETS reģistru sasaistes tehniskā pamata izveidi. Lai gan tajā ir izklāstītas bāzlīnijas tehniskās specifikācijas, proti, bāzlīnijas arhitektūras, pakalpojumu un drošības prasības, šīs sasaistes operacionalizēšanai būs vajadzīgi vēl sīkāki norādījumi.

               Lai sasaiste varētu pienācīgi funkcionēt un to lielākā mērā operacionalizētu, būs jānosaka dažādi procesi un procedūras. Saskaņā ar Nolīguma 3. panta 6. punktu šie jautājumi tiks iztirzāti atsevišķā kopējo darbības procedūru (KDP) dokumentā, ko Apvienotā komiteja ar attiecīgu lēmumu pieņems atsevišķi.

               2.2.Adresāti

               Šis dokuments ir adresēts Šveices reģistra administratoram un Savienības reģistra centrālajam administratoram.

               3.Vispārīgi noteikumi

               3.1.Komunikācijas līnijas arhitektūra

               Šīs iedaļas mērķis ir sniegt aprakstu par vispārējo arhitektūru ES ETS un Šveices ETS sasaistes operacionalizēšanai un dažādajiem tajā iesaistītajiem komponentiem.

               Tā kā būtiska arhitektūras definēšanas daļa ir drošība, ir veikti visi pasākumi stabilas arhitektūras izveidei. Lai gan paredzētā pastāvīgā reģistru sasaiste balstīsies uz tīmekļa pakalpojumiem, pagaidu risinājumā tā vietā tiks izmantots datņu apmaiņas mehānisms.

               Tehniskajā risinājumā izmanto šādus elementus:

               ·drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols,

               ·XML ziņojumi,

               ·uz XML balstīts digitālais paraksts un šifrēšana,

               ·VPN ierīce vai līdzvērtīgs drošs datu pārsūtīšanas tīkls.

               3.1.1.Ziņojumu apmaiņa

               Komunikācija starp Savienības reģistru un Šveices reģistru balstīsies uz ziņojumu apmaiņas mehānismu, kurā tiks izmantoti droši kanāli. Katrai sistēmai būs savs saņemto ziņojumu repozitorijs.

               Abas puses saņemtos ziņojumus reģistrēs kopā ar apstrādes datiem.

               Par kļūdām vai neparedzētu statusu nosūtāmi brīdinājuma ziņojumi, un šādā gadījumā vajadzētu sazināties atbalsta komandu personālam.

                  Kļūdu un neparedzētu notikumu gadījumā tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP incidentu vadības procesā.

               3.1.2.XML ziņojums — augsta līmeņa apraksts

               XML ziņojums ietver vienu no šiem elementiem:

               ·viens vai vairāki darījuma pieprasījumi un/vai viena vai vairākas darījuma atbildes;

               ·viena operācija/atbilde, kas saistīta ar saskaņošanu;

               ·viens testa ziņojums.

               Katrā ziņojumā ir galvene, kurā norādīta(-s)

               ·izcelsmes ETS,

               ·kārtas numurs.

               3.1.3.Uzņemšanas logi

               Pagaidu risinājums ir balstīts uz iepriekš noteiktiem uzņemšanas logiem, kam seko nosauktu notikumu kopums. Darījumu pieprasījumi, kas saņemti, izmantojot sasaisti, tiks uzņemti tikai iepriekš noteiktos intervālos, un izejošie un ienākošie darījumi tiks tehniski validēti. Turklāt saskaņošanu var veikt katru dienu, un to var palaist manuāli.

                  Attiecībā uz jebkura šā notikuma biežuma un/vai laika maiņu tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP pieprasījuma izpildes procesā.

               3.1.4.Darījuma ziņojumu plūsmas

               Izejošie darījumi

               Šajā iedaļā atspoguļota nosūtītājas ETS perspektīva. Augstāk redzamajā secības diagrammā ir attēlotas visas specifiskās izejošās darījumu plūsmas.

               Galvenā plūsma “Parasts darījums” (ar soļiem, kas redzami attēlā):

               (a)nosūtītājā ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā — 24 h aizkave);

               (b)darījumu žurnāls darījuma pieprasījumu validē;

               (c)darījuma pieprasījums tiek nosūtīts uz galamērķa ETS;

               (d)izcelsmes ETS reģistram tiek nosūtīta akcepta atbilde;

               (e)galamērķa ETS darījuma pieprasījumu validē;

               (f)galamērķa ETS uz nosūtītājas ETS darījumu žurnālu nosūta akcepta atbildi;

               (g)darījumu žurnāls akcepta atbildi nosūta reģistram.

               Alternatīva plūsma “Darījumu žurnāla atteikums” (ar iepriekš attēlā redzamajiem soļiem, kas tāpat sākas ar a) soli):

               (a)izcelsmes sistēmā darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā — 24 h aizkave).

               Pēc tam:

               (b)darījumu žurnāls pieprasījumu nevalidē;

               (c)izcelsmes reģistram tiek nosūtīts atteikuma ziņojums.

               Alternatīva plūsma “ETS atteikums” (ar iepriekš attēlā redzamajiem soļiem, kas sākas ar a) soli):

               (a)izcelsmes ETS darījuma pieprasījums no reģistra tiek nosūtīts uz darījumu žurnālu, tiklīdz beigušās visas darbības aizkaves (attiecīgā gadījumā — 24 h aizkave);

               (b)darījumu žurnāls darījuma pieprasījumu validē;

               (c)darījuma pieprasījums tiek nosūtīts uz galamērķa ETS;

               (d)izcelsmes ETS reģistram tiek nosūtīts akcepta ziņojums.

               Pēc tam:

               (e)saņēmējas ETS darījumu žurnāls darījumu nevalidē;

               (f)saņēmēja ETS uz nosūtītājas ETS darījumu žurnālu nosūta atteikuma atbildi;

               (g)darījumu žurnāls atteikuma atbildi nosūta reģistram.

               Ienākošie darījumi

                  Šajā iedaļā atspoguļota saņēmējas ETS perspektīva. Konkrētā plūsma ir attēlota šādā secības diagrammā:

               Diagrammā redzams:

               1.kad saņēmējas ETS darījumu žurnāls pieprasījumu validē, tas nosūta akcepta ziņojumu nosūtītājai ETS un ziņojumu “darījums pabeigts” saņēmējas ETS reģistram.

               2.Ja ienākošais pieprasījums saņēmējas sistēmas darījumu žurnālā tiek atteikts, darījuma pieprasījums saņēmējas ETS reģistram nosūtīts netiek.

               Protokols

               Darījuma ziņojumu ciklā ir tikai divi ziņojumi:

               ·darījuma ierosinājums no nosūtītājas ETS → saņēmējai ETS;

               ·darījuma atbilde no saņēmējas ETS → nosūtītājai ETS — vai nu akceptēts, vai atteikts (ar atteikuma iemeslu):

               –akceptēts: darījums ir pabeigts;

               –atteikts: darījums ir izbeigts.

               Darījuma statuss

               ·Nosūtot pieprasījumu, nosūtītājā ETS darījuma statuss tiks iestatīts uz “ierosināts”.

               ·Saņēmējā ETS darījuma statuss tiks iestatīts uz “ierosināts”, kad pieprasījums būs saņemts un kamēr tiks apstrādāts.

               ·Kad ierosinājums būs apstrādāts, darījuma statuss saņēmējā ETS tiks iestatīts uz “pabeigts”/”izbeigts”.  Tad saņēmēja ETS nosūtīs attiecīgo akcepta/atteikuma ziņojumu.

               ·Kad akcepts/atteikums būs saņemts un apstrādāts, darījuma statuss nosūtītājā ETS tiks iestatīts uz “pabeigts”/”izbeigts”.

               ·Ja atbilde nebūs saņemta, darījuma statuss nosūtītājā ETS aizvien paliks “ierosināts”.

               ·Saņēmēja ETS ikvienam darījumam, kam statuss “ierosināts” būs ilgāk par 30 min, iestatīs statusu “izbeigts”.

                        Ar darījumiem saistītu incidentu gadījumā tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP incidentu vadības procesā.

               3.2.Datu pārsūtīšanas drošība

               Nosūtīšanas laikā datiem tiks piemēroti četri drošības līmeņi:

               (1)tīkla piekļuves kontrole: ugunsmūris un tīklu starpsavienojumu slānis;

               (2)pārsūtīšanas līmeņa šifrēšana: VPN vai līdzvērtīgs drošs datu pārsūtīšanas tīkls;

               (3)sesijas līmeņa šifrēšana: drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols;

               (4)lietotnes līmeņa šifrēšana: XML satura šifrēšana un paraksts.

               3.2.1.Ugunsmūris un tīklu starpsavienojums

               Savienojumu izveido tīklā, ko aizsargā uz datortehniku balstīts ugunsmūris. Ugunsmūri ar noteikumiem konfigurē tā, lai pieslēgties VPN serverim varētu tikai “reģistrēti” klienti.

               3.2.2.Virtuāls privātais tīkls (VPN)

               Visu komunikāciju starp pusēm aizsargā, izmantojot drošu datu pārsūtīšanas tehnoloģiju. Virtuālā privātā tīkla (VPN) gadījumā infrastruktūrai būtu jābūt balstītai uz datortehniku vai virtuālām ierīcēm. VPN tehnoloģijas nodrošina iespēju cauri tādam tīklam kā internets izveidot “tuneli” no viena punkta uz citu, tā aizsargājot visu komunikāciju. Pirms VPN tuneļa izveides potenciālā klienta galapunktam tiek izdots digitālais sertifikāts, kas ļauj klientam savienojuma izveides laikā uzrādīt identitātes apliecinājumu. Katra puse ir atbildīga par sertifikāta instalēšanu savā VPN galapunktā. Izmantojot digitālos sertifikātus, katrs gala VPN serveris piekļūst centrālai struktūrai, lai vienotos par autentifikācijas akreditācijas datiem. Tuneļa izveides procesā notiek vienošanās par šifrēšanu, nodrošinot, ka visa komunikācija caur tuneli ir aizsargāta.

               Klienta VPN galapunktus konfigurē tā, lai VPN tuneli uzturētu pastāvīgi — tā starp pusēm jebkurā laikā ir iespējama uzticama divvirzienu un reāllaika komunikācija.

               Jebkuram citam līdzvērtīgam risinājumam jābūt atbilstīgam iepriekš minētajiem principiem.

               3.2.3.IPsec ieviešana

               Ja izmanto VPN risinājumu, IPSec protokola izmantošana starptīklu VPN infrastruktūras izveidei nodrošinās starptīklu autentifikāciju, datu integritāti un datu šifrēšanu. IPsec VPN konfigurācijas nodrošina pienācīgu autentifikāciju starp diviem VPN savienojuma galapunktiem. Puses attālināto klientu identificēs un autentificēs ar IPSec savienojumu, izmantojot digitālos sertifikātus, ko izsniedzis otras puses atzīts sertificētājs.

               IPsec nodrošina arī visas pa VPN tuneli laistās komunikācijas datu integritāti. Datu paketes tiek jauktas un parakstītas, izmantojot VPN noteikto autentifikācijas informāciju. Ar IPSec šifrēšanu tiek nodrošināta arī datu konfidencialitāte.

               3.2.4.Drošas ziņojumu apmaiņas pārsūtīšanas protokols

               Lai puses varētu droši apmainīties ar datiem, pagaidu risinājums balstās uz vairākiem šifrēšanas slāņiem. Abas sistēmas un to dažādās vides tīkla līmenī ir starpsavienotas, izmantojot VPN tuneļus vai līdzvērtīgus drošus datu pārsūtīšanas tīklus. Lietotnes līmenī datnes tiek pārsūtītas, izmantojot drošas ziņojumu apmaiņas protokolu sesijas līmenī.

               3.2.5.XML satura šifrēšana un paraksts

               XML datnēs parakstīšana un šifrēšana notiek divos līmeņos. Katrs darījuma pieprasījums, darījuma atbilde un saskaņošanas ziņojums tiek atsevišķi digitāli parakstīts.

               Otrajā solī katrs elementa “ziņojums” apakšelements tiek atsevišķi šifrēts.

               Turklāt trešajā solī, lai nodrošinātu visa ziņojuma integritāti un nenoliedzamību, tiek digitāli parakstīts pamatelementa ziņojums. Tā tiek nodrošināts augsts XML iegulto datu aizsardzības līmenis. Tehniskajā īstenošanā tiek ievēroti globālā tīmekļa konsorcija standarti.

               Ziņojumu atšifrējot un verificējot, process notiek apgrieztā secībā.

               3.2.6.Šifrēšanas atslēgas

               Šifrēšanai un parakstīšanai tiks izmantota publiskās atslēgas kriptogrāfija.

               Konkrēti IPSec gadījumā izmantojami ir tikai digitālie sertifikāti, ko izdevis sertificētājs (CA), kuram uzticas abas puses. Šis CA verificē identitāti un izdod sertifikātus, ko izmanto, lai pozitīvi identificētu organizāciju un pušu saziņai izveidotu drošus datu komunikācijas kanālus.

                        Kriptogrāfiskās atslēgas izmanto sakaru kanālu un datu datņu parakstīšanai un šifrēšanai. Puses digitāli apmainās ar publiskajiem sertifikātiem, izmantojot drošus kanālus, un tiem veic ārpusjoslas verifikāciju. Šī procedūra ir neatņemama KDP informācijas drošības pārvaldības procesa daļa.

               3.3.Sasaistes funkciju saraksts

               Sasaiste precizē pārsūtīšanas sistēmu virknei funkciju, ar kurām tiek īstenoti no Nolīguma izrietošie darbības procesi. Sasaiste turklāt ietver specifikāciju saskaņošanas procesam un testa ziņojumiem, kas ļaus veikt periodisko kontrolziņojumu monitorēšanu.

               3.3.1.Darbības darījumi

               No darbības viedokļa sasaiste paredz četru (4) veidu darījumu pieprasījumus:

               ·ārēja pārskaitīšana:

               ·pēc ETS sasaistes stāšanās spēkā ES un CH kvotas ir savstarpēji aizstājamas un līdz ar to pilnībā pārskaitāmas no vienas puses otrai.

               ·Lai ar sasaistes starpniecību varētu veikt pārskaitījumu, vienā ETS ir vajadzīgs pārskaitītāja konts un otrā — saņēmēja konts.

               ·Pārskaitījumā var iekļaut šo četru (4) veidu kvotas jebkādā daudzumā:

               ·Šveices vispārīgās kvotas (CHU);

               ·Šveices aviācijas kvotas (CHUA);

               ·ES vispārīgās kvotas (EUA);

               ·ES aviācijas kvotas (EUAA);

               ·starptautiskā iedale:

               gaisa kuģu operatori, kurus administrē viena ETS un kuriem ir saistības otrā ETS un tiesības saņemt bezmaksas kvotas no šīs otrās ETS, bezmaksas aviācijas kvotas no otrās ETS saņems ar starptautiskās iedales darījumu;

               ·starptautiskās iedales apvērse:

               šis darījums tiks veikts tad, ja bezmaksas kvotas, ko gaisa kuģa operatora turējuma kontam iedalījusi otra ETS, būs pilnīgi jāatgriež;

               ·iedales apjoma pārsnieguma atgriešana:

               apvērsei līdzīgs darījums, tikai iedale netiek pilnīgi apvērsta; iedalītājai ETS tiek atgrieztas tikai iedales apjoma pārsnieguma kvotas.

               3.3.2.Saskaņošanas protokols

               Saskaņošana notiks tikai pēc tam, kad būs noslēgušies ziņojumu uzņemšanas, validēšanas un apstrādes logi.

               Saskaņošana ir neatņemama sasaistes drošības un konsekvences pasākumu daļa. Pirms grafika izveidošanas abas Puses vienosies par precīzu saskaņošanas laiku. Ja abas puses par to vienojas, plānota saskaņošana var notikt katru dienu. Katrā ziņā plānota saskaņošana veicama vismaz pēc uzņemšanas.

               Jebkura puse jebkurā laikā var iniciēt manuālu saskaņošanu.

                        Attiecībā uz jebkuras plānotās saskaņošanas laika un/vai biežuma maiņu tiks ievērotas darbības procedūras, kas noteiktas KDP pieprasījuma izpildes procesā.

               3.3.3.Testa ziņojums

               Sakaru “no gala līdz galam” pārbaudīšanai ir paredzēts testa ziņojums. Ziņojumā būs dati, kas to identificēs kā testu, un pēc saņemšanas otrā galā uz to tiks nosūtīta atbilde.

               3.4.Tīmekļa pakalpojumu standarti

               Tīmekļa pakalpojumi pagaidu risinājumā izmantoti netiks. Tomēr ir vērts atzīmēt, ka XML ziņojumu forma un formāts lielā mērā paliks tāds pats. Līdz ar pastāvīgas reģistru sasaistes ieviešanu nākotnē tīmekļa pakalpojumiem būtu jānodrošina XML ziņojumu apmaiņa reāllaikā.

               3.5.Specifiskā tīmekļa pakalpojumu definīcija

               Šī iedaļa uz pagaidu risinājumu neattiecas. Kā minēts iepriekšējā iedaļā, tīmekļa pakalpojumi tiks izmantoti tikai gaidāmajā pastāvīgajā reģistru sasaistē.

               3.6.Datu reģistrēšanas prasības

               Ņemot vērā abu pušu vajadzību uzturēt precīzu un konsekventu informāciju un vajadzību pēc rīkiem, ko izmantot saskaņošanas procesā neatbilstību novēršanai, abas puses uztur četru (4) veidu datu žurnālus:

               ·darījumu žurnāli;

               ·saskaņošanas žurnāli;

               ·ziņojumu arhīvs;

               ·iekšējās revīzijas žurnāli.

               Visus datus šajos žurnālos problēmu novēršanas nolūkā glabā vismaz trīs (3) mēnešus, un to tālāka saglabāšana revīzijas nolūkā ir atkarīga no katrā galā piemērojamajiem tiesību aktiem.  Žurnālu datnes, kas vecākas par trim (3) mēnešiem, var arhivēt drošā vietā neatkarīgā IT sistēmā, ja vien tās var izgūt vai tām piekļūt saprātīgā termiņā.

               Darījumu žurnāli

               Gan EUTL, gan SSTL apakšsistēmās ir darījumu žurnāli.

               Konkrētāk, darījumu žurnālos tiks reģistrēts katrs ierosinātais darījums, kas nosūtīts uz otru ETS.  Katrā ierakstā ir visi darījuma satura lauki un pēcākais darījuma iznākums (saņēmējas ETS atbilde). Darījumu žurnālos tiks reģistrēti arī ienākošie darījumi, kā arī atbilde, kas nosūtīta izcelsmes ETS.

               Saskaņošanas žurnāli

               Saskaņošanas žurnāls ietver ierakstu par katru saskaņošanas ziņojumu, ar kuru puses ir apmainījušās, tostarp saskaņošanas identifikatoru, laika zīmogu un saskaņošanas rezultātu — saskaņošanas statusu “atbilst” vai “neatbilstības”. Pagaidu risinājumā saskaņošanas ziņojumi ir neatņemama savstarpēji nosūtīto ziņojumu daļa.

               Abas puses katru pieprasījumu un atbildi uz to reģistrē saskaņošanas žurnālā. Lai gan saskaņošanas žurnālā ietvertā informācija pašā saskaņošanā netiek kopīgota tieši, piekļuve šai informācijai var būt vajadzīga neatbilstību novēršanai.

               Ziņojumu arhīvs

               Abām pusēm ir pienākums nosūtīto un saņemto datu kopiju (XML datnes) arhivēt, kā arī reģistrēt, vai tie vai XML ziņojumi bijuši pareizā formātā.

               Arhīva galvenais mērķis ir kalpot revīzijas vajadzībām, glabāt pierādījumus, kas nosūtīts otrai pusei un no tās saņemts. Šajā ziņā kopā ar datnēm jāarhivē arī saistītie sertifikāti.

               Šīs datnes sniegs arī papildu informāciju problēmu novēršanai.

               Iekšējās revīzijas žurnāls

               Šos žurnālus katra puse definē un izmanto pati.

               3.7.Operacionālās prasības

               Pagaidu risinājumā datu apmaiņa starp abām sistēmām nav pilnīgi autonoma; tas nozīmē, ka sasaistes operacionalizēšanai ir vajadzīgi operatori un procedūras.

               4.Pieejamības noteikumi

               4.1.Komunikācijas pieejamības nodrošināšana

               Pagaidu risinājuma arhitektūra būtībā ir IST infrastruktūra un programmatūra, kas nodrošina saziņu starp Šveices ETS un ES ETS. Izstrādājot pagaidu risinājumu un pastāvīgo reģistru sasaisti, ir ļoti svarīgi šai datu plūsmai nodrošināt lielu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti. Tā kā šajā projektā būtiska nozīme ir IST infrastruktūrai, īpaši izstrādātajai programmatūrai un procesiem, noturīgas sistēmas izveidē ir jāņem vērā visi trīs elementi.

               IST infrastruktūras noturība

               Šā dokumenta vispārīgo noteikumu nodaļā ir sīki aprakstīti arhitektūras pamatelementi. IST infrastruktūras pusē ar pagaidu sasaisti tiek izveidots noturīgs VPN (vai līdzvērtīgs tīkls) ar drošiem komunikācijas tuneļiem, pa kuriem var notikt droša ziņojumu apmaiņa. Citi infrastruktūras elementi tiek konfigurēti ar augstu pieejamību un/vai rezerves mehānismiem.

               Īpaši izstrādātās programmatūras noturība

               Īpaši izstrādātie programmatūras moduļi uzlabo noturību, noteiktu laiku sakarus ar otru galu cenšoties izveidot vēlreiz, ja kāda iemesla dēļ tas neizdodas.

               Pakalpojumu noturība

               Pagaidu risinājumā datu apmaiņa starp pusēm notiek iepriekš noteiktos laikos visu gadu. Dažiem plānotās datu apmaiņas soļiem ir vajadzīga sistēmu operatoru un/vai reģistru administratoru manuāla iejaukšanās. Ņemot vērā šo aspektu un lai palielinātu apmaiņas pieejamību un sekmīgumu,

               ·darbības procedūrās katra soļa veikšanai paredz ievērojamus laika logus;

               ·pagaidu risinājuma programmatūras moduļi nodrošina asinhronu komunikāciju;

               ·automātiskās saskaņošanas procesā tiks atklāts, vai vienā vai otrā galā bijušas problēmas ar datu datņu uzņemšanu;

               ·monitorēšanas procesi (IST infrastruktūra un īpaši izstrādāti programmatūras moduļi) tiek ņemti vērā incidentu vadības procedūrās (kas noteiktas kopējo darbības procedūru dokumentā) un ir to ierosinātāji. Minētās procedūras, kuru mērķis ir samazināt laiku līdz normālas darbības atjaunošanai pēc incidentiem, ir vajadzīgas, lai nodrošinātu augstus pieejamības rādītājus.

               4.2.Inicializēšanas, komunikācijas, reaktivizēšanas un testēšanas plāns

               Lai pārliecinātos, ka platforma gan IST infrastruktūras, gan informācijas sistēmas līmenī ir gatava, visi dažādie elementi, kas saistīti ar pagaidu risinājuma arhitektūru, iztur vairākus individuālus un kolektīvus testus. Šie operacionālie testi ir obligāts priekšnoteikums katru reizi, kad platformas pagaidu risinājuma operacionālais statuss mainās no “atslēgts” uz “operacionāls”.

               Sasaistes operacionālā statusa aktivizācijai pēc tam ir nepieciešams sekmīgi izpildīt iepriekš noteiktu testēšanas plānu. Tādējādi tiek apstiprināts, ka, pirms starp pusēm tiek sākta darba vides darījumu nosūtīšana, katrs reģistrs vispirms ir veicis iekšējo testu kopumu, kam seko savienotības “no gala līdz galam” validācija.

               Testēšanas plānā jānorāda vispārējā testēšanas stratēģija un sīka informācija par testēšanas infrastruktūru. Konkrētāk, attiecībā uz katru elementu katrā testēšanas blokā būtu jānorāda

               ·testēšanas kritēriji un rīki;

               ·testa veikšanai piešķirtās lomas;

               ·gaidāmie rezultāti (pozitīvie un negatīvie);

               ·testēšanas grafiks;

               ·testēšanas rezultātu reģistrēšanas prasības;

               ·problēmu novēršanas dokumentācija;

               ·eskalācijas noteikumi.

               Kā procesu operacionālā statusa aktivizācijas testus varētu iedalīt četros (4) konceptuālos blokos vai posmos:

               4.2.1.Iekšējie IST infrastruktūras testi

               Paredzēts, ka šos testus katra puse katrā galā veic un/vai pārbauda individuāli.

               Katru IST infrastruktūras elementu katrā galā testē atsevišķi. Testā ietver pilnīgi visus infrastruktūras komponentus. Šos testus var veikt automātiski vai manuāli, bet tiem jāverificē, ka pilnīgi visi infrastruktūras elementi ir operacionāli.

               4.2.2.Komunikācijas testi

               Šos testus katra puse sāk individuāli un noslēdz sadarbībā ar otru pusi.

               Kad atsevišķie elementi ir operacionāli, ir jātestē sakaru kanāli starp abiem reģistriem. Šajā nolūkā katra puse verificē, ka darbojas piekļuve internetam, ir izveidoti VPN tuneļi (vai līdzvērtīgs drošs pārsūtīšanas tīkls) un ir nodrošināta starptīklu IP savienotība. Tad būtu otram galam jāapstiprina vietējo un attālināto infrastruktūras elementu sasniedzamība un IP savienotība.

               4.2.3.Pilnas sistēmas (“no gala līdz galam”) testi

               Šos testus paredzēts veikt katrā galā, un rezultātus dara zināmus otrai pusei.

               Kad sakaru kanāli un katrs atsevišķais abu reģistru komponents ir pārbaudīts, katrā galā sagatavo virkni simulētu darījumu un saskaņošanu, kas reprezentē visas sasaistes ietvaros izmantojamās funkcijas.

               4.2.4.Drošības testi

               Paredzēts, ka šos testus katrā galā veic un/vai ierosina abas puses tā, kā izklāstīts iedaļās “Drošības testēšanas vadlīnijas” un “Riska novērtēšanas noteikumi”.

               Tikai pēc tam, kad katrs no četriem posmiem/blokiem ir noslēdzies ar paredzamiem rezultātiem, pagaidu sasaisti var uzskatīt par operacionālu.

               Testēšanas resursi

               Katrai pusei ir īpaši testēšanas resursi (īpaša IST infrastruktūras programmatūra un aparatūra), un katra puse savās sistēmās iestrādā testēšanas funkcijas, kas dotu iespēju platformu manuāli un nepārtraukti validēt. Reģistru administratori jebkurā laikā var veikt manuālas individuālas vai sadarbīgas testēšanas procedūras. Pati operacionālā statusa aktivizēšana ir manuāls process.

               Tāpat ir paredzēts, ka platforma regulāri veiks automātiskas pārbaudes. Šo pārbaužu mērķis ir palielināt platformas pieejamību, jau agri atklājot iespējamas infrastruktūras vai programmatūras problēmas. Šis platformas monitorēšanas plāns sastāv no diviem elementiem:

               ·IST infrastruktūras monitorēšana: infrastruktūru katrā galā monitorē IST infrastruktūras pakalpojumu sniedzēji. Automātiskie testi aptvers visus dažādos infrastruktūras elementus un sakaru kanālu pieejamību;

               ·lietotņu monitorēšana: pagaidu sasaistes programmatūras moduļi nodrošinās sistēmu komunikācijas monitorēšanu lietotņu līmenī (manuāli un/vai ar regulāriem intervāliem), kā ietvaros sasaistes pieejamība tiks testēta no viena gala līdz otram, sasaistē simulējot dažus darījumus.

               4.3.Akceptēšanas vide / testēšanas vide

               Savienības reģistra un Šveices reģistra arhitektūru veido šādas trīs vides:

               ·darba vide (PROD): šajā vidē glabājas reālie dati un tiek apstrādāti reālie darījumi;

               ·akceptēšanas vide (ACC): šajā vidē tiek izmantoti nereāli vai anonimizēti reprezentatīvi dati. Tā ir vide, kurā abu pušu sistēmu operatori validē jaunas versijas;

               ·testēšanas vide (TEST): šajā vidē tiek izmantoti nereāli vai anonimizēti reprezentatīvi dati. Šo vidi izmanto tikai reģistru administratori, un tā domāta tam, lai abas puses veiktu integrācijas testus.

               Izņemot VPN (vai līdzvērtīgu tīklu), šīs trīs vides ir pilnīgi neatkarīgas viena no otras, proti, aparatūra, programmatūra, datubāzes, virtuālās vides, IP adreses, porti ir ierīkoti un darbojas pilnīgi neatkarīgi.

               Kas attiecas uz VPN izkārtojumu, to veido divās dažādās vidēs, no kurām viena ir PROD, bet otra (neatkarīga) — ACC un TEST.

               5.Konfidencialitātes un integritātes noteikumi

               Drošības mehānismi un procedūras attiecībā uz operācijām, kas notiek sasaistē starp Savienības reģistru un Šveices reģistru, paredz divu personu iesaisti (četru acu princips). Divu personu iesaisti izmanto, kad vien nepieciešams, tomēr tas var nebūt vajadzīgs visiem reģistru administratoru soļiem.

               Drošības prasības ir ņemtas vērā un aplūkotas drošības vadības plānā, kas ietver arī procesus, kuri saistīti ar drošības incidentu risināšanu pēc eventuāla drošības pārkāpuma. Šo procesu operacionālā daļa ir aprakstīta KDP.

               5.1.Drošības testēšanas infrastruktūra

               Katra puse apņemas izveidot drošības testēšanas infrastruktūru (izmantojot kopīgu programmatūru un aparatūru, ko izmanto, lai atklātu vājās vietas izstrādes un darbības posmos),

               ·nošķirti no darba vides;

               ·tā, ka drošību analizē no sistēmas izstrādes un darbības neatkarīga komanda.

               Katra puse apņemas veikt gan statisko, gan dinamisko analīzi.

               Dinamiskās analīzes gadījumā (piem., ielaušanās testēšana) abas puses apņemas izvērtējumus parasti attiecināt tikai uz testēšanas un akceptēšanas vidēm (kas definētas iedaļā “Akceptēšanas vide / testēšanas vide”). Šīs politikas izņēmumus apstiprina abas puses.

               Pirms ieviešanas darba vidē katram sasaistes programmatūras modulim (kas definēts iedaļā “Komunikācijas līnijas arhitektūra”) veic drošības testēšanu.

               Testēšanas infrastruktūrai gan tīkla, gan infrastruktūras līmenī jābūt nodalītai no darba infrastruktūras un jādod iespēja veikt drošības testus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību drošības prasībām.

               5.2.Sasaistes apturēšanas un reaktivizēšanas noteikumi

               Ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir kompromitēta, abas puses nekavējoties viena otru par to informē un sasaisti starp SSTL un EUTL aptur.

                        Informācijas kopīgošanas, apturēšanas lēmuma un reaktivizēšanas lēmuma procedūras ir KDP pieprasījuma izpildes procesa daļa.

               Apturēšana

               Reģistru sasaistes apturēšana saskaņā ar Nolīguma II pielikumu var notikt šādu iemeslu dēļ:

               ·administratīvi iemesli (uzturēšana utt.), tātad plānoti;

               ·drošības apsvērumi (vai IT infrastruktūras bojājumi), tātad neplānoti.

               Ārkārtas gadījumā viena no pusēm informē otru pusi un reģistru sasaisti vienpusēji aptur.

               Ja tiek pieņemts lēmums reģistru sasaisti apturēt, katra puse nodrošina, ka sasaiste tiek pārtraukta tīkla līmenī (bloķējot daļu ienākošo un izejošo savienojumu vai tos visus).

                        Lēmums par reģistru sasaistes apturēšanu neatkarīgi no tā, vai tā ir plānota vai neplānota, tiks pieņemts saskaņā ar KDP noteikto izmaiņu vadības vai drošības incidentu vadības procedūru.

               Komunikācijas reaktivizēšana

               Lēmums par reaktivizēšanu tiks pieņemts tā, kā norādīts KDP, un jebkurā gadījumā ne pirms tam, kad sekmīgi pabeigtas drošības testēšanas procedūras, kas izklāstītas iedaļās “Drošības testēšanas vadlīnijas” un “Inicializēšanas, komunikācijas reaktivizēšanas un testēšanas plāns”.

               5.3.Noteikumi par drošības pārkāpumiem

               Par drošības pārkāpumu uzskata drošības incidentu, kas ietekmē jebkādas sensitīvas informācijas konfidencialitāti un integritāti un/vai tās sistēmas pieejamību, kas ar šo informāciju rīkojas.

               Sensitīva informācija ir norādīta sensitīvās informācijas sarakstā, un to var apstrādāt sistēmā vai jebkurā ar to saistītā daļā.

               Informāciju, kas tieši saistīta ar drošības pārkāpumu, uzskata par sensitīvu, atzīmē ar atzīmi “ETS kritiski svarīga informācija” un, ja vien nav norādīts citādi, apstrādā saskaņā ar rīkošanās instrukcijām.

                        Katrs drošības pārkāpums tiks risināts saskaņā ar KDP nodaļu par drošības incidentu vadību.

               5.4.Drošības testēšanas vadlīnijas

               5.4.1.Programmatūra

               Lai novērtētu sasaistes drošību un ar to saistītos riskus, vismaz visām jaunām nozīmīgām programmatūras versijām saskaņā ar STS noteiktajām drošības prasībām veic drošības testus, attiecīgā gadījumā arī ielaušanās testus.

               Ja pēdējo 12 mēnešu laikā nozīmīgu jaunu versiju nav bijis, veic tābrīža sistēmas drošības testu, ņemot vērā kiberdraudu attīstību, kas notikusi pēdējos 12 mēnešos.

               Reģistru sasaistes drošības testēšanu veic akceptēšanas vidē un, ja vajadzīgs, darba vidē, abām pusēm koordinējoties un savstarpēji vienojoties.

               Tīmekļa lietotņu testēšanā tiks ievēroti starptautiskie atvērtie standarti, piem., tie, kas izstrādāti atvērtā tīmekļa lietotņu drošības projektā (OWASP).

               5.4.2.Infrastruktūra

               Darba sistēmas atbalsta infrastruktūru regulāri (vismaz reizi mēnesī) skenē, meklējot vājās vietas, un atklātās vājās vietas novērš pēc tā paša principa, kas noteikts iepriekšējā iedaļā, izmantojot atjauninātu drošības trūkumu datubāzi.

               5.5.Riska novērtējuma noteikumi

               Ja ir piemērojama ielaušanās testēšana, tā jāiekļauj drošības testēšanā.

               Katra puse var par drošības testēšanas veikšanu noslēgt līgumu ar specializētu uzņēmumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               ·uzņēmumam ir šādai drošības testēšanai vajadzīgās prasmes un pieredze;

               ·uzņēmums nav tieši pakļauts izstrādātājam un/vai tā darbuzņēmējam un nav ne iesaistīts sasaistes programmatūras izstrādē, ne arī ir izstrādātāja apakšuzņēmējs;

               ·uzņēmums ir parakstījis informācijas neizpaušanas līgumu, kurā apņemas saglabāt rezultātu konfidencialitāti un tos apstrādāt līmenī “ETS kritiski svarīga informācija” saskaņā ar rīkošanās instrukcijām.

                     (1)

                        OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

                     (2)

                        OV [XXXX].

                     (3)

                        Šīs tehnoloģijas pašlaik izmanto, lai nodrošinātu savienojumu starp Savienības reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu, kā arī starp Šveices reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.7.2020
            COM(2020) 273 final
            2020/0131(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz nolīguma grozījumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz nolīguma grozījumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padome 2002. gada 12. jūnijā atļāva Komisijai sākt sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ar ĀKK valstīm.

               2009. gada 30. jūlijā Savienība parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (“nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam
                  1
               . Nolīguma mērķis ir:

               (a)dot iespēju Klusā okeāna valstīm izmantot uzlabotu pieeju tirgum, ko piedāvā ES;

               (b)veicināt Klusā okeāna valstu ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

               (c)balstoties uz kopējām interesēm, izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp Pusēm, pakāpeniski liberalizējot tirdzniecību veidā, kas saderīgs ar piemērojamiem PTO noteikumiem un asimetrijas principu, un ņemot vērā Klusā okeāna valstu konkrētās vajadzības un jaudas ierobežojumus saistību līmeņu un laika ziņā;

               (d)izstrādāt atbilstīgus domstarpību izšķiršanas pasākumus un

               (e)izstrādāt atbilstīgus institucionālos pasākumus.

               Papua-Jaungvineja un Fidži Republika nolīgumu provizoriski piemēro attiecīgi kopš 2009. gada 20. decembra un 2014. gada 28. jūlija.

               Nolīguma 80. pants paredz, ka nolīgumam var pievienoties citas Klusā okeāna salas, pamatojoties uz iesniegtu 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus pieejas piedāvājumu. Tādējādi Samoa Neatkarīgā Valsts pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī
                  2
                un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 31. decembra. Puses ir sākušas procedūras, kas saistītas ar Zālamana Salu un Tongas Karalistes pievienošanos, kuras apliecinājušas interesi pievienoties nolīgumam.

               Pēc Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanās ir nepieciešams veikt tehniskus grozījumus nolīgumā, lai tās tirgus pieejas faktu pievienotu nolīguma II pielikumam.

               2.2.EPN Tirdzniecības komiteja

               Ar EPN 68. pantu tiek izveidota Tirdzniecības komiteja, kuras sastāvā ir Pušu (ES un Klusā okeāna valstu) pārstāvji.

               Tirdzniecības komiteja risina visus jautājumus, kas nepieciešami šā nolīguma īstenošanai. Tirdzniecības komiteja, veicot savus uzdevumus, var:

               (f)izveidot un pārraudzīt jebkādas īpašās komitejas vai struktūras, kas vajadzīgas nolīguma īstenošanai;

               (g)sanākt uz sēdi jebkurā laikā, par ko Puses vienojas;

               (h)izskatīt visus nolīguma jautājumus un, pildot savus uzdevumus, attiecīgi rīkoties un

               (i)pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

               2.3.EPN Tirdzniecības komitejas paredzētais lēmums

               EPN Tirdzniecības komiteja savā septītajā sanāksmē 2019. gada 3.-4. oktobrī pieņēma nolīguma Pusēm adresētu ieteikumu, cita starpā iesakot grozīt nolīgumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās valsts pievienošanos. Nepieciešamās izmaiņas paredz papildināt nolīguma II pielikumu ar Samoa tirgus pieejas piedāvājumu.

               Nolīguma 13. pantā paredzēts, ka Tirdzniecības komiteja jebkādā veidā, ko tā uzskata par atbilstīgu, vienojoties var grozīt II pielikumu.

               Attiecīgi astotās sanāksmes laikā XX XX XX EPN Tirdzniecības komitejai ir jāpieņem lēmums veikt vajadzīgo tehnisko grozījumu nolīgumā, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās valsts pievienošanos.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Ierosinātajā Padomes lēmumā ir noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz ierosinātā nolīguma grozījuma pieņemšanu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts neseno pievienošanos.

               Šāda nostāja ir balstīta Padomes lēmuma projektam pievienotajā Tirdzniecības komitejas lēmuma projektā par nolīguma grozījumu.

               Paredzētā ieteikuma priekšmets attiecas uz tirdzniecības politiku, proti, jomu, kurā Savienībai ir ekskluzīva ārējā kompetence saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu.

               Grozījumam, kas jāpieņem Tirdzniecības komitejai, ir juridiskas sekas. Paredzētais grozījums pēc tā pieņemšanas atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar nolīguma 13. pantu.

               Paredzētais grozījums nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā ieteikuma mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam ieteikumam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā ieteikuma mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā ieteikuma publicēšana

               Tā kā ar Tirdzniecības komitejas lēmumu tiks grozīts ekonomisko partnerattiecību nolīgums, tad ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0131 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz nolīguma grozījumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2009. gada 30. jūlijā Savienība parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (“nolīgums”)
                  3
               , ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam. Papua-Jaungvineja un Fidži Republika nolīgumu provizoriski piemēro attiecīgi no 2009. gada 20. decembra un 2014. gada 28. jūlija.

               (2)Nolīguma 80. pants paredz, ka nolīgumam var pievienoties citas Klusā okeāna salas, pamatojoties uz iesniegtu 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus pieejas piedāvājumu. Tādējādi Samoa Neatkarīgā Valsts pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī
                  4
                un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 31. decembra.

               (3)Nolīguma 68. pants paredz, ka Tirdzniecības komiteja izskata visus jautājumus, kas vajadzīgi nolīguma īstenošanai.

               (4)EPN Tirdzniecības komiteja savā septītajā sanāksmē 2019. gada 3.-4. oktobrī pieņēma nolīguma Pusēm adresētu ieteikumu, cita starpā iesakot grozīt nolīgumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās valsts pievienošanos. Nepieciešamās izmaiņas paredz papildināt nolīguma II pielikumu ar Samoa tirgus pieejas piedāvājumu.

               (5)Nolīguma 13. pantā paredzēts, ka Tirdzniecības komiteja jebkādā veidā, ko tā uzskata par atbilstīgu, vienojoties var grozīt II pielikumu.

               (6)Tirdzniecības komitejas astotā sanāksme notiks 2020. gada XX XX, un tās laikā komiteja varēs saskaņā ar nolīguma 13. pantu pieņemt tehnisko grozījumu nolīgumā, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam.

               (7)Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas attiecībā uz paredzēto lēmumu jāieņem Tirdzniecības komitejas astotajā sanāksmē.

               (8)Tādēļ Savienības nostājas Apvienotās komitejas astotajā sanāksmē pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā tās astotajā sanāksmē attiecībā uz grozījumu Partnerattiecību pagaidu nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam, pamatā ir Tirdzniecības komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas Tirdzniecības komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp).

                     (2)

                        ES OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.

                     (3)

                        Padomes Lēmums 2009/729/EK (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp).

                     (4)

                        OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.7.2020
            COM(2020) 273 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz nolīguma grozījumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               SASKAŅĀ AR PARTNERATTIECĪBU PAGAIDU NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTĪM, NO OTRAS PUSES, IZVEIDOTĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. XX//2020

               (...)

               attiecībā uz nolīguma grozījumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam

               TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               , ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam un kas parakstīts Londonā 2009. gada 30. jūlijā, un jo īpaši tā 13. un 68. pantu,

               tā kā:

               (1)Samoa Neatkarīgā Valsts 2018. gada 5. februārī iesniedza līgumslēdzējām Pusēm lūgumu pievienoties un 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus pieejas piedāvājumu. Samoa pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī un provizoriski piemēro to kopš 2018. gada 31. decembra.

               (2)Nolīguma 68. pants paredz, ka Tirdzniecības komiteja izskata visus jautājumus, kas vajadzīgi nolīguma īstenošanai.

               (3)EPN Tirdzniecības komiteja savā septītajā sanāksmē 2019. gada 3.-4. oktobrī pieņēma nolīguma Pusēm adresētu ieteikumu, cita starpā iesakot grozīt nolīgumu, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās valsts pievienošanos. Nepieciešamās izmaiņas paredz papildināt nolīguma II pielikumu ar Samoa tirgus pieejas piedāvājumu.

               (4)Nolīguma 13. pantā paredzēts, ka Tirdzniecības komiteja jebkādā veidā, ko tā uzskata par atbilstīgu, vienojoties var grozīt II pielikumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Saskaņotā Samoa Neatkarīgās Valsts tirgus pieejas piedāvājuma tekstu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā, pievieno nolīguma II pielikumam.

               [Vieta] …,

                           Tirdzniecības komitejas vārdā –

                        Savienības vārdā –

                        Klusā okeāna valstu vārdā –

               PIELIKUMS

               MUITAS NODOKĻI, KAS PIEMĒROJAMI IMPORTAM UZ SAMOA NEATKARĪGO VALSTI (OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=OJ:L:2018:333:TOC

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2009/729/EK (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp.).