				|

		52011PC0914

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  par Hercule III programmu, lai veicinātu darbības Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzības jomā /* COM/2011/0914 galīgā redakcija - 2011/0454 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Programma Hercule I tika balstīta
uz Lēmumu 804/2004/EK[1],
ar kuru tika pienācīgi pamatoti un paplašināti vairāki
pasākumi finansiālo interešu aizsardzības jomā, kas laika
gaitā bija vērsusies plašumā.
Ar Lēmumu 878/2007/EK[2] minētā programma tika
pagarināta uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam kā
programma Hercule II. Šajā 2007. gada lēmumā
īpašs uzsvars tika likts uz cīņu pret cigarešu kontrabandu un
viltošanu, lai atspoguļotu Komisijas juridiskās saistības, kas
izriet no Pretkontrabandas un pretviltošanas nolīguma, kas 2004. gadā
tika parakstīts ar Philip Morris International. Minētais
nolīgums bija pirmais ar starptautiskajiem cigarešu ražotājiem
parakstītais nolīgums, saskaņā ar kuru, atzīstot, ka
ražotāji laikposmā līdz 20 gadiem valstu un Savienības
budžetā iemaksā vairāk nekā 2 miljardus ASV
dolāru, Komisija un dalībvalstis vienojās stiprināt Eiropas
centienus novērst tabakas produktu nelikumīgu tirdzniecību. Gada
piešķīrums Hercule tika pienācīgi palielināts
kopš 2007. gada.
Tā kā Hercule II
juridiskais pamats 2013. gada beigās zaudēs spēku, to
aizstājot, būtu jānodrošina Eiropas atbalsta
turpināmība pasākumiem, ko veic Komisija un dalībvalstis,
nolūkā sniegt labāku informāciju, veikt pētījumus
un sniegt apmācību vai tehnisko un zinātnisko
palīdzību cīņā pret krāpšanu.
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību (LESD) ir atspoguļotas sabiedrības rūpes par
Savienības finansiālo interešu aizsardzību, paredzot
efektīvu un līdzvērtīgu aizsardzību visās
dalībvalstīs un Savienības iestādēs,
organizācijās, birojos un aģentūrās (LESD 325. pants,
bijušas EKL 280. pants). Nav iespējams par augstu novērtēt
to, cik svarīgi ir iegūt un saglabāt sabiedrības
ticību Savienības spējai aizsargāt no krāpniekiem
nodokļu maksātāju naudu, jo īpaši pašreizējos budžeta
taupības apstākļos un laikā, kad notiek sarunas par
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
2.1. Programma Hercule II
ietver daudzveidīgu darbību kopumu, kurā iesaistītajām
ieinteresētajām personām visām ir svarīga loma
cīņā pret krāpšanu, korupciju un citām
nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finansiālās
intereses, bet to ieguldījums izpaužas dažādos veidos.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
2011. gadā, daļēji balstoties uz anketu, ir veicis
neformālu apspriešanos ar šādām ieinteresētajām
personām:
-
OLAF darba grupa “Cigarešu partneri”
(specializētie dienesti dalībvalstīs, uz kurām īpaši
attiecas nolīgumi ar tabakas ražotājiem);
- dalībvalstu dienesti, kas izmanto OLAF
Informācijas atbalsta biroju – ISO;
- Eiropas Krimināltiesību un ES
finansiālo interešu aizsardzības asociācijas (Eiropas juristu
asociācijas – EJA).
Šīm ieinteresētajām
personām tika lūgts izvērtēt Hercule II programmas
īstenošanu un sniegt idejas turpmākiem mērķiem.
“Cigarešu” darba grupa norādīja uz
nepieciešamību pēc turpmāka un vēl spēcīgāka
atbalsta Savienības līmenī. Tika sniegti daži konkrēti
ierosinājumi, aptverot iespējamās turpmākās
lietderīgās darbības, tehniskos jautājumus un
vienkāršošanu. Komisijas priekšlikumā šie ierosinājumi ir
lielā mērā ņemti vērā.
Attiecībā uz to, ka Komisija/OLAF
iegādājas komerciāli pieejamus datu avotus, kas ir
vērtīgi operatīvajiem dienestiem dalībvalstīs un pašam
OLAF, vienu un to pašu datu avotu izmantošana veicina kopīgu pieeju
riska analīzei dalībvalstīs. OLAF ik mēnesi uzrauga
datubāzu izmantošanu, veicinot to efektīvu izmantošanu
dalībvalstīs, radot iespēju vajadzības gadījumā
apvienot resursus un reaģējot uz izmantojuma pieaugumu. Šāds
elastīgums, kā arī Komisijas pirktspēja, rīkojoties
visu dalībvalstu vārdā, ļauj būtiski ietaupīt
līdzekļus salīdzinājumā ar izmaksām, kādas
dalībvalstīm rastos, ja tās datus iegādātos
atsevišķi, un praksē nodrošina, ka dažas dalībvalstis var
piekļūt datiem, kurus tās citādi nevarētu
atļauties. Lietotāju aptauja par ārējām
datubāzēm 2011. gada vasarā apstiprināja, ka
dalībvalstis atzīst šā pakalpojuma pievienoto vērtību
cīņā pret krāpšanu. Komisijas priekšlikumā tiek
pilnībā ņemti vērā šīs aptaujas rezultāti.
Mācību darbības ļauj plaši
izplatīt krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas
pasākumus, lai labāk aizsargātu Savienības
finansiālās intereses. Cieša un regulāra sadarbība starp kompetentajām
valstu iestādēm un starp minētajām iestādēm un OLAF
ir priekšnoteikums, lai efektīvi īstenotu Līguma
mērķus un ievērotu principus, kas noteikti LESD 325. panta 3. punktā.

Visbeidzot attiecībā uz
darbībām, kas vērstas uz tieslietu jomas speciālistiem –
gan praktiķiem, gan akadēmiskajām aprindām, kuri ir
ieinteresēti tāda tiesiskā regulējuma izstrādē,
kas vērsts uz Savienības finansiālo interešu aizsardzību,
mērķis ir virzīties uz akadēmisku vienprātību,
kas atbalstītu stratēģisko un likumdošanas darbu
saistībā ar Savienības finansiālo interešu aizsardzību.
EJA atsauksmes bijušas pozitīvas. Dažas EJA uzskata, ka būtu
lietderīgas vienkāršākas pieteikšanās un gala
ziņošanas procedūras, un Komisijas priekšlikumā tas lielā
mērā tiek ņemts vērā. Tika iesniegti daži ļoti
sīki izstrādāti ierosinājumi turpmākiem
pētījumu vai diskusiju tematiem. Vispārīgāk skatoties,
tika mēģināts panākt, lai lielāks uzsvars tiktu likts
uz valstu tiesību sistēmām un to individuālajām problēmām
Savienības finansiālo interešu aizsardzības jomā,
tomēr Komisija ir devusi priekšroku atbalstošiem projektiem ar
acīmredzamu pievienoto vērtību Savienības līmenī,
un tai būtu jāturpina šāda pieeja.
Attiecībā uz citām
darbībām, kas tika finansētas Hercule II
ietvaros, pastāvīgi notiek dialogs starp OLAF un
ieinteresētajām personām, jo īpaši sensitīvajā
tehniskās palīdzības jomā, kurā OLAF gadu
gaitā ir saņēmis pozitīvas atsauksmes un ir spējis
pielāgot darbību saturu, lai atspoguļotu šīs atsauksmes.
2.2. Ietekmes novērtējums, ko
veikusi Komisija. Ir apsvērti četri risinājumi, ņemot
vērā arī ietekmi uz budžeta finansējumu:
1. risinājums: turpināt
programmu ar tādu pašu finansējuma apjomu (atsauces scenārijs);
2. risinājums: atjaunot Hercule
programmu, uzlabojot mērķus un metodoloģiju, tostarp, jo
īpaši, lielāku maksimālo līdzfinansējuma likmi
tehniskā atbalsta darbībām, piemēram, aprīkojuma
iepirkumam;
3. risinājums: būtiski
mainīt sadalījumu starp dažādiem izdevumu mērķiem un
daudz lielāku atbalstu sniegt operatīvajām un
tiesībaizsardzības darbībām;
4. risinājums: neturpināt Hercule
programmu, paredzot iespēju dažas darbības turpināt citu
Savienības līdzfinansējuma programmu ietvaros un/vai atstāt
citas darbības dalībvalstu ziņā.
Ņemot vērā iepriekšējo
pieredzi, kas ir cieši saistīta gan ar dalībvalstu, gan OLAF
operatīvajām darbībām, lai aizsargātu Savienības
finansiālās intereses, kā arī nākotnē paredzamo
ietekmi, tostarp izstrādājot darbības, vēlamais
risinājums ir programmas atjaunošana, uzlabojot mērķus un metodoloģiju
(2. risinājums), kura finansējums reālās cenās
saglabājas līdzīgs pašreizējam finansējumam (aptuveni
EUR 15 miljoni gadā). Turpretī risinājums, būtiski
mainot sadalījumu starp dažādiem izdevumu mērķiem,
radītu līdzsvara trūkumu, kas kaitētu īpašajam
atbalstam krāpšanas novēršanas un atklāšanas darbībām,
un tas varētu radīt neskaidrību attiecībā uz
atbildības sadali starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību.
Dalībvalstis ar savām valsts iestādēm un budžetu ir
galvenokārt atbildīgas par cīņu pret krāpšanu,
izmantojot tieslietu sistēmu un tiesībaizsardzības
iestādes. Neturpinot programmu, tiktu samazināti izdevumi
Savienības līmenī, taču netiktu radīti reāli
ietaupījumi un līdzekļu atgūšana valsts līmenī
vai citas Savienības programmas ietvaros un tāpēc tiktu
pakļauta riskam efektīva un līdzvērtīga
aizsardzība visās dalībvalstīs un Savienības
organizācijās, birojos un aģentūrās, kā noteikts
LESD 325. pantā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1. Eiropas Savienības
finansiālo interešu aizsardzība
Saskaņā ar LESD 310. panta 6. punktu
un 325. pantu par Savienības finansiālo interešu
aizsardzību pret krāpšanu, korupciju un citām
nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības
finanšu intereses, ir kopīgi atbildīgas Komisija un
dalībvalstis.
Hercule III
programma attiecas uz šo konkrēto Eiropas Komisijas darbības jomu un
tās sadarbību gan ar dalībvalstu kompetentajām
iestādēm, gan citām Eiropas iestādēm un
struktūrām, konkrētāk, ar OLAF starpniecību.
Būtiski, lai arī turpmāk
būtu instruments, kas ir konkrēti paredzēts cīņai pret
krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām
darbībām, kas ietekmē Savienības finansiālās
intereses. Atbalsts no programmām, kas paredzētas plašākai
ietekmei, būtu mazāk efektīvs gan attiecībā uz
šādu specifisku jautājumu, gan politiskā ziņā,
Savienības iestādēm būtu jāpierāda, ka tām
ir kopīga reāla apņemšanās risināt šo ļoti
sensitīvo jautājumu un īstenot praksē Līgumā
noteiktos principus. Tādējādi Hercule III programma
- būtu vērsta vienīgi uz
Savienības finansiālo interešu aizsardzību ilgtermiņa
redzējuma kontekstā, kas ir saskanīgs ar citiem Savienības
mērķiem, pamatojoties uz prioritātēm, kas katru gadu tiek
noteiktas šajā specifiskajā jomā;
- ļautu citu Savienības programmu
īstenošanā koncentrēties uz citām prioritātēm,
nevis finansiālo interešu aizsardzību;
- pilnībā ņemtu vērā
to darbību rezultātus, kas šajā jomā jau ir
līdzfinansētas agrāk, tostarp, ņemto vērā
saņēmējus, uz kuriem darbības bijušas vērstas, un
ģeogrāfisko līdzsvaru;
- tās nolūks būtu panākt
tiešu ietekmi ne vien uz dažu dalībvalstu veiktajām
izmeklēšanām, bet arī uz OLAF izmeklēšanām.
3.2. Vienkāršošana
Komisijas un šīs programmas, tāpat
kā citu daudzgadu finanšu shēmas programmu prioritāte ir
vienkāršot regulatīvo vidi un cik iespējams atvieglot
piekļuvi šai programmai kompetentajām valstu iestādēm,
bezpeļņas organizācijām un citu veidu ieinteresētajām
personām dalībvalstīs, kandidātvalstīs un
pievienošanās valstīs, kā arī EBTA/EEZ valstīs un
Eiropas Kaimiņattiecību politikas partnervalstīs.
Saskanība ar Finanšu regulu
Programmas priekšlikums ir pilnībā
saskanīgs ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.
Galvenie finanšu instrumenti, kas tiek izmantoti programmas
īstenošanā, ir dotācijas un iepirkums. Komisijas
priekšlikumā par Finanšu regulas pārskatīšanu ierosinātie
vienkāršošanas pasākumi, konkrēti vienreizēji
maksājumi, vienotas likmes un vienības izmaksas, vien jau
samazinās administratīvo slogu. Ņemot vērā programmas
ietvarā maksātās dienas naudas un ceļa izdevumu
apstrādes svarīgumu, programmā tiks ieviesti vienkāršošanas
pasākumi, ko šajā jomā piedāvā jaunā Finanšu
regula un tās īstenošanas noteikumi. Dotācijām, kas
nepārsniedz EUR 50 000, būtu jāparedz
vienkāršākas pārvaldības procedūras. Konkrēti,
Komisija var atļaut samazināt prasības attiecībā uz
izmaksu sadalījumu un aplēsēm, izmantot vienkāršotas prasības
pieteikumu iesniegšanai, kā arī ziņošanai par rezultātiem.
Vēl viens paredzētais
vienkāršošanas pasākums attiecas uz dalībvalstu un
pievienošanās valstu pārstāvju tiešu informēšanu un
apspriešanos ar tiem dažādos programmas īstenošanas posmos,
vairāk izmantojot darba grupas un ekspertu komitejas, piemēram, Krāpšanas
novēršanas koordinēšanas padomdevēju komiteju (COCOLAF).
Tādējādi var uzlabot gada darba programmu īstenošanu un
procedūras, pamatojoties uz atsauksmēm, ko sniedz
pārstāvji, kas piedalās šajā komitejā.
3.3. Subsidiaritātes un
proporcionalitātes principa ievērošana un Programmas pievienotā
vērtība
Hercule programma
daļēji attiecas uz Eiropas Komisijas, un konkrētāk – OLAF,
darbībām, un sadarbību ar citām Eiropas iestādēm
un struktūrām, kā arī ar dalībvalstīm.
Tādēļ pēc definīcijas priekšlikuma galvenos
mērķus nevar sasniegt, rīkojoties vienīgi valstu
līmenī. Šīs programmas mērķis ir panākt
līdzvērtīgu aizsardzību dalībvalstīs un
visās Savienības iestādēs, organizācijās, birojos
un aģentūrās. Programmai piemīt pārrobežu dimensija,
stiprinot sadarbību starp ieinteresētajām personām
dažādās dalībvalstīs un ar trešām valstīm.
2011. gadā veiktā
apspriešanās ar galvenajām ieinteresētajām personām,
uz kurām attiecas Hercule II programmas
īstenošana, arī skaidri liecināja, ka subsidiaritātes un
proporcionalitātes principi ir pilnībā ievēroti;
programmā paredzētie pasākumi nepārsniedz to, kas
nepieciešams programmas mērķu sasniegšanai.
Eiropas Komisija ierosina Savienības gada
un daudzgadu programmu izstrādi (LES 17. pants). Savienība var
atbalstīt dalībvalstu centienus uzlabot to administratīvās
spējas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus. Šāda
rīcība var ietvert informācijas un ierēdņu apmaiņas
veicināšanu, kā arī atbalstu mācību programmām
(LESD 197. pants). Tādēļ Savienības līmeņa
izdevumi Savienības finansiālo interešu aizsardzībai ir pamatoti
no subsidiaritātes viedokļa, jo tie veicina sadarbību starp
Savienību un dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm,
neskarot dalībvalstu atbildību.
Hercule III
programmas pievienoto vērtību apliecina ietaupījumi, kas tiks
gūti, kolektīvi iepērkot specializēto aprīkojumu un
datubāzes, ko izmantos ieinteresētās puses, un ietaupījumi,
kas tiks gūti, kolektīvi rīkojot specializētās
mācības. Paredzams, ka, pamatojoties uz kopīgiem tehniskajiem
standartiem un kopīgām mācībām, palielināsies
pārrobežu operāciju efektivitāte.
Turklāt mērķi ir
atjaunināti, īpašu uzmanību veltot konkrētiem,
izmērāmiem, sasniedzamiem, attiecīgiem un noteikta termiņa
(SMART) kritērijiem. Tas arī palīdzēs panākt
pareizu īstenošanu un uzraudzību.
3.4. Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
LESD 325. panta 4. punkts; ir vajadzīgs Revīzijas
palātas atzinums.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Programma attieksies uz 2014.-2020. gadu, un kopējais budžeta
finansējums ir EUR 110 000 000 pašreizējās
cenās. Šī summa atbilst Komisijas paziņojumam par nākamo
daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam – “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””.[3]
Priekšlikumā regulai ir pievienots
tiesību akta finanšu pārskats, kurā izklāstīta ietekme
uz budžetu un norādīti vajadzīgie cilvēkresursi un
administratīvie resursi.
2011/0454 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Hercule III programmu, lai
veicinātu darbības Eiropas Savienības finansiālo interešu
aizsardzības jomā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 325. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Revīzijas
palātas atzinumu[4],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Savienība un dalībvalstis ir noteikušas
sev mērķi apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas
darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās
intereses, tostarp cigarešu kontrabandu un viltošanu. Kopā ar Komisiju
dalībvalstīm būtu jo īpaši jāorganizē cieša un
regulāra sadarbība starp kompetentajām iestādēm.
(2)
Darbības, kuru mērķis ir sniegt
labāku informāciju, specializētas mācības vai tehnisku
un zinātnisku palīdzību, būtiski palīdz aizsargāt
Savienības finansiālās intereses un vienlaikus panākt
līdzvērtīgu aizsardzības līmeni visā
Savienībā.
(3)
Iepriekšējais atbalsts šādām
iniciatīvām ir devis iespēju nostiprināt Savienības un
dalībvalstu darbības nolūkā apkarot krāpšanu,
korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē
Savienības finansiālās intereses. Hercule programmas
mērķi gan 2004.-2006. gadam, gan 2007.-2013. gadam tika
sekmīgi sasniegti.
(4)
Komisija 2011. gadā ir veikusi ietekmes
novērtējumu, lai izvērtētu nepieciešamību
turpināt programmu.
(5)
Lai turpinātu un pat attīstītu
Savienības un dalībvalstu līmeņa darbības
nolūkā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas
darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās
intereses, tostarp cīņu pret cigarešu kontrabandu un viltošanu,
turklāt ņemot vērā jaunos uzdevumus budžeta taupības
kontekstā, būtu jāpieņem jauna programma.
(6)
Šo regulu īsteno, pilnībā
ievērojot noteikumus 2012. gada XX Regulā (EK, Euratom) Nr.
XX/XX par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam.
(7)
Visā izdevumu ciklā Savienības
finansiālās intereses būtu jāaizsargā ar
samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu
novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi
izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu
un — vajadzības gadījumā — sodiem.
(8)
Programmā var piedalīties
pievienošanās valstis, kandidātvalstis un potenciālās
kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās
stratēģijas, kā arī Eiropas Kaimiņattiecību
politikas partnervalstis, ja minētās valstis ir sasniegušas
attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu atbilstošu
tuvināšanas līmeni Savienības tiesību aktiem un
administratīvajām metodēm saskaņā ar
vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai
Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos
pamatnolīgumos, Asociācijas padomes lēmumos vai
līdzīgos nolīgumos.
(9)
Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei
jāiesniedz neatkarīgs starpposma ziņojums par šīs
programmas īstenošanu, kā arī gala ziņojums par šīs
programmas mērķu sasniegšanu.
(10)
Šī regula atbilst subsidiaritātes un
proprocionalitātes principam. Hercule III programma
veicina sadarbību starp dalībvalstīm un starp Komisiju un
dalībvalstīm, lai aizsargātu Savienības
finansiālās intereses, tomēr neskarot dalībvalstu
pienākumus, un resursus izmantojot efektīvāk nekā to
varētu dalībvalstu līmenī. Rīcība ES
līmenī ir nepieciešama un pamatota, jo ar to nepārprotami
palīdz dalībvalstīm kolektīvi aizsargāt ES un valstu
budžetus un rosina izmantot kopīgās ES struktūras, lai
pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp
kompetentajām iestādēm.
(11)
Programmai būtu jāilgst septiņus
gadus, lai tās ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmu, kas
noteikta [1. pantā] Padomes Regulā Nr. XXXX, ar ko nosaka
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.
(12)
Komisijai būtu jāpieņem gada darba
programmas, nosakot prioritātes, budžeta sadalījumu un
izvērtēšanas kritērijus darbību dotācijām. Lai
nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai,
īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(13)
Ar šo regulu visam programmas laikam paredz
finansējumu, kas budžeta iestādei ikgadējās budžeta
procedūras laikā ir galvenā atsauce atbilstīgi [17.] punktam
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 201Z. gada XX.YY Iestāžu
nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu
finanšu pārvaldību,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I nodaļa
Vispārīgi
noteikumi
1. pants
Darbības joma
Ar šo izveido daudzgadu rīcības
programmu Hercule III (turpmāk – “Programma”), lai veicinātu
darbības, kuras vērstas pret krāpšanu, korupciju un citām
nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses. Programma darbojas no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2020. gada 31. decembrim.
2. pants
Pievienotā vērtība
Programma sekmē:
a) Savienības līmeņa un
dalībvalstu darbību izstrādi, lai apkarotu krāpšanu,
korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē
Savienības finansiālās intereses, tostarp lai cīnītos
pret cigarešu kontrabandu un viltošanu;
b) lielāku starpvalstu sadarbību
Savienības līmenī un jo īpaši pārrobežu operāciju
efektivitāti;
c) krāpšanas, korupcijas un citu
nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses, efektīvu novēršanu, sniedzot
kopīgas specializētas mācības valstu, reģionālo
pārvaldes iestāžu darbiniekiem un citām ieinteresētajām
personām.
Programma jo īpaši rada
ietaupījumus, kas izriet no ieinteresēto personu lietošanai
paredzētā specializētā aprīkojuma un datubāzu
kolektīvajiem iepirkumiem un no kolektīvām
specializētām mācībām.
3. pants
Programmas vispārējais
mērķis
Programmas vispārējais mērķis ir Savienības
finansiālo interešu aizsardzība, tādējādi stiprinot
Eiropas ekonomikas konkurētspēju un nodrošinot nodokļu
maksātāju līdzekļu aizsardzību.
4. pants
Programmas konkrētais mērķis

Programmas konkrētais mērķis ir
novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas
darbības, kas vērstas pret Savienības finansiālajām
interesēm.
Šā mērķa izpildi cita
starpā vērtē pēc kopīgajās darbībās un
pārrobežu operācijās atklātās krāpšanas
lietās atgūto līdzekļu apjoma, sekmīgu kopīgo
operāciju procentuālās attiecības pieauguma un
kriminālizmeklēšanas iestāžu pieņemto lietu skaita
pieauguma.
5. pants
Finansējumam atbilstīgās
organizācijas
Savienības finansējumam
saskaņā ar programmu ir atbilstīgas šādas
organizācijas:
a)         šīs regulas 6. pantā
noteiktās dalībvalstu vai trešo valstu valsts vai
reģionālās pārvaldes iestādes, kuras veicina
Savienības rīcības stiprināšanu, lai aizsargātu
Savienības finansiālās intereses;
b)         šīs regulas 6. pantā
noteiktie pētniecības un mācību institūti un
bezpeļņas vienības, ja tās ir reģistrētas un
darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī vai trešā valstī un
veicina rīcības stiprināšanu Savienības līmenī,
lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses.
6. pants
Līdzdalība programmā
1.
Iesaistītās valstis ir dalībvalstis
un 2. punktā norādītās valstis.
2.
Programmā var piedalīties šādas
valstis:
a)      pievienošanās valstis,
kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, uz
kurām attiecina pirmspievienošanās stratēģiju,
saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos, Asociācijas
padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem
vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai
Savienības programmās;
b)      partnervalstis Eiropas
Kaimiņattiecību politikas ietvaros, ja šīs valstis ir
sasniegušas attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu
atbilstošu tuvināšanas līmeni Savienības tiesību aktiem un
administratīvajām metodēm. Attiecīgās partnervalstis
Programmā piedalās saskaņā ar noteikumiem, par kuriem lemj
kopā ar šīm valstīm pēc tam, kad ar tām ir
noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Savienības
programmās;
c)      EBTA/EEZ valstīs saskaņā
ar nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līgumā.
3.
Pārstāvji no valstīm, kuras
piedalās Dienvidaustrumeiropas valstu stabilizācijas un
asociācijas procesā, Krievijas Federācijas un dažām
valstīm, ar kurām Savienība ir noslēgusi savstarpējās
palīdzības nolīgumu ar krāpšanu saistītos
jautājumos, un starptautisko un citu attiecīgu organizāciju
pārstāvji var piedalīties Programmas ietvaros rīkotās
darbībās, ja tas ir noderīgi 3. un 4. pantā
minēto mērķu sasniegšanai. Minētos pārstāvjus
izraugās, pamatojoties uz viņu prasmēm, pieredzi un
zināšanām, kas attiecas uz konkrētam darbībām.
7. pants
Atbilstīgās darbības
Programma ar vienādiem nosacījumiem,
kas izklāstīti 10. pantā minētajā gada darba
programmā, sniedz finansiālu atbalstu šādām
darbībām.
(a)
Tehniskās palīdzības sniegšana valsts
iestādēm,
–
sniedzot īpašas zināšanas,
specializētu un tehniski sarežģītu aprīkojumu un
efektīvus informācijas tehnoloģijas (IT) rīkus, veicinot
starpvalstu sadarbību un sadarbību ar Komisiju;
–
nodrošinot nepieciešamo atbalstu un veicinot
izmeklēšanas, īpaši, izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas
un pārrobežu operācijas;
–
sniedzot atbalstu dalībvalstu spējām
uzglabāt un iznīcināt konfiscētās cigaretes, kā
arī neatkarīgiem analītiskajiem dienestiem konfiscēto
cigarešu analīzē;
–
veicinot darbinieku apmaiņu saistībā
ar konkrētiem projektiem, īpaši cīņas pret cigarešu
kontrabandu un viltošanu jomā;
–
sniedzot tehnisko un darbības atbalstu
dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm
cīņā pret nelikumīgām pārrobežu
darbībām un krāpšanu, kas ietekmē Savienības finansiālās
intereses, tostarp īpaši atbalstu muitas iestādēm;
–
veidojot informācijas tehnoloģijas
spējas visās dalībvalstīs, kā arī trešās
valstīs, kas minētas 6. panta 2. punktā,
izstrādājot un sniedzot specifiskas datubāzes un IT rīkus,
kas atvieglo piekļuvi datiem un analīzi;
–
paplašinot datu apmaiņu, izstrādājot
un nodrošinot IT rīkus izmeklēšanām un uzraugot izlūkdatu
vākšanas darbu.
(b)
Specializētu mācību un riska
analīzes mācību darbsemināru, kā arī
konferenču rīkošana nolūkā
–
vēl vairāk veicināt labāku
izpratni par Savienības un valstu mehānismiem;
–
veikt pieredzes apmaiņu starp
attiecīgajām iestādēm dalībvalstīs un trešās
valstīs, kas minētas 6. panta 2. punktā, kā
arī pārstāvjiem no 6. panta 3. punktā
minētām starptautiskām organizācijām, tostarp
specializētiem tiesībaizsardzības dienestiem;
–
koordinēt dalībvalstu, trešo valstu un
starptautisko publisko organizāciju, kas minētas 6. panta 2. un 3. punktā,
pasākumus;
–
izplatīt zināšanas, īpaši par riska
labāku identificēšanu izmeklēšanas nolūkos;
–
atbalstīt īpaši nozīmīgas
pētniecības darbības, tostarp pētījumus;
–
uzlabot sadarbību starp praktiķiem un
akadēmiskajām aprindām;
–
turpināt vairot tiesnešu un citu juridisko
profesiju pārstāvju izpratni par Savienības finansiālo
interešu aizsardzību.
(c)
Citas darbības, kas paredzētas gada darba
programmās saskaņā ar 10. pantu, kas ir nepieciešamas, lai
sasniegtu 3. un 4. pantā noteikto vispārējo un
konkrēto mērķi.
II nodaļa
Finanšu shēma
8. pants
Finansējums
Finansējums programmas īstenošanai
laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir EUR 110 000 000
pašreizējās cenās.
9. pants
Finansiālās intervences un
līdzfinansējuma veidi
1.         Komisija Programmu īsteno
saskaņā ar Finanšu regulu.
2.         Savienības finansējums 7. pantā
noteiktajām darbībām izpaužas kā
a) dotācijas;
b) publiskais iepirkums;
c) izmaksu atlīdzinājums, kādas
6. panta 3. punktā minētajiem pārstāvjiem rada
dalība programmu darbībās.
3.         Aprīkojuma iegāde nav
vienīgais dotāciju nolīguma komponents.
4.         Līdzfinansējuma likme
dotācijām, kas piešķirtas programmas ietvaros, nepārsniedz 80 %
no atbilstīgajām izmaksām. Šīs regulas 10. pantā
minētajā gada darba programmā noteiktos izņēmuma
gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, līdzfinansējuma
likme nepārsniedz 90 % no atbilstīgajām izmaksām.
10. pants
Gada darba programmas
Lai īstenotu
Programmu, Komisija pieņem gada darba programmas.
Tajās nosaka sasniedzamo mērķi, paredzētos
rezultātus, īstenošanas metodi un to kopējo summu. Tajās iekļauj arī finansējamo
darbību aprakstu, norādi uz katrai darbībai
piešķirtajām summām un indikatīvu īstenošanas grafiku. Tajās iekļauj dotāciju
prioritātes, izvērtējuma pamatkritērijus un maksimālo
līdzfinansējuma likmi.
Budžets, kas
saskaņā ar šo regulu tiek piešķirts komunikācijas
darbībām, ko veic Komisija, aptver arī korporatīvo
komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm.
III nodaļa
Uzraudzība un
vērtēšana
11. pants
Uzraudzība, vērtēšana un
pārvaldība
1.         Komisija sniedz Eiropas Parlamentam
un Padomei gada informāciju par programmas rezultātiem. Tajā
iekļauj informāciju par programmas saskaņotību un
papildināmību ar citām Savienības līmeņa
programmām un darbībām. Komisija pastāvīgi izplata
Programmas atbalstīto darbību rezultātus. Visas piedalošās
valstis iesniedz Komisijai visus datus un informāciju, kas vajadzīga,
lai varētu veikt Programmas uzraudzību un vērtēšanu.
2.         Programmu vērtē Komisija. Ne
vēlāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija
sagatavo novērtējuma ziņojumu par to, kā sasniegti visu
pasākumu mērķi, kādi ir rezultāti un ietekme, cik
efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Eiropas pievienotā
vērtība, ņemot vērā iespējamo lēmumu par
pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu. Bez tam
novērtējumā aplūko arī vienkāršošanas
iespējas, iekšējo un ārējo saskanīgumu, to, vai visi
mērķi vēl aizvien ir būtiski, kā arī to,
kādu ieguldījumu pasākumi dod attiecībā uz
Savienības prioritātēm — gudru, ilgtspējīgu un
iekļaujošu izaugsmi. Tajā ņem vērā rezultātus
novērtējumiem par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa
ietekmi.
Turklāt Komisija līdz 2021. gada 31.
decembrim sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Programmas
mērķu sasniegšanu.
Programmas rezultātu
ilgtermiņa ietekmi un ilgtspējību vērtē
nolūkā to ņemt vērā lēmumā par
iespējamu turpmākas programmas atjaunošanu, grozīšanu vai
apturēšanu.
12. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1.         Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās
intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.         Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības,
pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt
visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un
apakšuzņēmējus, kuri Programmas ietvaros ir saņēmuši
Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt
inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz
uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds
finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96
noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar
dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas
attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana,
korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas
ietekmē Savienības finansiālās intereses.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar
trešām valstīm un starptautiskām organizācijām,
dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas
izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka
Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt
šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
IV nodaļa
Nobeiguma
noteikumi
13. pants
Atcelšana
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 804/2004/EK
un Lēmumu 878/2007/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.
Tomēr minētie lēmumi turpina
regulēt finanšu saistības, kas attiecas uz pasākumiem, kuri tiek
veikti saskaņā ar minētajiem lēmumiem, līdz to
izpildei.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Programmas darbības mērķi
Programmas darbības mērķi ir
šādi:
1) uzlabot krāpšanas un citu
nelikumīgu darbību novēršanu un izmeklēšanu
salīdzinājumā ar pašlaik sasniegto līmeni, stiprinot
starpvalstu un daudzdisciplīnu sadarbību;
2) panākt Savienības finansiālo
interešu labāku aizsardzību pret krāpšanu, veicinot
informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņu, tostarp
darbinieku apmaiņu;
3) stiprināt cīņu pret
korupciju un citām nelikumīgām darbībām, sniedzot
tehnisku un darbības atbalstu izmeklēšanai valstīs un jo
īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm;
4) ierobežot Savienības finansiālo
interešu pakļautību krāpšanai, korupcijai un citām
nelikumīgām darbībām salīdzinājumā ar
pašlaik apzināto pakļautību nolūkā samazināt
nelikumīgās ekonomikas attīstību būtiskās riska
jomās, piemēram, attiecībā uz organizēto
krāpšanu, kontrabandu un viltošanu, jo īpaši cigarešu kontrabandu un
viltošanu;
5) paaugstināt pakāpi,
kādā izstrādāti tiesiskās aizsardzības un
aizsardzības tiesā aspekti finansiālo interešu aizsardzībai
pret krāpšanu, veicinot tiesību salīdzinošo analīzi.
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
Šīs iniciatīvas nolūks ir
turpināt Hercule programmu ar uzlabotiem mērķiem un
metodoloģiju.
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Hercule III programmu, lai
veicinātu darbības Eiropas Savienības finansiālo interešu
aizsardzības jomā
1.2.        Attiecīgā politikas
joma ABM/ABB struktūrā[5]
Politikas
joma 24.0201: Krāpšanas apkarošana
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
programmu/sagatavošanas darbību[6]
X Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Šis priekšlikums ir daļa no
Komisijas tiesību aktu kopuma, kas saistīts ar nākamo daudzgadu
finanšu shēmu (ES programmas līdzfinansējums 2014.–2020. gada
daudzgadu finanšu shēmas kontekstā).
Programmas vispārējais
mērķis ir Savienības finansiālo interešu aizsardzība,
tādējādi stiprinot Eiropas ekonomikas konkurētspēju un
nodrošinot nodokļu maksātāju līdzekļu
aizsardzību.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Darbības numurs: 24 0201–
Krāpšanas apkarošana
a) Programmas konkrētais
mērķis ir novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citas
nelikumīgas darbības, kas vērstas pret Savienības
finansiālajām interesēm.
b) Programmas darbības
mērķi ir šādi:
1) uzlabot krāpšanas un citu
nelikumīgu darbību novēršanu un izmeklēšanu
salīdzinājumā ar pašlaik sasniegto līmeni, stiprinot
starpvalstu un daudzdisciplīnu sadarbību;
2) panākt Savienības
finansiālo interešu lielāku aizsardzību pret krāpšanu,
veicinot informācijas, pieredzes un labākās prakses
apmaiņu, tostarp darbinieku apmaiņu;
3) stiprināt cīņu pret
korupciju un citām nelikumīgām darbībām, sniedzot
tehnisku un darbības atbalstu izmeklēšanai valstīs un jo
īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm;
4) ierobežot Savienības
finansiālo interešu pakļautību krāpšanai, korupcijai un
citām nelikumīgām darbībām
salīdzinājumā ar pašlaik apzināto pakļautību
nolūkā samazināt nelikumīgās ekonomikas
attīstību būtiskās riska jomās, piemēram,
attiecībā uz organizēto krāpšanu, kontrabandu un viltošanu,
jo īpaši cigarešu kontrabandu un viltošanu;
5) paaugstināt pakāpi,
kādā izstrādāti tiesiskās aizsardzības un
aizsardzības tiesā aspekti finansiālo interešu aizsardzībai
pret krāpšanu, veicinot tiesību salīdzinošo analīzi.
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikuma ietvaros
saņēmēji/mērķgrupas galvenokārt būs
dalībvalstu iestādes, kas ir kompetentas ES finansiālo interešu
aizsardzības jomā.
Rezultāti ietver:
1) iespēju saņēmējiem iegūt
nepieciešamās spējas, tostarp, tehniski līdzvērtīga
līmeņa aprīkojumu visā ES;
2) pozitīvu ietekmi uz valsts un ES veiktām
izmeklēšanām, tostarp veicinot kopīgas operācijas,
noziedzīgu nodarījumu labāku atklāšanu un
kvalitatīvākus pierādījumus tiesā;
3) saņēmēji gūs labumu no īpašo
zināšanu pienācīgas izplatīšanas un attiecīgu
tīklu attīstīšanas finansiālo interešu aizsardzībai
pret krāpšanu;
4) saņēmējiem tiks palīdzēts
panākt akadēmisko aprindu vienprātību Komisijas atbalstam,
īpaši attiecībā uz finansiālo interešu efektīvu
tiesisko aizsardzību.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS || Novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības
 Rezultātu rādītāji || Jaunākais zināmais rezultāts || Vidējā termiņa mērķis (rezultāts)
 1. Kopīgo darbību un pārrobežu operāciju rezultātā atklātās krāpšanas lietās atgūto summu apmērs || OLAF lietu rezultātā atgūtās summas 2010. gadā: EUR 67,9 miljoni. || Šīs summas pieaugums par 5-10 %.
 2. Sekmīgu kopīgo operāciju īpatsvara pieaugums || 2010. gadā atbalstītas 3 kopīgas muitas operācijas || Sekmīgu kopīgo operāciju skaita pieaugums par 30 %.
 3. Kriminālizmeklēšanas iestāžu pieņemto lietu skaita pieaugums || Kriminālizmeklēšanas iestāžu noraidīto lietu īpatsvars 43,9 %. || Kriminālizmeklēšanas iestāžu noraidīto lietu īpatsvara samazinājums par 5-10%.
Galvenie rādītāji īstenošanas
darbības mērķu uzraudzīšanai
1) Rādītājs 1. paredzamajam
rezultātam: saņēmēju uztveres par programmas atbalsta
efektivitāti attīstīšana, lai uzlabotu informācijas
apmaiņu, izmantojot kopīgas datubāzes un
līdzvērtīgu specializētu aprīkojumu, kas
iegādāts un uzstādīts dalībvalstīs.
2) Rādītājs 2. paredzamajam
rezultātam: konkrēta darbības ietekme, kas izteikta,
piemēram, kā lielāks sekmīgu kopīgo operāciju
īpatsvars.
3) Rādītājs 3. paredzamajam
rezultātam: konkrēta ietekme uz attiecīgu profesionālu
kontaktu veidošanu, kas izpaužas, piemēram, kā lielāks skaits
saņēmēju, kas piedalās īpašo zināšanu
izplatīšanā.
4) Rādītājs 4. paredzamajam
rezultātam: saņēmēju uztveres par programmas atbalsta
efektivitāti attīstīšana, lai panāktu akadēmisko
aprindu vienprātību nolūkā sniegt atbalstu Komisijai
finansiālo interešu efektīvā tiesiskajā aizsardzībā.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
LESD 325. pants: Cieša un regulāra
sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm
kopā ar Komisiju Savienības finansiālo interešu
aizsardzības pret krāpšanu jomā.
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Ņemot
vērā līdzšinējo pieredzi un Hercule I un Hercule
II programmu rezultātus, Hercule III programma
pievēršas vairākiem jauniem jautājumiem saistībā ar ES
budžeta aizsardzību, sākot no 2014. gada (budžeta taupība,
Komisijas jaunā stratēģija krāpšanas apkarošanai – COM(2011)376
galīgā redakcija). Skatīt arī 1.5.4. punktu
(saskanības un sinerģijas nepieciešamība).
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Paredzēts, ka Hercule III programma
veicinās
-
lielāku starpvalstu sadarbību Savienības līmenī un
īpaši pārrobežu operāciju efektivitāti, balstoties uz
vispārēju tehnisku palīdzību, kā rezultātā
tiks uzlabots aprīkojums visā ES, tādējādi
sekmējot kopīgās operācijas un starptautisko atbalstu
operācijām;
-
krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību, kas
ietekmē Savienības finansiālās intereses, efektīvu
novēršanu, nodrošinot kopīgas specializētas mācības
valstu un reģionālo pārvaldes iestāžu darbiniekiem, kā
arī citām ieinteresētajām personām, kā arī
dibinot lietderīgus kontaktus starp šīm iestādēm un organizācijām;
-
uzlabotu satvaru cīņai pret krāpšanu, korupciju un citām
nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Līdz
šim Komisijas dienesti ir veikuši divus Hercule programmas
novērtējumus. Šo dalībvalstīs veikto apspriešanos
rezultāti jo īpaši liecina, ka dalībvalstis ir pateicīgas
par sniegto iespēju uzlabot sava snieguma efektivitāti ES
finansiālo interešu aizsardzības jomā un mazināt uz to
vērsto savu tiesībaizsardzības pasākumu darbības
izmaksas.
Hercule II programmas (2007.-2013. gadam)
starpposma pārskats ietver gūtās atziņas, kā arī
aptaujāto ieinteresēto pušu ierosinājumus. Tā
rezultātā Hercule III ņem vērā
trūkumus, ko konstatējušas neatkarīgas ieinteresētās
personas, īpaši attiecībā uz iespējama atbalsta tehniskajai
palīdzībai trūkumu.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem tiesību
aktiem
Ietekmes
novērtējums liecina, ka Hercule programma ir vienīgā
ES programma, kas ir īpaši paredzēta Savienības finansiālo
interešu aizsardzībai. Hercule III programmai
attiecīgajā laikposmā (2014.-2020. gadā) būtu
jāturpina atbalstīt darbību kopumu, kas papildina darbības,
ko aptver citas programmas. Šajā nolūkā pastāvīgi tiks
rīkots dialogs gan valstu, gan ES līmenī, lai novērstu
iespējamu pārklāšanos un panāktu vispārēju
saskanību.
Hercule III finansējuma programma (2014.-2020. gadam)
turpinās veicināt pasākumus, ar ko īsteno Komisijas
stratēģiju krāpšanas apkarošanai (CAFS, COM(2011)376, 24.6.2011).
Ikgadējs novērtējums saskaņā ar regulas 11. panta
1. punktu kalpos par pamatu programmas rezultātu uzraudzībai.
Ziņošanas prasības līdz 2013. gadam CAFS ietvaros
aptvers attiecīgos pašreizējās Hercule II
finansējuma programmas (2007.-2013. gadam) īstenošanas
rezultātus.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
X Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva (7 gadi: no 2014. gada līdz 2020. gadam).
–
X  Priekšlikuma/iniciatīvas
darbības laiks: no 1.1.2014. līdz 31.12.2020.
–
X  Finansiālā
ietekme no 2014. gada līdz 2023. gadam (no 2021. gada
līdz 2023. gadam tikai maksājumu apropriācijas)
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[7]
X Komisijas
īstenota centralizēta tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[8]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Vienkāršota
procedūra dotācijām, kas nepārsniedz EUR 50 000, tiks
ieviesta saskaņā ar Finanšu regulas un tās īstenošanas
noteikumu prasībām.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Skatīt
11. pantu, saskaņā ar kuru:
-
Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz gada informāciju par
rezultātiem, tostarp saskanību un papildināmību ar
citām ES programmām;
-
ir paredzēts programmas mērķu īstenošanas neatkarīgs
novērtējums (ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī);
-
turklāt līdz 2021. gada beigām tiks sniegts gala
ziņojums budžeta iestādei par Hercule III
programmas mērķu sasniegšanu.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Riska
līmenis dotāciju nolīgumiem tiek atzīts par zemu, jo 90 %
gadījumu saņēmēji ir dalībvalstu valsts pārvaldes
iestādes vai tiesībaizsardzības dienesti.
Līgumiem,
kas tiek piešķirti pēc iepirkuma procesa, risks ir samazināts,
jo uz būtisku izdevumu daļu tiesiski un finansiāli attiecas
pamatlīgums, kas noslēgts uz 1 gadu un kuru iespējams
pagarināt 3 reizes.
Saskaņā
ar Komisijas prasībām riska novērtēšana tiks veikta katru
gadu.
Svarīgi
riski, kas konstatēti dotāciju lietās, ir šādi:
-
saņēmēju plaša interpretācija par dotāciju
nosacījumiem attiecībā uz darbības īstenošanas
laikā radušos izmaksu atbilstību;
-
saņēmēja deklarētas izmaksas, kas neietilpst dotāciju
nolīguma darbības jomā;
-
nepietiekami pamatotas personāla izmaksas.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
 Kontroles procedūras abām programmas daļām (dotācijām un iepirkumam) ir saskaņā ar Finanšu regulu.   Ex-ante pārbaudes (saistības un maksājumi)   OLAF ir izvēlējies finanšu pārvaldības plānu, kas ir daļēji decentralizēts modelis, kuram visas ex-ante pārbaudes tiek veiktas centrālajā budžeta nodaļā. OLAF visas lietas pārbauda vismaz 3 aģenti (atbildīgais par lietu un finanšu pārbaudes aģents budžeta nodaļā un darbības pārbaudes aģents par izdevumiem atbildīgajā nodaļā), pirms tās pieņem pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs.   Katram nodaļas vadītājam ģenerāldirektors ir piešķīris pastarpināto deleģējumu, tādējādi katrs nodaļas vadītājs ir atbildīgs par savas programmas daļas īstenošanu.
   - Finanšu pārbaudes aģents (FVA) veic ex-ante kontroles katram darījumam, kam nepieciešams pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja apstiprinājums. - Kontrole tiek veikta attiecībā uz sensitīviem mainīgiem rādītājiem, ņemot vērā Grāmatvedības kvalitātes ziņojuma kontekstā veiktās riska analīzes rezultātus (piemēram, LE un BA, G/L konti, budžeta pozīcijas, summas un aprēķini, utt.)   25 % no Hercule lietām dienā, kad tiek veikta darbība (piemēram, konferences un mācības), klāt ir OLAF aģents, lai uzraudzītu līdzekļu labu izmantošanu.   Dotācijas   Dotāciju nolīgumā, ko paraksta saņēmēji, tiek noteikti nosacījumi, kuri attiecas uz finansēšanu un pasākumiem, ko finansē ar dotāciju, tostarp sadaļa par kontroles metodēm. OLAF darbinieki piedalās finansētajās darbībās.   - Atkarībā no vairākiem mainīgajiem rādītājiem (līguma apmērs, lietas sarežģītība) ex-post pārbaudi uz vietas veic atbildīgie par lietas finansēm un darbību. Šo pārbaužu laikā tiek novērtēta gan rezultātu kvalitāte, gan finansiālā ietekme. OLAF plāno veikt aptuveni 10 pārbaudes uz vietas gadā.   Iepirkums - Tiek izstrādāts izvērsts darba uzdevums, un tas ir pamatā konkrētajam līgumam. Visos līgumos, ko noslēdz starp OLAF un trešo personu, tiek paredzēti krāpšanas apkarošanas pasākumi   - OLAF veic visu sasniedzamo rezultātu kontroli un uzrauga visas darbības un pakalpojumus, ko veic mūsu galvenais līgumdarba veicējs.
Turklāt
saskaņā ar priekšlikuma 12. pantu pasākumi ir
paredzēti saņēmēju līmenī (Komisijai dara
pieejamus apliecinošos dokumentus). Revīziju var veikt līguma vai
nolīguma laikā vai piecu gadu laikā kopš pēdējā
maksājuma, lai attiecīgā gadījumā Komisija varētu
pieņemt lēmumu par līdzekļu atgūšanu. Nosaka Komisijas
darbinieku, kā arī ārējo pilnvaroto darbinieku
piekļuves tiesības, un Revīzijas palātai un OLAF ir
tādas pašas tiesības.
Izveidotā
kontrole ļauj OLAF gūt pietiekamu pārliecību par
izdevumu kvalitāti un pareizību un samazināt neatbilstības
risku. Novērtējums parasti tiek veikts 3. līmenī, bet
dažos gadījumos – 4. līmenī, ja ir veikta pārbaude uz
vietas[9].
Minētā kontrole potenciālo risku samazina praktiski līdz
nullei un aptver 100 % saņēmēju.
Ar
minētas kontroles stratēģijas īstenošanu
saistītās izmaksas veido 1,24 % no budžeta. Šī aplēse
balstās uz kontroles pasākumiem, kas jau ir izveidoti Hercule II
programmas sakarā.
Programmas kontroles stratēģija tiek uzskatīta par
efektīvu, lai samazinātu neatbilstības risku, un ir
samērīga ar saistītajiem riskiem.
2.3.        Krāpšanas un
nelikumību novēršanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Skatīt
priekšlikuma 12. panta 2. punktu. Komisija šīs programmas
ietvaros veic pārbaudes un inspekcijas uz vietas saskaņā ar
Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un vajadzības
gadījumā OLAF veic izmeklēšanu saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts…...……………………………..] || Dif./nedif. ([10]) || No EBTA[11] valstīm || no kandidātvalstīm[12] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1 || 24.0201 Kopienas rīcības programma, lai veicinātu darbību Savienības finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule III programma) || Dif. || JĀ || JĀ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.   Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
Pašreizējās
cenās
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 ĢD: OLAF ||   ||   || 2014.[13] gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2023. gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 0201 || Saistības || (1) || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksājumi || (2) || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas OLAF ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksājumi || =2+2a +3 || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksājumi || (5) || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || 14,800 || 15,100 || 15,400 || 15,700 || 16,000 || 16,300 || 16,700 || 0 || 110,000
 Maksājumi || =5+ 6 || 12,000 || 12,500 || 13,000 || 13,500 || 14,000 || 14,500 || 14,600 || 15,900 || 110,000
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014.[15] gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 ĢD: OLAF ||
  Cilvēkresursi || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 12,894
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
 KOPĀ – OLAF ĢD || Apropriācijas || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 13,244
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 13,244
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014.[16] gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2023. gads || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 16,692 || 16,992 || 17,292 || 17,592 || 17,892 || 18,192 || 18,592 || 0 || 123,244
 Maksājumi || 13,892 || 14,392 || 14,892 || 15,392 || 15,892 || 16,392 || 16,492 || 15,900 || 123,244
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
     Rezultāta veids || Vidējās rezultāta izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Rezultātu skaits ||     Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Izmaksas
 1. DARBĪBAS MĒRĶIS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Uzlabot krāpšanas un citu nelikumīgu darbību novēršanu un izmeklēšanu, stiprinot starpvalstu un daudzdisciplīnu sadarbību ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. darbība: Kopīgas IT infrastruktūras ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. rezultāts: Izmeklēšanās izmantojamās datortehnikas iegādes līdzfinansēšana ||   || 0,150 || 24 || 3,600 || 25 || 3,800 || 26 || 3,900 || 27 || 4,000 || 27 || 4,100 || 29 || 4,200 || 29 || 4,300 || 187 || 27,900
 2. rezultāts: IT jaunākie sasniegumi izlūkdatu vākšanas jomā, atvieglojot piekļuvi datiem un to analīzi. ||   || 0,800 || 1 || 0,800 || 1 || 0,900 || 1 || 0,900 || 1 || 1,000 || 1 || 1,000 || 1 || 1,100 || 2 || 1,200 || 8 || 6,900
 1. konkrētā mērķa starpsumma ||   || 4,400 ||   || 4,700 ||   || 4,800 ||   || 5,000 ||   || 5,100 ||   || 5,300 ||   || 5,500 ||   || 34,800
 2. DARBĪBAS MĒRĶIS ||   ||
   Panākt Savienības finansiālo interešu labāku aizsardzību pret krāpšanu, veicinot informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||     ||
 1. darbība: Mācības ||   ||   ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,550 ||   || 0,600 ||   || 0,600 ||   || 3,950
 1. rezultāts: Mācību darbību līdzfinansēšana cīņas pret krāpšanu jomā ||   || 0,055 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 10 || 0,550 || 11 || 0,600 || 11 || 0,600 || 72 || 3,950
 2. darbība: Semināru un konferenču rīkošana ||   ||   ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 0,750 ||   || 5,250
 1. rezultāts: Mācību darbību rīkošana cīņas pret krāpšanu jomā ||   || 0,100 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 6 || 0,600 || 42 || 4,200
 2. rezultāts: Konference par izlūkdatu vākšanas jomā paveikto ||   || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 7 || 1,050
 3. darbība: Ar Savienības finansiālo interešu aizsardzību saistīto darbību koordinācija ||   ||   ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 2,100
 1. rezultāts: Dalībvalstu un trešo valstu valsts iestāžu sanāksmes ||   || 0,15 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 14 || 2,100
 5. darbība: Zinātnisko atziņu izplatīšana saistībā ar Savienības darbību ||   ||   ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,075 ||   || 0,080 ||   || 0,080 ||   || 0,535
 1. rezultāts: Specializēti pētījumi ||   || 0,020 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 2 || 0,040 || 14 || 0,280
 2. rezultāts: Publikācijas ||   || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,040 || 7 || 0,255
 2. konkrētā mērķa starpsumma ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,675 ||   || 1,730 ||   || 1,730 ||   || 11,835
 3. DARBĪBAS MĒRĶIS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   Stiprināt cīņu pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, sniedzot tehnisko un darbības atbalstu valsts veiktai izmeklēšanai un jo īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. darbība: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. rezultāts: Īpaša palīdzība krimināltehniskajā jomā ||   || 0,030 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 4 || 0,120 || 28 || 0,600
 2. rezultāts: Izmeklēšanai nepieciešamo stratēģisko datubāzu abonēšana ||   || 0,438 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 4 || 1,750 || 28 || 12,250
 3. rezultāts: Dažādu nelielu datubāzu abonēšana atbilstīgi izmeklēšanas vajadzībām ||   || 0,048 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 10 || 0,480 || 70 || 3,360
 3. konkrētā mērķa starpsumma ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 2,350 ||   || 16,450
 4. DARBĪBAS MĒRĶIS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ierobežot Savienības finansiālo interešu pakļautību krāpšanai un citām nelikumīgām darbībām salīdzinājumā ar pašlaik apzināto šādas pakļautības līmeni, nolūkā mazināt nelikumīgās ekonomikas attīstību galvenajās riska jomās, piemēram, organizētās krāpšanas, cigarešu kontrabandas un viltošanas jomās. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. darbība: Mācības, konferenču un semināru rīkošana ||   || 1,125 ||   || 1,125 ||   || 1,225 ||   || 1,225 ||   || 1,325 ||   || 1,420 ||   || 1,520 ||   || 8,965
 1. rezultāts: Mācības kopīgo uzraudzības operāciju jomā cīņā pret cigarešu kontrabandu ||   || 0,09 || 8 || 0,705 || 8 || 0, 705 || 8 || 0,805 || 8 || 0,805 || 10 || 0,905 || 11 || 1,000 || 12 || 1,100 || 65 || 6,025
 2. rezultāts: Konferences cigarešu kontrabandas jomā ||   || 0,150 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 14 || 2,100
 3. rezultāts: Cigarešu darba grupas ikgadējās konferences ||   || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 1 || 0,120 || 7 || 0.840
 2. darbība: Tehniskā palīdzība valstu iestādēm, kas ir iesaistītas cīņā pret krāpšanu, tostarp cīņā pret cigarešu kontrabandu ||   ||   ||   || 4,450 ||   || 4,450 ||   || 4,550 ||   || 4,650 ||   || 4,750 ||   || 4,700 ||   || 4,800 ||   || 18.700
 1. rezultāts: Cigarešu datubāzu un IT attīstīšana, atvieglojot piekļuvi ar cigaretēm saistītiem datiem un to analīzi ||   || 0,150 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 14 || 1.800
 2. rezultāts: Līdzfinansējums tehniskā aprīkojuma darbībai, kas ir specifiska izmeklēšanām cīņas pret cigarešu kontrabandu ietvaros ||   || 0,148 || 25 || 3,700 || 25 || 3,700 || 26 || 3,800 || 26 || 3,900 || 27 || 4,000 || 28 || 4,100 || 28 || 4,200 || 185 || 19,900
 3. rezultāts: Atbalsts kopīgām operācijām cīņā pret cigarešu kontrabandu ||   || 0,075 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 14 || 0,750
 4. rezultāts: Kontrolpārbaudes attiecībā uz konfiscētajām cigaretēm || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 2 || 0,300 || 1 || 0,150 || 1 || 0,150 || 12 || 1,800
 3. darbība: Darbinieku apmaiņas veicināšana cigarešu kontrabandas jomā ||   ||   ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0.500 ||   || 0.500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 3,500
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   || 6,075 ||   || 6,075 ||   || 6,275 ||   || 6.375 ||   || 6,575 ||   || 6,620 ||   || 6,820 ||   || 44,815
 5. DARBĪBAS MĒRĶIS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Paaugstināt pakāpi, kādā izstrādāti tiesiskās aizsardzības un aizsardzības tiesā aspekti finansiālo interešu aizsardzībai pret krāpšanu, veicinot tiesību salīdzinošo analīzi. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. darbība: Zinātniskie pētījumi ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 0,300 ||   || 2,100
 1. rezultāts: Salīdzinošie tiesību pētījumi ||   ||   || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 7   || 0,350
 2. rezultāts: Konferences un semināri finansiālo interešu aizsardzības jomā ||   || 0,050 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 4 || 0,200 || 28 || 1,400
 3. rezultāts: Eiropas juristu asociāciju priekšsēdētāju ikgadējās sanāksmes ||   || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 7 || 0,350
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 14,800 ||   || 15,100 ||   || 15,400 ||   || 15,700 ||   || 16,000 ||   || 16,300 ||   || 16,700 || 110,000 –
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2014.[17] gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 1,842 || 12,894
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[18] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 1,892 || 13,244
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Aplēsi izsaka ar pilnslodzes ekvivalentu
 ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || 24 01 06 –A3 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[19] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[20] || – galvenajā mītnē[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5 || 14,5
XX ir politikas
joma vai attiecīgā budžeta iedaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || 14,5 ierēdņi (5,5 AD un 9 AST) 14,5 ierēdņi x EUR 127 000= 1,842 miljoni
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva atbilst daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020.
gadam, kā ierosināts Paziņojumā COM(2011)500.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[22].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
þPriekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu.
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[23]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skatīt 1.6. punktu)
 ….pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
PIELIKUMS
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATAM
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums:
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Hercule III programmu, lai
veicinātu darbības Eiropas Savienības finansiālo interešu
aizsardzības jomā
(1)
PAR VAJADZĪGIEM UZSKATĪTO
CILVĒKRESURSU SKAITS UN IZMAKSAS
(2)
CITU ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU IZMAKSAS
(3)
IZMAKSU APRĒĶINĀŠANĀ
izmantotās METODES
Attiecībā
uz cilvēkresursiem
(1)
Attiecībā uz citiem administratīviem
izdevumiem
Šo pielikumu pievienos tiesību akta
finanšu pārskatam starpdienestu konsultāciju laikā.
Pielikumā iekļautās tabulas
domātas, lai aizpildītu tabulas tiesību akta finanšu
pārskatā.
Šis pielikums ir Komisijas dienestu
iekšējais dokuments.
(1)
Par vajadzīgiem uzskatīto
cilvēkresursu skaits un izmaksas
X       Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas ||
  Štatu saraksta amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 24 01 06 – A3 01 01 (galvenajā mītnē un Komisijas pārstāvniecībās dalībvalstīs) || AD || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 5,5 || 0,699 || 38,5 || 4,893 ||
 AST || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 9 || 1,143 || 63 || 8,000 ||
 XX 01 01 02 (delegācijās) || AD || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 AST || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
  Ārštata darbinieki[24] ||
 24 01 06 00 (kopējais budžets) || CA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 INT || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 TA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 SNE || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 XX 01 02 02 (delegācijās) || CA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 INT || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 JED || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 LA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 SNE || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 101,5 || 12,894 ||
24 ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ ||
 FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas
  Štatu saraksta amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || AD || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 AST || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || AD || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 AST || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Ārštata darbinieki[25] ||
 XX 01 04 yy Apropriācijas ārštata darbiniekiem, atļautas saskaņā ar kādreizējām BA pozīcijām || Galvenajā mītnē || CA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 INT || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 SNE || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Delegācijās || CA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 INT || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 JED || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 LA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 SNE || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 XX 01 05 02 (Netiešā pētniecība) || CA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 INT || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 SNE || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 10 01 05 02 (Tiešā pētniecība) || CA || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 INT || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
         || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
   || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA un ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 14,5 || 1,842 || 101,5 || 12,894
Nepieciešamie
cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot piešķīrumus,
kuri jau paredzēti darbības pārvaldībai un/vai tiks
pārgrupēti, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam
ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu
resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Citu administratīvo izdevumu izmaksas
X       Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Galvenajā mītnē ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 06 00 A3 01 02 11 — Komandējumi un reprezentācijas izmaksas || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
 24 01 06 00 - – Konferences un sanāksmes || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Komiteju sanāksmes[26] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Pētījumi un apspriedes || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Vadības un informācijas IT sistēmas || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 — Turpmāka apmācība || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Aprīkojums un mēbeles || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 04 – Pakalpojumi un citi darbības izdevumi || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
                 Delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 06 00 — Komandējumi, konferences un reprezentācijas izmaksas || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 — Turpmāka personāla apmācība || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Iepirkumi, noma un saistīti izdevumi || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 – Aprīkojums, mēbeles, materiāli un pakalpojumi || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
24 ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 06 – Administratīvā un tehniskā palīdzība (izņemot ārštata darbiniekus), ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - galvenajā mītnē || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - delegācijās || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 - citi pārvaldības izdevumi tiešajai pētniecībai || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 24 01 06 00 - citi pārvaldības izdevumi tiešajai pētniecībai || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
24 ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA un ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,050 || 0,350
Nepieciešamās
administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas, izmantojot
apropriācijas, kuras jau piešķirtas darbības
pārvaldībai un/vai tiks pārgrupētas, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
(1)
Izmaksu aplēšanā izmantotās
aprēķinu metodes
Attiecībā
uz cilvēkresursiem
Norādīt aprēķinu metodi,
kas izmantota katrai personāla kategorijai (pieņēmumi,
vidējās izmaksas utt.)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 Atgādinājums: Vidējās izmaksas katrai personāla kategorijai atrodamas BudgWeb vietnē http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Attiecībā uz štatu sarakstā ietvertajām amata vietām (ierēdņi un pagaidu darbinieki) Administratīvais atbalsts: 0,5 AD + 2 AST Budžeta pārvaldība un krāpšanas apkarošana: 0,5 AST Programmas pārvaldība: 5 AD + 6,5 AST   ·               Ierēdnis: 127 000 EUR/gadā ·               Pagaidu darbinieks: 127 000 EUR/gadā
  Attiecībā uz ārštata darbiniekiem Nepiemēro Ir izmantotas pašreizējās vidējās likmes ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem:   ·               Līgumdarbinieks: 64 000 EUR/gadā ·               Tehniskā palīdzība: 160 000 EUR/gadā ·               Valsts norīkots eksperts: 73 000 EUR/gadā
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
  Attiecībā uz štatu sarakstā ietvertajām amata vietām (pētnieki ierēdņi un pagaidu darbinieki)   n.p.
  Attiecībā uz ārštata darbiniekiem   n.p.
Attiecībā uz citiem
administratīviem izdevumiem
Norādīt aprēķinu metodi,
kas izmantota katrai budžeta pozīcijai
un attiecīgos pieņēmumus
(piem., sanāksmju skaits gadā, vidējās izmaksas utt.)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
   Komandējumi: tiek pieņemts, ka būs 50 komandējumi gadā, kuru vidējās izmaksas būs EUR 1000 uz komandējumu
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
   n.p.
[1]               OV L 143, 30.4.2004., 9. lpp.
[2]               OV L 193, 25.7.2007., 18. lpp.
[3]               COM(2011) 500.
[4]               OV C , lpp.
[5]               ABM – budžeta vadība pa darbības jomām,
ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[6]               Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[7]               Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[9]               Kontrole, kas attiecas uz un ietver piekļuvi
pavaddokumentiem, kas ir pieejami attiecīgajā procesa posmā.
[10]             Dif. — diferencētās apropriācijas / Nedif.
— nediferencētās apropriācijas
[11]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[12]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem
[13]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[14]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās BA pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[15]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[16]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[17]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[18]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās BA pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[19]             CA ― līgumdarbinieki, INT
— aģentūras personāls (Intérimaire); JED —
jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation)
, LA — vietējie darbinieki, SNE—valstu norīkotie
eksperti.
[20]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).
[21]             Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fondam (EZF).
[22]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[23]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas
izmaksas 25 % apmērā.
[24]             CA ― līgumdarbinieki, INT
— aģentūras personāls (Intérimaire); JED — jaunākie
eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation) , LA
— vietējie darbinieki, SNE—valstu norīkotie eksperti.
[25]             CA ― līgumdarbinieki, INT
— aģentūras personāls (Intérimaire); JED —
jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation)
, LA — vietējie darbinieki, SNE—valstu norīkotie
eksperti.
[26]             Precizēt
komitejas veidu un attiecīgo grupu.


				|

		52013PC0650

			Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurš saskaņots starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti un kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu Pušu noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē /* COM/2013/0650 final - 2013/0317 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pamatojoties uz
attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1],
Eiropas Komisija risināja sarunas ar Marokas Karalisti par to, lai
atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti.
Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada
24. jūlijā sarunu Puses parafēja jaunā protokola
projektu. Jaunais protokols attiecas uz
4 gadu ilgu laikposmu, kas sākas ar protokola parakstīšanas
dienu.
Nolīguma
protokola galvenais mērķis ir piešķirt zvejas iespējas
Eiropas Savienības kuģiem Marokas Karalistes ūdeņos
saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja
sarunās bija balstīta arī uz [iepriekšējā protokola]
retrospektīvu (ex-post) novērtējumu, kuru veica
neatkarīgi eksperti.
Vispārīgais
mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp
Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai izveidotu
partnerattiecību struktūru, kurā abu Pušu interesēs ir
izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un
nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Marokas zvejas
zonā.
Konkrētāk,
šajā protokolā ir paredzētas zvejas iespējas
šādās kategorijās:
–
mazapjoma pelaģiskā zveja ziemeļos:
20 seineri,
–
mazapjoma zveja ziemeļos: 35 kuģi
zvejai ar grunts āķu jedām,
–
mazapjoma zveja dienvidos: 10 kuģi zvejai ar
āķu rindām un makšķerēm,
–
bentiskā zveja: 16 kuģi zvejai ar grunts
āķu jedām un grunts traļiem,
–
tunzivju zveja: 27 kuģi tunzivju zvejai ar
makšķerrīkiem,
–
rūpnieciskā pelaģiskā zveja: 80
000 tonnu nozvejas, 18 kuģi.
Būtu jānosaka zvejas iespēju
sadalījums dalībvalstīm.
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija
ierosina Padomei pieņemt šo regulu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Vērtējot 2007.–2011. gada
protokolu, ar ieinteresētajām personām notika apspriedes.
Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar
dalībvalstu ekspertiem. Šajās apspriedēs secināts, ka
zivsaimniecības protokolu ar Marokas Karalisti ir lietderīgi
saglabāt.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šī
procedūra ir uzsākta paralēli ar procedūrām, kas
attiecas uz lēmumu, kuru Padome pieņem par minētā protokola
parakstīšanu, kā arī Padomes lēmumu par minētā
protokola noslēgšanu.
2013/0317 (NLE)
Priekšlikums
Padomes
Regula
par zvejas iespēju iedalīšanu
atbilstīgi protokolam, kurš saskaņots starp Eiropas Savienību un
Marokas Karalisti un kurā noteiktas zvejas iespējas un
finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu Pušu
noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Padome 2006. gada
22. maijā ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 764/2006
par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti[2].
(2)       Eiropas Kopiena un Marokas
Karaliste 2007. gada 28. februārī ir viena otrai
paziņojušas, ka tās ir pabeigušas vajadzīgās
procedūras, lai Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības
nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti[3] stātos spēkā.
(3)       Jauns protokols, kas
pievienots partnerattiecību nolīgumam, ir ticis parafēts
2013. gada 24. jūlijā (turpmāk „jaunais protokols”).
Jaunais protokols Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas
ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Marokas Karalistes
jurisdikcijā.
(4)       Padome [...] ir
pieņēmusi Lēmumu Nr. …/2013/ES[4] par jaunā protokola
parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.
(5)       Ir jānosaka zvejas
iespēju iedalīšanas kārtība dalībvalstīm
jaunā protokola piemērošanas laikā.
(6)       Saskaņā ar
10. panta 1. punktu Padomes 2008. gada 29. septembra
Regulā (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem[5],
ja konstatē, ka nav pilnībā izmantotas Savienībai
saskaņā ar jauno protokolu iedalītās zvejas iespējas,
Komisija informē attiecīgās dalībvalstis. Atbildes
nesniegšanu termiņā, ko nosaka Padome, uzskata par
apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi
norādītajā laikposmā pilnībā neizmanto tiem
pieejamās zvejas iespējas. Tādēļ Padomei būtu
jānosaka minētais termiņš.
(7)       Šī regula būtu
jāpiemēro no dienas, kad sākas jaunā protokola
piemērošana,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Zvejas iespējas
atbilstīgi protokolam (turpmāk „protokols”), kurš saskaņots
starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti un kurā noteiktas zvejas
iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu
Pušu noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē, dalībvalstīm
tiek iedalītas šādi:
 Zvejas kategorija || Kuģa tips || Dalībvalsts || Zvejas licences vai kvota
 Mazapjoma zveja ziemeļos, pelaģiskās sugas || Seineri < 100 GT || Spānija || 20
 Mazapjoma zveja ziemeļos || Kuģi zvejai ar grunts āķu jedām < 40 GT || Spānija ||
   ||     || Portugāle ||
   || Kuģi zvejai ar grunts āķu jedām ≥ 40 GT < 150 GT || Portugāle || 3
 Mazapjoma zveja dienvidos || Kuģi zvejai ar āķu rindām un makšķerēm < 80 GT || Spānija || 10
 Bentiskā zveja || Kuģi zvejai ar grunts āķu jedām || Spānija ||
   ||     || Portugāle ||
   || Traleri || Spānija ||
   ||     || Itālija ||
 Tunzivju zveja || Kuģi zvejai ar makšķerrīkiem || Spānija || 23
   ||     || Francija || 4
 Rūpnieciskā pelaģiskā zveja || 80 000 tonnas gadā, visai flotei kopumā nepārsniedzot 10 000 tonnas gadā, izņemot laikposmu no augusta līdz oktobrim, kad mēneša maksimālā nozveja tiek palielināta līdz 15 000 tonnām.   Zvejottiesīgo kuģu sadalījums: 10 kuģi ar tilpību līdz 3000 GT 3 kuģi ar tilpību no 150 līdz 3000 GT 5 kuģi ar tilpību līdz 150 GT || Vācija ||  t
   ||     || Lietuva ||  t
   ||     || Latvija ||  t
   ||     || Nīderlande ||  t
   ||     || Īrija ||  t
   ||     || Polija ||  t
   ||     || Apvienotā Karaliste ||  t
   ||     || Spānija ||  t
   ||     || Portugāle || t
   ||     || Francija ||  t
2.           Regulu (EK)
Nr. 1006/2008 piemēro, neskarot Partnerattiecību nolīgumu
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti.
3.           Ja ar 1. punktā
minēto dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju prasījumiem
protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek apgūtas
pilnībā, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts
iesniegtus atļaujas prasījumus saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1006/2008 10. pantu.
4.           Regulas (EK)
Nr. 1006/2008 10. panta 1. punktā minētais
termiņš, kādā dalībvalstīm ir jāapstiprina, ka
tās pilnībā neizmanto saskaņā ar nolīgumu
piešķirtās zvejas iespējas, ir desmit darbdienas no dienas, kad
Komisija tām paziņo šo informāciju.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no protokola spēkā
stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes 2011. gada 18. februāra
Lēmums Nr. 6486/1/11 REV 1.
[2]               Padomes 2006. gada 22. maija Regula (EK)
Nr. 764/2006, OV L 141, 29.5.2006., 1. lpp.
[3]               OV L 78, 17.3.2007., 31. lpp.
[4]               OV C...*
[5]               OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.


Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par gāzveida kurināmā iekārtām