				|

		52012PC0507

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza 2009. gada 26. janvāra Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam /* COM/2012/0507 final - 2012/0241 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
 Priekšlikuma konteksts
   || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz konkrētā ziņojuma īstenošanu, ko par aizsardzību pret dempingu un subsidētu importu pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome (“PTO pilnvarojuma regula”). PTO Strīdu izšķiršanas padome (“DSB”) 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu par lietu “Eiropas Kopienas — Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” DS 397 (“ziņojumi”). Ziņojumi attiecas uz 2009. gada 26. janvāra Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, kas tika pieņemta, piemērojot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”).
   || Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums izstrādāts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome.
   || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2009. gada 26. janvāra Regula (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam.
   || Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
   || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
   || Īstenošanā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izpaušanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
   || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
   || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
   || Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot ziņojumu, ko par aizsardzību pret dempingu un subsidētu importu pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome (“PTO pilnvarojuma regula”). Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
 Priekšlikuma juridiskie aspekti
   || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padome ar 2009. gada 26. janvāra Regulu (EK) Nr. 91/2009 noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam. Pēc PTO Strīdu izšķiršanas padomes pieņemtā ziņojuma, pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā savākto informāciju un pēc paziņojuma par procedūras sākšanu savākto informāciju, tika atkārtoti novērtēti sākotnējās izmeklēšanas galīgie konstatējumi. Tika koriģēti tie galīgās regulas aspekti, kuri, kā konstatēja, nebija saderīgi ar DSB ziņojumiem, un ierosinātie pasākumi nodrošinās Padomes Regulas (EK) Nr. 91/2009 atbilstību DSB ieteikumiem un nolēmumiem. Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 91/2009.
   || Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 233. pants. Padomes 2001. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija.
   || Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
   || Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
   || Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
   || Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
   || Juridisko instrumentu izvēle
   || Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
   || Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: Pamatregula neparedz alternatīvas.
 Ietekme uz budžetu
   || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
2012/0241 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar kuru groza 2009. gada 26. janvāra
Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga
maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai
tērauda savienotājelementu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1515/2001 par
pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret
dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko
pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija[1] (“PTO pilnvarojuma regula”), un
jo īpaši tās 1. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju
komiteju,
tā kā:
A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)       Padome ar 2009. gada
26. janvāra Regulu (EK) Nr. 91/2009 noteica galīgo
antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes
dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam[2] (“galīgā regula”).
B. PTO STRĪDU IZŠĶIRŠANAS
PADOMES PIEŅEMTIE ZIŅOJUMI
(2)       Pasaules Tirdzniecības
Organizācijas Strīdu izšķiršanas padome [organizācija] (“DSB”)
2011. gada 28. jūlijā pieņēma Apelācijas
institūcijas ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu,
kas grozīts ar Apelācijas institūcijas ziņojumu
strīdā “Eiropas Kopienas — Galīgie antidempinga
pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem
no Ķīnas”[3]
(“ziņojumi”). Šajos ziņojumos cita starpā tika konstatēts,
ka ES rīkojusies nesaderīgi ar:
–
PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un
9.2. pantu (9. panta 5. punktu Regulā (EK)
Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (ES antidempinga
pamatregula), ko piemēro izmeklēšanā attiecībā uz
konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda
savienotājelementu importu (savienotājelementu izmeklēšana));
–
PTO Antidempinga nolīguma 6.4., 6.2. un
2.4. pantu (konkrēti dempinga noteikšanas aspekti
savienotājelementu izmeklēšanā);
–
PTO Antidempinga nolīguma 4.1. pantu
(Savienības ražošanas nozares definīcija savienotājelementu
izmeklēšanā);
–
PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un
3.2. pantu (apsvērums par importa par dempinga cenām apjomu
savienotājelementu izmeklēšanā);
–
PTO Antidempinga nolīguma 3.1. un
3.5. pantu (cēloņsakarības analīze savienotājelementu
izmeklēšanā) un
–
PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un
6.5.1. pantu (konfidenciālas informācijas apstrāde
savienotājelementu izmeklēšanā).
C. PROCEDŪRA
(3)       Saskaņā ar PTO
pilnvarojuma regulu 2012. gada 6. martā tika sākta
pārskatīšana, Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī publicējot paziņojumu[4] (“paziņojums par
procedūras sākšanu”). Eiropas Komisija informēja personas, kas
bija iesaistītas izmeklēšanā, kuras rezultātā
pieņēma Regulu (EK) Nr. 91/2009 (“sākotnējā
izmeklēšana”) un kura attiecās uz pārskatīšanu un veidu,
kā bija paredzēts ņemt vērā ziņojumu
konstatējumus par galīgo regulu.
D. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(4)       Attiecīgais ražojums ir
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrēti dzelzs vai
tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda)
savienotājelementi, t. i., kokskrūves (izņemot
kvadrātgalvas kokskrūves), pašvītņgriezes skrūves,
citas skrūves vai bultskrūves ar galvu (ar uzgriezni vai
paplāksni vai bez tiem, izņemot no viengabala stieņiem, stieņiem,
profiliem vai stieplēm virpotas skrūves, kuru kājiņas
biezums nepārsniedz 6 mm, un izņemot skrūves un
bultskrūves, ko paredzēts izmantot sliežu ceļu būves
materiālu nostiprināšanai) un paplāksnes (turpmāk saukti
“savienotājelementi” jeb “attiecīgais ražojums”).
(5)       Pašlaik uz attiecīgo
ražojumu attiecas KN kodi 7318 12 90, 7318 14 91,
7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69,
7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90,
ex 7318 21 00 un ex 7318 22 00.
(6)       Ziņojumi neskar
konstatējumus, kas izklāstīti galīgās regulas 40.–57. apsvērumā
attiecībā uz attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
E. UZ ZIŅOJUMIEM BALSTĪTIE
PĀRSKATĪTIE KONSTATĒJUMI
(7)       Kā norādīts
paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti
novērtēja sākotnējās izmeklēšanas galīgos
konstatējumus, ņemot vērā DSB ieteikumus un
nolēmumus. Atkārtotu novērtēšanu veica, pamatojoties uz
sākotnējā izmeklēšanā savākto informāciju un
pēc paziņojuma par procedūras sākšanu savākto
informāciju.
(8)       Dempinga un kaitējuma
sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 2006. gada
1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim
(“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Lai analizētu
rādītājus kaitējuma novērtējuma kontekstā,
tika izmantoti dati par laikposmu no 2003. gada 1. janvāra
līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(9)       Šīs regulas
mērķis ir grozīt galīgās regulas aspektus, kuru nesaderību
konstatēja DSB savos ziņojumos, un nodrošināt, lai
galīgā regula būtu saderīga ar DSB ieteikumiem un
nolēmumiem.
1.           Individuālais
režīms: galīgās regulas 9. panta 5. punkta
piemērošana
(10)     Šajā
sadaļā izklāstīti sākotnējās
izmeklēšanas atkārtoti novērtētie konstatējumi
attiecībā uz ziņojumos minētiem ieteikumiem un
nolēmumiem, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga
nolīguma 6.10. un 9.2. pantam attiecībā uz pamatregulas
9. panta 5. punktu, ko piemēroja savienotājelementu
sākotnējā izmeklēšanā.
(11)     Kā minēts
galīgās regulas 81. un 84. apsvērumā, tika
konstatēts, ka visi pieci izlasē iekļautie ražotāji
eksportētāji, kā arī trīs atsevišķi
pārbaudīti ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja
individuālo režīmu (“IR”), atbilst visām IR piešķiršanas
prasībām saskaņā ar pamatregulas 9. panta
5. punktu. Kā noteikts galīgās regulas 62. un
78. apsvērumā, tika uzskatīts, ka četri
sākotnējā izlasē iekļautie ražotāji
eksportētāji, kā arī viens uzņēmums, kuram
piešķīra individuālu pārbaudi, nav uzņēmumi, kas
sadarbojās, jo tie iesniedza informāciju, kura nesaderēja ar
izmeklēšanas gaitā iegūtajiem pierādījumiem.
(12)     Ņemot vērā
ziņojumos ietvertos ieteikumus attiecībā uz pamatregulas
9. panta 5. punktu, Komisija aicināja ražotājus
eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā pieteikties un
iesniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pārskatītu
pašreizējo stāvokli, ja uz to eksportu uz Eiropas Savienību
pašlaik attiecas antidempinga pasākumi, kuri ir spēkā attiecībā
uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un
tērauda savienotājelementu importu, un ja minētie ražotāji
eksportētāji uzskata, ka sākotnējā
izmeklēšanā administratīvā sloga dēļ vai
tāpēc, ka uzskatījuši sevi par neatbilstošiem visiem
pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem
kritērijiem, tiem bijusi laupīta drosme sadarboties un pieprasīt
individuālu režīmu.
(13)     Komisija aicināja šos
ražotājus paziņot, vai tie uzskata, ka sākotnējā
izmeklēšanā administratīvā sloga dēļ vai
tāpēc, ka uzskatījuši sevi par neatbilstošiem visiem
pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajiem
kritērijiem, tiem bijusi laupīta drosme sadarboties un pieprasīt
individuālu režīmu. Minētās ieinteresētās
personas tika aicinātas pieteikties 30 dienu laikā pēc
paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un iesniegt
šādu divējādu informāciju:
–
vai tie uzskata, ka tiem bijusi laupīta drosme
sadarboties un pieprasīt individuālu režīmu
sākotnējās izmeklēšanas sākšanas laikā; un
–
sniegt informāciju par eksporta daudzumiem uz
Eiropas Savienību un eksporta cenām IP laikā, kuras izmantoja
sākotnējā izmeklēšanā.
(14)     Daži ĶTR ražotāji eksportētāji pauda bažas
par DSB ziņojumu procedūras īstenošanu, kas
paredzēta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tie
īpaši uzsvēra, ka publicētos termiņus uzskata par
pārāk īsiem. Tie apgalvoja, ka ražotājiem
eksportētājiem uzlikts pārmērīgs administratīvais
slogs, kas tos attur un neļauj saņemt individuālu režīmu.
(15)     Šo ražotāju
eksportētāju paustās bažas tika uzskatītas par
nepamatotām. Ņemot vērā administratīvo slogu un
nelielo prasītās informācijas daudzumu, Komisija uzskatīja,
ka termiņš ir piemērots. Paziņojumā par procedūras
sākšanu tika paskaidrots, ka ražotāju eksportētāju
pašreizējā stāvokļa pārskatīšana tiktu apsvērta
tad, ja tiktu saņemts pieteikums, kurā ietverta šāda
informācija:
–
vienkāršs paziņojums, ka ražotājs
eksportētājs uzskata, ka tam bijusi laupīta drosme un
tāpēc tas nesadarbojās un nepieprasīja IR; un
–
pamatskaitļi, kuri liecina, ka tas
eksportējis attiecīgo ražojumu uz ES sākotnējās
izmeklēšanas periodā.
(16)     Vienīgais šādas
informācijas pieprasīšanas mērķis bija ļaut Komisijai
noteikt tos ražotājus eksportētājus, kuri būtu
vēlējušies sadarboties un pieprasīt IR sākotnējā
izmeklēšanā, bet uzskatījuši, ka tiem bija laupīta drosme
to darīt. Tika uzskatīts, ka 30 dienu termiņš ir pietiekams,
lai atbildētu uz pieprasījumu sniegt vienkāršu paziņojumu
un pamatskaitļus, un nevar uzskatīt, ka tiek uzlikts
nesamērīgs administratīvais slogs. Ķīnas
Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka, pieprasot 15. apsvērumā
minēto informāciju, Komisija izvirzījusi nosacījumus
Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, lai gan IR būtu
jāpiešķir atbilstīgi PTO Antidempinga nolīguma
6.10. un 9.3. pantam. Šī pieeja bija pretrunā DSB
ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, un minētās personas
aicināja Komisiju sazināties ar Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem ex officio un norādīt, ka tiem tiks
piešķirts IR. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka, publicējot
paziņojumu par procedūras sākšanu, kuru nosūtīja
visiem zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem
un to tirdzniecības asociācijām un valsts iestādēm,
Komisija ir sazinājusies ar visiem Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem, aicinot tos pieteikties 30 dienu laikā, ja
tie ir eksportējuši sākotnējās izmeklēšanas
periodā un nav pieteikušies sākotnējās izmeklēšanas
laikā. Minētais jautājums būtu jāuzskata nevis par
“nosacījumu” “pārbaudes” nozīmē, kā to
norādījušas minētās personas, bet gan par fakta
konstatāciju, kas liecina, ka uz tām faktiski attiekusies
sākotnējā izmeklēšana. Visbeidzot būtu
jānorāda, ka ar eksportētajiem ražojumiem saistītie
jautājumi tiek uzdoti, lai pārbaudītu, vai sākotnēji
izveidoto izlasi nepieciešams mainīt un vai tā nav saistīta ar
jautājumu par IR. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(17)     No
15 uzņēmumiem, kuri pieteicās pēc paziņojuma par
procedūras sākšanu publicēšanas un iesniedza pieprasījumus
termiņā:
–
10 uzņēmumi bija ražotāji
eksportētāji, kas jau bija pieteikušies un sadarbojušies
sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tas liecināja, ka
tiem nebija laupīta drosme sadarboties un pieprasīt IR sākotnējā
izmeklēšanā, un tāpēc to stāvokli varēja
atkārtoti nepārbaudīt pašreizējās
pārskatīšanas kontekstā. Vienu no šiem
10 uzņēmumiem, kuri pieprasīja pārskatīt tā
pašreizējos maksājumus, aicināja iesniegt Komisijai
pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas
11. panta 3. punktam;
–
viens uzņēmums bija jauns ražotājs
eksportētājs (t. i., sākotnējās izmeklēšanas
laikā tas neeksportēja uz ES). Tāpēc šis uzņēmums
sākotnējā izmeklēšanā nevarēja sadarboties un
pieprasīt IR. Tas tika informēts par procedūrām, kas
paredzētas jauna ražotāja eksportētāja režīma
pieprasīšanai saskaņā ar galīgās regulas
2. pantu;
–
divus uzņēmumus uzskatīja nevis par
ražotājiem eksportētājiem, bet par tirdzniecības
uzņēmumiem, tāpēc tos informēja, ka šī
pārskatīšana uz tiem neattiecas;
–
divi ražotāji eksportētāji
apgalvoja, ka tie atbilst kritērijiem un pieprasīja
pārbaudīt to stāvokli. Tomēr viens no šiem
uzņēmumiem pēc tam atsauca savu pieteikumu.
(18)     Uzņēmumiem, kuri
iesniedza pieprasījumus, tika dota iespēja iesniegt piezīmes par
tiem sniegto informāciju.
(19)     Tika konstatēts, ka
ražotājs eksportētājs, kurš apgalvoja, ka atbilst
kritērijiem, un pieprasīja sava stāvokļa pārbaudi,
atbilst paziņojuma par procedūras sākšanu 1. punktā
noteiktajiem kritērijiem. Šis ražotājs eksportētājs
arī pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar
pamatregulas 17. panta 3. punktu, apgalvojot, ka tad, ja
sākotnējā izmeklēšanā tam nebūtu laupīta
drosme sadarboties, tas būtu pieprasījis šādu režīmu. Lai
nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un ņemot vērā,
ka sākotnējā izmeklēšanā tika individuāli
pārbaudīti visi ražotāji eksportētāji, kuri iesniedza
šādu pieprasījumu, minētā ražotāja
eksportētāja pieprasījums tika akceptēts.
(20)     2012. gada
6. jūnijā tika publicēts paziņojums[5], kurā tika paziņots
par ražotāja Bulten Fasteners (China) Co., Ltd. (“BFC”)
eksportētāja pašreizējā stāvokļa
pārskatīšanu. Šā ražotāja eksportētāja
eksportētie daudzumi IP laikā bija mazāk nekā 0,4 % no
ĶTR kopējā eksporta IP laikā. Tāpēc Komisija
uzskatīja, ka nav jāmaina sākotnējā ražotāju
eksportētāju izlase. ĶTR ražotājam eksportētājam
un ar to saistītajiem uzņēmumiem ES, kas nodarbojās ar
attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu
sākotnējā IP laikā, tika nosūtīta aptaujas
anketa.
(21)     Komisija pieprasīja un
pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par
vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes šādu
saistīto uzņēmumu telpās:
–
Bulten Sweden AB, Gēteborga, Zviedrija,
–
Bulten GMBH, Bergkamen, Vācija.
(22)     Komisija saskaņā ar DSB
ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas
9. panta 5. punktu secināja, ka būtu jāpiešķir IR
uzņēmumam BFC.
2.           Konkrēti dempinga
noteikšanas aspekti savienotājelementu izmeklēšanā
(23)     Šajā sadaļā
izklāstīti atkārtoti novērtētie
sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi
attiecībā uz ziņojumos iekļautajiem ieteikumiem un
nolēmumiem, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga
nolīguma 6.4., 6.2. un 2.4. pantu attiecībā uz
konkrētiem dempinga noteikšanas aspektiem sākotnējā
savienotājelementu izmeklēšanā.
(24)     Lai īstenotu PTO DSB
ieteikumus attiecībā uz PTO Antidempinga nolīguma 6.4.,
6.2. un 2.4. pantu, kā minēts
28.–53. apsvērumā, saistībā ar atvērto dialogu,
kurš notika ar dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem
un Tirdzniecības kameru, ieinteresētajām personām tika
sniegta sīkāka informācija par to ražojumu
īpašībām, kurus pārdevis Indijas ražotājs, kas
sadarbojās. Šī informācija ietvēra ražojuma
īpašības, kuras, kā tika konstatēts, varēja izmantot
normālās vērtības noteikšanai un kuras izmantoja
salīdzināšanai ar attiecīgo ražojumu, t. i., ietvēra
faktu, ka Indijas pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū sadalīti
“standarta” un “speciālo” savienotājelementu pārdošanā,
kā arī katram darījumam noteica stiprības klasi. Katrai
stiprības klasei tika aprēķināta normālā
vērtība par kilogramu saskaņā ar PCN tabulu.
(25)     Komisija galveno uzmanību
pievērsa diviem būtiskiem salīdzināšanas elementiem, proti,
stiprības klasei un standarta un speciālo savienotājelementu
salīdzinājumam, kas norādīti galīgās regulas
48.–50. apsvērumā. Nošķirtus standarta un speciālos
savienotājelementus pievienoja kā jaunu salīdzināšanas
elementu izmeklēšanā, un stiprības klasi izmantoja kā
vēl vienu galveno salīdzināšanas kritēriju, jo
lielākā daļa Ķīnas ražotāju
eksportētāju to bija iesnieguši sākotnējā
izmeklēšanā.
(26)     Kā minēts galīgās
regulas 56. apsvērumā, standarta savienotājelementus, ko
ražoja analogajā valstī, varēja salīdzināt ar
savienotājelementiem, kurus izlasē iekļautie ĶTR
ražotāji eksportēja uz ES, jo konstatēja, ka minētajiem
savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās
pamatīpašības kā no ĶTR eksportētajiem ražojumiem.
(27)     Normālo
vērtību izteica EXW, kas koriģēta, lai ņemtu
vērā ietekmi, kādu uz cenu atstājusi kvalitātes
kontrole, kuru veica Indija ražotājs, bet neveica Ķīnā.
Tāpēc ieguva divus normālo vērtību sarakstus
Ķīnas juaņās (CNY) par kilogramu katrai stiprības
klasei, vienu — standarta savienotājelementiem, otru —
speciāliem savienotājelementiem.
2.1.        2012. gada
30. maija paziņojums par informācijas izpaušanu
(28)     2012. gada
30. maijā visām ieinteresētajām personām tika
izpausta papildu informāciju par ražojumu veidiem, kuri izmantoti, lai
salīdzinātu normālo vērtību un eksporta cenu. Kā
noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, visām
ieinteresētajām personām tika sniegta precīzāka
informācija par ražojuma īpašībām, kuras, kā tika
konstatēts, varēja izmantot normālās vērtības
noteikšanai.
(29)     Paziņojuma par
informācijas izpaušanu saturs attiecās uz normālo
vērtību, kura tika noteikta, pamatojoties uz tā
attiecīgā ražojuma cenu, ko Indijas ražotājs, kas
sadarbojās, pārdeva iekšzemes tirgū. Saskaņā ar
pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo
vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav
piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto
vērtību analogā valstī. Divi Indijas ražotāji piekrita
sadarboties, atbildot uz aptaujas anketas jautājumiem. Anketas
atbildēs sniegtos datus pārbaudīja šo divu uzņēmumu
telpās. Tomēr tikai viens no uzņēmumiem sniedza pietiekami
sīku informāciju, kuru varēja izmantot kā pamatu, lai
noteiktu normālo vērtību.
(30)     Galīgās
regulas 90. apsvērumā minēts: “vairāki
importētāji un eksportētāji apšaubīja minētā
Indijas ražotāja datu izmantošanas piemērotību, pamatojoties uz
šādiem apgalvojumiem: i) šā ražotāja Indijas iekšējā
tirgū saražotais un pārdotais apjoms, iespējams, nav
reprezentatīvs attiecībā uz daudzumiem, kādus no ĶTR
eksportē uz Kopienu, un ii) šis Indijas ražotājs, iespējams,
uzņēmējdarbības jomā ir saistīts ar vienu no
Kopienas ražotājiem, kas atbalsta sūdzību. Saistībā ar
minēto jāņem vērā, ka: i) Indijas ražotāja
pārdošanas apjomu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, lai
varētu noteikt ticamas normālās vērtības, un ii)
fakts, ka analogās valsts ražotājs uzņēmējdarbības
jomā ir saistīts ar Kopienas ražotāju, kurš atbalsta
sūdzību, neietekmē analogās valsts izvēli.
Turklāt jāatzīmē, ka šīs saistības tika
izveidotas pēc IP. Ņemot vērā minētos faktus un to, ka
citi trešu valstu ražotāji nesadarbojās, Indijas izvēlēšanās
par analogo valsti uzskatāma par lietderīgu.”
(31)     Ņemot
vērā konkurences apstākļus un Indijas tirgus
atvērtību, kā arī faktu, ka Indijas ražotājs, kas
sadarbojās, pārdeva ražojumu veidus, kuri ir salīdzināmi ar
ĶTR ražotāju eksportētāju eksportētajiem ražojumiem,
tika secināts, ka Indija ir piemērota tirgus ekonomikas trešā valsts
pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē.
(32)     Paziņojumā par
informācijas izpaušanu tika norādīts, ka dati par pārdošanu
iekšzemes tirgū aptvēra izmeklēšanas periodu, bet tajos nebija
minēts ražojuma kontroles numurs (“PCN”). Tomēr Indijas
ražotājs varēja noteikt pārdoto savienotājelementu
stiprības klasi un arī to, vai tas ir “standarta” vai “speciāls”
savienotājelements, kā noteikts galīgajā regulā.
Izmeklēšanas sākumā, kad izveidoja PCN, netika noteikta
vajadzība nošķirt standarta un speciālos savienotājelementus.

(33)     Tomēr
Komisija norādīja, ka šī nošķiršana ietekmējusi cenu
salīdzināmību, tāpēc no Indijas ražotāja tika
pieprasīti šie dati, un tas tos arī sniedza. Tāpēc Indijas
pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū sadalīja “standarta” un
“speciālo” savienotājelementu pārdošanā, un tad katram
darījumam noteica stiprības klasi. Katrai stiprības klasei
aprēķināja normālo vērtību par kilogramu
saskaņā ar PCN tabulu.
(34)     Pārējās
sākotnējā PCN īpašības neizmantoja ne tikai
tāpēc, ka Indijas ražotājs nevarēja sniegt tik sīki
izstrādātus datus, bet arī šādu iemeslu dēļ:
–
diametrs un garums netika uzskatīts par
svarīgu, jo analīzi veica, pamatojoties uz svaru,
tādējādi automātiski ņemot vērā visas
atšķirības, kuras radās savienotājelementa dažāda diametra
vai garuma dēļ;
–
nebija norādes, ka pastāv
atšķirības starp Indijas ražotāja ražojumiem un Ķīnas
savienotājelementiem hroma pārklājuma vai cita
pārklājuma, t. i., galvanizācijas rādītāju,
ziņā;
–
vienīgo atlikušo PCN elementu, KN kodu,
uzskatīja par neuzticamu rādītāju, jo Ķīnas un
Indijas iestādes atšķirībā no ES iestādēm
nenošķir 10 KN kodus, kurus izmanto attiecīgā ražojuma
noteikšanai.
(35)     Tāpēc Komisija
galveno uzmanību pievērsa divām būtiskām
atšķirībām starp ražojumiem: no vienas puses, stiprības
klasei un, no otras puses, standarta un speciālo savienotājelementu
salīdzinājumam, kas ir klientu atšķirību un kvalitātes
atšķirību rādītājs.
(36)     Normālo vērtību
izteica EXW, no kuras atņēma korekciju, lai ņemtu vērā
ietekmi, kādu uz cenu atstāja kvalitātes kontrole, kuru veica
Indijas ražotājs, bet neveica Ķīnā. Tāpēc ieguva
divus normālo vērtību sarakstus Ķīnas juaņās
(CNY) par kilogramu katrai stiprības klasei, vienu — standarta savienotājelementiem,
otru — speciāliem savienotājelementiem.
(37)     Komisija informēja visas
ieinteresētās personas, ka normālo vērtību nevar
izpaust, jo tā attiecās uz vienīgā Indijas ražotāja
konfidenciālo cenu iekšzemes tirgū. Tomēr
ieinteresētās personas tika informētas, ka “standarta”
normālo vērtību 8.8. stiprības klases savienotājelementam
(“G” PCN tabulā), kuru parasti Ķīnas ražotāji
eksportē kā standarta veidu, aprēķināja diapazonā
no CNY 9 līdz CNY 12 par kilogramu EXW.
2.2.        Piezīmes, kas
saņemtas par 2012. gada 30. maija paziņojumu par
informācijas izpaušanu
(38)     Viens importētājs un
četri ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka termiņš, kas
ieinteresētajām personām dots piezīmju sniegšanai par
papildu informāciju (10 dienas), bijis pārāk īss. Tomēr
Komisija uzskata, ka iepriekš minētais termiņš bijis pietiekams,
ņemot vērā, ka sniegtā informācija bija paredzēta
tikai kā papildinājums sākotnējās izmeklēšanas
beigās galīgajā regulā izpaustajai informācijai.
Tāpēc tika uzskatīts, ka laiks, kas piešķirts šīs
papildu informācijas pārbaudei un piezīmju sniegšanai, bijis
pietiekams.
(39)     Dažas
ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisija paziņojusi, ka tai
nav citas jaunas informācijas attiecībā uz fiziskajām
īpašībām kā vien to ražojumu stiprības klase, kurus
izmanto normālās vērtības noteikšanai. Šis apgalvojums būtu
jānoraida. Šajā pārskatīšanas posmā Komisija tikai
sniedza papildu skaidrojumu par to, kā sākotnējā
izmeklēšanā noteikta normālā vērtība. Ir
svarīgi uzsvērt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji
“stiprību” noteica kā vienu no svarīgajām
īpašībām. Tomēr tas nenozīmēja, ka Komisijai
nebija nekādas informācijas par citām fiziskām
īpašībām.
(40)     Tās
pašas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzklausīšanā
attiecībā uz iespējamām korekcijām, kuras jāveic,
lai salīdzinātu eksporta cenas un normālo vērtību,
Komisija paziņojusi, ka priekšroka jādod koriģēšanai, kurā
pamatojas uz cenas analīzi, nevis uz izmaksu analīzi. Faktiski
Komisija precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta
10. punktu salīdzināšana būtu jāveic,
pienācīgi ņemot vērā atšķirības, kuras
ietekmē cenu salīdzināmību, nevis izmaksu
atšķirības.
(41)     Pēc
tam šīs ieinteresētās personas atkārtoja prasību, ka
jāizdara korekcijas, lai ņemtu vērā tādas ražošanas
izmaksu atšķirības kā izejvielu patēriņa
efektivitātes atšķirības, velmētu stiepļu
patēriņa atšķirības, elektrības patēriņa,
pašu saražotās elektrības patēriņa, darbinieka ražības,
samērīga rentabilitātes līmeņa atšķirības un
ar mehānisko apstrādi saistītas atšķirības. Kā
norādīts iepriekš, pamatregulas 2. panta 10. punkts
attiecas uz cenu, nevis uz izmaksām. Šīs personas nesniedza
pierādījumus, ka iespējamās izmaksu atšķirības atspoguļotos
cenu atšķirībās. Lai nepieļautu, ka attiecībā uz
valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, ņem vērā
esošās cenas un izmaksas, ciktāl šie parametri nav parasts tirgū
darbojošos spēku ietekmes rezultāts, izmeklēšanās, kas
attiecas uz tādām valstīm ar pārejas ekonomiku kā
Ķīna, tiek izmantota analogā valsts. Tāpēc, lai
noteiktu normālo vērtību, kā aizstājēju izmanto
tādu ražotāju izmaksas un cenas, kuru valstīs darbojas tirgus
ekonomika. Tādējādi šīs prasības, ka, izdarot
korekcijas, jāņem vērā ražošanas izmaksu atšķirības,
tika noraidītas.
(42)     Turklāt šīs
ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2012. gada
30. maijā sniegtā papildu informācija attiecībā
uz Indijas ražotāja pārdoto ražojumu īpašībām bija
nepilnīga, jo, iespējams, trūcis informācijas par
šādiem jautājumiem: ar savienotājelementa veidu saistītas
atšķirības; pārklājums un hroma izmantošana; diametrs un
garums; izsekojamība; ISO 9000; brāķa procents; citi
stigrības aspekti, kā cietība, liece, stiprība,
iedarbība, un citi berzes koeficienti. Minētās personas
vēlējās saņemt skaidrojumu par to, kāpēc
pārējās sākotnējā PCN īpašības
netika uzskatītas par svarīgām. Šos jautājumus skaidroja
divos paziņojumos par informācijas izpaušanu, kurus attiecīgi
nosūtīja 2012. gada 5. jūlijā un
11. jūlijā iekļāva dokumentos, kuri pieejami
ieinteresētajām personām.
2.3.        2012. gada
5. jūlija paziņojums par informācijas izpaušanu
(43)     Pēc papildu
informācijas pieprasījuma, kuru iesniedza ieinteresētās
personas, kā minēts 42. apsvērumā, otro
paziņojumu par informācijas izpaušanu ieinteresētajām
personām nosūtīja 2012. gada 5. jūlijā.
Šajā paziņojumā sniegta šāda papildu informācija:
–
tabula, kurā norādīti to
normālo vērtību cenu līmeņu diapazoni, kas
aprēķinātas katrai standarta savienotājelementu
stiprības klasei, kurus vienīgais Indijas ražotājs, kas
sadarbojās, pārdeva Indijas iekšzemes tirgū neatkarīgiem
klientiem. Tika arī noteikts, ka lielākā daļa no
Ķīnas ražotāju eksporta ir G stiprības klases
ražojumi;
–
padziļināta Indijas datu analīze
liecināja, ka standarta savienotājelementi, ko pārdeva iekšzemes
tirgū, bija galvanizēti atbilstīgi PCN kodam “A”.
Tāpēc Komisija ierosināja salīdzināt normālo
vērtību ar A pārklājuma veidu eksporta modeļiem;
–
pēc Indijas iekšzemes cenas manuālas
analīzes no pārdošanas kodētā teksta virknes, ko izmanto
Indijas ražotājs, ieguva informāciju par diametru un garumu. Lai tos
varētu salīdzināt ar Ķīnas uzņēmumu
eksportu, šos datus apkopoja diapazonos pēc galvenā ražojuma
izmēriem:
 Rādītājs || Diametrs || Garums
 Mazs || M4–M10 || 0–100 mm
 Vidējs || M12–M20 || 100–200 mm
 Liels || M22–M30 || 200–300 mm
–
Tāpēc Komisija ierosināja izmantot
šos datus, lai turpmāk precīzāk noteiktu normālo
vērtību un, pamatojoties uz to, aprēķinātu dempinga
starpības. Ja eksportētie savienotājelementi nebija
attiecināmi uz šiem diapazoniem, tos nevarēja izmantot dempinga
aprēķinā. Tas ietekmēja tikai nelielu eksporta apjomu;
–
Komisija sniedza atsaucei ierosinātos
pārskatītos PCN:
 Rādītājs || Apraksts || PCN
 Standarta/Speciāls || Standarta savienotājelements || S
   || Speciāls savienotājelements || P
 Stiprības klase || 3,6 || A
   || 4,6 || B
   || 4,8 || C
   || 5,6 || D
   || 5,8 || E
   || 6,8 || F
   || 8,8 || G
   || 9,8 || H
   || 10,9 || I
   || 12,9 || J
 Pārklājums || Galvanizēts pārklājums || A
 Diametrs || M4–M10 || S
   || M12–M20 || M
   || M22–M30 || L
 Garums || 0–100 mm || S
   || 101–200 mm || M
   || 201–300 mm || L
–
Komisija sniedza pārskatu par dempinga
starpībām, kas grozītas saskaņā ar
paziņojumā par informācijas izpaušanu ietverto priekšlikumu,
kurā norādīts, ka šīm pārskatītajām antidempinga
starpībām nebūtu automātiski jākļūst par antidempinga
maksājumiem, uz kuriem attieksies mazākā maksājuma
noteikums;
–
visbeidzot, atbildot uz dažu ieinteresēto
personu sniegtajām piezīmēm, ka 2012. gada 30. maija
paziņojumā par informācijas izpaušanu ietvertā papildu
informācija nav pilnīga, jo šajās tabulās trūka dažu
elementu vai arī tie nebija pareizi apkopoti, attiecībā uz vienu
ES ražotāju tika sniegta jauna 22., 23., 32., 33. un 34. tabula.
2.4.        Piezīmes, kas
saņemtas par 2012. gada 5. jūlija paziņojumu par
informācijas izpaušanu
(44)     Dažas ieinteresētās
personas pieprasīja papildu informāciju par normālās
vērtības cenas līmeni. Kā turpmāk minēts
82. apsvērumā, cenu līmeni nevarēja izpaust
ieinteresētajām personām, jo tā bija konfidenciāla
informācija, kas attiecās uz vienīgā analogā
ražotāja cenām. Tomēr 2012. gada
5. jūlijā tiem Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem, kuri pieprasīja šādu papildu
informāciju, tika izpausta nekonfidenciālā informācija par
normālo vērtību, kas aprēķināta katrai standarta
savienotājelementu stiprības klasei, un to iekļāva arī
dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Šajā
paziņojumā Komisija iekļāva tabulu, kurā
norādīti to normālo vērtību cenu līmeņu
diapazoni, kas aprēķinātas katrai standarta
savienotājelementu stiprības klasei, kurus vienīgais Indijas
ražotājs, kas sadarbojās, pārdeva Indijas iekšzemes tirgū
neatkarīgiem klientiem.
(45)     Dažas ieinteresētās
personas arī apgalvoja, ka Komisija 2012. gada 26. jūnija
uzklausīšanas laikā informējusi, ka saskaņā ar
sākotnējā izmeklēšanā izmantoto PCN tabulu
Indijas iekšzemes tirgū pārdoti ražojumi ar divu veidu
pārklājumiem — “A” un “B”. Šis apgalvojums nav pamatots.
Komisija minētās personas informēja, ka šajā
pārskatīšanas posmā tā pārbaudījusi
pārklājuma veidus, kurus Indijas ražotājs izmantojis standarta
savienotājelementiem. Nākamajā uzklausīšanā, kas
notika 2012. gada 3. jūlijā, un informatīvajā
paziņojumā, kas 2012. gada 11. jūlijā tika
iekļauts dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām
personām, visas personas tika informētas, ka standarta
savienotājelementu ražošanai Indijas ražotājs izmantojis
pārklājumu “A”.
(46)     2012. gada
11. jūlija uzklausīšanā tās pašas
ieinteresētās personas lūdza Komisiju izskaidrot, kā
Indijas ražotājs nodalījis speciālo un standarta
savienotājelementu normālo vērtību. Komisija
norādīja, ka tas tika izdarīts, pamatojoties uz klientu
nosaukumiem. Tomēr, kā liecināja Tirdzniecības
ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas
rakstītais protokols, Komisija pirms uzklausīšanas beigām
paziņoja, ka tai jānoskaidro šis jautājums, un to izdarīja
turpmākajā paziņojumā par informāciju 2012. gada
13. jūlijā, kuru nosūtīja ieinteresētajām
personām, kas piedalījās uzklausīšanā, un
iekļāva nekonfidenciālos dokumentos, kuri pieejami visām
ieinteresētajām personām. Tādējādi šis
paziņojums, kuru iesniedza minētās personas un par kuru Komisija
norādīja, ka “speciālo un standarta savienotājelementu
normālo vērtību nodalīja, cita starpā pamatojoties uz
klientu nosaukumiem”, ir nepilnīgs un plašāka informācija
par šo jautājumu ir sniegta turpmākajā apsvērumā.
(47)     Komisija 2012. gada
13. jūlija paziņojumā paskaidroja par atšķirību
starp speciāliem un standarta savienotājelementiem, ka “nevar
izslēgt iespēju, ka arī autobūves nozare izmanto standarta savienotājelementus
konkrētiem lietojumiem”. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja,
ka Komisija uzskatījusi, ka arī autobūves nozarē izmantotos
savienotājelementus var uzskatīt par standartu. Šāds apgalvojums
nav pamatots. Kā paskaidrots minētajā paziņojumā,
Komisijai, nākot klajā ar paziņojumu, nebija pieejams Indijas
ražotāja klientu saraksts. Tomēr, kā noteikts
sākotnējā izmeklēšanā un izskaidrots šīs regulas
2.7. sadaļā, autobūves nozares ražotāji
kvalitātes nodrošināšanas un komerciālu iemeslu dēļ
vienmēr pasūta savienotājelementus pēc individuāla
projekta, lai tie atbilstu ražošanas nozares ISO prasībām.
Tāpēc visi savienotājelementi, kurus savienotājelementu
ražotāji uzskata par “speciālu” ražojumu, tostarp Indijā
saskaņā ar Indijas autobūves nozares ražotāju
tīmekļu vietnēs atrasto informāciju, ir piemēroti autobūves
nozarei. Tā kā Indijas ražotājs skaidri noteicis, ka
“speciālie savienotājelementi” ir visi pēc individuāla
projekta izgatavotie ražojumi, Komisija uzskata, ka autobūves nozarei
paredzētie standarta savienotājelementi netika iekļauti
standarta savienotājelementu sarakstā, kas iesniegts
sākotnējā izmeklēšanā.
(48)     Ķīnas
Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs
eksportētājs iesniedza prasības, kas līdzīgas iepriekš
minētajai, — par iespējamo autobūves nozarei paredzēto
savienotājelementu iekļaušanu normālajā
vērtībā —, un turklāt apgalvoja, ka autobūves
nozarei paredzētiem savienotājelementiem, kuri nav izgatavoti
saskaņā ar speciālu klienta projektu, tomēr
jāpiemēro īpaša kvalitātes kontrole vai attiecībā
uz tiem jāievēro izsekojamības prasības, kas padara tos
dārgākus, un tāpēc tie būtu uzskatāmi par
speciāliem savienotājelementiem. Tie apgalvoja, ka Komisijas
konstatējumi, kuros paredzēts, ka savienotājelementi, ko izmanto
augstajās tehnoloģijās, bet neražo saskaņā ar
lietotāja rasējumiem, katrā ziņā būtu
uzskatāmi par speciāliem savienotājelementiem, nav pamatoti,
tādējādi Komisija rīkojusies nesaderīgi ar
pamatregulas 2. panta 10. punktu, pārkāpjot taisnīga
salīdzinājuma principu. Turklāt tie uzskatīja, ka uz
Komisijas konstatējumiem, kuru pamatā ir Indijas ražotāja
sadalījums, neattiecās pārbaudes apmeklējums
uzņēmuma telpās. Ņemot vērā iepriekš minēto,
tie pieprasīja Komisijai pārskatīt standarta un speciālo
savienotājelementu nošķiršanu un, ja tas nebūtu iespējams,
atgriezties pie atšķirīgas normālās vērtības datu
kopas.
(49)     Komisijas pamatojums
attiecībā uz standarta un speciālo savienotājelementu
nošķiršanu jau izklāstīts 47. apsvērumā.
Attiecībā uz apgalvojumu, ka uz Indijas ražotāja sadalījumu
neattiecas pārbaude, Komisija pārbaudīja pārdošanas
darījumu sarakstu, veicot vairākus iepazīšanās testus
(t. i., to pārdošanas darījumu izlases padziļinātu
pārbaudi, kuri iekļauti pārdošanas darījumu sarakstā,
lai pārbaudītu tā pareizību) saskaņā ar standarta
pārbaudes praksi. Turklāt nākamais pārdošanas darījumu
saraksta sadalījums, ko iesniedzis Indijas ražotājs, tika
pārbaudīts, izmantojot sadalījuma vidējo cenas līmeni,
kā skaidrots minētajā paziņojumā. Tāpēc
apgalvojums, ka Komisija pieņēmusi Indijas ražotāja iesniegtos
datus pēc nominālās vērtības, nav pamatots.
(50)     Turklāt Indijas
ražotāja kritēriji, kas izmantoti, lai noteiktu speciālos
savienotājelementus, t. i., ražotus saskaņā ar klienta
rasējumu, kā iepriekš minēts 47. apsvērumā,
nodrošina pietiekamu pārliecību, ka dati ir ticami.
Sākotnējā izmeklēšanā Komisija jau veica
normālās vērtības korekciju, lai ņemtu vērā
kvalitātes kontroli, kuru piemēroja Indijas ražotājs, bet,
kā konstatēja, nepiemēroja izlasē iekļautie
Ķīnas ražotāji. Šajos apstākļos Komisija neuzskata par
vajadzīgu pāriet uz citu normālās vērtības datu
kopu, kā ieteica attiecīgās personas. Visbeidzot, kā
minēts galīgās regulas 89. apsvērumā, neraugoties
uz Komisijas centieniem, neviens cits ražotājs no pārējām
iespējamām analogām valstīm nepiedāvāja
sadarbību procedūrā.
(51)     Attiecībā uz Indijas
analogās valsts ražotāja datu izmantošanu, lai noteiktu normālo
vērtību, Eiropas Izplatītāju asociācija (EFDA)
apgalvoja, ka šāds paņēmiens nav piemērots, ņemot
vērā, ka ražojumu klāsts, ražošanas apjoms, klientu profils,
izplatīšanas metode un tirgus stāvoklis nav salīdzināms ar
Ķīnas ražotāju eksportētāju stāvokli.
Turklāt tā apgalvoja, ka Ķīnas cenas bija zemas, jo tā
izmantoja priekšrocības, ko sniedza liela apjoma standarta ražojumu
ražošana, jo ražotājiem bija augsts specializācijas un efektivitātes
līmenis. Tā pieprasīja sīkāku informāciju par
Indijas ražotāja cenām un standarta savienotājelementu ražošanas
apjomu. Visbeidzot, EFDA iesniedza Eurostat datus, lai pamatotu
savus apgalvojumus par to, ka ĶTR un Indijas eksporta cenu salīdzinājums
attiecībā uz diviem specifiskiem KN kodiem būtu
parādījis, ka šo ražojumu Indijas eksporta apjoms bija par 4 %
mazāks nekā ĶTR eksports un ka Indija nebija šo ražojumu ticams
piegādātājs eksporta tirgum.
(52)     Attiecībā
uz Indijas analogās valsts ražotāja izvēles
piemērotību ir veikta atsauce uz 49. apsvēruma
pēdējo daļu. Saistībā ar vispārīgo
apgalvojumu, ka attiecībā uz Ķīnas eksporta cenām
izmantotas priekšrocības, ko sniegusi liela apjoma ražošana, šīs
apgalvojums nebija pamatots vai precizēts saprotamā veidā, kas
pārskatīšanas laikā varētu palīdzēt veikt
analīzi. Attiecībā uz pieprasījumu sniegt papildu
informāciju par Indijas ražotāja datiem ir veikta atsauce uz
82. apsvērumu par konfidencialitāti. Attiecībā uz
apgalvojumu, ka eksports no Indijas nav salīdzināms ar eksportu no
ĶTR IP laikā un pēc IP, lai noteiktu normālo
vērtību, saskaņā ar pamatregulu par svarīgām tiek
uzskatītas Indijas iekšzemes cenas, nevis Indijas eksporta cenas.
Tāpēc šis EFDA apgalvojums nebija pamatotas.
(53)     Attiecībā uz jautājumu
par Indijas ražotāja lietoto pārklājumu, Ķīnas
Tirdzniecības kamera un Ķīnas ražotājs
eksportētājs pauda šaubas un pieprasīja Komisijai skaidrot,
kā no konfidenciālas informācijas varēja iegūt
pārliecinošu pierādījumu, ka Indijas ražotājs savā iekšzemes
tirgū pārdeva tikai galvanizētus savienotājelementus.
Pārbaudes laikā Indijas ražotājs sniedza pierādījumus,
kas ļāva Komisijai secināt, ka standarta
savienotājelementi, kurus pārdeva iekšzemes tirgū, bija
galvanizēti atbilstīgi oriģinālā PCN
pārklājuma veidam “A”. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka
pierādījumi dokumentos ir pietiekami, lai secinātu, ka standarta
savienotājelementi, kurus pārdeva iekšzemes tirgū, bijuši
galvanizēti. Tāpēc tika veikta korekcija attiecībā uz
hroma izmantošanas atšķirību, kā minēts
81. apsvērumā.
2.5.        Papildu
informācija, kas pieprasīta pēc 2012. gada
5. jūlija paziņojuma par informācijas izpaušanu
(54)     Daži ražotāji
eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumus un
informāciju, lai varētu pieprasīt savas dempinga starpības
korekciju, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā,
pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:
(a)
“ražojumu veidu” īpašības (KN kodi,
stiprības klase, standarta un speciālo daļu
salīdzinājums), ko izmanto normālās vērtības
noteikšanai;
(b)
papildu informācija par Indijas ražotāja
pārdoto ražojumu īpašībām, ko izmanto normālās
vērtības noteikšanai;
(c)
skaidrojums par to, kāpēc netika
izmantotas pārējās sākotnējā PCN
īpašības; un
(d)
korekcijas, kas jāveic fizisko
īpašību atšķirību dēļ.
(55)     Attiecībā uz
iepriekš minēto a) punktu, kā norādīts 2012. gada
30. maija paziņojumā par informāciju, Indijas
ražotāja, kas sadarbojās, pārdoto savienotājelementu
stiprības klase bija stiprības rādītājs, ko iekļāva
visām ieinteresētajām personām nosūtītajā
aptaujas anketā izmantotajā PCN. Stiprības klasi noteica,
izmantojot to pašu svarīgo PCN elementu, ko Indijas ražotājs
iekļāva pārdošanas darījumu sarakstos, kurus
pārbaudīja pārbaudes apmeklējumā uzņēmuma
telpās.
(56)     Speciālo un standarta
savienotājelementu nošķiršanu izskaidroja galīgās regulas
54. apsvērumā. “Speciālie” savienotājelementi ir tie
savienotājelementi, kurus ražoja saskaņā ar klienta
rasējumu. “Standarta” savienotājelementi ir tie
savienotājelementi, kurus ražoja krājumam, nevis pēc
konkrēta klienta instrukcijas. Vajadzība nošķirt Indijas
ražotāja, kas sadarbojās, ražotos standarta un speciālos
savienotājelementus tika pilnībā atzīta un, kā
minēts galīgās regulas 51. un 54. apsvērumā,
izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju
eksporta cenu un normālo vērtību salīdzināja, izmantojot
“standarta” veida savienotājelementus.
(57)     Attiecībā uz
jautājumiem, kas radušies saistībā ar b) punktu,
konfidencialitātes iemeslu dēļ nav iespējams izpaust
konkrētus Indijas ražotāja pārdotos skrūvju un
bultskrūvju modeļu veidus. Tomēr, kā norādīts
iepriekš, salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražojuma kontroles
numurā (PCN) iekļauto svaru tajā pašā standarta vai
speciālajā kategorijā un tajā pašā stiprības
klasē.
(58)     Atgriežoties pie
jautājumiem, kas radušies saistībā ar b) punktu,
vairākas ieinteresētās personas pieprasīja papildu
informāciju par pārklājumu. Tika sīkāk analizēti
sākotnējās izmeklēšanas dati un tādējādi
ieguva informāciju, ka Indijas iekšzemes tirgū pārdotajam
“standarta” ražojumam bija pamatpārklājums, t. i., tas bija
galvanizēts. Šo informāciju sniedza uzklausīšanā, kuru
pieprasīja ieinteresētās personas, un to atkārtoti izpauda
ieinteresētajām personām, kuras bija pieprasījušas šo
informāciju, un arī iekļāva dokumentos, kuri pieejami
ieinteresētajām personām.
(59)     Divi izlasē iekļautie
ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu informāciju
par korekcijām attiecībā uz hroma izmantošanu
pārklājumā. Tika sīkāk analizēti Indijas
ražotāja, kas sadarbojās, iesniegtie pārdošanas dati,
tādējādi iegūstot normālās vērtības
korekciju attiecībā uz hroma izmantošanas atšķirību,
kā skaidrots 81. apsvērumā. Tie paši divi ražotāji
eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumu par to, kā
noteica Indijas ražotāja, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas
rentabilitāti, — vai ražošanas izmaksas uzskaitīja, pamatojoties
uz PCN vai arī izmantojot vidējās izmaksas; un vai
normālajā vērtībā iekļāva pārdošanu
ikvienam saistītam uzņēmumam.
(60)     Visa attiecīgā
informācija par normālo vērtību minēta
galīgās regulas 94. apsvērumā. Tiek noteikts arī,
ka izmantoja tikai iekšzemes pārdošanas apjomus nesaistītiem
uzņēmumiem.
(61)     Vēlāk divi
minētie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nopietni
apšauba, ka rentabilitātes un reprezentativitātes testus veica
pareizi. Konkrētāk, attiecībā uz reprezentativitātes
testu šie ražotāji eksportētāji pauda šaubas, ka Indijas
ražotāja iekšzemes pārdošanas apjoms pārsniedza 5 % no
eksporta pa pārskatīto ražojumu grupām. Attiecībā uz
reprezentativitātes testu konstatēja, ka gadījumos, kad
konkrētā ražojumu grupā nesasniedza 5 %, tomēr tika
konstatēts, ka iekšzemes pārdošanas apjoms bija pietiekami liels, lai
nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu.
Attiecībā uz rentabilitātes testu tika apstiprināts, ka to
veica pa ražojumu veidiem.
(62)     Attiecībā
uz jautājumiem, kas radušies saistībā ar iepriekš minēto
c) punktu, t. i., kāpēc, salīdzinot normālo
vērtību ar eksporta cenu, netika izmantots pilns PCN,
izmeklēšanas laikā noskaidroja, ka pilns PCN nebūtu
ticams rādītājs. Pirmkārt, tāpēc, ka ne
Ķīnas, ne Indijas iestādes atšķirībā no ES
iestādēm nenošķir 10 KN kodus, kurus izmanto
attiecīgā ražojuma noteikšanai. Otrkārt, kā paskaidrots
galīgās regulas 48. apsvērumā, vairākas
ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas ražotāju
eksportētāju ražotie savienotājelementi bija standarta ražojumi
(lielākā daļa ar pretestības klasi diapazonā no 4,8 līdz
8,8), kuriem nebija speciālu īpašību attiecībā uz
izejmateriālu, pretestību, pārklājumu vai ar
sertifikāciju/drošumu saistītiem aspektiem un kuri bija
paredzēti zemākas klases lietojumam (neprofesionālam lietojumam
un izplatīšanai ierindas patērētājam), nevis lietojumam
augstajās tehnoloģijās un neatbilda konkrētu
galalietotāju, piemēram, autobūves, ķīmijas vai
kosmiskās aviācijas nozares, stingrajām prasībām.
(63)     Attiecībā uz
jautājumiem, kuri radušies saistībā ar iepriekšējo
d) punktu un kurus uzdeva divi citi ražotāji eksportētāji,
tādus elementus kā “izsekojamība”, ISO 9000 standarts,
brāķa procents un citi tādi kritēriji kā “cietības,
lieces, stiprības, triecienizturības, berzes koeficients”
nevarēja apstiprināt, jo attiecīgie uzņēmumi nesniedza
informāciju, kā šie elementi ietekmē normālās
vērtības un eksporta cenas salīdzināmību.
(64)     Tā kā nav
nekādas specifiskas informācijas attiecībā uz
salīdzināmības trūkumu, kā apgalvots papildus
ieteikumiem, kurus sniedza ieinteresētās personas
sākotnējā izmeklēšanā, un, ņemot vērā
ierobežoto papildu informāciju, kura pieejama attiecībā uz
tādām citām tehniskām īpašībām kā
pārklājums, sākotnējā izmeklēšanā
secināja, ka galvenie pašu ieinteresēto personu izceltie faktori un
atšķirības, jo īpaši standarta un speciālo
savienotājelementu salīdzinājums un stiprības klase, ir pietiekams
pamats normālās vērtības un eksporta cenu
salīdzinājumam.
2.6.        Papildu informācijas
izpaušana par normālo vērtību 2012. gada
11. jūlijā
(65)     Kā iepriekš minēts,
Komisija 2012. gada 11. jūlijā izpauda papildu
informāciju par normālās vērtības atkārtotu
klasificēšanu un ierosināto dempinga starpību
pārrēķināšanu, pamatojoties uz iepriekš minēto
skaidrojumu un prasītajām piezīmēm.
(66)     Kā minēts
32. apsvērumā, Indijas ražotājs sākotnējā
pieteikumā iekļāva iekšzemes pārdošanas darījumu
sarakstu (“DMSAL”) bez PCN. Vienīgais katra pārdošanas
darījuma identifikators bija vienības kods, kas bija katra ražojuma
iekšējais kods, un ražojuma apraksta teksta virkne, piemēram:
 M8X1.25X16 APCIĻŅA SKRŪVE
(67)     Kā skaidrots
galīgās regulas 48.–57. apsvērumā, Indijas
uzņēmums sadalīja savus iekšzemes pārdošanas apjomus
standarta un speciālo savienotājelementu pārdošanā,
izmantojot 77. apsvērumā minēto nošķiršanu.
Tāpēc DMSAL tika iesniegts kā divi dokumenti —
“Standarta DMSAL” un “Speciālais DMSAL”. Tos pārdošanas
apjomus, kurus nevarēja noteikt vai nu kā standarta, vai kā
speciālo savienotājelementu pārdošanu, izslēdza no
turpmākā normālās vērtības aprēķina.
(68)     Izmeklēšanas laikā
kļuva skaidrs arī, ka būs vajadzīga savienotājelementa
stiprības klase, lai noteiktu normālo vērtību. Indijas
uzņēmums noteica stiprības klasi katrai “Standarta DMSAL”
un “Speciālais DMSAL” dokumenta pozīcijai un
norādīja to ailē “Pakāpe”, kurā minēta
stiprības klase, piemēram:
 APRAKSTS || PAKĀPE
 M8X1.25X16 APCIĻŅA SKRŪVE || 8,8
(69)     Pamatojoties
uz to, aprēķināja sākotnējo normālo
vērtību, izmantojot sadalījumu standarta un speciālos
savienotājelementos un stiprības klasi, kā noteikts pirmajā
izpaustajā informācijā par īstenošanas
pārskatīšanu 2012. gada 30. maijā.
(70)     Kā minēts 54. apsvērumā,
daži ražotāji eksportētāji pieprasīja papildu skaidrojumus,
atsaucoties uz to, ka nav salīdzinājuma, pamatojoties uz
savienotājelementa pārklājumu, diametru un garumu, un apgalvoja,
ka tas varētu ietekmēt sākotnēji
aprēķinātās normālās vērtības līmeni.
(71)     Tā kā nebija PCN,
lai iegūtu pārdotā savienotājelementa diametru un garumu,
tika analizēta katra darījuma apraksta teksta virkne (apvienojot
vienā grupā darījumus ar tādu pašu apraksta tekstu).
Pēc iepriekš minētā parauga M8 = diametrs un 16 =
garums. Tāpēc šajā gadījumā tas ir tādas
skrūves apraksts, kuras diametrs ir 8 mm un garums 16 mm. 1,25
attiecas uz vītnes soli, kuru neizmantoja, lai klasificētu
attiecīgo ražojumu.
(72)     Ķīnas ražotāja
eksportētāja izmantotajā PCN šie dati tiek atspoguļoti
nedaudz citādi. Iepriekš minētās skrūves diametra un garuma
apraksts varētu būt “080016”.
(73)     Lai nodrošinātu
atbilstību starp normālo vērtību un eksporta cenu, Komisija
sadalīja diametru un garumu trīs līdzīgos diapazonos,
kā noteikts otrajā 2012. gada 5. jūlija
vēstulē par izpaušanu:
 Rādītājs || Diametrs || Garums
 Mazs || M4–M10 || 0–100 mm
 Vidējs || M12–M20 || 100–200 mm
 Liels || M22–M30 || 200–300 mm
(74)     Neliels Indijas ražotāja
pārdošanas darījumu skaits neietilpst šajos diapazonos, un to
neizmantoja, lai aprēķinātu normālo vērtību.
Tāpēc iepriekš minētā skrūve būtu jāapraksta
ar pārskatītu PCN “GSS” = stiprības klase 8,8; mazs
diametrs; mazs garums.
(75)     Iepriekš
minētajā piemērā skaidri parādīts, ka ražojuma
apraksta teksta virknē nav ietverta informācija par pārklājumu,
ko izmantoja Indijas iekšzemes ražotājs. Tāpēc tika
pārbaudīti izmeklēšanas dokumenti, meklējot
pierādījumus par pārklājuma veidu, ja tāds ir, ko
Indijas ražotājs izmantoja pārdošanai iekšzemes tirgū
paredzētajiem standarta savienotājelementiem. Konfidenciālie
pierādījumi dokumentos, kurus pārbaudīja Indijas
ražotāja uzņēmuma telpās, liecināja, ka iekšzemes
tirgum paredzētie standarta savienotājelementi bija galvanizēti
(PCN veids “A”), un šo informāciju izpauda visām
ieinteresētajām personām 2012. gada
5. jūlijā.
2.7.        Piezīmes, kas
saņemtas par 2012. gada 11. jūlija paziņojumu par
informācijas izpaušanu
(76)     Vairāki ražotāji
eksportētāji atbildēja uz minēto paziņojumu par
informācijas izpaušanu. Pēc šo ražotāju eksportētāju
pieprasījuma tika noorganizēta uzklausīšana, kuru vadīja
Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas
amatpersona, lai turpinātu dialogu ar Komisiju un apspriestu radušos
jautājumus. Ražotāji eksportētāji uzdeva šādus
jautājumus:
(a)
Indijas ražotāja izmantotā metodika, lai
sadalītu savus iekšzemes pārdošanas apjomus standarta un
speciālu savienotājelementu pārdošanā;
(b)
ja daži autobūves nozarei pārdotie
savienotājelementi tiek uzskatīti par standarta
savienotājelementiem, būtu jānodrošina “svarīga korekcija”;
(c)
normālās vērtības korekcija
saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu
attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, ko piemēro velmētu
stiepļu importam Indijā;
(d)
hroma (VI) klātbūtne standarta
savienotājelementu pārklājumā;
(e)
Komisijas izmantotā metodika gadījumos,
ja konkrētam eksporta darījumam nav atbilstoša iekšzemes
pārdošanas darījuma; un
(f)
Indijas ražotāja iekšzemē pārdoto
ražojumu kodu atklāšana.
(77)     Attiecībā
uz a) punktu Indijas ražotājs savus iekšzemes pārdošanas apjomus
sadalīja standarta un speciālo savienotājelementu
pārdošanā, uzskatot, ka saskaņā ar klienta rasējumu
ražotie savienotājelementi bija speciāli savienotājelementi, bet
citi pārdošanas apjomi attiecās uz standarta
savienotājelementiem, t. i., nebija ražoti saskaņā ar
specifisku vai klienta rasējumu.
(78)     Attiecībā
uz b) punktu un kā noteikts 2012. gada 13. jūlija
paziņojumā par lietu, kas nosūtīta minētajām
ieinteresētajām personām pēc uzklausīšanas
11. jūlijā, Komisija apstiprināja, ka tā kā nav
klientu nosaukumu, kā iepriekš minēts, Komisija atsaucas uz
47. apsvērumu. Turklāt Komisija norāda, ka
saskaņā ar Eiropas savienotājelementu ražotāju
asociācijas iesniegto informāciju “Eiropā, ja klients —
jo īpaši autobūves nozare — pasūta savienotājelementu,
ko ražo saskaņā ar rasējumu, bet kurš vienlaicīgi
pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem (ISO, EN, DIN, AFNOR,
UNI), savienotājelementu ražotāji jebkurā gadījumā šo
ražojumu uzskata par “speciālu” ražojumu un uzņēmuma
iekšējā klasifikācijā to attiecīgi nosaka kā
“speciālu” [..] Tas ir visu pasaules un arī Indijas savienotājelementu
ražotāju “modus operandi””. Tāpēc Komisija ir
pārliecināta, ka autobūves nozarei paredzētos standarta
savienotājelementus neiekļāva standarta savienotājelementu
sarakstā, ko sniedza sākotnējās izmeklēšanas
konstatējumos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(79)     Attiecībā
uz c) punktu uzklausīšanā ražotāji eksportētāji
uzdeva jautājumu par korekciju saskaņā ar pamatregulas
2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, lai ņemtu
vērā maksājumus, ko piemēro velmētas stieples importam
Indijā, kas iekļauti normālajā vērtībā, bet
nav neiekļauti Ķīnas izcelsmes eksporta cenā. Izlasē
iekļautie Ķīnas uzņēmumi sākotnējās
izmeklēšanas laikā pirka Ķīnā ražotu velmētu
stiepli.
(80)     Uz
Indijas ražotāja importēto izejvielu attiecās muitas
pamatnodoklis (5 % no vērtības, kas apliekama ar nodokli) un
muitas nodoklis izglītības vajadzībām (3 % no muitas
pamatnodokļa vērtības, kurai pieskaitīta kompensācijas
maksājuma summa). Tomēr saskaņā ar pamatregulas
2. panta 10. punkta b) apakšpunktu šādu netiešo
nodokļu korekciju var pieprasīt, ja līdzīgajam ražojumam un
izejvielām piemērotie importa maksājumi ir tajā fiziski
iekļauti, ja ražojums paredzēts patēriņam iekšzemes
tirgū un ja maksājumi nebūtu iekasēti vai tiktu
atmaksāti, līdzīgo ražojumu eksportējot uz Eiropas Savienību.
Tā kā netika saņemta sūdzība un pierādījumi,
ka eksportam no iepriekš minētajiem ražotājiem
eksportētājiem uz ES būtu priekšrocības, kas saistītas
ar importa maksājumu neiekasēšanu vai atmaksāšanu par izejvielu
(velmēta stieple) importu, prasība būtu jānoraida.
Turklāt šāda korekcija parasti nav pieejama, ja attiecīgais
ražotājs eksportētājs, kā tas ir šajā
pārskatīšanā, visas izejvielas iegūst no iekšzemes
piegādātājiem, kuriem nepiemēro importa maksājumu.
(81)     Attiecībā uz d) punktu pierādījumi
sākotnējās izmeklēšanas dokumentos liecināja, ka
Indijas iekšzemes tirgū pārdoto standarta savienotājelementu
standarta pārklājums ietvēra hromu Cr3 un tāpēc
tas atbilda PCN definīcijai “pārklājumam nav pievienots
hroms (VI). Tāpēc dempinga starpību
pārrēķināja, eksporta pozīcijā iekļaujot
visdārgāko hroma pārklājuma veidu un nepiemērojot
eksporta cenas korekciju. Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja,
ka informācija par pārklājumu attiecās uz esošo
situāciju, nevis uz IP. Apgalvojums nav pareizs. Sākotnējās
izmeklēšanas gaitā pārbaudes laikā ieguva
pārbaudītus pierādījumus, ka visi standarta
savienotājelementi, kas pārdoti Indijas iekšzemes tirgū
sākotnējā IP laikā, bija galvanizēti.
(82)     Attiecībā uz
e) punktu apstiprināja, ka dempinga starpības tika
aprēķinātas, pamatojoties uz to, ka, tā kā nebija
atbilstošu iekšzemes pārdošanas darījumu, eksporta darījumi
jāizslēdz no dempinga aprēķina. Dažas
ieinteresētās personas apgalvoja, ka nebija pamatojuma, lai konkrētus
eksporta darījumus izslēgtu no dempinga starpības
aprēķina. Tomēr, lai panāktu dažādu personu
pārdošanas apjomu godīgu atspoguļojumu, tika konstatēta
ievērojama atbilstība starp visu izlasē iekļauto
Ķīnas ražotāju eksportētāju iekšzemes un eksporta
pārdošanas apjomiem.
(83)     Attiecībā uz
f) punktu Ķīnas Tirdzniecības kamera un Ķīnas
eksportētājs apgalvoja, ka Indijas ražotājs nesniedza labu
pamatojumu, kāpēc Komisijai nebija ļauts izpaust konkrētu
informāciju par iekšzemē pārdoto ražojumu kodiem. Komisija,
vienlaicīgi ievērojot konfidencialitātes noteikumus, sniedza
iespējami daudz informācijas vairākos paziņojumos par
lietu, paziņojumā par informāciju, ko darīja pieejamu
visām ieinteresētajām personām, un uzklausīšanā,
ko nodrošināja Ķīnas Tirdzniecības kamerai un visiem
Ķīnas eksportētājiem, kuri to pieprasīja.
Attiecībā uz pieprasījumu izpaust Indijas ražotāja ražojumu
kodus jāatzīst, ka šīs informācijas izpaušana ļaus
citām personām diezgan precīzi aprēķināt Indijas
ražotāja iekšzemes cenas, un, lai aizsargātu uzņēmuma
konfidenciālo informāciju, no tā būtu jāizvairās.
Ja konfidenciāla informācija netiktu aizsargāta, Komisija
varētu saņemt sūdzības par kaitējumu un drosmes
laupīšanu uzņēmumiem analogās valstīs, kuras brīvprātīgi
sadarbojas izmeklēšanas laikā. Tāpēc šo pieprasījumu
noraidīja.
2.8.        Tās metodiskās
korekcijas, ko galīgajā regulā izmanto normālas
vērtības aprēķināšanai
(84)     Indijas ražotāja datus
atkārtoti pārbaudīja, ņemot vērā
uzklausīšanu un dialogu, kas notika uzklausīšanas amatpersonas
klātbūtnē, kā arī Ķīnas ražotāju
eksportētāju iebildumus šajā pārskatīšanā par
ražojumu veidu noteikšanu Indijas normālās vērtības
aprēķināšanai, kuros tika apgalvots, ka papildus standarta un
speciālo savienotājelementu nošķiršanai un stiprības klasei
liela nozīme ir tādiem elementiem kā diametrs, garums un
pārklājums.
(85)     Pēc šīs
atkārtotās pārbaudes Komisija varēja noteikt Indijas
iekšzemes tirgū pārdoto savienotājelementu diametru un garumu.
Lai nodrošinātu taisnīgu minēto un no ĶTR eksportēto
savienotājelementu salīdzinājumu, diametru un garumu
sadalīja diapazonos un katram diapazonam aprēķināja
normālo vērtību. To sīki paskaidroja 2012. gada
5. jūlija un 11. jūlija informatīvajās
piezīmēs, kuras darīja pieejamas visām
ieinteresētajām personām. Metodika, kur apvieno
savienotājelementus diapazonos, lai tos sadalītu pēc Indijas
ražotāja pārdoto galveno ražojumu izmēriem, nodrošināja
taisnīgu salīdzinājumu ar Ķīnas uzņēmumu
eksportu, kā to pieprasīja ieinteresētās personas. Pēc
tam divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tiem nebija
pilnīgas informācijas, norādot, ka klasifikācija bija
neskaidra un nepiemērota, un tāpēc ar šo informāciju
nepietika, lai pieprasītu korekcijas fizisko atšķirību
dēļ. Tomēr bez šiem vispārīgajiem paziņojumiem
divi minētie ražotāji eksportētāji nesniedza nevienu
pamatotu alternatīvu ieteikumu vai pierādījumu. Tāpēc
šis apgalvojums tika noraidīts.
(86)     EFDA apgalvoja, ka
diametra un garuma izmantošana neatspoguļo realitāti, un ieteica
alternatīvu — divus kritērijus, lai, viņuprāt,
izvairītos no dažu ražojumu neiekļaušanas, tomēr šo
alternatīvu nepamatoja. No Komisijas ierosinātās
klasifikācijas neizslēdza nevienu ražojumu veidu (iekļāva
visas iespējamās diametra un garuma kombinācijas), un
tādējādi šā apgalvojuma pārbaudi nevarēja
turpināt.
(87)     Konstatēja, ka visi
pārdotie standarta savienotājelementi bija galvanizēti, un
tāpēc normālo vērtību aprēķināja,
pamatojoties uz pārklājumu, kas atbilst PCN kodam “A”. Tā
kā izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji
eksportētāji neeksportē savienotājelementus ar “A” veida
pārklājumu, izmantoja vislīdzīgāko
pārklājuma veidu, nekoriģējot nevienu eksporta cenu.
(88)     Stiprības klases dati un
sadalījums standarta un speciālos savienotājelementos palika
nemainīgs.
(89)     Divi ražotāji
eksportētāji pieprasīja Tirdzniecības
ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas
iesaistīšanos, lai pārbaudītu Indijas analogā ražotāja
konfidenciālos datus un nodrošinātu pārliecību par
iekšzemes pārdošanas apjomu konfidencialitāti, kā arī par
standarta savienotājelementu pārklājuma jautājumu,
t. i., hroma klātbūtni pārklājumā, un par
informācijas ieguvi attiecībā uz standarta
savienotājelementu garumu un diametru. Pēc Indijas analogā
ražotāja konfidenciālo datu pārbaudes uzklausīšanas
amatpersona atbildēja uz divu ražotāju eksportētāju
uzdotajiem jautājumiem. Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumu
iekļāva dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām
personām.
(90)     Neraugoties uz iepriekš
minēto papildu informāciju, paskaidrojumiem, uzklausīšanu un
notikušo dialogu, dažas personas turpināja apgalvot, ka tām
trūkst informācijas, kas ļauj pieprasīt korekcijas, lai
nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu. Komisija
ieinteresētajām personām sniedza plašu informāciju par
normālās vērtības noteikšanai izmantotajām ražojumu
grupām, kā to paredzēja Apelācijas institūcija[6]. Turklāt ilgākā
laikposmā no 2012. gada 30. maija līdz 2012. gada
19. jūlijam Komisija sniedza informāciju un atbildēja uz
visiem personu uzdotajiem jautājumiem. Turklāt visām
personām piešķīra papildu 20 dienu periodu, lai tās
sniegtu piezīmes par galīgo izpaušanu.
(91)     Tās pašas ieinteresētās
personas apgalvoja, ka pretēji Apelācijas institūcijas
ziņojumam Komisija, neminot labu pamatojumu, atteicās izpaust
informāciju par konkrētiem Indijas ražotāja ražojumiem, kurus
izmantoja, lai noteiktu normālo vērtību. Antidempinga
nolīguma 6.5. pantā noteikts, ka izmeklēšanas
iestādēm atbilstīgi jāizturas pret informāciju, kura
ir konfidenciāla vai tiek sniegta konfidenciāli. Šajā
gadījumā Indijas ražotājs konfidenciāli sniedza
informāciju par iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu veidiem, un
uzņēmums atjaunoja savu pieprasījumu Komisijai uzskatīt šo
informāciju par konfidenciālu, norādot, ka tā turpina
uzskatīt šo informāciju par pilnīgi konfidenciālu, kā
minēts 82. apsvērumā. Šīs personas arī apgalvoja,
ka Komisija nav sniegusi nekonfidenciālu informācijas apkopojumu,
kuru, kā prasīts ziņojumos, sniedza Indijas ražotājs.
Tomēr dialoga procesa turpinājumā, kā iepriekš minēts
apsvērumos, Komisija izpauda ieinteresētajām personām visu
attiecīgo informāciju par Indijas ražotāju, kuru tā
drīkstēja izpaust, ievērojot konfidencialitātes
ierobežojumus, lai ieinteresētās personas varētu
aizstāvēt savas intereses.
2.9.        Normālās
vērtības noteikšana ĶTR ražotājiem
eksportētājiem, normālā vērtība, eksporta cenas,
salīdzinājums
(92)     Normālo vērtību
aprēķināja un salīdzināja ar eksporta cenu, kā
iepriekš noteikts. Tika veiktas eksporta cenas korekcijas, lai novērstu
cenu atšķirību, ja attiecīgo savienotājelementu
pārklājumam tiek pievienots hroms (VI). Minēto
salīdzinājumu veica, pamatojoties uz EXW, kā
sākotnējā izmeklēšanā.
2.10.      Prasības veikt korekcijas,
pamatojoties uz ražojuma īpašībām
(93)     Viens ražotājs
eksportētājs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā
ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu fizisko
atšķirību dēļ vairākos attiecīgā ražojuma
veidos (sešstūra skrūves, kokskrūves, bultskrūves
u. c.). Tā kā konfidencialitātes iemeslu dēļ
attiecīgajam ražotājam eksportētājam nav piekļuves
pilnīgiem datiem par normālo vērtību, uzņēmums
izmantoja savas eksporta cenas, lai parādītu, cik lielā
mērā atšķiras katra savienotājelementa veida cenas.
(94)     Sākotnējā
izmeklēšanā normālās vērtības un eksporta cenas
salīdzinājumu veica, nošķirot standarta un speciālo
savienotājelementu veidus, kā minēts galīgās regulas 102. apsvērumā,
kā arī nosakot stiprības klasi. Šajā gadījumā
neizmantoja pilnus ražojuma kontroles numurus (PCN), ņemot
vērā, ka ražotājs analogajā valstī nesniedza
informāciju, kurā, kā prasīts, izmantotas uz PCN
balstītas kategorijas. Sākotnējā PCN viena no
elementiem mērķis bija noteikt dažādus savienotājelementu
veidus pēc KN koda, pie kura tie pieder. Ņemot vērā, ka
Indijas ražotājs nesniedza šo informāciju, veicot
salīdzinājumu sākotnējā izmeklēšanā, šo
elementu nevarēja izmantot.
(95)     Ražotāja
eksportētāja sniegtā informācija liecināja, ka, iespējams,
ir pamatojums, lai veiktu korekcijas dažādu savienotājelementu veidu
atšķirību dēļ. Tomēr ieteikto metodiku
neuzskatīja par piemērotu, jo atšķirībā no
sākotnēji pieprasītā uzņēmums nesniedza
precīzu informāciju par ražojuma veidu pēc KN koda, kā skaidrots
34. apsvērumā. Alternatīvi Savienības tirgū veica
Savienības ražošanas nozares cenu atšķirību pārbaudi, lai
noteiktu, vai starp dažādu savienotājelementu veidiem pastāv
cenu atšķirības. Savienības ražošanas nozares informācija
tika sniegta pilnībā, izmantojot PCN, kā tas
sākotnēji prasīts. Šī pārbaude apstiprināja, ka
cenas ES tirgū atšķiras atkarībā no savienotājelementa
veida. Pamatojoties uz to, uzskatīja par piemērotu koriģēt
normālās vērtības, lai ietvertu šīs
atšķirības. Kā korekcijas pamatu izmantoja Savienības
ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu Savienības tirgū
un to novērtēja kā “1”, bet visiem individuāliem veidiem
noteica attiecīgas individuālas vērtības atkarībā
no cenas un vidējās cenas attiecības. Tad šīs
vērtības piemēroja normālajai vērtībai, kuru
izmantoja salīdzinājumam ar katru ražotāja
eksportētāja eksportēto veidu.
(96)     Tā kā šīs
korekcijas veica, pamatojoties uz fizisko īpašību atšķirību
tirgus vērtībām ES tirgū, par piemērotu uzskatīja
līdzīgas korekcijas veikt arī visu ražotāju
eksportētāju dempinga starpību aprēķinā.
(97)     Pēc
vispārējās izpaušanas dokumenta publicēšanas CCME un
Ķīnas eksportētājs apgalvoja, ka Komisija joprojām
pārkāpj PTO Antidempinga nolīguma 2.4., 6.2. un
6.4. pantu, laicīgi nesniedzot informāciju par pamatu, ko
izmantoja eksporta cenas un normālās vērtības
salīdzināšanai, un aicināja Komisiju izpaust vispārēju
informāciju par izmantotajiem normālās vērtības
ražojumu veidiem, lai pildītu savu pienākumu un sniegtu
Ķīnas ražotājiem eksportētājiem iespējas
nodrošināt savu interešu aizsardzību, iesniegt lietu ar pilnīgu
informatīvo pamatojumu un nodrošināt eksporta cenu un
normālās vērtības taisnīgu salīdzinājumu.
Tāpēc minētās personas pieprasīja Komisijai
pārskatīt:
(a)
pilnīgu informācijas izpaušanu par normālās
vērtības ražojumu veidiem;
(b)
nodrošinājumu, ka Ķīnas
ražotāju eksportētāju izgatavotie standarta
savienotājelementi netiek salīdzināti ar
savienotājelementiem, kurus analogais ražotājs izgatavo izmantošanai
augstās tehnoloģijās;
(c)
sniegtos pierādījumus, kā pamatot
korekciju pieprasījumus;
(d)
sniegto informāciju, kā tiek veiktas
konkrētas korekcijas; un
(e)
ES pienākumu ņemt vērā jebkuru
eksporta darījumu.
(98)     Attiecībā uz
a) punktu un ņemot vērā informāciju, kuru darīja
pieejamu 2012. gada 30. maija, 11. jūlija un
13. jūlija informatīvajos paziņojumos, 2012. gada
31. jūlijā nosūtītajā vispārējās
izpaušanas dokumentā un īpaši 77.–96. apsvērumā un
uzklausīšanā, kas notika apspriešanās procesa gaitā,
uzskata, ka ieinteresētajām personām tika sniegta visa
informācija, kuru varēja izpaust konfidencialitātes prasību
ietvaros.
(99)     Aspekts attiecībā uz
b) punktu par vajadzību nodrošināt, ka Ķīnas
ražotāju eksportētāju izgatavotie standarta
savienotājelementi netiek salīdzināti ar analogā
ražotāja izgatavotajiem savienotājelementiem izmantošanai
augstās tehnoloģijās, tika aplūkots
78. apsvērumā. Tā kā nebija jaunu
pierādījumu un minētās personas iesniedza tikai
apgalvojumus par iespējamo augstām tehnoloģijām, kas nav
autobūves nozare, paredzēto savienotājelementu
klātbūtni, Komisija uzskata, ka lietā pieejamā
informācija ir pietiekami ticama, lai nodrošinātu, ka tikai standarta
savienotājelementi tika izmantoti tās normālās
vērtības noteikšanai, kuru izmantoja salīdzināšanai ar
minētā Ķīnas eksportētāja eksporta cenu.
(100)   Attiecībā uz
c) punktu un apgalvojumiem, kuros norādīts, ka Komisija nav
sniegusi informāciju par to, kā Ķīnas ražotāji
eksportētāji varēja pamatot korekciju pieprasījumus
attiecībā uz tādiem elementiem kā “izsekojamība”,
ISO 9000 standarts, brāķa procents un citiem tādiem
kritērijiem kā “cietības, lieces, stiprības,
triecienizturības, berzes koeficients” (skatīt
63. apsvērumu) un importēšanas izmaksu nodokļiem
(skatīt 79. un 80. apsvērumu), Komisija sniedza šādu
informāciju. Pirmkārt, jāatgādina, ka ieinteresētās
personas uzdeva jautājumu par šiem elementiem, nesniedzot nekādu
sīkāku informāciju. Uzklausīšanā, kuru 2012. gada
11. jūlijā noorganizēja uzklausīšanas amatpersona, Komisija
aicināja personas sniegt papildu informāciju par iepriekš
minētajiem jautājumiem, bet papildu informācija netika sniegta.
80. apsvērumā Komisija sīki paskaidroja, kāpēc
nevarēja apstiprināt korekciju pieprasījumu attiecībā
uz eksporta cenām, kurā bija paredzēts ņemt vērā
nodokļus, ko piemēro velmētu stiepļu importam Indijā,
kā arī vispārīgi Ķīnas ražotāju
eksportētāju lētāku piekļuvi izejvielām.
Turklāt, kā noteikts sākotnējās regulas
63. apsvērumā, galvenās izejvielas — velmētu
tērauda stiepļu — izmaksas pilnībā neatspoguļoja
tirgus vērtības. Konstatēja, ka velmētu tērauda stiepļu
cenas iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas nekā citos
tirgos. Tāpēc šīs izkropļotās cenas nevar izmantot
kā korekciju pamatu saskaņā ar minēto personu
pieprasījumu. Šajos apstākļos Komisija nezina, kādu papildu
informāciju Ķīnas Tirdzniecības kamera un ražotājs
eksportētājs vēl varētu iesniegt, lai pamatotu šos divus
korekciju pieprasījumus.
(101)   Attiecībā uz
d) punktu jāatgādina, ka minētā informācija par
“ES ražotāju normālās vērtības veidiem un to cenu
līmeņiem, kā arī korekciju ietekmi uz analogā
ražotāja normālās vērtības veidiem” ir
konfidenciāla un to nevar izpaust. Ķīnas Tirdzniecības
kamera un Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja
papildu skaidrojumus par to, kā tika veiktas pārklājuma cenu
atšķirību korekcijas. Tomēr, kā minēts 92. apsvērumā,
jānorāda, ka speciālajā izpaušanas dokumentā Komisija
norādīja, kuri eksportēto ražojumu veidi ir tikuši
koriģēti, tādējādi ļaujot attiecīgajām
personām saprast, kā veica korekcijas.
(102)   Attiecībā uz
e) punktu un iespējamo vajadzību dempinga aprēķinā
ņemt vērā visus salīdzināmos eksporta darījumus,
lai nodrošinātu taisnīgu cenu salīdzinājumu atbilstīgi
PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam, Komisija norāda, ka
tā precīzi pildīja minēto personu pieprasījumu un
ieteikumus, koriģējot dempinga starpību noteikšanā
izmantoto normālo vērtību. Nodrošinot pilnīgu
atbilstību PTO Antidempinga nolīguma 2.4.2. pantam, kurš
attiecas uz salīdzināmiem eksporta darījumiem, iepriekš
minētajā 93.–96. apsvērumā sniegti paskaidrojumi par
izmantoto metodiku un turpmāk minētajā 107. un
108. apsvērumā norādīti iemesli, kāpēc
konstatētā dempinga summa tika izteikta kā dempinga
aprēķinā izmantoto eksporta darījumu procentuālā
attiecība. Šajā gadījumā visi salīdzināmie
darījumi (pa ražojumu veidiem) ir tikuši izmantoti salīdzināšanai.
Tāpēc bija pamatoti konstatēto dempinga summu izteikt kā
dempinga aprēķinā izmantoto eksporta darījumu
procentuālo attiecību.
(103)   Pēc
vispārējās informācijas atklāšanas divi
Ķīnas ražotāji eksportētāji atgādināja, ka
būtu jākoriģē iespējamās izejvielu
patēriņa efektivitātes atšķirības, vieglāka
piekļuve izejvielām, efektīvāks elektrības
patēriņš un zemāka rentabilitāte uz darbinieku.
Jāatgādina, ka neviens Ķīnas ražotājs
eksportētājs nesaņēma TER sākotnējā
izmeklēšanā un to izmaksu struktūru nevar uzskatīt par
tirgus vērtību atspoguļojumu, kuru var izmantot kā
korekciju pamatu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi
izejvielām. Turklāt jānorāda, ka konstatēja, ka
ĶTR ražošanas procesi ir salīdzināmi ar Indijas ražotāja
procesiem un ka iespējamās atšķirības ir ļoti mazas.
Šajā gadījumā konstatēja, ka Indijas ražotājs
konkurē ar daudziem citiem ražotājiem Indijas iekšzemes tirgū,
un tiek uzskatīts, ka tā cenas pilnībā atspoguļoja
iekšzemes tirgus stāvokli. Kā minēt
41. apsvērumā, kā aizstājēju normālās
vērtības noteikšanai jāizmanto tādu ražotāju izmaksas
un cenas, kuru valstīs darbojas tirgus ekonomika.
(104)   Tie paši divi Ķīnas
ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, apkopojot diapazonos datus
par diametru un garumu, Komisija nedrīkstētu atsaukties uz diapazoniem,
bet, lai veiktu salīdzināšanu, tai būtu jāizmanto diametra
un garuma faktiskās vērtības. Pirmkārt, kā minēts
70. apsvērumā, pēc uzklausīšanas, kas notika
2012. gada 26. jūnijā, Komisija vienojās ar tām
pašām personām apkopot diametru un garumu diapazonos, lai ņemtu
vērā fizisko īpašību ietekmi uz cenām.
Minētās personas pašas noteica dažus iespējamos diapazonus,
tomēr Komisija uzklausīšanā norādīja, ka šie
ierosinātie diapazoni būtu jāpārskata, lai nodrošinātu
eksportēto veidu atbilstību ļoti līdzīgiem Indijas
ražotāja veidiem. Otrkārt, minētās personas apgalvoja, ka
diametram piemērā, ko piedāvāja 2012. gada
3. jūlija uzklausīšanā, būtu bijusi neliela ietekme
izejvielas patēriņa ziņā. Tāpēc šis apgalvojums
tika noraidīts.
2.11.      Dempinga starpības
(105)   Dempinga
starpības noteica, pamatojoties uz svērtās vidējās
normālās vērtības salīdzinājumu ar svērto
vidējo eksporta cenu.
(106)   Galīgā dempinga
starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas līdz
Savienības robežai pirms nodokļu samaksas ražotājam
eksportētājam, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir
šāda:
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd || 0,0%
(107)   Pārskatītās
galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF
importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir
šādas:
 ĶTR ražotājs eksportētājs || Pašreizējā dempinga starpība || Pārskatītā dempinga starpība
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 69,9% || 43,4%
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 93,2% || 63,7%
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 74,5% || 64,3%
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 105,3% || 69,7%
 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 63,1% || 38,3%
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0% || 0%
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 26,5% || 22,9%
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0% || 0%
 Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojas un kuri nav iekļauti izlasē || 78,1% || 54,1%
 Visi pārējie uzņēmumi || 115,4% || 74,1%
(108)   Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka tā dempinga starpības
aprēķinā kopējā konstatētā dempinga summa
būtu jāizsaka procentos no kopējās visu eksporta
darījumu CIF vērtības, nevis procentos no tiem eksporta
darījumiem, kurus izmantoja dempinga summas
aprēķināšanā. Saskaņā ar šā
uzņēmuma pausto viedokli, pretējā gadījumā
veidotos pieņēmums, ka noticis dempings attiecībā uz tiem
eksporta darījumiem, kurus neizmantoja dempinga noteikšanā.
(109)   Eksporta cenu un normālo
vērtību, pamatojoties uz svērto vidējo,
salīdzināja tikai tiem Ķīnas ražotāja
eksportētāja eksportētiem ražojumu veidiem, kuriem atbilstošus
ražojumu veidus ražoja un pārdeva Indijas ražotājs. Tika
uzskatīts, ka tas ir visticamākais pamats šā ražotāja
eksportētāja dempinga līmeņa noteikšanai, ja tāds ir;
mēģinājumi noteikt visu citu eksportēto veidu
atbilstību ļoti līdzīgiem Indijas ražotāja veidiem
varētu radīt kļūdainus konstatējumus. Pamatojoties uz
to, pareizi ir konstatēto dempinga summu izteikt procentos no tiem
eksporta darījumiem, kurus izmantoja dempinga summas aprēķinā —
šo konstatējumu uzskata par reprezentatīvu visiem eksportētajiem
veidiem. Tādu pašu pieeju izmantoja, aprēķinot citu
ražotāju eksportētāju dempinga starpības.
3.           Savienības ražošanas
nozares definīcija
(110)   Kā noteikts
paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti
novērtēja Savienības ražošanas nozares definīciju, lai
ņemtu vērā DSB ziņojumos minētos ieteikumus,
kuros norādīts, ka ES bija rīkojusies nesaderīgi ar PTO
Antidempinga nolīguma 4.1. pantam, izslēdzot no Savienības
ražošanas nozares definīcijas tos ražotājus, kuri nevēlas tikt
iekļauti izlasē, un uzskatot, ka 25 % slieksnis, kas noteikts
pamatregulas 4. panta 1. punktā, automātiski ir
ražotāji, kuru produkcija ir “nozīmīga daļa” no
Savienības attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma.
Apelācijas institūcijas 2011. gada 15. jūlijā
izdotā ziņojuma 430. punktā tiek norādīts, ka “ja
Komisijas Savienības ražošanas nozares definēšanas process nerada
būtisku izkropļojuma risku, sadrumstalotajā
savienotājelementu nozarē varētu būt pieļaujama
šāda neliela daļa, jo pastāv plašākas informācijas
ieguves grūtības. [..] ierobežojot iekšzemes ražošanas nozares
definīciju attiecībā uz ražotājiem, kuri vēlas
piedalīties izlasē, Komisija izslēdza ražotājus, kuri
sniedza būtisku informāciju” (izcēlums pievienots).
Tagad minētie ražotāji ir iekļauti Savienības ražošanas
nozares definīcijā.
(111)   Sākotnējā
izmeklēšanā konstatēja, ka to Savienības ražotāju
ražošanas apjoms, kuri piekrita tikt iekļauti izlasē un
pilnībā sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas
laikā, bija 27,0 % no Savienības attiecīgā ražojuma
kopējā ražojuma apjoma. Tāpēc tika uzskatīts, ka šie
uzņēmumi ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas
4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(112)   Pēc DSB
ziņojumos minētajiem secinājumiem un pamatojoties uz visiem
derīgajiem pieteikumiem, ko iesnieguši ES ražotāji termiņā,
kas noteikts 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā
paziņojumā par antidempinga procedūras sākšanu
attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes
dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu[7], un neraugoties uz to, vai tie
norādīja, ka ir gatavi kļūt par izlases daļu, Komisija
pārrēķināja, ka faktiski Savienības ražošanas nozare bija
36,3 % no Savienības attiecīgā ražojuma kopējā
ražošanas apjoma 2006. gadā.
(113)   Pēc
Savienības ražošanas nozares definīcijas pārskatīšanas
Komisija noskaidroja, vai saražoto savienotājelementu procentuālais
daudzums no kopējā aprēķinātā ražošanas apjoma
bija nozīmīga daļa PTO Antidempinga nolīguma
4.1. panta nozīmē.
(114)   Kā minēts
galīgās regulas 112. apsvērumā, izmeklēšanā
noteica, ka līdzīgo ražojumu ražo liels ražotāju skaits
Savienībā, t. i., vairāk nekā
300 galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi (“MVU”), bet
tostarp arī daži lielāki uzņēmumi vai uzņēmumu
grupas. Sākotnējās izmeklēšanas sākšanas laikā
Komisija sazinājās ar katru no šiem zināmajiem ražotājiem
un aicināja tos piedalīties izmeklēšanā un sniegt
konkrētu informāciju par savām darbībām. Ne
paziņojumā par procedūras sākšanu, ko publicēja,
sākot sākotnējo izmeklēšanu, ne pavadvēstulē, ko
nosūtīja sākšanas dienā visiem zināmajiem ES ražotājiem,
nebija atsauces uz faktu, ka to ES ražotāju iesniegtā
informācija, kuri nevēlējās sadarboties, netiks ņemta
vērā.
(115)   .Kā minēts, lielākā daļa ES uzņēmumu,
kas ražo savienotājelementus, ir mazi, pat mikrouzņēmumi
(ģimenes uzņēmumi), kuriem parasti ir ierobežoti resursi,
tostarp finanšu un personāla resursi, un tie nav tādu valsts vai ES
asociāciju locekļi, kuras šos uzņēmumus varētu
pārstāvēt izmeklēšanas laikā, un tiem, kā tas
bieži notiek MVU gadījumā, nav līdzekļu, lai algotu
tirdzniecības jomā specializējušos juristus un grāmatvežus.
Mazi uzņēmumi arī pauž lielas bažas par savu konfidenciālo
datu aizsardzību šādas izmeklēšanas gaitā, kurus tie
uzskata par ļoti svarīgiem. Neraugoties uz to, liels ražotāju
skaits pieteicās (kopā 63 ES ražotāji) un sniedza
prasīto informāciju. Jānorāda, ka šie ražotāji bija
gan MVU, gan lielāki uzņēmumi, kas atradās visā ES.
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī šā
gadījuma īpašos apstākļus, var uzskatīt, ka šie
ražotāji, kuri bija 36,6 % no Savienības kopējās
attiecīgā ražojuma produkcijas, ir nozīmīga daļa no
visas Savienības ražošanas nozares un attiecīgi atbilst PTO
Antidempinga nolīguma 4.1. panta nozīmei. Turklāt, kā
minēts, tā kā visi lielākie zināmie ES ražotāji
pieteicās procedūras sākšanas laikā termiņā, kas
noteikts sākotnējā paziņojumā par procedūras
sākšanu, sākotnējā izmeklēšanā atlasīto
izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu, pat pēc papildu
18 ES ražotāju iekļaušanas Savienības ražošanas nozares
definīcijā.
(116)   Ķīnas
Tirdzniecības kamera apgalvoja, ka Komisija varēja neierobežoti
izmantot datus, kas saņemti no tiem ES ražotājiem, kuri
pieteicās 112. apsvērumā minētajā
termiņā, jo daži ES ražotāji varēja izvēlēties
nepieteikties, jo nevēlējās piedalīties izlasē un
tādējādi zināja, ka to atbildes netiks ņemtas
vērā. Ķīnas eksportētāju asociācija
pieprasīja Komisijai “sākt visu atlases procesu no jauna un
sazināties ar visiem ES ražotājiem, neatsaucoties uz faktu, ka
ražotājiem jāpauž gatavība piedalīties izlasē”[8]. Tomēr, ņemot
vērā iepriekš minēto, uzskatīja, ka nebija vajadzības
atsākt galīgās izlases atlasīšanas procesu, jo
lielākie zināmie ES ražotāji pieteicās jau
sākotnējā posmā. Pēc izpaušanas Ķīnas
Tirdzniecības kamera atgādināja, ka nedrīkstētu
izslēgt, ka daudzi ražotāji neatbildēja uz atlases veidošanas
anketas jautājumiem “precīzi, jo tie zināja, ka
nevēlēšanās piedalīties atlasē automātiski
nozīmētu to izslēgšanu no iekšzemes ražošanas nozares”.
Jānorāda, ka tādus pašus argumentus sākotnējās
izmeklēšanas laikā sniedza Ķīnas ražotāji
eksportētāji un Eiropas importētāji, kuri iebilda pret
esošo stāvokli. Kā skaidrots galīgās regulas
26. apsvērumā, pēc procedūras sākšanas Komisija
sazinājās ar daudziem Savienības ražotājiem, un tikai daži
no tiem atbildēja. Jānorāda, ka netika minēta to
iespējamā iekļaušana vai neiekļaušana galīgajā
atlasē. Faktiski iespējamā Savienības ražotāju
galīgā izlase neatbilda to lēmumam pieteikties procedūras
laikā, jo lēmuma pieņemšanas motivācijā ietilpa citi
faktori, kuri atšķīrās no 115. apsvērumā
ietvertajiem faktoriem. Tāpēc Komisijai adresētais
pieprasījums, kurā Komisiju aicināja veikt kaitējuma
novērtējumu, no jauna tika noraidīts.
4.           Stāvoklis
Savienības ražošanas nozarē
(117)   Pēc
ziņojumiem sākotnējā izmeklēšanā noteiktos
konstatējumus par kaitējumu atkārtoti pārbaudīja
Savienības ražošanas nozares līmenī, kā noteikts
saskaņā ar 114. apsvērumu, attiecībā uz
tendencēm šādās jomās — ražošanas apjoms, ražošanas
jauda, jaudas izmantojums, pārdošana, vienības cenas, tirgus
daļa, nodarbinātība un ražība, t. i., izmantojot informāciju,
kas savākta par 6 izlasē iekļautajiem ražotājiem un
papildu 57 ražotājiem, kuri tagad veido Savienības ražošanas
nozari. Tā kā informāciju par krājumiem,
rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumu no
ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un algām
ieguva no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem,
kuras sniedza 6 izlasē iekļautie ražotāji, citi
atlasītajā ES ražošanas nozarē konstatētie kaitējuma faktori
tika apstiprināti pārskatā.
4.1.        Ražošanas jauda, ražošanas
apjoms un jaudas izmantojums
(118)   Pamatojoties uz visu pieejamo
informāciju (skatīt 112. apsvērumu), Savienības
ražošanas nozares ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma
dinamika bija šāda:
 Visa Savienības ražošanas nozare || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || IP
 Ražošanas apjoms (t) || 489,993 || 524,571 || 493,924 || 519,880 || 537,877
 Indekss || 100 || 107 || 100 || 106 || 110
 Ražošanas jauda (t) || 859,766 || 881,454 || 902,741 || 919,485 || 944,817
 Indekss || 100 || 102 || 105 || 107 || 110
 Jaudas izmantojums (%) || 57% || 60% || 55% || 57% || 57%
(119)   Neraugoties uz ievērojamu
pieprasījuma pieaugumu 29 % apmērā laikposmā no
2004. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozares ražošanas
apjoms svārstījās visā attiecīgajā periodā
un bija par 9 % augstāks IP salīdzinājumā ar
2003. gadu, salīdzinot ar 6 % sākotnējā
izmeklēšanā, t. i., joprojām ievērojami zemāks
nekā pieprasījuma pieaugums 29 % apmērā.
(120)   Attiecībā uz
ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu apstiprināja
sākotnējā izmeklēšanā izdarītos secinājumus,
lai gan tika izmantota atšķirīga datu kopa (skatīt
galīgās regulas 130.–133. apsvērumu).
4.2.        Pārdošana, tirgus
daļa, izaugsme un vidējā vienības cena Savienībā
(121)   Turpmāk minētie
skaitļi attiecas uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas
apjomu neatkarīgiem klientiem Savienībā, pamatojoties uz visu
pieejamo informāciju (par apjomu un vērtību):
 Visa Savienības ražošanas nozare || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || IP
 Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā (EUR 000) || 990,540 || 1,050,039 || 1,102,684 || 1,198,794 || 1,289,940
 Indekss || 100 || 106 || 111 || 121 || 130
 Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā (t) || 445,769 || 494,307 || 468,892 || 506,752 || 507,750
 Indekss || 100 || 111 || 105 || 114 || 114
 Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) || 2,222 || 2,124 || 2,351 || 2,365 || 2,540
 Indekss || 100 || 96 || 106 || 106 || 114
 Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (t) || Neattiecas || 28% || 27% || 24% || 22%
 Indekss || Neattiecas || 100 || 96 || 86 || 80
(122)   Pārskatītie dati, kas
iekļauti iepriekš minētajā tabulā, apstiprina
galīgās regulas 137.–140. apsvērumā aprakstītos
konstatējumus, ciktāl tiek apstiprinātas visas kaitējuma tendences.
Savienības ražošanas nozares apjomi attiecīgajā periodā
palielinājās par 14 % sākotnējā
izmeklēšanā konstatēto 12 % vietā, un
vērtība palielinājās par 30 % minētā
21 % vietā. Tika konstatēts, ka sākotnējā
izmeklēšanā bija ļoti līdzīgas tendences. Tāds
pats pārdošanas apjomu kritums 2004. un 2005. gadā
ļauj apstiprināt galīgās regulas
139. apsvērumā minēto secinājumu, ka Savienības
ražošanas nozare nevarēja izmantot priekšrocības, ko sniedza
Savienības patēriņa pieaugums, un tāpēc
Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par
20 % mazāk nekā trīs gados.
4.3.        Nodarbinātība un
ražīgums
(123)   Nodarbinātības un
ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:
 Visa Savienības ražošanas nozare || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || IP
 Darbinieku skaits || 7,530 || 8,340 || 8,559 || 8,549 || 8,581
 Indekss || 100 || 111 || 114 || 114 || 114
 Ražīgums (t/darbinieks) || 65 || 63 || 58 || 61 || 63
 Indekss || 100 || 97 || 89 || 93 || 96
4.4.        Secinājums par
kaitējumu
(124)   Ņemot
vērā iepriekš minēto, tika apstiprināti galīgās
regulas 153.–161. apsvēruma secinājumi.
5.           Importa apjoms par dempinga
cenām
(125)   Kā noteikts
paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija ņēma
vērā DSB ziņojumos minētos secinājumus, kuros
norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga
nolīguma 3.1. un 3.2. pantu attiecībā uz apsvērumu
par importa apjomu par dempinga cenām savienotājelementu
sākotnējā izmeklēšanā.
(126)   Pēc tam Komisija
atkārtoti pārbaudīja savu kaitējuma novērtējumu,
ņemot vērā konstatēto faktu, ka daži ražotāji
eksportētāji nenodarbojās ar dempingu IP. Tiek atgādināts,
ka sākotnējā izmeklēšanā divi Ķīnas
ražotāji eksportētāji nenodarbojās ar dempingu. Kā
minēts 105. apsvērumā, konstatēja, ka vēl viens
ražotājs eksportētājs nenodarbojās ar dempingu šajā
pārskatīšanā. Šo trīs ražotāju eksportētāju
kopējais importa apjoms bija tikai starp 0,01 %–0,40 % no
kopējā attiecīgā ražojuma ĶTR importa
izmeklēšanas periodā. Kaitējuma analīze attiecībā
uz ĶTR importa dinamiku, kuru veica, pamatojoties uz importa apjomu par
dempinga cenām, no kura atņemts imports, kas netika veikts par
dempinga cenām, liecina par nelielām izmaiņām
galīgās regulas 121. apsvērumā aprakstītajās
tendencēs.
 Avots: Eurostat || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || IP
 ĶTR importa apjoms (t) || 216,085 || 295,227 || 387,783 || 485,435 || 577,811
 Indekss || 100 || 137 || 179 || 225 || 267
 ĶTR tirgus daļa || N/A || 17% || 22% || 23% || 25%
6.           Cēloņsakarība —
Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(127)   Kā noteikts
paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija atkārtoti
novērtēja cēloņsakarības analīzi, lai ņemtu
vērā DSB ziņojumos minētos secinājumus, kuros
norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga
nolīguma 3.1. un 3.5. pantu, ES ražošanas nozares konkrētu
eksporta rezultātu vietā ņemot vērā Eurostat
vispārējos eksporta statistiskas datus.
(128)   Savienības ražošanas
nozares eksporta rezultātus analizēja galīgās regulas
175. apsvērumā. Tika konstatēts, ka eksports uz trešām
valstīm bija tikai 11 % no Savienības ražošanas nozares
līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma
2006. gadā. Tomēr, kā norādīts DSB
ziņojumos, lai noteiktu visu ražotāju eksportu Savienībā,
tika izmantoti dati, pamatojoties uz Eurostat datiem, nevis uz datiem
par Savienības ražošanas nozares eksportu. Pēc DSB
ziņojumiem Komisija atkārtoti novērtēja savu
cēloņsakarības analīzi, pārbaudot, vai no jauna
definētās Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
varētu būt nodarītā kaitējuma faktors. Tika
konstatēts, ka eksports uz trešām valstīm bija tikai 3,7 %
no definētās Savienības ražošanas nozares līdzīgā
ražojuma ražošanas apjoma IP, nevis 11 %, kā minēts
galīgās regulas 175. apsvērumā. No 2003. gada
līdz IP šis eksports palielinājās par apmēram 4 %.
Turklāt šā eksporta cenas pastāvīgi pārsniedza
pārdošanas cenas Savienības tirgū.
 Visa Savienības ražošanas nozare || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || IP
 Savienības eksports uz pārējo pasauli attiecīgajā periodā (t) || 19,599 || 23,613 || 21,098 || 20,967 || 20,400
 Indekss || 100 || 120 || 108 || 107 || 104
 Savienības eksports uz pārējo pasauli attiecīgajā periodā (EUR 000) || 47,261 || 55,657 || 52,958 || 58,831 || 55,477
 Indekss || 100 || 118 || 112 || 124 || 117
 Vienības cena (EUR/t) || 2,411 || 2,357 || 2,510 || 2,806 || 2,719
(129)   Tāpēc var
secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta uz trešām
valstīm rezultāti nebija būtiska kaitējuma iemesls.
Turklāt tiek apstiprināts galīgais secinājums, kā
noteikts galīgās regulas 184. apsvērumā, ka ĶTR
izcelsmes imports par dempinga cenām radīja būtisku
kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta
6. punkta nozīmē.
7.           Konfidenciālas
informācijas apstrāde
(130)   Kā noteikts
paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija
apņēmās atkārtoti novērtēt secinājumus, kas
izdarīti, pamatojoties uz ziņojumu nolēmumiem, kuros
norādīts, ka ES rīkojusies nesaderīgi ar PTO Antidempinga
nolīguma 6.5. un 6.5.1. pantu attiecībā uz
konfidenciālas informācijas apstrādi.
(131)   Pēc ziņojumiem
Komisija aicināja divus attiecīgos Savienības ražotājus
pienācīgi paskaidrot iemeslus, kāpēc tie nesagatavoja
konfidenciālās informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu.
Divi ražotāji sniedza papildu informāciju nekonfidenciālā
vaidā vai, ja konkrētā informācija nebija pieejama
kopsavilkumā, tie skaidroja, kāpēc tā noticis šajā
gadījumā. Šo ražotāju sniegto informāciju
nosūtīja visām ieinteresētajām personām. Viena
asociācija, kas pārstāv Eiropas Savienības
importētājus, apgalvoja, ka divu Savienības ražotāju
sniegtā informācija bija neizprotama un nebūtu
salīdzināma ar publiski pieejamiem Eurostat datiem.
Attiecībā uz šo argumentu tiek norādīts, ka,
iespējams, nav tādu publiski pieejamu avotu, ar kuriem varētu
veikt salīdzināšanu, jo divu minēto ražotāju sniegtā
informācija ir ar uzņēmumu saistīta informācija.
(132)   Ķīnas
Tirdzniecības kamera un EFDA apgalvoja, ka sniegtā papildu
informācija nebija pilnīga, ciktāl joprojām trūka dažu
elementu 22., 23. un 32.–34. tabulā, un tāpēc
neatbilda veidam, kādā būtu jāpiemēro DSB
konstatējumi. Pēc šīs papildu nekonfidenciālās
informācijas izpaušanas citas piezīmes netika saņemtas. Tā
kā 32. līdz 34. tabula ietver datus par pārdošanu un
izmaksām, kuras sedza attiecīgais uzņēmums, šī
pēc savas būtības konfidenciālā informācija tika
apkopota, lai sniegtu informāciju par tās saturu, neizpaužot
konfidenciālu informāciju. Savienības attiecīgais
uzņēmums atkārtoti iesniedza citu informāciju, kuras,
kā minēts, trūka 22. tabulā (piegādāto
izejvielu veidi un iepirkto izejvielu apjomi) un 23. tabulā (sniegti
tikai pirmsnodokļa peļņas normas indeksētie skaitļi un
nav atsevišķu skaitļu, kas attiecas uz pārdošanas apjomiem
iekšzemē un ārpus ES), lai uzlabotu izpratni, un atbildi pievienoja
dokumentiem, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Visbeidzot,
uzskata, ka tika nodrošināta pilnīga atbilstība ziņojumos
minētiem ieteikumiem attiecībā uz šo jautājumu.
(133)   Turklāt EFDA
apgalvoja, ka Savienības ražotāja iesniegtā 24. tabula
neļauj secināt, ka šim uzņēmumam bija nodarīts
būtisks kaitējums, jo tā liecināja par noturīgu
peļņas, izlietojuma un produkcijas izlaides pieaugumu. Tomēr
Komisija vēlreiz veica kaitējuma novērtējumu, ietverot sešu
izlasē iekļauto ES ražotāju datus, un secināja, ka
būtisks kaitējums tika nodarīts, kā apstiprināts
124. apsvērumā. Tāpēc apgalvojums nav pamatots.
(134)   Visbeidzot, kā minēts
paziņojuma par procedūras sākšanu 6. punktā, pēc
konstatējuma par PTO Antidempinga nolīguma 6.5. un
6.5.1. pantu attiecībā uz konfidenciālas informācijas
apstrādi 2012. gada 30. maijā, Komisija izpauda Eurostat
datus par kopējo ES savienotājelementu ražošanas apjomu, kuri tika
iesniegti sākotnēji.
8.           Citi ieteikumi un
nolēmumi
(135)   Kā minēts
paziņojumā, Komisija apņēmās ņemt vērā
to personu piezīmes savienotājelementu izmeklēšanā, kuras
apgalvoja, ka tās ir nelabvēlīgi ietekmējusi
konstatējumu izpaušana attiecībā uz tirgus ekonomikas
režīmu vai attiecībā uz jebkuru citu DSB ieteikumu vai
nolēmumu. Komisija piešķīra IR vienam uzņēmumam
saskaņā ar DSB ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem
attiecībā uz pamatregulas 9. panta 5. punktu.
F. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(136)   Visas personas tika
informētas par iepriekš minētajiem konstatējumiem. Pēc
izpaušanas minētajām personām tika dots laiks izteikt
piezīmes un iesniegt sūdzības. Pēc informācijas
izpaušanas tika saņemtas dažas piezīmes.
(137)   No iepriekš minētā
var secināt, ka antidempinga pasākumi, kas piemērojami
konkrētam Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai
tērauda savienotājelementu importam, ko piemēro ar
2009. gada 26. janvāra Regulu (EK) Nr. 91/2009,
būtu jāsaglabā un ka importam no Bulten Fasteners China
būtu jāpiemēro maksājums 0 % apmērā.
G. SECINĀJUMS
(138)   Pamatojoties uz iepriekš
minēto atkārtoto novērtējumu, secina, ka tiek
apstiprināts sākotnējā izmeklēšanā noteiktais
kaitējumu nodarošais dempings. Vienam ražotājam
eksportētājam piešķīra IR saskaņā ar DSB
ziņojumos sniegtajiem ieteikumiem attiecībā uz pamatregulas
9. panta 5. punktu. Tāpēc būtu atbilstīgi
jāgroza galīgās regulas 1. panta 2. punkts. Lai
ņemtu vērā arī pārskatītos antidempinga
maksājumus, kas aprēķināti dažiem uzņēmumiem,
kuri uzskaitīti tabulā galīgās regulas 1. panta
2. punktā, šis pats pants būtu jāgroza šādi:
 ĶTR ražotājs eksportētājs || Dempinga starpība || Kaitējuma starpība || Galīgie pasākumi
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 43,4% || 99,9% || 43,4%
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 63,7% || 79,5% || 63,7%
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 64,3% || 64,4% || 64,3%
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 69,7% || 78,3% || 69,7%
 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 38,3% || 65,3% || 38,3%
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0,0% || 0,3% || 0,0%
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 22,9% || 133,2% || 22,9%
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0,0% || 0,0% || 0,0%
 Ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojas un kuri nav iekļauti izlasē || 54,1% || 77,5% || 54,1%
 Visi pārējie uzņēmumi || 74,1% || 85,0% || 74,1%
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tabulu, kurā ietvertas galīgās
antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro Regulas (EK)
Nr. 91/2009 1. panta 2. punktā uzskaitīto
uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz
Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, aizstāj ar šādu
tabulu:
 Uzņēmums || Maksājums (%) || TARIC papildu kods
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai || 43,4% || A924
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou || 0,0% || A918
 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu || 38,3% || A919
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City || 22,9% || A920
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan || 63,7% || A921
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City || 64,3% || A922
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town || 69,7% || A923
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai || 0,0% || A925
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing || 0,0% || A997
 I pielikumā norādītie uzņēmumi || 54,1% || A928
 Visi pārējie uzņēmumi || 74,1% || A999
2. pants
Šī regula
stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp.
[2]               OV L 29, 31.1.2009., 1. lpp.
[3]               PTO, Apelācijas institūcijas ziņojums,
AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 2011. gada 15. jūlijs. PTO,
Īpašās komisijas ziņojums, WT/DS397/R, 2010. gada
3. decembris.
[4]               OV C 66, 6.3.2012., 29. lpp.
[5]               OV C 160, 6.6.2012., 19. lpp.
[6]               Apelācijas institūcijas ziņojums:
512. punkts, kurā noteikts, ka “2. panta 4. punktā
paredzēts, ka izmeklēšanas iestādes [..] sniedz obligāto
informāciju personām par ražojumu grupām, kuras izmanto, lai
salīdzinātu cenas”.
[7]               OV C 267/31, 9.11.2007., 31. lpp.
[8]               “To antidempinga pasākumu pārskatīšanas
uzklausīšana, kuri ir spēkā attiecībā uz konkrētu
ĶTR izcelsmes savienotājelementu importu”, uzklausīšanu
organizēja uzklausīšanas amatpersona kopā ar Ķīnas
Savienotājelementu ražošanas nozares asociāciju (CCME),
2012. gada 11. jūlijs.