				|

		52011PC0608

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014.-2020. gads) /* COM/2011/0608 galīgā redakcija - 2011/0269 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·
Vispārīgais konteksts
Paziņojumā “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””[1]
Komisija uzsvēra nepieciešamību efektīvi risināt
vairākas problēmas, kas rada nopietnus draudus sociālajai
kohēzijai un konkurētspējai. Šīs aktuālās
problēmas galvenokārt ir: nepietiekams prasmju līmenis,
neapmierinoši rezultāti aktīvajā darba tirgus politikā un
izglītības sistēmās, nelabvēlīgos
apstākļos esošu grupu sociālā atstumtība un zema darbaspēka
mobilitāte.
Šajā situācijā ir atzīts, ka
2014.-2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) darbības
laikā ir nepieciešams sniegt īpašu vienreizēju atbalstu darba
ņēmējiem, kuri atlaisti lielu strukturālu
pārmaiņu rezultātā, ko izraisījusi pieaugošā
ražošanas un tirdzniecības modeļu globalizācija. Tāpat
kā 2007.-2013. gada plānošanas periodā šis īpašais
atbalsts būtu jāsniedz, izmantojot Eiropas Globalizācijas
pielāgošanās fondu (EGF), kas ir viens no esošajiem īpašajiem
instrumentiem, kuru izmantošana neietekmē DFS izdevumu maksimālo
apjomu.
Minētajā paziņojumā Komisija
norādīja, ka, izmantojot EGF, Savienība arī varēs
sniegt atbalstu liela mēroga darba ņēmēju atlaišanas
gadījumā, ko izraisījuši nopietni traucējumi
vietējā, reģionālā vai valsts ekonomikā
neparedzētas krīzes ietekmē. EGF darbības joma turpmāk
tiks paplašināta, lai sniegtu pārejas atbalstu lauksaimniekiem,
sekmējot to pielāgošanos jaunajai tirgus situācijai, kas
izveidojusies Savienības noslēgto tirdzniecības nolīgumu
rezultātā, ietekmējot lauksaimniecības produktus.
·
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
fonds (EGF) sākotnēji tika izveidots ar Regulu (EK)
Nr. 1927/2006[2]
darbībai 2007.-2013. gada plānošanas perioda laikā ar
nolūku nodrošināt Savienībai instrumentu, lai apliecinātu
solidaritāti un sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kuri
atlaisti tāpēc, ka globalizācijas dēļ ir notikušas
lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos,
tad, ja šiem atlaišanas gadījumiem ir ievērojama negatīva
ietekme uz reģionālo vai vietējo ekonomiku.
Līdzfinansējot aktīvas darba tirgus politikas pasākumus,
EGF mērķis ir atvieglot darba ņēmēju
atkaliesaistīšanos darba tirgū tajos reģionos, nozarēs,
teritorijās vai darba tirgos, kuri cietuši no būtiskiem ekonomikas traucējumiem.
Ņemot
vērā finanšu un ekonomikas krīzes padziļināšanās
mērogu un tempu 2008. gadā, Komisija tās
izstrādātajā Eiropas ekonomikas atveseļošanas
plānā[3]
paredzēja pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1927/2006.
Papildus dažām pastāvīgām izmaiņām, kas
balstītas uz EGF īstenošanas pirmajiem gadiem, šīs
pārskatīšanas[4]
galvenais mērķis bija no 2009. gada 1. maija līdz
2011. gada 30. decembrim paplašināt EGF darbības jomu, lai
varētu apliecināt Savienības solidaritāti un sniegt
atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti tiešā finanšu un
ekonomikas krīzes iespaidā, un paaugstināt
līdzfinansējuma likmi no 50 % līdz 65 %,
tādējādi samazinot slogu dalībvalstīm. Ņemot
vērā pašreizējo ekonomikas situāciju un nepieciešamību
veikt fiskālo konsolidāciju, Komisija ir ierosinājusi[5] pagarināt krīzes
pagaidu atkāpi līdz 2013. gada 31. decembrim, proti,
līdz Regulas (EK) Nr. 1927/2006 īstenošanas perioda
beigām.
Galvenais šā priekšlikuma mērķis ir
nodrošināt, ka EGF turpina darboties nākamajā plānošanas
periodā saskaņā ar pamatprincipiem, kas noteikti
attiecībā uz 2014.–2020. gada DFS, kas arī paplašināja
EGF darbības jomu, tajā iekļaujot lauksaimniekus.
Saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 pamatmērķi šā priekšlikuma nolūks ir
Savienības līmenī paust solidaritāti atlaistajiem darba
ņēmējiem, kurus ietekmējuši ārkārtas
apstākļi, un sniegt atbalstu to ātrai atkaliekļaušanai
darba tirgū atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķiem.
Konkrēti, EGF sniegs atbalstu gadījumos,
kad darba ņēmēji tikuši atlaisti tādēļ, ka ir
notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības
modeļos, kas atbilst sākotnējai EGF darbības jomai, kā
noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 1. pantā. EGF arī
varēs rīkoties gadījumā, ja neparedzētas krīzes
radīs nopietnus traucējumus vietējā,
reģionālā vai valsts ekonomikā. Šādu neparedzētu
krīžu piemēri varētu būt liela nozīmīgu
tirdzniecības partneru ekonomikas lejupslīde, finanšu sistēmas
sabrukums, kas līdzinātos 2008. gada sabrukumam,
ievērojamas energoapgādes un pirmās nepieciešamības
preču piegādes problēmas, dabas katastrofas u.c. EGF arī
būs pieejams, lai palīdzētu lauksaimniekiem pielāgoties
jaunajai tirgus situācijai, ko radījis tāds tirdzniecības
nolīgumam kā Savienības noslēgtais nolīgums par
lauksaimniecības produktiem. Šādi iespējami tirdzniecības
nolīgumi, piemēram, nolīgumi, ko pašlaik apspriež ar Mercosur
(Dienvidsektora kopējais tirgus) valstīm vai saistībā ar
Pasaules Tirdzniecības organizācijas Dohas Attīstības
programmu.
Lai nodrošinātu, ka EGF saglabā savu
pozīciju kā spēkā esošs Eiropas mēroga instruments,
EGF atbalsta pieteikumu attiecībā uz darba ņēmējiem
var izmantot, ja atlaišanas gadījumu skaits sasniedz minimālo
noteikto robeždaudzumu. Regulas (EK) Nr. 1927/2006 darbībā
gūta pieredze liecina, ka dotajā atsauces periodā 500 atlaišanas
gadījumu robeždaudzums ir pieņemams, jo īpaši ņemot
vērā iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz
mazāku atlaišanas gadījumu skaitu nelielos darba tirgos vai
ārkārtas apstākļos.
Lauksaimniecības nozarē EGF atbalsta
pieteikumi balstīsies uz cita pamata. Analīzē, ko Komisijas
dienesti veic tirdzniecības sarunu nolūkā, tiks sniegta
iepriekšēja informācija par tām nozarēm un/vai produktiem,
ko, iespējams, varētu ietekmēt importa pieaugums tiešā
tirdzniecības nolīgumu rezultātā. Pēc
tirdzniecības nolīguma parafēšanas Komisijas dienesti papildus
pārbaudīs nozares vai produktus, attiecībā uz kuriem ir
paredzams būtisks Savienības importa pieaugums un ievērojams
cenu kritums, un novērtēs iespējamo ietekmi uz ienākumiem
attiecīgās nozarēs. Pamatojoties uz to, Komisija norādīs
lauksaimniecības nozares vai produktus un vajadzības
gadījumā reģionus, kuri ir tiesīgi pretendēt EGF
atbalstu. Dalībvalstīm būs iespēja iesniegt pieteikumus EGF
atbalsta saņemšanai ar nosacījumu, ka tās var
pierādīt, ka atbilstīgās nozares skar ievērojami ar
tirdzniecību saistīti zaudējumi, ka šajās nozarēs
strādājošie lauksaimnieku izjutuši minēto ietekmi un ka tās
ir identificējušas skartos lauksaimniekus un tiem paredzēta
palīdzība.
Lai nodrošinātu, ka EGF atbalsts ir pieejams
darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu darba līguma
vai darba attiecībām, jēdziens “darba ņēmēji” ir
paplašināts, tajā iekļaujot ne vien darba ņēmējus
ar darba līgumiem uz nenoteiktu laiku saskaņā ar
Regulu (EK) Nr. 1927/2006, bet arī darba ņēmējus
ar līgumiem uz noteiktu laiku, pagaidu darba aģentūru darba
ņēmējus un mikro, mazo un vidējo uzņēmumu
īpašniekus-vadītājus un pašnodarbinātās personas
(tostarp lauksaimniekus).
Tā kā EGF atbalsta pieejamība ir
atkarīga no tā, vai darba ņēmēji ir tikuši atlaisti,
vai attiecībā uz lauksaimniekiem – no tā, vai viņi
pielāgo to savas darbības daļu, ko ietekmē attiecīgais
tirdzniecības nolīgums, priekšlikumā ietverti konkrēti
noteikumi par to, kā atlaišana būtu jāaprēķina
attiecībā uz katru darba ņēmēju.
EGF ir paredzēts, lai veicinātu
stratēģijas “Eiropa 2020” izaugsmes un nodarbinātības
mērķus. Tādēļ tas ir vērsts uz aktīviem
darba tirgus pasākumiem, kuru mērķis ir atlaistos darba
ņēmējus ātri atkal iekļaut stabilā
nodarbinātībā. Tāpat kā Regulā (EK)
Nr. 1927/2006 šajā priekšlikumā paredzēts EGF
finansiālais ieguldījums aktīvu darba tirgus pasākumu
paketei. Fonds nevar palīdzēt finansēt pasīvus
pasākumus, jo tie nav saderīgi ar stratēģijas “Eiropa 2020”
izaugsmes un nodarbinātības mērķiem. Pabalstus
finansējumā var iekļaut vienīgi tad, ja tie ir
paredzēti kā stimuli, lai veicinātu atlaisto darba
ņēmēju līdzdalību aktīvas darba tirgus politikas
pasākumos. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp
patiesi aktīvas darba tirgus politikas pasākumiem un
“mākslīgi aktivizētiem” pabalstiem, pabalstu īpatsvars
aktīvu darba tirgus pasākumu saskaņotajā paketē ir
ierobežots.
Attiecībā uz lauksaimniekiem, tostarp
visām lauku saimniecībā aktīvi nodarbinātajām
personām, pasākumiem būtu jākoncentrējas uz
atbilstošas apmācības un prasmju apguvi un konsultāciju pakalpojumiem,
kas ļautu tiem pielāgot savu darbības, tostarp uzsākt
jaunas darbības lauksaimniecības nozares ietvaros un/vai ārpus
šīs nozares, kā arī uz to, lai iespēju robežās
atbalstītu sākotnējos ieguldījumus darbību
izmaiņā un pielāgošanā, tādējādi palīdzot
lauksaimniecībā nodarbinātajām personām kļūt
strukturāli konkurētspējīgākām un nodrošināt
iztikas līdzekļus. Atbalstu var sniegt arī sadarbības pasākumiem
ar mērķi radīt jaunas tirgus iespējas, jo īpaši
zemniekiem, kuriem ir nelielas saimniecības.
EGF nav ietverts DFS to apstākļu
neparedzamības un neatliekamības dēļ, kas pamato tā
izmantošanu. Tomēr tā efektivitāti mazināja lēmumu
pieņemšanas procesa ilgums un procedūras prasības. Visām
EGF procesā iesaistītajām personām būtu jāveic
kopējs uzdevums — pēc iespējas vairāk jāsaīsina
laiks starp EGF atbalsta pieteikuma iesniegšanas datumu un maksājuma
datumu, kā arī jāvienkāršo procedūras —, proti,
dalībvalstīm būtu jācenšas iesniegt pilnīgs pieteikums
iespējami drīz pēc attiecīgo kritēriju izpildes, Komisijai
drīz pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas būtu tas
jānovērtē un jālemj par tā atbilstību un budžeta
lēmējinstitūcijai būtu pēc iespējas
ātrāk jāpieņem lēmums par EGF finansējuma
izmantošanu. Lai segtu vajadzības, kas rodas gada sākumā,
Komisija turpinās gada budžeta procedūrā ierosināt
maksājumu apropriāciju minimālo summu attiecīgajā
budžeta pozīcijā.
Ņemot vērā to, ka nav
iespējams prognozēt, kad radīsies vajadzība pēc fonda
atbalsta, daļu maksimālā gada līdzekļu apjoma
nepieciešams rezervēt pieteikumiem, kas saņem atbalstu pēc katra
gada 1. septembra. Gadījumā, ja vajadzība pēc fonda
atbalsta pārsniedz atlikušo līdzekļu apjomu, Komisijas
priekšlikumos tiks atspoguļota proporcija, kas lauksaimniecības
nozares atbalstam noteikta DFS laikā.
EGF atbalsts būs papildinājums
dalībvalstu centieniem valsts, reģionālā un
vietējā līmenī. Lai nodrošinātu pareizu finanšu
pārvaldību, EGF ieguldījums nevar aizstāt pasākumus,
uz kuriem jau attiecas Savienības fondi un programmas, kas iekļauti
DFS. Tāpat EGF finansiālais ieguldījums nevar aizstāt
pasākumus, par kuriem atbildīgi ir uzņēmumi, kas atlaiduši
darba ņēmējus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem
vai koplīgumiem.
Priekšlikuma budžeta procedūra tieši izriet
no Iestāžu nolīguma[6]
projekta 13. punkta. Iespēju robežās process tiks
saīsināts un vienkāršots.
Ņemot vērā to, ka EGF
līdzfinansētie pasākumi tiek īstenoti, izmantojot
dalīto pārvaldību ar dalībvalstīm,
finansiālā ieguldījuma maksāšanas mehānisms paliks
atbilstošs tam pašam mehānismam, ko piemēro šim Savienības budžeta
pārvaldības veidam. Tajā pašā laikā finansēšanas
kārtībai būtu jāatspoguļo to darbību kopums, kas
jāveic dalībvalstīm, kā ierosināts to pieteikumos.
Līdzfinansējuma likme tiks
koriģēta, par normu nosakot 50 % ieguldījumu pasākumu
paketes izmaksās un tās īstenošanā, kā arī
iespēju minēto likmi palielināt līdz 65 %
gadījumos, ja pieteikumus iesniegušas tādas dalībvalstis, kuru
teritorijā vismaz viens NUTS II līmeņa reģions ir
atbilstīgs struktūrfondu konverģences mērķim.
Minētās koriģēšanas nolūks ir nodrošināt, lai
Savienības solidaritāti ar darba ņēmējiem
minētajās dalībvalstīs un reģionos nekavētu
dalībvalsts līdzfinansējuma resursu trūkums, kā
struktūrfondos noteikto augstāku finansējuma līmeņu
gadījumā.
Viens no galvenajiem aspektiem laikposmam no 2014.
līdz 2020. gadam ir tas, ka izdevumiem Savienības
līmenī būtu jābūt orientētiem uz rezultātu,
tādējādi nodrošinot, ka izdevumu rezultāti un ietekme
veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu un
mērķu sasniegšanu. Attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti
ar EGF, DFS noteikts mērķis, ka vismaz 50 % darba
ņēmēju, kam ticis sniegts EGF atbalsts, būtu jāatrod
jauns un stabils darbs pēc 12 mēnešiem. Lai Komisija varētu
uzraudzīt, vai dalībvalstis veiksmīgi cenšas sasniegt šo
mērķi, pēc 15 mēnešiem dalībvalstis iesniegs
starpposma ziņojumu par EGF atbalstu. Saskaņā ar minēto uz
rezultātiem vērsto pieeju priekšlikumā paredzēta
iespēja, ka dalībvalstis var grozīt plānotos aktīvas
darba tirgus politikas pasākumus pēc apstiprināšanas
Komisijā, ja 24 mēnešu īstenošanas perioda laikā citi
pasākumi izrādās piemērotāki un daudzsološāki,
lai sasniegtu augstāku darba ņēmēju atkaliekļaušanas
līmeni.
·
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā
Kā norādīts paziņojumā[7] attiecībā uz
daudzgadu finanšu shēmu, struktūrfondi, tostarp Eiropas
Sociālais fonds (ESF) un Eiropas Reģionālās
attīstības fonds (ERAF), nodrošinās finansējumu
strukturāliem pasākumiem ekonomikas, sociālajai un
teritoriālajai kohēzijai. Šis finansējums tiks koncentrēts
stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajām prioritātēm,
piemēram, nodarbinātības veicināšanai, ieguldījumam
prasmju apguvē, izglītībā un
mūžizglītībā, sociālajai integrācijai un
cīņai pret nabadzību, kā arī tam, lai uzlabotu
institucionālās spējas un padarītu efektīvāku
publisko pārvaldi. Gan ESF, gan ERAF ietver daudzgadu programmas, kas
paredzētas stratēģisko ilgtermiņa mērķu
atbalstam, jo īpaši, pārmaiņu un pārstrukturēšanas
prognozēšanai un pārvaldībai. EGF savukārt ir izveidots,
lai sniegtu atbalstu ārkārtas apstākļos ārpus
parastajām daudzgadu programmām.
Kā norādīts minētajā
paziņojumā, kopējā lauksaimniecības politika (KLP)
saglabās savu pašreizējo divu pīlāru struktūru un
turpinās sniegt tiešu atbalstu lauksaimniekiem un atbalstīt tirgus
pasākumus, ko pilnībā finansē no Savienības budžeta.
Turklāt tās ietvaros turpinās nodrošināt konkrētus
sabiedriskus labumus vides jomā, uzlabot lauksaimniecības un
mežsaimniecības nozares konkurētspēju un veicināt
ekonomiskās darbības dažādošanu un dzīves līmeņa
kvalitātes celšanu lauku apvidos, jo īpaši, izmantojot atbalstu, ko
sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA).
Tāpat kā struktūrfondi ELFLA sastāv no daudzgadu
programmām, kas paredzētas, lai atbalstītu stratēģisku
ilgtermiņa mērķu sasniegšanu.
Savukārt EGF ir izveidots, lai
ārkārtas apstākļos un ārpus parastajām daudzgadu
programmām apliecinātu Eiropas Savienības solidaritāti,
izmantojot laika ziņā ierobežotu atbalstu atlaistajiem darba
ņēmējiem un lauksaimniekiem, kuriem jāmaina vai
jāpielāgo iepriekš veiktās lauksaimnieciskās darbības.
Lai veicinātu Savienības ekonomikas,
sociālās un teritoriālās kohēzijas instrumentu
efektīvu izmantošanu, instrumentu izvēle būs atkarīga no
novērtējuma, vai atlaišanas gadījumus izraisījuši
strukturāli faktori vai īslaicīga nodarbinātības
situācijas pasliktināšanās, ko radījuši regulā
noteiktie faktori.
·
Atbilstība Savienības politikai un
mērķiem citās jomās
EGF veicina stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķu sasniegšanu, lai Savienība no krīzes varētu
izkļūt spēcīgāka un lai tās ekonomika būtu
vērsta uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, ko
papildinātu augsts nodarbinātības, darba ražīguma un
sociālās kohēzijas līmenis. Paziņojumā “Eiropa
2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai
izaugsmei”[8]
Komisija uzsver EGF nozīmi pamatiniciatīvā “Rūpniecības
politika globalizācijas laikmetā”, jo īpaši attiecībā
uz ātru prasmju pārdali uz strauji augošām jaunām
nozarēm un tirgiem.
·
Ietekme uz pamattiesībām
Šim priekšlikumam nav ietekmes uz
pamattiesībām.
2.           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumu
rezultāti
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Lai apspriestu EGF nākotni, 2011. gada
25.-26. janvārī[9]
un 8. martā[10]
ieinteresētajām personām tika organizētas divas
konferences.
Lai savāktu datus[11] par EGF lietderību,
2010. gada 26. augustā un 12. oktobrī dalībvalstu
ekspertiem tika nosūtītas divas aptaujas anketas un 2011. gada
2. februārī Eiropas sociālo partneru
organizācijām tika nosūtīta viena anketa, lūdzot
sniegt viedokli par EGF nākotni. Atbildes sniedza divdesmit piecas
dalībvalstis; atbildēja salīdzinoši neliels sociālo
partneru organizāciju skaits, taču tās aktīvi
piedalījās konferencēs. Turpmākas apspriedes ar
dalībvalstu ekspertiem notika ekspertu sanāksmē Porto
(2010. gada 29. un 30. septembrī)[12] un Briselē
(2011. gada 9. martā)[13].
Galvenais šo apspriežu rezultāts bija saņemtais milzīgais
atbalsts ātram krīzes novēršanas instrumentam, kas
paredzēts izmantošanai liela mēroga atlaišanas gadījumos.
Tomēr visi dalībnieki asi kritizēja procedūras
sarežģītību un pašreizējā lēmumu pieņemšanas
procesa gausumu.
·
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·
Ietekmes novērtējums
EGF ietekmes novērtējums ir ietverts
ietekmes novērtējumā par Nodarbinātības, sociālo
lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta finanšu
instrumentiem[14],
proti, Eiropas Sociālais fondu (ESF), EGF, programmu “Progress”, EURES
un mikrofinansēšanas instrumentu “Progress”.
Ietekmes novērtējumā tika
izskatīti trīs galvenie risinājumi attiecībā uz EGF:
–
1. risinājums – politika netiek
mainīta, t.i., EGF turpina strādāt
bez sava atsevišķa budžeta. Pēc katra pieteikuma saņemšanas
budžeta lēmējinstitūcijai jāpieņem lēmums par to,
vai katrā konkrētā situācijā atbalsts pienākas
vai nē. Galvenais trūkums ir ilgā kavēšanās, ko rada
lēmumu pieņemšanas procesa administratīvās procedūras.
Galvenās priekšrocības ir instrumenta elastība, jo īpaši
ņemot vērā izdevumu lielo neparedzamību, izpratne, ko tas
palīdz radīt Eiropas Parlamentā attiecībā uz masveida
atlaišanas gadījumiem, lielā katram pieteikumam pievērstā
uzmanība, kā arī paša EGF plašā redzamība.
–
2. risinājums – EGF pasākumu
iekļaušana ESF. Galvenie trūkumi ir
nepieciešamība pēc konkrēta budžeta līdzekļu
piešķīruma plānošanas periodā, neraugoties uz masveida
atlaišanas gadījumu “neplānojamo” raksturu, iespējamās
pretrunas ar vispārējiem sadalījuma kritērijiem, ko izmanto
kohēzijas politikā, un Savienības atbalsta politiskās
redzamības samazināšanās, jo budžeta lēmējinstitūcija
vairs netiks iesaistīta. Galvenās šā risinājuma
priekšrocības būtu lielāka saskaņotība un
papildināmība ar ESF, lēmumu pieņemšanas procesa
saīsināšana un EGF pieteikumu vienkāršošana un
racionalizācija, jo EGF varētu gūt labumu no ESF struktūrām,
procedūrām, pārvaldības un kontroles sistēmām,
kā arī no ESF vienkāršošanas tādās jomās kā
attiecināmās izmaksas.
–
3. risinājums – EGF kā
individuāls fonds ar savu budžeta pozīciju. Galvenie trūkumi ir budžeta elastības zaudēšana,
ņemot vērā, ka noteikta izdevumu summa tiktu piešķirta
mainīgiem izdevumiem, atbalsta sniegšanas mehānisms (negatīva
ietekme uz atbalsta sniegšanas mehānismu, salīdzinot ar
2. risinājumu, jo EGF negūs labumu no ESF struktūrām,
procedūrām un vienkāršošanas) un, visbeidzot, pastāv zināms
pārklāšanās risks ar ESF. Galvenā priekšrocība
būtu augsts Eiropas solidaritātes redzamības līmenis.
Šis novērtējums liecina, ka
attiecībā uz EGF atbalsta sniegšanas ātrumu būtu
jāizvēlas 2. un 3. risinājums. Tomēr, izmantojot šos
risinājumus, pastāv arī lielāks risks, ka piešķirto
līdzekļu neizmantošanas dēļ samazināsies
efektivitāte. Politikas veidotāju līdzdalība
1. risinājumā garantē visaugstākā
līmeņa Savienības sabiedrisko apņemšanos, nodrošinot
atlaisto darba ņēmēju labklājību. Tādēļ
1. risinājums ir vēlamais variants, jo tas piedāvā
nepieciešamo elastīgumu, lai efektīvāk izmantotu resursus,
neietekmējot daudzgadu finanšu shēmu. Tas ietver iespēju
arī turpmāk vienkāršot atbalsta sniegšanas mehānismu un
tādējādi uzlabot atbalsta efektivitāti, kas tiek sniegts
globalizācijas dēļ atlaistajiem darba ņēmējiem un
lauksaimniekiem.
Attiecībā uz finanšu mehānismu
šis priekšlikums ir balstīts uz 1. risinājumu, t.i., īpašu
instrumentu, kas darbojas ārpus DFS. Noteikumu īpašais saturs un jo
īpaši EGF noteikumu pielāgošana, lai ietvertu lauksaimniekus, tiks
papildu vērtēts ex-ante novērtējumā, kas
pievienots šim priekšlikumam.
Ex-ante
novērtējumā[15]
tika izskatīti šādi trīs risinājumi:
–
1. risinājums – politika netiek
mainīta, t.i., EGF turpina darboties
saskaņā ar tā pašreizējiem noteikumiem, kas grozīti ar
tā dēvēto “krīzes atkāpi”, un atbalstāmo
darbību kopumu;
–
2. risinājums – to
iedzīvotāju loka paplašināšana, kas ir tiesīgi
pretendēt uz atbalstu, t.i., EGF turpina
darboties saskaņā ar tā pašreizējiem noteikumiem, kas
grozīti ar tā dēvēto “krīzes atkāpi”, un
atbalstāmo darbību kopumu, kā tas aprakstīts 1.
risinājumā, taču tā intervences kritēriji tiek
paplašināti, iekļaujot pagaidu darba aģentūru darba
ņēmējus un darba ņēmējus ar līgumiem uz
noteiktu laiku;
–
3. risinājums – to
iedzīvotāju loka, kas ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu, un
atbalstāmo darbību kopuma turpmāka
paplašināšana, t.i., EGF paplašina 2. risinājumu,
kā atbilstīgas personas iekļaujot mikrouzņēmumu, mazo
un vidējo uzņēmumu īpašniekus-vadītājus un
pašnodarbinātās personas (tai skaitā lauksaimniekus) un
paplašinot atbalstāmo darbību kopumu, lai ņemtu vērā
konkrētās īpašnieku-vadītāju prasības.
Pamatojoties uz trīs iepriekšminēto
risinājumu priekšrocību un trūkumu novērtējumu, šis
priekšlikums paplašina atbalstu tai darbaspēka daļai, kuru
negatīvi ietekmējusi ekonomisko darbību globalizācija,
negaidītas krīzes situācijas vai tirdzniecības
nolīgumi neatkarīgi no tā, vai šīs personas būtu
pastāvīgi vai pagaidu darba ņēmēji, īpašnieki-vadītāji
vai pašnodarbinātas personas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·
Ierosinātās rīcības
kopsavilkums
Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt,
ka EGF turpina darbību nākamajā plānošanas periodā
saskaņā ar pamatprincipiem, kas noteikti 2014.-2020. gada DFS.
EGF jādod iespēja Savienībai izrādīt solidaritāti
Savienības līmenī un sniegt atbalstu darba
ņēmējiem, kas atlaisti tirdzniecības globalizācijas,
negaidītas krīzes situācijas vai lauksaimniecības nozari
ietekmējošu tirdzniecības nolīgumu dēļ.
·
Juridiskais pamats
Līgums par Eiropas Savienības
darbību (LESD) un jo īpaši tā 175. panta trešā daļa un
42. un 43. pants.
LESD 175. panta trešais punkts ļauj
Eiropas Parlamentam un Padomei rīkoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un
sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, ja nepieciešams, veikt
konkrētas darbības ārpus struktūrfondiem un
kopējās lauksaimniecības politikas, neskarot pasākumus, par
kuriem lēmumus pieņem citās Savienības politikas
jomās.
Attiecībā uz šīs regulas
noteikumiem saistībā ar aktīvu lauksaimniecībā
iesaistītu personu atbalstu, EGF atbalstu var uzskatīt par
palīdzību lauksaimniecības darbībām un par
pasākumu, kas veikts lai sasniegtu Savienības lauksaimniecības
politikas mērķi. Tādējādi Līguma par Eiropas
Savienības darbību 42. un 43. pants veido atbilstošu juridisko pamatu
lauksaimnieku atbalsta pasākumiem.
·
Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu piemēro,
ciktāl priekšlikums nav Savienības ekskluzīvā
kompetencē.
Dalībvalstis atsevišķi nevar pietiekami
labi sasniegt mērķi apliecināt solidaritāti Savienības
līmenī ārkārtas apstākļos tai darbaspēka
daļai, ko negatīvi ietekmējusi globalizācija,
pēkšņa krīze vai tirdzniecības nolīgumi. Šo
mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī,
ņemot vērā, ka EGF ir solidaritātes izpausme
dalībvalstīs un starp tām. EGF finansiālā
ieguldījuma mobilizēšanai nepieciešama abu budžeta
lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanās,
tādējādi apliecinot Savienības un dalībvalstu
solidaritāti. Šādā veidā priekšlikums ļaus padarīt
Savienības solidaritātes mērķi ārkārtas
apstākļos jūtamāku tai darbaspēka daļai, kura ir
skarta īpaši, un Savienības pilsoņiem kopumā.
·
Proporcionalitātes princips
Atbilstīgi proporcionalitātes principam
šā priekšlikuma noteikumu prasības nepārsniedz mērķu
sasniegšanai vajadzīgo. Dalībvalstīm uzliktie pienākumi
atspoguļo vajadzību palīdzēt krīzes skartajam
darbaspēkam pielāgoties mainīgajiem apstākļiem un
pēc iespējas ātrāk no jauna iesaistīties darba
tirgū. Savienības un valstu iestāžu administratīvais slogs
ir ierobežots tik, cik nepieciešams, lai Komisija varētu pildīt savus
pienākumus attiecībā uz Savienības budžeta izpildi. Tā
kā finansiālo ieguldījumu sniedz dalībvalstij
saskaņā ar dalītās pārvaldības principu, tad
dalībvalstij būs jāsniedz pārskats par finanšu
ieguldījuma izlietojumu.
·
Juridiskā instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ: mērķi apliecināt
Savienības līmeņa solidaritāti var sasniegt vienīgi ar
tieši piemērojamu juridisku instrumentu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
EGF ir īpašs instruments, kas nav
iekļauts DFS, ar maksimālo apjomu 3 miljardi euro no
2014. gada janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, nosakot,
ka atbalsts lauksaimniecības nozarei nedrīkst pārsniegt
2,5 miljardus euro (2011. gada cenas).
Tā darbību pārvalda ar
13. punktu Iestāžu nolīguma projektā starp Eiropas
Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un
pareizu finanšu pārvaldību[16].
Tas nedrīkst pārsniegt maksimālo
gada līdzekļu apjomu 429 miljonu euro apmērā.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
2011/0269 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Globalizācijas
pielāgošanās fondu (2014.-2020. gads)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta
trešo daļu, kā arī 42. un 43. pantu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[17],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[18],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā
(1)
Eiropas Padome 2010. gada 26. martā
atbalstīja Komisijas priekšlikumu uzsākt jaunu stratēģiju
“Eiropa 2020”. Viena no trim stratēģijas “Eiropa 2020”
prioritātēm ir sociāli iekļaujoša izaugsme, lai, nodrošinot
augstu nodarbinātības līmeni, ieguldot prasmēs, apkarojot
nabadzību un modernizējot darba tirgus un izglītības un
sociālās aizsardzības sistēmas, palīdzētu
iedzīvotājiem paredzēt un pārvaldīt
pārmaiņas un veidotu saliedētāku sabiedrību.
(2)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas
Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[19] tika izveidots Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF), kura īstenošanas
laiks atbilst 2007. gada 1. janvāra – 2013. gada
31. decembra finanšu shēmas ilgumam; fonds tika izveidots, lai Savienība
varētu izrādīt solidaritāti darba ņēmējiem,
kuri atlaisti tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir
notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules
tirdzniecības modeļos, un lai atbalstītu šo personu ātru
atkaliekļaušanos darba tirgū. Šis sākotnējais EGF mērķis
paliek spēkā.
(3)
Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam,
Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu
komitejai “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[20] atzīts, ka EGF ir fonds
ar elastīgu pieeju, atbalstot darba ņēmējus, kuri
zaudējuši darbu, un palīdzot tiem pēc iespējas
ātrāk atrast citu darbu. Savienībai arī 2014. gada
1. janvāra — 2020. gada 31. decembra daudzgadu finanšu
shēmas laikā būtu jāturpina sniegt atlaistajiem darba
ņēmējiem īpašu vienreizēju atbalstu, lai atvieglotu šo
personu atkaliekļaušanos darba tirgū reģionos, nozarēs,
teritorijās vai darba tirgos, kurus negatīvi ietekmējuši
ievērojami ekonomikas traucējumi. Ņemot vērā fonda
mērķi sniegt atbalstu steidzamās situācijās un
neparedzētos apstākļos, EGF būtu jāpaliek ārpus
daudzgadu finanšu shēmas darbības.
(4)
Regulas (EK) Nr. 1927/2006 darbības
joma tika paplašināta 2009. gadā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 546/2009[21],
kas bija daļa no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna,
ietverot darba ņēmējus, kas atlaisti globālās
ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā. Lai EGF varētu
reaģēt turpmākās krīzes situācijās, tā
darbības jomai būtu jāaptver darba ņēmēju atlaišanas
gadījumi nopietnu ekonomikas traucējumu rezultātā, ko
izraisījusi tāda neparedzēta krīze, kas līdzinātos
finanšu un ekonomikas krīzei, kura sākās 2008. gadā.
(5)
Atbilstīgi paziņojumam “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020”” EGF darbības joma būtu
jāpaplašina, lai atvieglotu lauksaimnieku pielāgošanos jaunajai
tirgus situācijai, kas radusies, noslēdzot starptautiskus
tirdzniecības nolīgumus lauksaimniecības nozarē,
tādējādi izraisot pārmaiņas vai būtisku
pielāgošanu skarto zemnieku lauksaimnieciskajā darbībā, lai
palielinātu viņu strukturālo konkurētspēju un
veicinātu pāreju uz darbībām, kas nav saistītas ar lauksaimniecību.

(6)
Lai EGF varētu turpināt darboties kā
Eiropas mēroga instruments, EGF atbalsta pieteikumu iesniegšanas
iespēja būtu jāizmanto tad, kad atlaišanas gadījumu skaits
sasniedz minimālo noteikto daudzumu. Mazos darba tirgos, piemēram,
mazās dalībvalstīs vai attālos reģionos, un
ārkārtas apstākļos pieteikumus var iesniegt arī par
mazāku atlaišanas gadījumu skaitu. Attiecībā uz
lauksaimniekiem Komisijai būtu jānosaka kritēriji
saistībā ar katra atsevišķa tirdzniecības nolīguma
izraisīto ietekmi.
(7)
Atlaistajiem darba ņēmējiem
būtu jābūt vienlīdzīgai piekļuvei EGF
neatkarīgi no darba līguma vai darba attiecību veida.
Tādēļ šajā regulā par atlaistajiem darba ņēmējiem
būtu jāuzskata darba ņēmēji ar darba līgumu uz
noteiktu laiku un pagaidu darba aģentūru darba ņēmēji,
kā arī mikro, mazo un vidējo uzņēmumu
īpašnieki-vadītāji un pašnodarbinātas personas, kas
pārtrauc savu darbību, un lauksaimnieki, kas maina vai pielāgo
savu darbību, piemērojoties jaunajai tirgus situācijai, kas
radusies pēc tirdzniecības nolīgumu noslēgšanas.
(8)
Attiecībā uz lauksaimniekiem EGF
darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsta
saņēmēji, kurus ietekmējuši divpusēji nolīgumi,
ko Savienība noslēgusi saskaņā ar Vispārējās
vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT)
XXIV pantu, vai daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti Pasaules
Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Tas ietver lauksaimniekus, kuri
maina vai pielāgo savu iepriekšējo lauksaimniecisko darbību
laikposmā sākot no šāda tirdzniecības nolīguma
parafēšanas līdz trim gadiem pēc to pilnīgas
īstenošanas.
(9)
EGF finansiālais ieguldījums
galvenokārt būtu jāvelta aktīviem darba tirgus
pasākumiem, lai atlaistos darba ņēmējus ātri
iekļautu darba tirgū vai nu sākotnējā darbības nozarē,
vai kādā citā, tostarp lauksaimniecības, nozarē.
Tādēļ finansiālu pabalstu iekļaušana
saskaņotajā individualizēto pakalpojumu paketē būtu
jāierobežo.
(10)
Veidojot saskaņoto aktīvas darba tirgus
politikas pasākumu paketi, dalībvalstīm būtu
jāizvēlas pasākumi, kas būtiski palīdz atlaistajiem
darba ņēmējiem no jauna iekļauties darba tirgū.
Dalībvalstīm būtu jācenšas, lai vismaz 50 %
mērķa darba ņēmēju varētu no jauna
iekļauties darba tirgū vai uzsākt jaunu darbību
12 mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas datuma.
(11)
Lai efektīvi un ātri atbalstītu
atlaistos darba ņēmējus, dalībvalstīm būtu
jādara viss iespējamais, lai iesniegtu pilnīgus pieteikumus.
Papildu informāciju varētu sniegt tikai izņēmuma
kārtā un ierobežotā laikposmā.
(12)
Saskaņā ar pareizas finanšu
pārvaldības principu EGF finansiālais ieguldījums
nedrīkstētu aizstāt tos atbalsta pasākumus, kas
atlaistajiem darba ņēmējiem ir pieejami Savienības
struktūrfondos vai citās Savienības politikas jomās vai
programmās.
(13)
Būtu jāiekļauj īpaši noteikumi
par informācijas pasākumiem attiecībā uz EGF lietām un
iznākumiem. Turklāt, lai vairotu efektivitāti saziņā
ar sabiedrību, kā arī veidotu spēcīgāku
sinerģiju starp darbībām, kas uzsāktas pēc Komisijas
iniciatīvas, arī resursiem, kas piešķirti informatīvajām
darbībām šīs regulas ietvaros, būtu jāveicina
informatīvās darbības, lai izgaismotu Savienības
politiskās prioritātes, ar nosacījumu, ka tās ir
saistītas ar šīs Regulas vispārējiem mērķiem.
(14)
Lai nodrošinātu, ka Savienības
solidaritāti ar darba ņēmējiem nekavē dalībvalstu
līdzfinansējuma līdzekļu trūkums,
līdzfinansējuma likme būtu jākoriģē, par normu
nosakot maksimāli 50 % ieguldījumu likmi pasākumu paketes
izmaksās un tās īstenošanā, kā arī iespēju
minēto likmi palielināt līdz 65 % gadījumos, ja
pieteikumus iesniegušas tādas dalībvalstis, kuru teritorijā
vismaz viens NUTS II līmeņa reģions ir atbilstīgs
struktūrfondu konverģences mērķim.
(15)
Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu,
izdevumiem būtu jābūt attiecināmiem vai nu no dienas, kad
dalībvalstij radušies administratīvie izdevumi EGF īstenošanai,
vai no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētus
pakalpojumus, vai attiecībā uz lauksaimniekiem no datuma, kas
noteikts Komisijas tiesību aktā, kas pieņemts atbilstīgi
4. panta 3. punktam.
(16)
Lai segtu vajadzības, kas rodas katra gada
pēdējos mēnešos, nepieciešams nodrošināt, lai 1. septembrī
paliek pieejama vismaz viena ceturtdaļa no EGF līdzekļu
maksimālā gada apjoma. Finanšu atbalsts atlikušajā gada
laikā būtu jāpiešķir, ņemot vērā
robežlielumus, kas daudzgadu finanšu shēmā noteikti
lauksaimnieku atbalstam.
(17)
Iestāžu […………….] nolīgumā starp
Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta
jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[22] (“Iestāžu nolīgums”)
noteikta EGF budžeta struktūra.
(18)
Atlaisto darba ņēmēju interesēs
EGF lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītajām
dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu
jādara viss iespējamais, lai mazinātu pieteikumu apstrādes
laiku un vienkāršotu procedūras.
(19)
Lai nodrošinātu, ka Komisijas
pastāvīgi pārrauga ar EGF palīdzību gūtos
rezultātus, dalībvalstīm būtu jāiesniedz starpposma un
noslēguma ziņojumi par EGF īstenošanu.
(20)
Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25.
jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko
piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (“Finanšu regula”)[23], dalībvalstīm
būtu jāsaglabā atbildība par finansiālā
ieguldījuma īstenošanu un to darbību pārvaldību un
kontroli, kuras atbalsta ar Savienības finansējumu.
Dalībvalstīm būtu jāsniedz pārskats par
saņemtā EGF finansiālā ieguldījuma izlietojumu.
(21)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas
mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs
un rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šie
mērķi labāk sasniedzami Savienības līmenī,
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar minētajā pantā
izklāstīto proporcionalitātes principu šajā regulā
noteikti vienīgi tādi pasākumi, kas ir vajadzīgi šo
mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Mērķi
Ar šo regulu izveido Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) uz daudzgadu finanšu
shēmas darbības laiku, kas ilgst no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
EGF mērķis ir veicināt
Savienībā ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, ļaujot
Savienībai izrādīt solidaritāti ar darba
ņēmējiem, kas atlaisti lielu strukturālu pārmaiņu
rezultātā pasaules tirdzniecības modeļos, kas notikušas
globalizācijas, negaidītas krīzes situācijas vai
lauksaimniecības nozari ietekmējošu tirdzniecības nolīgumu
dēļ, kā arī sniegt finansiālu atbalstu šādu darba
ņēmēju ātrai atkaliekļaušanai darba tirgū vai
viņu lauksaimniecisko darbību maiņai vai pielāgošanai.
Darbības, kas saņem fonda
finansiālu atbalstu atbilstoši 2. panta a) un b) punktam, cenšas
nodrošināt, lai vismaz 50 % no darba ņēmējiem, kas
piedalās minētajās darbībās, atrastu stabilu darbu
gada laikā no pieteikuma iesniegšanas datuma.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro dalībvalstu
iesniegtajiem pieteikumiem attiecībā uz finansiālo
ieguldījumu, kas paredzēts:
(a)
darba ņēmējiem, kas atlaisti
tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas
strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos,
par ko īpaši liecina būtisks importa pieaugums Savienībā,
strauja Savienības tirgus daļas samazināšanās
attiecīgajā nozarē vai darbības pārvietošana uz
valstīm, kas nav dalībvalstis, ja šīm pārmaiņām
ir ievērojama negatīva ietekme uz vietējo, reģionālo
vai valsts ekonomiku;
(b)
darba ņēmējiem, kas atlaisti
nopietnu vietējās, reģionālās vai valsts ekonomikas
traucējumu rezultātā, kurus izraisījusi negaidīta
krīze, ar nosacījumu, ka var izveidot tiešu un pierādāmu
saikni starp attiecīgajiem atlaišanas gadījumiem un minēto
krīzi;
(c)
darba ņēmējiem, kas maina vai
pielāgo savu iepriekšējo lauksaimniecisko darbību
laikposmā, kas sākas no Savienības tirdzniecības
nolīgumu parafēšanas, kur paredzēti tirdzniecības liberalizācijas
pasākumi attiecīgajā lauksaimniecības nozarē, un kas
beidzas triju gadu laikā pēc šo tirdzniecības pasākumu
pilnīgas īstenošanas, ar nosacījumu, ka minētie
tirdzniecības pasākumi izraisa būtisku lauksaimniecības
produktu vai ražojumu importa pieaugumu Savienībā līdztekus
ievērojamam šādu produktu vai ražojumu cenu kritumam Savienības
vai attiecīgi valsts vai reģionālā līmenī.
3. pants
Definīcija
Šajā regulā piemēro šādas
jēdziena “darba ņēmējs” definīcijas:
(a)
“darba ņēmējs” nozīmē
darba ņēmējus ar darba līgumu uz nenoteiktu laiku, kuru
darba līgums vai attiecības atbilst 4. pantam; vai
(b)
“darba ņēmējs” nozīmē
darba ņēmējus ar līgumu uz noteiktu laiku, kā
definēts Padomes Direktīvā 1999/70/EK[24], kuru darba līgums vai
attiecības atbilst 4. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam,
kuras beidzas un netiek atjaunotas laikposmā, kas noteikts 4. panta
minētajā punktā; vai
(c)
“darba ņēmējs” nozīmē
pagaidu darba aģentūru darba ņēmējus, kā definēts
3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā
2008/104/EK[25],
kuru nodarbinātājuzņēmums ir uzņēmums, kas
atbilst 4. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam un kuru
norīkojums darbam nodarbinātājuzņēmumā beidzas un
netiek atjaunotas laikposmā, kas noteikts 4. panta minētajā
punktā; vai
(d)
“darba ņēmējs” nozīmē
mikro, mazo un vidējo uzņēmumu īpašniekus-vadītājus
un pašnodarbinātās personas (tostarp lauksaimniekus) un visus
mājsaimniecības locekļus, kas aktīvi nodarbināti
uzņēmumā, ar nosacījumu, kas attiecas uz lauksaimniekiem,
ka tie jau pirms pasākumu īstenošanas konkrētā nozarē
bija iesaistīti tās produkcijas ražošanā, kuru ietekmēja
attiecīgais tirdzniecības nolīgums.
4. pants
Intervences kritēriji
1.
EGF finanšu ieguldījumu piešķir, ja
pastāv kāds no 2. panta a), b) un c) punktā minētajiem
nosacījumiem, kā rezultātā:
(a)
vismaz 500 darba ņēmēji
četru mēnešu laikā tikuši atlaisti uzņēmumā
dalībvalstī, ieskaitot darba ņēmējus, kas
zaudējuši darbu minētā uzņēmuma piegādes
uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos;
(b)
vismaz 500 darba ņēmēji tikuši
atlaisti deviņu mēnešu laikā, jo īpaši mazos un
vidējos uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas
nozarē, kas klasificēta kā NACE 2. redakcijas
nodaļa, un kuri atrodas vienā vai divos NUTS II kaimiņu
reģionos vai vairāk nekā divos NUTS II kaimiņu
reģionos ar nosacījumu, ka divos reģionos kopā tikuši
atlaisti vairāk nekā 500 darba ņēmēju.
2.
Nelielos darba tirgos vai ārkārtas
apstākļos, ja tos pienācīgi pamatojusi pieteikuma
iesniedzēja dalībvalsts, finansiālā ieguldījuma
pieteikumu saskaņā ar šo pantu var uzskatīt par atbilstīgu,
lai arī 1. panta a) un b) apakšpunktā minētie
kritēriji nav pilnībā izpildīti, ja darba
ņēmēju atlaišanas gadījumi var īpaši negatīvi
ietekmēt nodarbinātību un vietējo ekonomiku.
Dalībvalsts norāda, kuri 1. punkta a) un b) apakšpunktā
noteiktie intervences kritēriji, nav pilnībā izpildīti.
3.
Attiecībā uz lauksaimniekiem, ja
Komisija, pēc tirdzniecības nolīguma parafēšanas un
pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, datiem un analīzi, uzskata,
ka atbalsta nosacījumi atbilstīgi 2. panta c) punktam
iespējams ir izpildīti attiecībā uz ievērojamu lauksaimnieku
skaitu, tā saskaņā ar 24. pantu pieņem
deleģētus aktus, kuros norāda atbilstīgas nozares vai
produktus, vajadzības gadījumā nosaka skartās
ģeogrāfiskās teritorijas, maksimālo potenciālā
atbalsta apjomu Savienības līmenī, atsauces periodus, atbalsta
piešķiršanas nosacījumus lauksaimniekiem un izdevumu
attiecināmības datumus, kā arī nosaka termiņu,
līdz kuram pieteikumi jāiesniedz, un, ja nepieciešams, norāda,
kāda informācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu
jāiekļauj pieteikumā.
4.
Ja mikro, mazo un vidējo uzņēmumu
īpašnieki-vadītāji un pašnodarbinātās personas (maina
vai lauksaimnieku gadījumā) pielāgo savu iepriekšējo
darbību, tad šajā regulā šādas situācijas uzskata par
atlaišanas gadījumiem.
5. pants
Atlaišanas gadījumu
skaita aprēķināšana
Lai aprēķinātu 4. panta
1. punktā minēto atlaišanas gadījumu skaitu, atlaišanas
gadījumus skaita šādi:
(a)
attiecībā uz darba
ņēmējiem ar darba līgumu uz nenoteiktu laiku vai darba
ņēmējiem ar līgumu uz noteiktu laiku, kas tiek
pārtraukts pirms tā termiņa beigām, no
(1)
 datuma, kad darba devējs konkrētajam
darba ņēmējam individuāli paziņo par darba līguma
apturēšanu vai izbeigšanu, vai
(2)
 darba līguma faktiskās izbeigšanas
datuma pirms tā termiņa beigām, vai
(3)
 datuma, kurā darba devējs
saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK[26] 3. panta 1. punktu
kompetentajai publiskās pārvaldes iestādei rakstveidā
paziņo par plānoto kolektīvo darba ņēmēju
atlaišanu; pirms Komisijas veikta novērtējuma šajā gadījumā
pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts sniedz Komisijai
papildinformāciju par faktisko atlaišanas gadījumu skaitu, kas veikta
atbilstīgi 4. panta 1. punktam;
(b)
attiecībā uz darba
ņēmējiem ar līgumu uz noteiktu laiku un pagaidu darba
aģentūru darba ņēmējiem atlaišanas gadījumus
skaita vai nu
(1)
no darba līguma faktiskās izbeigšanas
dienas, vai
(2)
 pēc norīkojuma beigām
nodarbinātājuzņēmumā, vai
(3)
 no datuma, no kura šie darba ņēmēji
kļūst par bezdarbniekiem;
(c)
attiecībā uz mikro, mazo un vidējo
uzņēmumu īpašniekiem-vadītājiem un
pašnodarbinātajām personām (tostarp lauksaimniekiem) atlaišanas
gadījumus skaita vai nu no darbības pārtraukšanas datuma, ko
izraisījis kāds no 2. pantā minētajiem
nosacījumiem, kas ir noteikts saskaņā ar valsts tiesību vai
administratīvajiem aktiem, vai no datuma, ko Komisija norādījusi
deleģētajā aktā, kas pieņemts saskaņā ar 4. panta
3. punktu.
Dalībvalstis attiecībā uz katru
pieteikumā iekļauto uzņēmumu vai pašnodarbināto
personu norāda izmantoto atlaišanas gadījumu
aprēķināšanas veidu.
6. pants
Atbalstam atbilstīgie
darba ņēmēji
Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts
var sniegt EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus
atlaistajiem darba ņēmējiem, kuri var ietilpt šādās
grupās:
(a)
visi darba ņēmēji, kas tikuši
atlaisti saskaņā ar 5. pantu laikposmā, kas noteikts
4. panta 1., 2. vai 3. punktā;
(b)
darba ņēmēji, kas tikuši atlaisti pirms
vai pēc laikposma, kas noteikts 4. panta 1. punkta a)
apakšpunktā vai 2. punktā, gadījumos, kad pieteikums, kas
iesniegts saskaņā ar 4. panta 2. punktu, neatbilst
kritērijiem, kas noteikti 4. panta 1. punkta a)
apakšpunktā;
(c)
lauksaimnieki, kas maina vai pielāgo savu
iepriekšējo darbību pēc tam, kad Savienība parafējusi
tirdzniecības nolīgumu, kas minēts deleģētajā
aktā, kas pieņemts saskaņā ar 4. panta 3. punktu.
Darba ņēmējus, kas minēti
b) punktā, uzskata par tiesīgiem saņemt atbalstu ar
nosacījumu, ka viņi tikuši atlaisti pēc vispārēja
paziņojuma par plānoto atlaišanu un ka var noteikt skaidru
cēloņsakarību ar notikumu, kas izraisīja atlaišanas
gadījumus atsauces periodā.
7. pants
Atbilstīgās
darbības
1.
Finansiālu ieguldījumu var sniegt
aktīviem darba tirgus pasākumiem, kas ietilpst
saskaņotājā individualizēto pakalpojumu paketē, kuri
paredzēti, lai veicinātu atlaisto mērķa darba ņēmēju
atkaliekļaušanos darba tirgū vai pašnodarbinātībā vai
lauksaimnieku gadījumā – lai mainītu vai pielāgotu savu
iepriekšējo darbību. Saskaņoto individualizēto pakalpojumu
paketē īpaši jāiekļauj šādi pasākumi:
(a)
atbalsts darba meklēšanā,
profesionālā orientācija, konsultāciju pakalpojumi,
darbaudzināšana, pārcelšanas atbalsts, uzņēmējdarbības
veicināšana, atbalsts pašnodarbinātības un
uzņēmējdarbības uzsākšanai vai darbības
maiņai vai pielāgošanai (tostarp ieguldījumi fiziskajos
aktīvos), sadarbības pasākumi, individuāli pielāgota
apmācība un pārkvalifikācija, tostarp informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju prasmju apgūšana un iegūtās
pieredzes dokumentāla apliecināšana;
(b)
konkrēti pasākumi, ko īsteno
ierobežotā laika periodā, piemēram, pabalsti darba
meklēšanai, stimuli darba devējiem, lai veicinātu darbā
pieņemšanu, mobilitātes pabalsti, uzturēšanās vai
apmācības pabalsti (tostarp pabalsti, kas paredzēti aprūpes
vai lauku saimniecības atbalsta pakalpojumiem); visus šos pabalstus var
saņemt tikai aktīvas darba meklēšanas vai mūžizglītības
vai apmācības norises laikā, to apliecinot ar attiecīgiem
dokumentiem;
(c)
pasākumi, lai īpaši stimulētu
neizdevīgākā situācijā esošu vai gados vecāku
darba ņēmēju palikšanu darbā vai atgriešanos darba
tirgū.
To pasākumu izmaksas, kas minēti
b) punktā, nedrīkst pārsniegt 50 % no šajā
punktā uzskaitīto saskaņotās individualizēto
pakalpojumu paketes pasākumu kopējām izmaksām.
Ieguldījumi fiziskajos aktīvos
pašnodarbinātības un uzņēmējdarbības
uzsākšanai vai darbības maiņas vai pielāgošanas atbalstam
nedrīkst pārsniegt 35 000 euro.
2.
Šādas darbības nav atbalstāmas EGF
finansiālā ieguldījuma saņemšanai:
(a)
konkrēti pasākumi, ko īsteno
ierobežotā laika periodā, kas uzskaitīti 1. punkta
b) punktā, ja to īstenošana nav atkarīga no tā, vai
mērķa darba ņēmēji aktīvi piedalās darba
meklēšanas vai apmācības pasākumos;
(b)
darbības, par kurām ir atbildīgi
uzņēmumi saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai
koplīgumiem.
3.
Pēc pieteikuma iesniedzējas
dalībvalsts ierosinājuma finansiālo ieguldījumu var
piešķirt sagatavošanas, pārvaldības, informācijas un
publicitātes, kontroles un ziņojumu sniegšanas darbībām.
8. pants
Pieteikumi
1.
Dalībvalsts Komisijai iesniedz pilnīgu
pieteikumu 12 nedēļu laikā no datuma, kad ir izpildīti 4.
panta 1. un 2. punktā noteiktie kritēriji, vai attiecīgos
gadījumos to iesniedz pirms Komisijas noteiktā termiņa saskaņā
ar 4. panta 3. punktu. Izņēmuma gadījumā un
pienācīgi pamatotos apstākļos pieteikuma iesniedzēja
dalībvalsts sešu mēnešu laikā no pieteikuma iesniegšanas datuma
var pievienot pieteikumam papildinformāciju, pēc kuras iesniegšanas
Komisija novērtē pieteikumu, pamatojoties uz pieejamo
informāciju. Komisija pabeidz pieteikuma novērtējumu divpadsmit
nedēļu laikā no pilnīga pieteikuma iesniegšanas datuma vai
(ja pieteikums ir nepilnīgs) sešus mēnešus pēc
sākotnējā pieteikuma iesniegšanas datuma atkarībā no
tā, kurš datums ir agrāk.
2.
Pieteikumā jāietver šāda
informācija:
(a)
pamatota analīze par saistību starp
atlaišanas gadījumiem un lielām strukturālām
pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos vai
vietējās, reģionālās vai valsts ekonomikas nopietniem
traucējumiem, ko izraisījusi neparedzēta krīze vai jauna
tirgus situācija lauksaimniecības nozarē dalībvalstī
un kas radusies tirdzniecības nolīguma ietekmē, ko
noslēgusi Eiropas Savienība saskaņā ar GATT
XXIV pantu, vai daudzpusēja nolīguma ietekmē, kas
parafēts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros
saskaņā ar 2. panta c) punktu. Šo analīzi veic
visatbilstošākajā līmenī, pamatojoties uz statistikas un
citu informāciju, lai pierādītu atbilstību intervences
kritērijiem, kas izklāstīti 4. pantā;
(b)
novērtējums par atlaišanas gadījumu
skaitu saskaņā ar 5. pantu un to notikumu izklāsts, kas
izraisījuši darba ņēmēju atlaišanas gadījumus;
(c)
attiecīgos gadījumos to
uzņēmumu, piegādes uzņēmumu vai pakārtotās
ražošanas uzņēmumu identifikācija, kuros atlaiž darba
ņēmējus, ka arī attiecīgo nozaru un mērķa
darba ņēmēju kategoriju identifikācija;
(d)
informācija par gaidāmo atlaišanas
ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā,
reģionālā vai valsts līmenī;
(e)
saskaņotās individualizēto
pakalpojumu paketes katras sastāvdaļas provizoriskais budžets
mērķa darba ņēmēju atbalstam;
(f)
datumi, kuros sākts īstenot vai
paredzēts sākt īstenot individualizētus pakalpojumus
atlaistajiem darba ņēmējiem un EGF īstenošanas
darbības, kā noteikts attiecīgi 7. panta 1. un 3. punktā;
(g)
procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar
sociālajiem partneriem un citām nozīmīgām
organizācijām, ja piemērojams;
(h)
paziņojums par pieprasītā EGF
atbalsta atbilstību procesuālajiem un materiālajiem
Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, kā arī
paziņojums, ka individualizētie pakalpojumi neaizstāj
pasākumus, kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai
koplīgumu jāveic uzņēmumiem;
(i)
valsts līdzfinansējuma avoti;
(j)
ja piemērojams, jebkādas papildu
prasības, kas var būt noteiktas deleģētajā aktā,
kas pieņemts saskaņā ar 4. panta 3. punktu.
3.
Pamatojoties uz 2. punktā minēto
informāciju un jebkuru citu pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts
sniegto informāciju 1. punktā noteiktajā laikposmā,
Komisija, apspriežoties ar dalībvalsti, novērtē, vai ir
izpildīti nosacījumi par finansiālā ieguldījuma
sniegšanu.
9. pants
Papildināmība,
atbilstība un koordinācija
1.
Atbalsts atlaistajiem darba ņēmējiem
papildina dalībvalstu pasākumus valsts, reģionālā vai
vietējā līmenī.
2.
Finansiālais atbalsts ir tikai tādā
apjomā, kāds nepieciešams, lai apliecinātu solidaritāti un
sniegtu atbalstu konkrētiem atlaistajiem darba ņēmējiem.
EDF atbalstītie pasākumi atbilst Savienības un valsts
tiesību aktiem, tostarp noteikumiem par valsts atbalstu.
3.
Atbilstoši attiecīgajiem pienākumiem
Komisija un pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts nodrošina
Savienības fondu palīdzības koordināciju.
4.
Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts
nodrošina, ka konkrētie pasākumi, kas saņem finansiālu
ieguldījumu, nesaņem palīdzību arī no citiem
Savienības finanšu instrumentiem.
10. pants
Vīriešu un sieviešu
līdztiesība un nediskriminēšana
Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka
vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu
līdztiesības principa integrācija tiek veicināta
dažādos finansiālā ieguldījuma īstenošanas posmos.
Komisija un dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, lai
novērstu jebkādu diskrimināciju pēc dzimuma, rases vai
etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības,
invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas un darba līguma vai
darba attiecību veida finanšu ieguldījuma īstenošanas
dažādajos posmos un jo īpaši attiecībā uz piekļuvi
tam.
11. pants
Tehniskā
palīdzība pēc Komisijas ierosmes
1.
Pēc Komisijas iniciatīvas, ar
nosacījumu, ka izmanto ne vairāk kā 0,5 % no EGF gada
maksimālā apjoma, EGF var izmantot, lai finansētu sagatavošanas,
pārraudzības, datu vākšanas darbības un EGF
īstenošanai atbilstošas zināšanu bāzes izveidi. Tāpat to
var izmantot administratīvā un tehniskā atbalsta,
informācijas un komunikācijas pasākumu, kā arī
revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumu
finansēšanai, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai.
2.
Nepārsniedzot 1. punktā noteikto
maksimālo līdzekļu apjomu, katra gada sākumā,
pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, budžeta lēmējinstitūcija
dara pieejamu tehniskai palīdzībai paredzētu līdzekļu
apjomu.
3.
Uzdevumus, kas paredzēti 1. punktā,
veic saskaņā ar finanšu regulu, kā arī saskaņā ar
īstenošanas noteikumiem, ko piemēro šim budžeta izpildes veidam.
4.
Komisijas tehniskā palīdzība ietver
informācijas un vadlīniju sniegšanu dalībvalstīm par EGF
izmantošanu, pārraudzību un novērtēšanu. Komisija var
arī sniegt informāciju par EGF izmantošanu Eiropas un
dalībvalstu sociālajiem partneriem.
12. pants
Informācija un
publicitāte
1.
Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts sniedz
informāciju par finansētajiem pasākumiem un publisko tos.
Informāciju adresē mērķa darba ņēmējiem,
vietējām un reģionālajām iestādēm,
sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļiem un plašai
sabiedrībai. Tai jāizceļ Savienības loma un
jānodrošina, ka EGF ieguldījums ir redzams.
2.
Komisija internetā izveido vietni, lai
visās Savienības valodās sniegtu informāciju par EGF,
kā arī norādījumus par pieteikumu iesniegšanu,
informāciju par apstiprinātajiem un noraidītajiem pieteikumiem,
kā arī uzsvērtu budžeta lēmējinstitūcijas lomu.
3.
Komisija īsteno informācijas un
komunikācijas pasākumus par EGF intervences gadījumiem un
sasniegtajiem rezultātiem.
4.
Resursi, kas piešķirti
informatīvajām darbībām šīs regulas ietvaros, veicina
informatīvās darbības, lai izgaismotu Savienības
politiskās prioritātes ar nosacījumu, ka tās ir saistītas
ar šīs Regulas vispārējiem mērķiem.
13. pants
Finansiālā
ieguldījuma noteikšana
1.           Komisija, pamatojoties uz
novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 8. panta
3. punktu, jo īpaši ņemot vērā mērķa darba
ņēmēju skaitu, piedāvātos pasākumus un
provizoriskās izmaksas, pēc iespējas ātrāk
aprēķina finansiālo ieguldījumu un izsaka priekšlikumu par
tā apjomu, ko vajadzības gadījumā var sniegt pieejamo
resursu robežās. Apjoms nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām
provizoriskajām izmaksām, kas minētas 8. panta
2. punkta e) apakšpunktā, vai 65 % no minētajām
izmaksām gadījumos, ja pieteikumus iesniegušas tādas
dalībvalstis, kuru teritorijā vismaz viens NUTS II
līmeņa reģions ir atbilstīgs struktūrfondu
konverģences mērķim. Komisija, veicot šādu gadījumu
izvērtēšanu, lemj, vai 65 % līdzfinansējuma likme ir
attaisnojama.
2.           Ja, pamatojoties uz
novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 8. panta 3. punktam, Komisija
ir secinājusi, ka ir izpildīti nosacījumi finansiālā
ieguldījuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu, tā nekavējoties
uzsāk 15. pantā norādīto procedūru.
3.           Ja, pamatojoties uz
novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 8. panta
3. punktam, Komisija ir secinājusi, ka nav izpildīti
nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai, tā
pēc iespējas ātrāk par to paziņo dalībvalstij,
kas iesniegusi pieteikumu.
14. pants
Atbilstīgie izdevumi
Izdevumi ir atbilstīgi
finansiālā ieguldījuma saņemšanai no datumiem, kas noteikti
8. panta 2. punkta h) apakšpunktā, kad dalībvalsts
sāk sniegt individualizētos pakalpojumus mērķa darba
ņēmējiem vai veikt administratīvos izdevumus, lai
īstenotu EGF, attiecīgi saskaņā ar 7. panta 1. un
3. punktu. Attiecībā uz lauksaimniekiem izdevumi ir
atbilstīgi ieguldījuma saņemšanai no datuma, kas noteikts
deleģētajā aktā, kas pieņemts saskaņā ar
4. panta 3. punktu.
15. pants
Budžeta procedūra
1.           Noteikumi attiecība uz
EGF ir saskaņā ar Iestāžu nolīguma 13. punktu.
2.           Apropriācijas, kas
attiecas uz EGF, iekļauj Eiropas Savienības vispārējā
budžetā kā uzkrājumu.
3.           Ja Komisija ir
secinājusi, ka nosacījumi EGF mobilizēšanai ir izpildīti,
tā iesniedz priekšlikumu to izmantot. Lēmumu par EGF izmantošanu
pieņem budžeta lēmējinstitūcijas abas iestādes. Padome
pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, un Eiropas
Parlaments pieņem lēmumu ar deputātu balsu vairākumu un
trijām piektdaļām nodoto balsu.
Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF
izmantošanu Komisija abām budžeta lēmējinstitūcijas
iestādēm iesniedz priekšlikumu par līdzekļu
pārvietojumu uz attiecīgām budžeta pozīcijām.
Domstarpību gadījumā ierosina trīspusēju sarunu
procedūru.
Ar EGF saistītus līdzekļu
pārvietojumus veic saskaņā ar Finanšu regulu.
4.           Kopā ar lēmuma
priekšlikumu izmantot EGF Komisija, izmantojot īstenošanas aktu,
pieņem lēmumu par finanšu ieguldījumu, kas stājas
spēkā dienā, kad budžeta lēmējinstitūcija
pieņem lēmumu izmantot EGF.
5.           Priekšlikumā, kas
atbilst 3. punktam, ir jāiekļauj:
(a)
novērtējums, kas veikts saskaņā
ar 8. panta 3. punktu, kopā ar informācijas kopsavilkumu,
kas ir novērtējuma pamatā;
(b)
pierādījumi, ka izpildītas 4. un
9. pantā noteiktās prasības; kā arī
(c)
iemesli priekšlikumā minēto summu
pamatojumam.
6.           Katru gadu
1. septembrī vismaz viena ceturtdaļa no EGF līdzekļu
maksimālā gada apjoma paliek pieejama to vajadzību segšanai, kas
rodas līdz gada beigām.
16. pants
Finansiālā
ieguldījuma izmaksa un izmantošana
1.
Pēc tam, kad stājas spēkā
lēmums par finansiālo ieguldījumu atbilstīgi 15. panta
4. punktam, Komisija attiecīgajai dalībvalstij kā
priekšfinansējumu izmaksā finansiālo ieguldījumu vismaz
50 % apmērā no Savienības finansiālā
ieguldījuma dalībvalstij, un parasti tas notiek 15 dienu
laikā, kam vajadzības gadījumā seko starpposma
maksājums un galīgais maksājums. Priekšfinansējumu
dzēš, kad finansiālo ieguldījumu izbeidz saskaņā ar
18. panta 3. punktu.
2.
Šo finansiālo ieguldījumu īsteno
dalītās pārvaldības sistēmā starp
dalībvalstīm un Komisiju saskaņā ar Finanšu regulu.
3.
Sīki izstrādātus finansēšanas
noteikumus, konkrēti, priekšfinansējuma likmi un starpposma un
galīgā maksājuma kārtību, Komisija noteiks
lēmumā par finansiālo ieguldījumu, kā minēts
15. panta 4. punktā.
Starpposma maksājumu veic, lai atmaksātu
izdevumus, kas dalībvalstīm radušies veicot atbilstīgās
darbības, ar nosacījumu, ka Komisijai tiek iesniegta izdevumus
apliecinošs dokuments, ko parakstījusi pilnvarotās publiskā
iestādes pārstāvis atbilstoši 21. pantam.
4.
Dalībvalsts veic 6. pantā
noteiktās atbalstāmās darbības pēc iespējas
ātrāk, bet ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc
pieteikuma iesniegšanas datuma saskaņā ar 8. panta
1. punktu.
5.
Veicot pasākumus, kas ietverti
individualizēto pakalpojumu paketē, dalībvalsts var
ierosināt Komisijai mainīt iekļautos pasākumus, pievienojot
citus 7. panta 1.punkta a) un c) apakšpunktā uzskaitītos
atbalstāmos pasākumus, ar nosacījumu, ka šie grozījumi ir
pienācīgi pamatoti un nepārsniedz finanšu ieguldījuma
apjomu saskaņā ar 1. punktu. Komisija novērtē
ierosinātos grozījumus, un piekrišanas gadījumā par to
attiecīgi paziņo dalībvalstij.
6.
Izdevumi atbilstīgi 7. panta
3. punktam ir attiecināmi līdz ziņojuma iesniegšanas
termiņam.
17. pants
Euro izmantošana
Pieteikumos, lēmumos par finansiālo
ieguldījumu un ziņojumos saskaņā ar šo regulu, kā
arī citos saistītos dokumentos visas summas izsaka euro.
18. pants
Starpposma un noslēguma
ziņojums un slēgšana
1.
Ne vēlāk kā 15 mēnešus pēc
pieteikuma iesniegšanas datuma saskaņā ar 8. panta
1. punktu vai līdz datumam, kas paredzēts saskaņā ar
4. panta 3. punktu pieņemtajā deleģētajā
aktā, dalībvalsts Komisijai iesniedz starpposma ziņojumu par
finanšu ieguldījuma īstenošanu, ietverot informāciju par
finansējumu, grafiku un līdz šim īstenoto pasākumu veidu,
kā arī informāciju par to, kāda atlaisto darba
ņēmēju proporcionālā daļa 12 mēnešu
laikā pēc pieteikuma iesniegšanas datuma no jauna iesaistījusies
darba tirgū vai uzsākusi jaunu darbību.
Turklāt starpposma ziņojumā
jāietver šāda informācija:
(a)
apraksts par saskaņoto individualizēto
pakalpojumu paketi un saistītajiem izdevumiem, tostarp, kā tie
papildina darbības, ko finansē no citiem valsts vai Savienības
fondiem, kā arī informācija par darbībām, kas
attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti veicamas
saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem;
(b)
apraksts par valsts, reģionālo vai
vietējo iestāžu, Savienības fondu, sociālo partneru un
uzņēmumu veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, ietverot
novērtējumu par to, kā šie pasākumi veicina darba
ņēmēju atkaliekļaušanos darba tirgū vai jaunu
darbību uzsākšanu.
2.
Ne vēlāk kā sešus mēnešus
pēc 16. panta 4. punktā minētā laikposma
beigām dalībvalsts iesniedz Komisijai noslēguma ziņojumu
par finansiālā ieguldījuma īstenošanu, tostarp
informāciju par pasākumu veidu un galvenajiem rezultātiem,
mērķa darba ņēmēju un viņu
nodarbinātības statusa raksturojumu, kā arī
paziņojumu, kurā iekļauts izdevumu pamatojums un
attiecīgā gadījumā norādīti papildu pasākumi
tiem, ko finansē ESF.
3.
Ne vēlāk kā sešus mēnešus
pēc tam, kad Komisija saņēmusi visu 2. punktā
prasīto informāciju, tā izbeidz finansiālo
ieguldījumu, nosakot finansiālā ieguldījuma galīgo
apjomu un attiecīgā gadījumā atlikumu, kas
jāmaksā dalībvalstij saskaņā ar 22. pantu.
19. pants
Divgadu ziņojums
1.
Katru otro gadu līdz 1. augustam un pirmo
reizi 2015. gadā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
kvantitatīvu un kvalitatīvu ziņojumu par darbībām, kas
iepriekšējos divos gados veiktas saskaņā ar šo regulu un
Regulu Nr. 1927/2006. Ziņojumā galveno uzmanību pievērš
EGF sasniegtajiem rezultātiem un jo īpaši ietver informāciju,
kas saistīta ar iesniegtajiem pieteikumiem, pieņemtajiem
lēmumiem, finansētajām darbībām, tostarp to, kā
tās papildina citu Savienības fondu finansētās
darbības, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas
Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
finansētās darbības, un sniegtā finansiālā
ieguldījuma izbeigšanu. Turklāt tajā jāietver arī
informācija par tiem pieteikumi, kuri tikuši noraidīti vai ticis
samazināts to finansējuma apmērs nepietiekama apropriāciju
apjoma vai neatbilstības dēļ.
2.
Ziņojumu informācijas nolūkos
nosūta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu
komitejai un sociālajiem partneriem.
20. pants
Novērtēšana
1.
Komisija pēc savas iniciatīvas un
ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic:
(a)
līdz 2018. gada 30. jūnijam —
starpposma novērtējumu par sasniegto rezultātu efektivitāti
un ilgtspējību;
(b)
līdz 2022. gada
31. decembrim — ex-post novērtējumu ar
ārējo ekspertu palīdzību, lai noteiktu EGF ietekmi un
tā pievienoto vērtību.
2.
Novērtējuma rezultātus
informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un
sociālajiem partneriem.
21. pants
Pārvaldība un
finanšu kontrole
1.
Neietekmējot Komisijas atbildību par
Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi,
dalībvalstis pirmās uzņemas atbildību par EGF
atbalstīto darbību pārvaldību un darbību
finansiālo kontroli. Šajā nolūkā dalībvalstu veicamie
pasākumi ietver:
(a)
pārbaudi, vai pārvaldības un
kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai
nodrošinātu, ka Savienības fondus izmanto efektīvi un pareizi,
saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem;
(b)
pārbaudi, vai finansētās
darbības ir pienācīgi īstenotas;
(c)
nodrošināšanu, ka izdevumi, kas pamatoti ar
pārbaudāmiem apliecinošajiem dokumentiem, ir pareizi un patiesi;
(d)
pārkāpumu nepieļaušanu,
konstatēšanu un labošanu, kā noteikts [Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (ES) Nr. .../... ..., ar ko paredz vispārīgus noteikumus
par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas
Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK)
Nr. 1083/2006] par struktūrfondiem, un nepamatoti izmaksāto
summu atgūšanu kopā ar procentiem par novēlotiem
maksājumiem, ja vajadzīgs. Dalībvalstis paziņo Komisijai
par jebkādu šādu pārkāpumu un informē Komisiju par
panākto virzību administratīvajos un juridiskajos
jautājumos.
2.
Dalībvalstis akreditē iestādes, kas
atbild par to pasākumu pareizu pārvaldību un kontroli, kurus
finansē no EGF līdzekļiem saskaņā ar Finanšu regulas
56. pantu, un ar kritērijiem un procedūrām, kas noteiktas
Vispārīgajā regulā par struktūrfondiem. Līdz
kārtējā finanšu gada 1. februārim šīs
akreditētās iestādes Komisijai sniedz informāciju, kas
noteikta Finanšu regulas 56. panta 5. punktā.
3.
Dalībvalstij jāveic vajadzīgās finansiālās
korekcijas, ja konstatēti pārkāpumi. Dalībvalsts
veiktās korekcijas izpaužas kā visa finansiālā
ieguldījuma vai tā daļas atcelšana. Dalībvalsts atgūst
visas summas, kas zaudētas atklāto pārkāpumu
rezultātā, atmaksā tās Komisijai un, ja attiecīgā
dalībvalsts summu laikus neatmaksā, tad automātiski piemēro
procentus.
4.
Komisija, atbildot par Eiropas Savienības
vispārējā budžeta izpildi, veic vajadzīgos pasākumus,
lai pārbaudītu, vai finansētās darbības ir
īstenotas, vadoties pēc pareizas un efektīvas finanšu
pārvaldības principiem. Pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts
pienākums ir nodrošināt, lai tai būtu vienmērīgi
strādājošas pārvaldības un kontroles sistēmas;
Komisija pārliecinās, ka šādas sistēmas pastāv.
Ar šādu nolūku, neskarot Revīzijas
palātas pilnvaras vai dalībvalsts veiktās pārbaudes
atbilstīgi valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem,
Komisijas ierēdņi vai darba ņēmēji var veikt
pārbaudes uz vietas, ieskaitot paraugu ņemšanu, par EGF
finansētajiem pasākumiem, brīdinot par to vismaz vienu darba
dienu iepriekš. Komisija to dara zināmu pieteikuma iesniedzējai
dalībvalstij, lai saņemtu no tās visu vajadzīgo
palīdzību. Attiecīgās dalībvalsts ierēdņi
vai darba ņēmēji var piedalīties šajās
pārbaudēs.
5.
Dalībvalsts nodrošina, ka visi radušos izdevumus
apliecinošie dokumenti glabājas Komisijai un Revīzijas palātai
pieejami trīs gadus pēc EGF finansiālā ieguldījuma
izbeigšanas.
22. pants
Finansiālā
ieguldījuma atmaksāšana
1.
Gadījumos, kad pasākuma izmaksu
faktiskā summa ir mazāka par provizorisko summu, kas paziņota
saskaņā ar 15. pantu, Komisija var pieņemt lēmumu,
izmantojot īstenošanas aktu, kurā pieprasīts, lai
dalībvalsts atmaksā attiecīgo saņemto finansiālā
ieguldījuma summu.
2.
Ja dalībvalsts nav izpildījusi
saistības, kas noteiktas lēmumā par finansiālo
ieguldījumu, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus,
pieņemot lēmumu, izmantojot īstenošanas aktu, kurā
pieprasīts, lai dalībvalsts atmaksā visu saņemtā
finansiālā ieguldījuma summu vai daļu no tās.
3.
Pirms lēmuma pieņemšanas
saskaņā ar 1. vai 2. punktu Komisija veic piemērotu lietas
pārbaudi un īpaši paredz noteiktu termiņu, kurā
dalībvalsts var iesniegt piezīmes.
4.
Ja pēc vajadzīgo pārbaužu
pabeigšanas, Komisija secina, ka dalībvalsts neizpilda savas
saistības atbilstīgi 21. panta 1. punktam, ja nav
panākta vienošanās un dalībvalsts nav Komisijas dotajā
laikā veikusi korekcijas, un ņemot vērā dalībvalsts
paskaidrojumus, Komisija trīs mēnešu laikā pēc
3. punktā minētā termiņa beigām izlemj veikt
vajadzīgās finansiālās korekcijas, atceļot visu vai daļu
EGF ieguldījuma šim pasākumam. Jebkura summa, kas zaudēta
atklāto pārkāpumu rezultātā, ir jāatgūst, un
ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts summu laikus neatmaksā,
tad automātiski piemēro procentus.
23. pants
Lauksaimnieku atbalsta
finansiāla pārvaldība
Atkāpjoties no 21. un
22. panta, atbalstu lauksaimniekiem pārvalda un kontrolē
saskaņā ar Regulu (EK) Nr...................par
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu,
pārvaldību un uzraudzību.
24. pants
Deleģēšanas
īstenošana
1.
Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2.
Šajā regulā minētās
deleģēšanas pilnvaras piešķir uz nenoteiktu laiku no dienas, kad
stājas spēkā šī regula.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā
laikā atsaukt 4. pantā minētās pilnvaras pieņemt
deleģētus aktus.
Ar atsaukšanas lēmumu pārtrauc
deleģēšanas pilnvaras, kas norādītas minētajā
lēmumā. Tas stājas spēkā nākamajā dienā
pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī vai minētajā
lēmumā norādītā vēlākā datumā. Tas
neietekmē jau pastāvošu deleģētu aktu spēkā
esamību.
4.
Līdzko Komisija ir pieņēmusi
deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 4. panta 3. punktu, stājas spēkā
tikai tad, ja 2 mēnešu laikā pēc šā akta paziņošanas
Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
pret to iebildumus vai, ja pirms minētā termiņa beigām, gan
Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka neizteiks
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem.
25. pants
Atcelšana
Regula (EK) Nr. 1927/2006 ir atcelta no
2014. gada 1. janvāra.
To turpina piemērot attiecībā
uz pieteikumiem, kas iesniegti līdz 2013. gada 31. decembrim.
26. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro visiem pieteikumiem, kas
iesniegti no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
Priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMIEM
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgā(s)
politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķis(i)

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētais(ie)
pārvaldības veids(i)
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Pārraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgā(s)
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(s) un budžeta izdevumu
pozīcija(s)
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
FINANŠU
PĀRSKATS TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMIEM

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas
pielāgošanās fondu (2014.-2020. gads)

1.2.
Attiecīgā(ās) politikas joma(s)
ABM/ABB struktūrā[27]

ABB
darbība EMPL ĢD 2010. gada vadības plānā
iekļautais Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds.

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[28]

X
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības termiņa
pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskais(ie)
mērķis(i), ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Priekšlikums
attiecas uz paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””, kas
ietver 2014.-2020. gada daudzgadu finanšu shēmu.

1.4.2.
Konkrētais(ie) mērķis(i) un
attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētais mērķis Nr. 1.
Saglabāt to darba ņēmēju līdzdalību darba
tirgū, kuri atlaisti saistībā ar pārmaiņām pasaules
tirdzniecības modeļos un neparedzētas krīzes
rezultātā.
Konkrētais mērķis Nr. 2.
Iekļaut darba ņēmējus ar līgumu uz noteiktu laiku un
pagaidu darba aģentūru darba ņēmējus EGF darbības
jomā.
Konkrētais mērķis Nr. 3.
Iekļaut darbības jomā mikro, mazo un vidējo
uzņēmumu īpašniekus-vadītājus un
pašnodarbinātās personas (tostarp lauksaimniekus).
Attiecīgās ABM/ABB darbības:
Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF).

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas paredzētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām
Priekšlikums
ļaus Eiropas Savienībai turpināt sniegt atbalstu, izmantojot EGF
līdzfinansējumu ar 50 % likmi, aktīviem darba tirgus
pasākumiem tiem darba ņēmējiem, kas atlaisti ar
tirdzniecību saistītas globalizācijas un negaidītas
krīzes rezultātā. Minēto likmi var palielināt
līdz 65 % gadījumos, ja pieteikumus iesniegušas tādas
dalībvalstis, kuru teritorijā vismaz viens NUTS II
līmeņa reģions ir atbilstīgs struktūrfondu
konverģences mērķim. To iedzīvotāju loks, kuri ir
tiesīgi saņemt atbalstu, ir paplašināts, iekļaujot darba
ņēmējus ar līgumu uz noteiktu laiku, pagaidu darba
aģentūru darba ņēmējus un mikro, mazo un vidējo
uzņēmumu īpašniekus-vadītājus un
pašnodarbinātās personas (tostarp lauksaimniekus).

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas pārraudzībā
izmantojamos rādītājus
-
Saņemto pieteikumu skaits EGF atbalstam
-
Atlaisto darba ņēmēju skaits, kuriem paredzēta EGF
palīdzība
-
Atlaisto darba ņēmēju skaits, kuri pēc EGF atbalstītajiem
pasākumiem atkaliekļāvušies darba tirgū

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Regula
(EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda
izveidi jāpārskata līdz 2013. gada beigām.
Pārskatīšana, kas tiek veikta ar priekšlikumā
iekļautās regulas palīdzību, ļauj fondam turpināt
darbību 2014.-2020. gada daudzgadu finanšu shēmas laikā,
paplašināt tā darbības jomu, iekļaujot papildu
iedzīvotāju loku, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, un
grozīt konkrētus tehniskus elementus, lai uzlabotu fonda
darbību.

1.5.2.
Savienības iesaistīšanās
pievienotā vērtība

Savienības
iesaistīšanās, izmantojot EGF, ļauj papildināt valsts
palīdzības veidus, kas pieejami to darba ņēmēju
atkaliekļaušanai darba tirgū, kuri atlaisti tirdzniecības
globalizācijas vai negaidītas ekonomikas krīzes
rezultātā. Līdzšinējā EGF pieredze liecina, ka
Savienības iesaistīšanās ļauj sniegt
individualizētāku atbalstu ilgāku laiku, bieži vien
iekļaujot tādus pasākumus, kuri netiktu nodrošināti bez EGF
iesaistīšanās.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Pieredze,
kas gūta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1927/2006, ir
izklāstīta paskaidrojuma rakstā.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

EGF
ir saskaņots un piedāvā sinerģiju ar Eiropas Sociālo
fondu.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

–
X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
X  Priekšlikums/iniciatīva
spēkā no 2014. gada 1. janvāra līdz
2020. gada 31. decembrim
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG.
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[29]

¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[30]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic publiskās pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
X Dalīta
pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Pāraudzības un ziņošanas
noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Priekšlikumā
iekļautās regulas 19. pantā paredzēts, ka Komisija
katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un
kvalitatīvu ziņojumu par iepriekšējos divos gados
saskaņā ar šo regulu veiktajām darbībām.
Ziņojumā ietver, inter alia, Komisijas novērojumus par
pārvaldības darbībām attiecīgajos gados.
Saskaņā
ar priekšlikumā iekļautās regulas 20. pantu Komisija
līdz 2018. gada jūnija beigām ciešā
sadarbībā ar dalībvalstīm veic EGF sasniegto rezultātu
efektivitātes un ilgtspējības starpposma novērtējumu.
Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija ar ārējo
ekspertu palīdzību veic ex-post novērtējumu, lai
noteiktu EGF ietekmi un tā pievienoto vērtību.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Riski
attiecas uz Kopienas fondu dalīto pārvaldību.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

Pārvaldībai
un finanšu kontrolei piemērojamās prasības ir noteiktas
priekšlikumā iekļautās regulas 20. pantā.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos preventīvos un aizsardzības pasākumus.
Pasākumi
pārkāpumu nepieļaušanai, konstatēšanai un labošanai ir
noteikti priekšlikumā iekļautās regulas 20. panta 1. punkta
d) apakšpunktā un 20. panta 2. punktā.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums
 Numurs [Apraksts…...………………………………] || Dif./nedif. ([31]) || no EBTA[32] valstīm || no kandidātvalstīm[33] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 n.p. || 04.0501 Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds 04.010414 Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds — administratīvās pārvaldības izdevumi 40.0243 Rezerve Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas.
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums
 Numurs [Izdevumu kategorija……………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 n.p. || Tiks pieprasīta jauna budžeta pozīcija, lai AGRI ĢD īstenotu daļu EGF. || [Dif…] || /NĒ || /NĒ || /NĒ || /NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs ||
 ĢD: EMPL ||   ||   || 2014[34]. gads || 2015. gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas PM ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[35] ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||
 KOPĀ — ĢD EMPL apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Maksājumi || =2+2a +3 ||   ||   ||
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas EMPL KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads 2014. || Gads 2015. || Gads 2016. || Gads 2017.-2020. || KOPĀ
 ĢD: EMPL+AGRI ||
  Cilvēkresursi || 1,271 || 1,271 || 1,271 || 1,271 gadā || 8,897
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 gadā || 0,98
 KOPĀ – ĢD EMPL || Apropriācijas || 1,411 || 1,411 || 1,411 || 1,411 gadā || 9,877
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību kopsumma = maksājumu kopsumma) ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads N[36] || Gads N+1 || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||
 Maksājumi ||   ||   ||

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads 2014. || Gads 2015.-2020. || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ ||
 ||
   || Rezultāta veids[37] || Norādīt mērķus un rezultātus     || Numurs Rezultātu || Izmaksas || Numurs Rezultātu || Izmaksas || Numurs Rezultātu || Izmaksas || Numurs Rezultātu || Izmaksas || Numurs Rezultātu || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopā izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
     Priekšlikums/iniciatīva neparedz
administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
Ö            Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || Gads 2014. [39] || Gads 2015. || Gadi 2016.–2020. || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. kategorija ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 1,271 || 1,271 || 1,271 gadā || 8,897
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,14 || 0,14 || 0,14 gadā || 0,98
 Starpsumma —daudzgadu finanšu shēmas 5. KATEGORIJA || 1,411 || 1,411 || 1,411 gadā || 9,877
 Ārpus — daudzgadu finanšu shēmas 5. KATEGORIJAS[40] ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. KATEGORIJAS ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || Gads 2014. || Gads 2015. || Tas pats attiecībā uz gadiem 2016.–2020.
 041 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 9 || 9 || Tas pats
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||
 04 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 2 || 2
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||
 XX 01 04 yy[41] || - galvenajā mītnē[42] ||   ||
 - delegācijās ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||
 KOPĀ || 11 || 11 ||   || 11 ||
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu un administratīvo resursu
vajadzības sedz no piešķīruma, kas jau ir piešķirti, lai
pārvaldītu šo darbību, un/vai pārdalīti ĢD
ietvaros, papildināti attiecīgā gadījumā ar papildu
piešķīrumu, kas varētu būt piešķirts vadošajam
ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu
sadalīšanas procedūru, ievērojot budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darba ņēmēji ||
 Ārštata darba ņēmēji ||

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
Nav
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[43].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
Nav

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
X
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu.
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || Gads 2014. || Gads 2015. || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || ||
 Gads 2012. || Gads 2013. || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) ||
 …….…. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Nav
Norādīt metodi,
kas izmantota, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem.
Nav
[1]               COM(2011) 500, galīgā redakcija, 29.6.2011.
[2]               OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.
[3]               COM(2008) 800, galīgā redakcija, 26.11.2008.
[4]               Regula (EK) Nr. 546/2009, OV L 167, 29.6.2009.,
26. lpp.
[5]               COM(2011) 336, galīgā redakcija, 10.6.2011.
[6]               COM(2011) 403, galīgā redakcija, 29.6.2011.
[7]               COM(2011) 500, galīgā redakcija, 29.6.2011.
[8]               COM(2010) 2020, galīgā redakcija, 3.3.2010.
[9]               http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes
[10]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes
[11]             http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en
[12]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes
[13]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes
[14]             SEC(2011)xxx.
[15]             SEC(2011)yyy.
[16]             COM (2011) 403, galīgā redakcija, 29.6.2011.
[17]             OV C , ... , lpp.
[18]             OV C , ... , lpp.
[19]             OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp.
[20]             COM(2011) 500, galīgā redakcija, 29.6.2011.
[21]             OV L 167, 29.6.2009., 27. lpp.
[22]             COM(2011) 403, galīgā redakcija, 29.6.2011.
[23]             OV L
[24]             OV L 175, 10.7.1999., 43. lpp.
[25]             OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.
[26]             OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.
[27]             ABM: budžeta līdzekļu vadība — ABB: budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[28]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) vai b) apakšpunktā.
[29]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[31]             Dif. — diferencētās apropriācijas; nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[32]             EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[33]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[34]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[35]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[36]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[37]             Rezultāti ir produkti vai pakalpojumi, kas
jāsniedz (piem., finansēto studentu apmaiņu skaits,
uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[38]             Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā
“Konkrētais mērķis/konkrētie mērķi…”.
[39]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[40]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[41]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darba ņēmējiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[42]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[43]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.