title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0245

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 10.5.2007COM(2007) 245 galīgā redakcija2007/0084 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS.PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ierosinātā regula nosaka prasību turpināt virkni lauku saimniecību strukturālo apsekojumu, veicot skaitīšanu 2010. gadā un starpapsekojumus 2013. un 2016. gadā. Turklāt ir ierosināts apsekojums par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm ar pārskata periodu 2010. gadā. |120 | Vispārīgais konteksts Ierosinātā regula ir saskaņā ar Komisijas jauno politikas pieeju tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam, kā minēts 2006. gada 14. novembra paziņojumos par „labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisko pārskatu”[1] un par to, „kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā”[2]. Kopienas apsekojumus par lauku saimniecību struktūru veic jau no 1996. gada. Šajā laikā uz noteiktu laikposmu ir paredzēti noteikumi, kas regulē šos apsekojumus. Jaunākie tiesību akti noteica prasības par lauku saimniecību skaitīšanu 1990. un 2000. gadā, veicot starpapsekojumus 1993., 1995., 1997., 2003., 2005. un 2007. gadā. Pirmo šīs regulas projektu Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajai komitejai (še turpmāk „SCAS”) iesniedza 2005. gada novembrī. Pēdējā gada laikā darba grupā un SCAS sanāksmēs ir notikušas diskusijas par dažādiem strukturālo apsekojumu aspektiem. Pārskatītajā priekšlikumā ir ņemti vērā šajās diskusijās izvirzītie jautājumi un centieni līdzsvarot nepieciešamību pēc jaunas un sīki izstrādātas informācijas ar nepieciešamību izvairīties no apgrūtinājuma palielināšanas respondentiem un dalībvalstīm. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar šo priekšlikumu aizstās Padomes 1988. gada 29. februāra Regulu (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu[3]. Tomēr pamata strukturālo statistiku saistībā ar laukaugiem, mājlopiem, nodarbinātību un aprīkojumu joprojām tiks vākta. Daļa strukturālās informācijas ir atcelta, un ir pievienoti daži jauni raksturlielumi. Starpapsekojumu skaits ir samazināts no trim uz diviem, un ir ieviestas jaunas metodes apsekojumiem par ražošanas metodēm. |140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Statistika par lauku saimniecībām ir vajadzīga, lai pamatotu Kopienas lauksaimniecības un lauku attīstības politiku, jo īpaši saistībā ar lauksaimniecības darbību pieaugošo dažādību, lauksaimniecības prakses ietekmi uz vidi un lauksaimniecības produktu kvalitāti un drošību. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pagājušajā gadā apspriedes ir notikušas dažādos līmeņos. Apspriedes ar Lauksaimniecības un vides darba grupu notika 2006. gada 29. un 30. jūnijā par raksturlielumiem, kas vajadzīgi apsekojumam par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm. Apspriedes ar Lauku saimniecību struktūras un tipoloģijas darba grupu notika dažādos šā priekšlikuma izstrādes posmos. Pēdējās apspriedes notika 2006. gada 21. un 22. septembrī. Pēc šīs sanāksmes priekšlikumu pārskatīja un iesniedza SCAS. SCAS apsprieda priekšlikumu 2006. gada 27.–29. novembrī. Turklāt 2005. gada novembrī un 2006. gada aprīlī SCAS izskatīja arī iepriekšējos priekšlikumus. Ar vairākām dalībvalstīm ir notikusi divpusēja informācijas apmaiņa par priekšlikuma aspektiem. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Katrā apspriežu posmā Eurostat pārskatīja tekstu, lai cik iespējams ņemtu vērā lietotāju un dalībvalstu apsvērumus. Apspriežu gaitā nelielu atbalstu guva īpaši noteikumi, kas saistīti ar lauku saimniecību statistiskā reģistra izveidošanu un atjaunināšanu. Tagad šie noteikumi ir atcelti. Ir iekļauti papildu paskaidrojumi par raksturlielumu sarakstu. Sīkākas definīcijas iekļaus īstenošanas regulā. Precizitātes līmeņi ir mainīti, lai iegūtu ticamus rezultātus bez pārmērīgi lielas izlases. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Priekšlikums ir šajā statistikas jomā spēkā esošo tiesību aktu papildinājums. Netika uzskatīts, ka vajadzīga informēšanas kampaņa un finansiāli stimuli. . |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Tiesību akti, kas regulē virkni esošo strukturālo apsekojumu, neietver noteikumus par lauku saimniecību strukturālajiem apsekojumiem, sākot no 2010. gada. Tādēļ šajā priekšlikumā paredzēts juridiskais pamats nākamajam lauku saimniecību struktūras apsekojumam 2010. gadā un starpapsekojumiem 2013. un 2016. gadā. Turklāt priekšlikumā ir ietverts apsekojums par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm ar 2010. gadu kā pārskata gadu. |310 | Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru vajadzības gadījumā pieņem statistikas izveides pasākumus Kopienas darbību veikšanai. Šajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas izveidi, nosakot, ka tai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. |320 | Subsidiaritātes princips Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt šā priekšlikuma mērķus, proti, noteikt prasību par salīdzināmas Kopienas statistikas vākšanu attiecībā uz lauku saimniecību struktūru un noteikt prasību par lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu. Šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas līmenī, bet dalībvalstis var organizēt datu vākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par lauku saimniecību struktūru. Eiropas Savienības reģioni ar atšķirīgiem klimatiskajiem un vides apstākļiem un atšķirīgu lauksaimniecības praksi liecina par labu argumentam par Kopienas līmeņa pieeju, ja ir nepieciešama salīdzināma statistika. Tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Priekšlikumā ir ļauts īpašos gadījumos izmantot izlases apsekojumus, lai palīdzētu samazināt apsekojuma slogu dalībvalstīm un atvieglot atbilstošu esošu valsts datu avotu izmantošanu. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar obligātajām prasībām, lai sasniegtu šo mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. |331 | Priekšlikumā ir noteiktas definīcijas, raksturlielumi, aptvērums, vajadzīgā precizitāte, pārskata periodi un ziņošanas prasības. Ar īstenošanas pasākumiem noteiks sīki izstrādātas raksturlielumu definīcijas. Dalībvalstu pienākums ir noteikt, kā vākt informāciju, anketas paraugu izlases veida apsekojumiem un datu apstrādes un apstiprināšanas procedūras. Dalībvalstīm saistībā ar lauku saimniecību struktūras statistikas izveidi nav jāizdara grozījumi to pārvaldes sistēmās. |332 | Priekšlikumā ir ļauts īpašos gadījumos izmantot izlases veida apsekojumus, lai palīdzētu samazināt apsekojuma slogu dalībvalstīm un atvieglot atbilstošu esošu valsts datu avotu izmantošanu. Turklāt priekšlikums ļauj Komisijai apstiprināt atsevišķa veida valsts praksi saistībā ar datu precizitāti, alternatīvu datu avotu izmantošanu, izlases apakšgrupām un neesošu un nenozīmīgu raksturlielumu noteikšanu. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Atbilstošas Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību akta kategorijas izvēle ir atkarīga no likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienu un to pašu likumu visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā; tā ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jāiestrādā valsts tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu tiesību aktu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm attiecībā uz to mērķi un ļauj valstu iestādēm izvēlēties formu un metodes, lai sasniegtu mērķus, par ko panākta vienošanās Kopienas līmenī; tās jāpārņem valsts tiesību aktos. Regulas pielietojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Dalībvalstis saņems finansiālu ieguldījumu no Kopienas par regulā noteikto apsekojumu izmaksām. |PAPILDU INFORMāCIJA |510 | Vienkāršošana |511 | Priekšlikumā paredzēta Kopienas tiesību aktu un valsts iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana. |512 | Ar priekšlikumu samazina noteikto saimniecību struktūras starpapsekojumu skaitu no trim līdz diviem. Apsekojumu par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm uzskata par atsevišķu moduli, ko var veikt kā izlases veida apsekojumu. Administratīvo avotu izmantošana apsekojumu vietā samazinās respondentu slogu. Priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba un tiesību programmā ar numuru ESTAT/2006/014, un tas ir Komisijas jaunās politiskās pieejas konkrēts piemērs tiesību aktu vienkāršošanai un labākam regulējumam. |520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, spēkā esošie Kopienas tiesību akti būs jāatceļ. |560 | Eiropas Ekonomikas zona Tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ jautājumu, tādēļ tā piemērošanas joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu. |E-5457 |1.  2007/0084 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[5],tā kā:(1) Padomes 1988. gada 29. februāra Regulā (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu[6] paredzēta Kopienas apsekojumu programma, lai sniegtu statistiku par lauku saimniecību struktūru līdz 2007. gadam.(2) Lauku saimniecību struktūras apsekojumu programma, ko Kopienas līmenī īsteno no 1966./1967. gada, ir jāturpina, lai izpētītu tendences Kopienas līmenī. Skaidrības labad Regulas (EEK) Nr. 571/88 noteikumi jāaizstāj ar šo regulu.(3) Lai atjauninātu lauku saimniecību pamatreģistrus un pārējo informāciju, kas vajadzīga izlases veida apsekojumu stratifikācijai, lauku saimniecību skaitīšana Kopienā jāveic vismaz reizi desmit gados. Pēdējā skaitīšana notika 1999./2000. gadā.(4) Jāuzrauga to pasākumu īstenošana, kas saistīti ar lauku attīstību, kā noteikts Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)[7].(5) Padome secinājumos par lauksaimniecības vides rādītājiem atzina, ka ir vajadzīgi salīdzināmi dati par lauksaimnieciskajām darbībām atbilstošā ģeogrāfiskā līmenī un attiecībā uz visu Kopienu. Padome lūdza Komisiju īstenot pasākumus, kas minēti Komisijas Paziņojumā COM(2006)508, kurā ietverta jaunu ES apsekojumu izstrāde, jo īpaši attiecībā uz saimniecību pārvaldes praksi un lauksaimniecības ražošanas līdzekļu izmantošanu.(6) Trūkst statistiskās informācijas par dažādajām lauksaimnieciskās ražošanas metodēm atsevišķu saimniecību līmenī. Tādēļ ir vajadzīgs īpašs apsekojums par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kas saistīts ar strukturālo informāciju par lauku saimniecībām, lai sniegtu papildu statistikas datus agrovides politikas izstrādāšanai un uzlabotu agrovides rādītāju kvalitāti.(7) Salīdzināma statistika no visām dalībvalstīm par lauku saimniecību struktūru ir svarīga, lai noteiktu lauksaimniecības politikas attīstību Kopienā. Tādēļ apsekojumu raksturlielumiem pēc iespējas jāizmanto standarta klasifikācija un definīcijas.(8) Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[8] nosaka pamatprincipu kopumu šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši tā prasa atbilstību taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām.(9) Ģeogrāfisko norāžu informāciju, kas norāda lauku saimniecības precīzu atrašanās vietu, izmantos tikai statistikas nolūkos. Publicējot statistikas datus, vajadzīgā datu konfidencialitātes aizsardzība jānodrošina, tostarp izmantojot atbilstošus kopsavilkumus.(10) Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 izveidoja saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā[9].(11) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas ( NUTS ) izveidi[10] teritoriālās vienības jānosaka, izmantojot NUTS klasifikāciju.(12) Lai iespējami samazinātu datu vākšanas slogu respondentiem un dalībvalstīm, jāparedz iespēja izmantot izlases veida apsekojumus un administratīvos avotus.(13) Lai veiktu apsekojumus, gan dalībvalstīm, gan Komisijai būs nepieciešams ievērojams finansējums vairākiem gadiem, kura liela daļa tiks izmantota, lai panāktu atbilstību Kopienas prasībām.(14) Tādēļ jāparedz Kopienas subsīdijas šīs programmas atbalstam, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu saskaņā ar 3. panta 2. punkta e) apakšpunktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[11].(15) Ar šo regulu izveido finanšu shēmu visam programmas darbības laikam, kas ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā 37. punkta nozīmē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[12].(16) Ierosinātā pasākuma mērķi, proti, Kopienas statistikas regulāru izveidi par lauku saimniecību struktūru un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, nevar pienācīgi sasniegt valsts līmenī un tādēļ to labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā minēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.(17) Pasākumi šīs regulas īstenošanai jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[13].(18) Jo sevišķi jāpiešķir Komisijai pilnvaras noteikt raksturlielumus un pielāgot šīs regulas pielikumus. Tā kā šie pasākumi ir vispārēja rakstura un ir paredzēti, lai grozītu šīs regulas nebūtiskus elementus vai lai to papildinātu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru atbilstīgi Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantam.(19) Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK[14],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I NODAĻADEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido pamatu Kopienas salīdzināmas statistikas izveidei par lauku saimniecību struktūru un pamatu lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumam.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas.2.  „Lauku saimniecība” ir gan tehniski, gan ekonomiski viena vienība, kam ir viena vadība un kas veic I pielikumā minētās lauksaimnieciskās darbības kā primārās vai sekundārās darbības Eiropas Savienības saimnieciskajā teritorijā.3.  „Izlases veida apsekojumi” ir statistikas apsekojumi, kas pamatojas uz stratificētu izlases veida apsekojumu un kas paredzēti, lai sniegtu reprezentatīvu statistiku par lauku saimniecībām reģionālā un vietējā līmenī. Stratifikācija ietver lauku saimniecības lielumu un veidu, lai nodrošinātu, ka dažāda lieluma un veida lauku saimniecības ir atbilstīgi pārstāvētas.4.  „Reģions” ir NUTS 2 teritoriālā vienība, kas definēta Regulā (EK) Nr. 1059/2003.3. pantsAptvērums1. Regulā noteiktie apsekojumi aptver:5.  lauku saimniecības, kurās zemkopībā izmantotā lauksaimnieciskā platība ir viens hektārs vai vairāk;6.  lauku saimniecības, kurās zemkopībā izmantotā lauksaimnieciskā platība ir mazāka par vienu hektāru, ja tās ražo zināmu daļu pārdošanai vai ja to saražotais apjoms pārsniedz noteiktus fiziskus robežlielumus.2. Tomēr dalībvalstis, kuras izmanto dažādus apsekojumu robežlielumus, nosaka tādu robežlielumu, lai neietvertu tikai mazākās lauku saimniecības, kurām kopā ir 2% vai mazāk no kopējās lauksaimnieciskās platības, neskaitot kopīgās platības, un 2% vai mazāk no kopējā saimniecību mājlopu vienību skaita.3. Jebkurā gadījumā aptver visas lauku saimniecības, kas atbilst vienam no II pielikumā norādītajiem fiziskajiem robežlielumiem.4. pantsDatu avoti1. Dalībvalstis var izmantot informāciju no Integrētās vadības un kontroles sistēmas[15], Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas[16] un Bioloģiskās lauksaimniecības reģistra[17], ja šīs informācijas kvalitāte ir vienlīdzīga tās informācijas kvalitātei, kas iegūta no statistikas apsekojumiem. Dalībvalstis var izmantot arī administratīvos avotus, kas saistīti ar ģenētiski modificētu laukaugu audzēšanu un īpašiem lauku attīstības pasākumiem, kas minēti III pielikumā.2. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var ļaut dalībvalstīm izmantot citus administratīvos avotus.5. pantsPrecizitāte1. Dalībvalstis, kas veic izlases veida apsekojumus, nodrošina, lai svērtie apsekojuma rezultāti būtu statistiski reprezentatīvi attiecībā uz lauku saimniecībām katrā reģionā un izpildītu IV pielikumā noteiktās precizitātes prasības.2. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var ļaut dalībvalstīm atkāpties no precizitātes prasībām attiecībā uz īpašiem reģioniem.3. Komisija var noteikt papildu precizitātes prasības. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, cita starpā papildinot un/vai svītrojot dažus nebūtiskus elementus, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.II NODAĻASTATISTIKAS DATI PAR LAUKU SAIMNIECĪBU STRUKTŪRU6. pantsLauku saimniecību struktūras apsekojumi1. Dalībvalstis 2010., 2013. un 2016. gadā veic apsekojumus par lauku saimniecību struktūru, turpmāk tekstā „lauku saimniecību struktūras apsekojumi”.2. Lauku saimniecību struktūras apsekojums 2010. gadā jāveic skaitīšanas veidā. Tomēr izlases veida apsekojumus var izmantot raksturlielumiem par mašīnām un citādu darbaspēka algotu darbu, kā minēts III pielikuma IV iedaļas i) punktā un V iedaļas ii) punktā.3. Lauku saimniecību struktūras apsekojumus 2013. un 2016. gadā var veikt kā izlases veida apsekojumus.7. pantsApsekojuma raksturlielumi1. Dalībvalstis vāc informāciju par III pielikumā minētajiem lauku saimniecību raksturlielumiem.2. Komisija var grozīt III pielikumā iekļauto 2013. un 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumu raksturlielumu sarakstu. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, cita starpā papildinot un/vai svītrojot dažus nebūtiskus elementus, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.3. Ja raksturlieluma izplatība dalībvalstī ir neliela vai šāds raksturlielums nav sastopams, Komisija var ļaut attiecīgajai dalībvalstij svītrot šo raksturlielumu no lauku saimniecību struktūras apsekojuma, ja dalībvalsts iesniedz atbilstošu pamatojumu.4. Komisija nosaka raksturlielumu definīcijas. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, cita starpā papildinot un/vai svītrojot dažus nebūtiskus elementus, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.8. pantsPārskata periodiPārskata periodus lauku saimniecību struktūru apsekojumos 2010., 2013. un 2016. apsekojuma gadā nosaka šādi:7.  III pielikumā minētajiem zemes raksturlielumiem: 12 mēnešu periods, kas beidzas atsauces dienā laikā no apsekojuma gada 1. marta līdz 31. oktobrim;8.  III pielikumā minētajiem mājlopu raksturlielumiem: atsauces diena laikā no apsekojuma gada 1. marta līdz 31. decembrim;9.  III pielikumā minētajiem darbaspēka raksturlielumiem: 12 mēnešu periods, kas beidzas atsauces dienā laikā no apsekojuma gada 1. marta līdz 31. oktobrim;10.  III pielikumā minētajiem lauku attīstības pasākumiem: trīs gadu periods, kas beidzas apsekojuma gada 31. decembrī.9. pantsNosūtīšana1. Dalībvalstis līdz 2012. gada 31. martam nosūta Komisijai apstiprinātus apsekojuma datus par lauku saimniecību struktūras apsekojumu 2010. gadā.2. Par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. apsekojuma gadā dalībvalstis nosūta Komisijai apstiprinātus apsekojumu datus 12 mēnešu laikā pēc apsekojuma gada beigām.3. Tomēr datus, kas attiecas uz III pielikumā minētajiem lauku attīstības pasākumiem un pamatojas uz administratīviem reģistriem, var nosūtīt Komisijai atsevišķi 18 mēnešu laikā pēc apsekojuma gada beigām.4. Komisijai nosūtītie lauku saimniecību struktūras apsekojumu dati ir elektroniskā formātā un atsevišķu lauku saimniecību līmenī.5. Komisija nosaka apsekojumu datu nosūtīšanas formātu.10. pantsIzlases sistēmaLai atjauninātu izlases sistēmu lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. gadā, dalībvalstis nodrošina par lauku saimniecību struktūru apsekojumiem atbildīgajām iestādēm pieeju informācijai par lauku saimniecībām, kas ietvertas administratīvajos materiālos, kuri apkopoti par attiecīgo valsts teritoriju.III NODAĻASTATISTIKA PAR LAUKSAIMNIECISKĀS RAŽOŠANAS METODĒM11. pantsApsekojums par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm1. Dalībvalstis veic izlases veida apsekojumus par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, ko izmanto lauku saimniecībās.2. Pietiekami pamatotos gadījumos Komisija var ļaut dalībvalstīm veikt izlases veida apsekojumus, izmantojot izlases apakšgrupas.3. Dalībvalstis vāc informāciju par V pielikumā minēto lauksaimnieciskās ražošanas metožu raksturlielumiem. Ja raksturlieluma izplatība dalībvalstī ir neliela vai šāds raksturlielums nav sastopams, pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var ļaut dalībvalstij svītrot šo raksturlielumu no apsekojuma. Apūdeņošanai izmantoto ūdens daudzumu gadā var aprēķināt, izmantojot statistisko aprēķināšanu.4. Komisija nosaka raksturlielumu definīcijas. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, cita starpā papildinot un/vai svītrojot dažus nebūtiskus elementus, pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.5. Pārskata periods atbilst pārskata periodiem, ko izmanto lauku saimniecību struktūras apsekojuma raksturlielumiem 2010. gadā.6. Šā apsekojuma rezultātus saista ar datiem, kas iegūti lauku saimniecību struktūras apsekojumā 2010. gadā atsevišķu lauku saimniecību līmenī. Apstiprināto kopējo datu kopumu nosūta Komisijai elektroniskā formātā ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī.7. Komisija nosaka apsekojumu datu nosūtīšanas formātu.IV NODAĻAZIŅOJUMI, FINANSĒJUMS UN ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI12. pantsZiņojumi1. Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju, kas tai vajadzīga attiecībā uz šajā regulā ietverto apsekojumu organizēšanu un metodoloģiju.2. Jo īpaši dalībvalstis sniedz valsts metodikas ziņojumus, kuros apraksta11.  piemērotās metodes;12.  precizitātes līmeni, kas gūts šajā regulā minētajos izlases veida apsekojumos;13.  informāciju par visu izmantoto administratīvo datu avotu kvalitāti; un14.  izvēles un izslēgšanas kritērijus, ko piemēro, lai izpildītu 3. pantā minētās aptvēruma prasības.3. Valsts metodikas ziņojumus iesniedz Komisijai kopā ar apstiprinātiem apsekojuma rezultātiem.13. pantsKopienas ieguldījums1. Dalībvalstis saņem finansiālu ieguldījumu 50% apmērā no Kopienas par izmaksām, kas radušās, veicot šajā regulā noteiktos apsekojumus, turklāt tiek ņemtas vērā šā panta 2. un 3. punktā noteiktās maksimālās summas.2. Lauku saimniecību struktūras apsekojuma 2010. gadā un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojuma kopējām izmaksām Kopienas ieguldījums nepārsniedz turpmāk norādītās maksimālās summas:EUR 0,05 miljoni Luksemburgai un Maltai;EUR 0,15 miljoni Kiprai, Čehijai, Igaunijai, Slovākijai;EUR 1 miljons Austrijai, Īrijai, Lietuvai;EUR 2 miljoni Beļģijai, Vācijai, Ungārijai, Portugālei, Apvienotajai Karalistei;EUR 3 miljoni Grieķijai, Spānijai, Francijai;EUR 4 miljoni Itālijai, Polijai, Rumānijai; unEUR 0,3 miljoni katrai no pārējām dalībvalstīm.3. Šā panta 2. punktā noteikto maksimālo summu lauku saimniecību struktūras apsekojumiem 2013. un 2016. gadā samazina par 60%.4. Kopienas finansiālo ieguldījumu finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta e) apakšpunktu.14. pantsFinanšu shēma1. Finansiālais atbalsts šīs programmas īstenošanai, tostarp apropriācijas, kas vajadzīgas to datu bāžu sistēmu vadībai, uzturēšanai un attīstībai, kuras Komisija izmanto, lai apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šo regulu, 2008.–2013. gadam ir EUR 54,27 miljoni.2. Likumdevēja iestāde un budžeta lēmējiestāde saskaņā ar Komisijas priekšlikumu noteiks summu 2014.–2018. gadam, pamatojoties uz jaunu finanšu shēmu laikposmam, kas sākas 2014. gadā.3. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina gada apropriācijas saskaņā ar finanšu shēmas ierobežojumiem.15. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmuma 72/279/EEK 1. pantu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.16. pantsAtkāpes1. Atkāpjoties no 6. panta 1. un 2. punkta, 8. panta, 9. panta 1. punkta, 11. panta 5. un 6. punkta, 13. panta 2. punkta un IV pielikuma, atsauces uz 2010. gadu aizstāj ar atsaucēm uz 2009. gadu attiecībā uz Grieķiju, Spāniju un Portugāli.2. Atkāpjoties no 9. panta 1. punkta, atsauci uz 2012. gada 31. martu aizstāj ar atsauci uz15.  2011. gada 31. martu attiecībā uz Grieķiju un Portugāli;16.  2011. gada 30. jūniju attiecībā uz Spāniju;17.  2012. gada 30. jūniju attiecībā uz Itāliju un Rumāniju.3. Atkāpjoties no 11. panta 6. punkta, atsauci uz 2012. gada 31. decembri aizstāj ar atsauci uz 2011. gada 31. decembri attiecībā uz Grieķiju, Spāniju un Portugāli.17. pantsAtcelšana1. Regulu (EEK) Nr. 571/88 atceļ.2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.18. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMSLauku saimniecības definīcijā minēto lauksaimniecisko darbību saraksts..Šādas darbības (kas var būt gan primāras, gan sekundāras darbības) pamatojas uz Eiropas Ekonomiskās darbības statistisko klasifikāciju (NACE 2. red.) attiecībā uz augkopību un lopkopību, medniecību un saistītām palīgdarbībām, un tās izmanto lauku saimniecības definīcijā:..Darbības apraksts | NACE 2. red. kods | Papildu piezīmes par darbībām, kas iekļautas vai svītrotas, definējot lauksaimnieciskās darbības |Viengadīgo kultūru audzēšana | 01.1 |Daudzgadīgu kultūru audzēšana | 01.2 | Lauku saimniecības, kas ražo vīnu vai olīveļļu no pašu audzētām vīnogām vai olīvām, ir iekļautas šīs regulas darbības jomā. |Augu pavairošana | 01.3 |Lopkopība | 01.4 | Visas darbības, kas klasificētas NACE 2. red. 01.49 (Citu dzīvnieku audzēšana) izslēdz no šīs regulas darbības jomas, izņemot: i) strausu, emu un trušu audzēšanu un pavairošanu; ii) biškopību un medus un bišu vaska ražošanu. |Jauktā lauksaimniecība | 01.5 |Lauksaimniecības papilddarbības un palīgdarbības pēc ražas novākšanas | 01.6 | Kopumā visas saimniecības, kas veic NACE 2. red. 01.6 minētās darbības, tiek izslēgtas no šīs regulas darbības jomas, ja šīs saimniecības veic tikai šīs darbības. Tomēr saimniecības, kas nodarbojas tikai ar to, ka uztur lauksaimniecības zemi labā lauksaimnieciskā un videi labvēlīgā stāvoklī (saskaņā ar NACE 2. red. 01.61), ir iekļautas šīs regulas darbības jomā. |II PIELIKUMSLauku saimniecību struktūras apsekojumu un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu robežlielumi...Raksturlielumi | Robežlielums |Izmantotā lauksaimnieciskā platība | Aramzeme, piemājas dārziņi, ganību un pļavu platība, zeme pastāvīgajām kultūrām | 5 ha |Pastāvīgas āra kultūras | Augļu, ogu, citrusaugu un olīvu stādījumi, vīna dārzi un dēstu audzētavas | 1 ha |Cita veida intensīva ražošana | Svaigi dārzeņi, melones, zemenes, ko audzē ārā vai zem zema (nepieejama) aizsargapsega | 0,5 ha |Tabaka | 0,5 ha |Apiņi | 0,5 ha |Kokvilna | 0,5 ha |Kultūras zem stikla vai cita (pieejama) aizsargapsega | Svaigi dārzeņi, melones, zemenes | 0,1 ha |Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) | 0,1 ha |Liellopi | Visi | 10 vienības |Cūkas | Visas | 50 vienības |Vaislas sivēnmātes | 10 vienības |Aitas | Visas | 20 vienības |Kazas | Visas | 20 vienības |Mājputni | Visi | 1000 vienības |III PIELIKUMSLauku saimniecību struktūras apsekojuma raksturlielumu saraksts.Raksturlielumi | Vienības/kategorijas |I VISPĀRĪGIE RAKSTURLIELUMI |Saimniecības ģeogrāfiskais stāvoklis |Saimniecības ģeogrāfiskā atsauce | Kods |Saimniecības juridiskais statuss |Vai saimniecības juridisko un ekonomisko atbildību nosaka pēc |fiziskas personas, kas ir pastāvīgas saimniecības vienīgā īpašniece? | jā/nē |Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir „jā”, vai šī persona (īpašnieks) ir arī pārvaldnieks? | jā/nē |Ja šī persona nav pārvaldnieks, vai pārvaldnieks ir īpašnieka ģimenes loceklis? | jā/nē |Ja pārvaldnieks ir īpašnieka ģimenes loceklis, vai pārvaldnieks ir īpašnieka laulātais? | jā/nē |vienas vai vairākām fiziskām personām, kura(-as) ir partneris(-i), ja saimniecība ir kopsaimniecība? | jā/nē |juridiskas personas? | jā/nē |Īpašumtiesību veids (attiecībā uz īpašnieku) un lauksaimniecības sistēma |Izmantotā lauksaimnieciskā platība |Īpašnieka apsaimniekojumam | ha |Nomas apsaimniekojumam | ha |Pusgraudniecībai vai citādām saimniecībām | ha |Sertificēta ražošana |Bioloģiskā lauksaimniecība |Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimnieciskā platība, kurā piemēro bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodes un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem | ha |Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimnieciskā platība, kurā notiek pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodēm, ko sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem | ha |Saimniecības platība, kurā atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem piemēro vai sertificē bioloģiskās lauksaimniecības metodes, vai kuru pārveido, lai to sertificētu |Graudaugi | ha |Žāvēti pākšaugi | ha |Kartupeļi | ha |Cukurbietes | ha |Eļļas augi | ha |Svaigi dārzeņi, melones, zemenes | ha |Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības | ha |Augļi un ogas | ha |Citrusu augļi | ha |Olīvas | ha |Vīna vīnogas | ha |Citas kultūras (augi tekstilrūpniecības mērķiem u.c.) | ha |Bioloģiskās ražošanas metodes, ko piemēro lopkopībā un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Kopienas noteikumiem |Liellopi | vienības |Cūkas | vienības |Aitas un kazas | vienības |Mājputni | vienības |Citi dzīvnieki | vienības |Lauksaimnieciskā ražošana atbilstoši sertificētai vai marķētai līgumu sistēmai (kas nav bioloģiskā lauksaimniecība) |EK kvalitātes plāni |Saimniecības laukaugu platība, uz kuru attiecas šie plāni | ha |Saimniecības ganāmpulks, uz kuru attiecas šie plāni | vienības |Valsts kvalitātes plāni |Saimniecības laukaugu platība, uz kuru attiecas šie plāni | ha |Saimniecības ganāmpulks, uz kuru attiecas šie plāni | vienības |EK/valsts kvalitātes plāni |Graudaugi | ha |Augļi un dārzeņi | ha |Vīna vīnogas | ha |Olīvas | ha |Liellopi | vienības |Cūkas | vienības |Aitas un kazas | vienības |Mājputni | vienības |Saimniecības produkcijas galamērķis |Saimniecībā patērē vairāk nekā 50% no saimniecības galaprodukcijas vērtības | jā/nē |Tiešā pārdošana galapatērētājiem ir vairāk nekā 50% no saimniecības kopējiem pārdevumiem | jā/nē |II ZEME |Aramzeme |Labība graudu audzēšanai (tostarp sēklas) |Parastie kvieši un plēkšņu kvieši | ha |Cietie kvieši | ha |Rudzi | ha |Mieži | ha |Auzas | ha |Graudu kukurūza | ha |Rīsi | ha |Cita labība graudu audzēšanai | ha |Kaltēti pākšaugi un proteīnaugi graudu audzēšanai (tostarp sēklas un labības un pākšaugu maisījumi) | ha |Zirņi, lauku pupas un saldās lupīnas | ha |Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) | ha |Cukurbietes (izņemot sēklas) | ha |Lopbarības sakņaugi un lopbarības krustzieži (izņemot sēklas) | ha |Rūpnieciskie augi (tostarp eļļas augu sēklas; izņemot šķiedraugu, apiņu, tabakas un citu rūpniecisko augu sēklas) |Tabaka | ha |Apiņi | ha |Kokvilna | ha |Rapsis un ripsis | ha |Saulgriezes | ha |Soja | ha |Linsēklas (eļļas lini) | ha |Citas eļļas augu kultūras | ha |Lini | ha |Kaņepes | ha |Citas augu kultūras tekstilrūpniecības mērķiem | ha |Aromātiskie augi, medicīnas un kulinārijas augi | ha |Citi rūpnieciskie augi, kas citur nav minēti | ha |Svaigi dārzeņi, melones, zemenes |Ārā vai zem zema (nepieejama) aizsargapsega | ha |atklātā laukā | ha |ražošana tirdzniecībai | ha |Zem stikla vai cita (aizsniedzama) aizsargapsega | ha |Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) |Ārā vai zem zema (nepieejama) aizsargapsega | ha |Zem stikla vai cita (aizsniedzama) aizsargapsega | ha |Lopbarības augi |Zālāji aramzemē | ha |Cita rupjā lopbarība zaļmasā |zaļā kukurūza (skābbarības kukurūza) | ha |lopbarības pākšaugi | ha |citi lopbarības augi | ha |Laukaugu sēklas un sēklas materiāls (izņemot labību, kaltētus dārzeņus, kartupeļus un eļļas sēklu augus) | ha |Citas laukaugu kultūras | ha |Papuve, uz ko neattiecas subsīdijas | ha |Saimnieciski neizmantota papuve, uz kuru attiecas subsīdiju maksājums | ha |Piemājas dārziņi | ha |Pastāvīgās ganības un pļavas | ha |Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības | ha |Nekultivētās ganības | ha |Pastāvīgās ganības un pļavas, ko vairs neizmanto saimniecības vajadzībām un uz kurām attiecas subsīdiju maksājums | ha |Pastāvīgas kultūras |Augļu un ogu stādījumi | ha |Svaigu augļu sugas | ha |mērena klimata zonu svaigi augļi | ha |subtropu klimata zonu svaigi augļi | ha |Ogu sugas | ha |Rieksti | ha |Citrusaugu stādījumi | ha |Olīvkoku stādījumi, no kuriem parasti iegūst | ha |galda olīvas | ha |olīvas eļļas ražošanai | ha |Vīna dārzi, no kuriem parasti iegūst | ha |kvalitatīvu vīnu | ha |citu vīnu | ha |galda vīnogas | ha |rozīnes | ha |Dēstu audzētavas (tostarp Ziemassvētku eglītes) | ha |Ziemassvētku eglītes | ha |Citas pastāvīgās kultūras | ha |Pastāvīgās kultūras zem stikla | ha |Cita zeme |Neizmantota lauksaimniecības zeme (lauksaimniecības zeme, kas netiek apsaimniekota, ekonomisku, sociālu vai citu iemeslu dēļ un kuru neizmanto augsekas sistēmā) | ha |Mežu zeme | ha |pamežs ar īsu augseku | ha |izmantota mežsaimniecībai | ha |Cita zeme (zeme zem ēkām, pagalmi, ceļi, dīķi, gravas, neauglīga zeme, akmeņi, utt.) | ha |Sekundāra secīgā augkopība, sēnes, apūdeņošana, kombinētas kultūras, platības, ko vairs neizmanto pārtikas ražošanai un uz ko attiecas subsīdiju maksājums, un platības, uz kurām attiecas atmatu sekmēšanas shēmas, biodegvielas ražošanas platības un ģenētiski modificētas kultūras |Secīgās sekundārās kultūras (izņemot kultūras tirdzniecībai un zem stikla audzētas kultūras) | ha |Sēnes | ha |Apūdeņotā platība |kopējā apūdeņotā platība | ha |kopējā apstrādātā platība, kas apūdeņota vismaz vienreiz iepriekšējos 24 mēnešos | ha |Kombinētās (savienotās) kultūras | ha |Platības, ko vairs neizmanto pārtikas ražošanai, uz kurām attiecas subsīdiju maksājums, un platības, uz kurām attiecas atmatu sekmēšanas shēmas (jau reģistrētas II sadaļā ZEME), iedala šādi: | ha |platības, kuras vairs neizmanto pārtikas ražošanai un uz kurām attiecas subsīdiju maksājumi | ha |platības, ko izmanto lauksaimniecības izejvielu ražošanai nepārtikas nolūkos (piemēram, ripsis, koki, krūmi u.c., tostarp lēcas, aunazirņi un lēcas) | ha |citas platības | ha |Biodegvielas (vai citas atjaunojamas enerģijas) ražošanas platības (piemēram, ripsis, sojas pupiņas, kvieši un cukurbietes), jau reģistrētas II iedaļā ZEME | ha |Ģenētiski modificētas kultūras | ha |Platības, ko izmanto bioenerģijas kā sekundāra produkta ražošanai (piemēram, salmi, stublāji) | ha |Ģenētiski modificētas kultūras, jau reģistrētas II iedaļā ZEME | ha |III MĀJLOPI |Zirgu dzimtas dzīvnieki | vienības |Liellopi |Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, jaunāki par vienu gadu | vienības |Vīriešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem | vienības |Sieviešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem | vienības |Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci vai vecāki | vienības |Teles, divus gadus vecas un vecākas | vienības |Piena govis | vienības |Pārējās govis | vienības |Aitas un kazas |Aitas (visu vecumu) | vienības |vaislas aitas | vienības |citas aitas | vienības |Kazas (visu vecumu) | vienības |vaislas kazas | vienības |citas kazas | vienības |Cūkas |Sivēni, kuru dzīvsvars nepārsniedz 20 kilogramus | vienības |Vaislas sivēnmātes, kuru svars ir 50 kilogrami vai vairāk | vienības |Pārējās cūkas | vienības |Mājputni |Broileri | vienības |Dējējvistas | vienības |Pārējie mājputni |tītari | vienības |pīles | vienības |zosis | vienības |strausi | vienības |pārējie mājputni, kas citur nav minēti | vienības |Truši, vaislas mātītes | vienības |Bites | stropi |Ganāmpulks, kas citur nav minēts | jā/nē |Kažokzvēri | jā/nē |IV MAŠĪNAS UN IEKĀRTAS |IV. i) MAŠĪNAS |Pieder tikai saimniecībai |Četrriteņu traktori, kāpurķēžu traktori, darbarīku pārvadātāji | skaits |Kultivatori, ecēšas, rotējošās ecēšas un pļaujmašīnas ar motoru | skaits |Kombaini | skaits |Pārējie pilnībā mehanizēti ražas novācēji | skaits |Mašīnas, ko izmanto vairākas saimniecības (pieder citai saimniecībai, kooperatīvam vai ir kopīpašumā ar citām saimniecībām) vai pieder pakalpojumu piegādes aģentūrai |Četrriteņu traktori, kāpurķēžu traktori, darbarīku pārvadātāji | jā/nē |Kultivatori, ecēšas, rotējošās ecēšas un pļaujmašīnas ar motoru | jā/nē |Kombaini | jā/nē |Pārējie pilnībā mehanizēti ražas novācēji | jā/nē |IV. ii) IEKĀRTAS |Iekārtas, ko izmanto atjaunojamās enerģijas ražošanai atbilstoši enerģijas avota veidam |Vēja enerģija | jā/nē |Biomasa | jā/nē |biometāns | jā/nē |Saules enerģija | jā/nē |Hidroenerģija | jā/nē |Citi atjaunojamas enerģijas avotu veidi | jā/nē |V DARBASPĒKS |V. i) LAUKSAIMNIECĪBAS DARBI SAIMNIECĪBĀ |Īpašnieks |dzimums | vīrietis/sieviete |vecums | vecuma grupas[18] |lauksaimniecības darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) | IDV % grupa[19] |Pārvaldnieks |dzimums | vīrietis/sieviete |vecums | vecuma grupas |lauksaimniecības darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) | IDV % grupa |Pārvaldnieka apmācība |pārvaldnieka lauksaimnieciskā apmācība | apmācību kodi[20] |pārvaldnieka profesionālā izglītība pēdējos 12 mēnešos | jā/nē |Īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: vīrieši |saimniecībā nodarbinātās personas (izņemot mājas darbus) | IDV % grupa |Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: sievietes |saimniecībā nodarbinātās personas (izņemot mājas darbus) | IDV % grupa |Pastāvīgie strādnieki, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši |lauksaimniecības darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) | IDV % grupa |Pastāvīgie strādnieki, kas nav ģimenes locekļi: sievietes |lauksaimniecības darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) | IDV % grupa |Īslaicīgi strādnieki, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši un sievietes | darba dienas |Līdzvērtīgu pilnas slodzes tāda lauksaimniecības darba darbdienu kopskaits 12 mēnešus pirms apsekojuma dienas, kas nav iekļauts iepriekšējās kategorijās un ko saimniecībā veic personas, kuras nav tieši nodarbinātas šajā saimniecībā (piemēram, līgumstrādnieki) | pilnas slodzes darbdienas |V. ii) CITS ALGOTS DARBS (darbi saimniecībā, kas nav lauksaimniecības darbi, un darbs ārpus saimniecības) |Cits algots darbs, ko veic īpašnieks, kurš ir arī pārvaldnieks |darbs saimniecībā (izņemot lauksaimniecības darbs) | IDV % grupa |darbs ārpus saimniecības (lauksaimniecības darbs un ar lauksaimniecību nesaistīts darbs) | IDV % grupa |Cits vienīgā īpašnieka laulātā algots darbs |darbs saimniecībā (izņemot lauksaimniecības darbs) | IDV % grupa |darbs ārpus saimniecības (lauksaimniecības darbs un ar lauksaimniecību nesaistīts darbs) | IDV % grupa |Cits algots darbs, ko veic vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi, kas ir iesaistīti lauksaimniecības darbos saimniecībā |darbs saimniecībā (izņemot lauksaimniecības darbs) | IDV % grupa |darbs ārpus saimniecības (lauksaimniecības darbs un ar lauksaimniecību nesaistīts darbs) | IDV % grupa |Darbaspēks, kas nav ģimenes locekļi un kas iesaistīts citā algotā darbā saimniecībā (kas nav lauksaimniecības darbs), tieši saistīts ar saimniecību | IDV % grupa |VI AR LAUKSAIMNIECĪBU NESAISTĪTS ALGOTS DARBS SAIMNIECĪBĀ (tieši saistīts ar saimniecību) |VI. i) Ar lauksaimniecību nesaistīts algots darbs |Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi | jā/nē |Mājamatniecība | jā/nē |Saimniecības produktu pārstrāde | jā/nē |Kokmateriālu apstrāde (piemēram, zāģēšana) | jā/nē |Akvakultūra | jā/nē |Līgumdarbs (izmantojot saimniecības iekārtas) |ar lauksaimniecību saistīts (citām saimniecībām) | jā/nē |ar lauksaimniecību nesaistīts | jā/nē |Cits | jā/nē |VI. ii) Ar lauksaimniecību nesaistīts algots darbs, kas ir tieši saistīts ar saimniecību |Saimniecības galīgā produkcija (procentos) | procentuālās grupas[21] |VII ATBALSTS LAUKU ATTĪSTĪBAI |Saimniecības guvums no viena no šiem lauku attīstības pasākumiem pēdējos 3 gados | jā/nē |Konsultāciju pakalpojumu izmantošana | jā/nē |Lauku saimniecību modernizācija | jā/nē |Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotā vērtība | jā/nē |To standartu ievērošana, kas pamatojas uz Kopienas tiesību aktiem | jā/nē |Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās | jā/nē |Natura 2000 maksājumi par lauksaimniecībā izmantojamo zemi | jā/nē |Maksājumi, kas saistīti ar Ūdens pamatdirektīvu | jā/nē |Agrovides maksājumi | jā/nē |saistībā ar bioloģisko lauksaimniecību | jā/nē |Dzīvnieku labturības maksājumi | jā/nē |Nelauksaimniecisku darbību dažādošana | jā/nē |Tūrisma darbību veicināšana | jā/nē |IV PIELIKUMSPrasības attiecībā uz precizitātiŠajā regulā noteiktajiem izlases veida apsekojumiem jābūt statistiski reprezentatīviem reģionālā līmenī (NUTS 2 līmenis un mazāk labvēlīgu apgabalu summēšana valsts līmenī[22]) attiecībā uz lauku saimniecību veidu un lielumu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 85/377[23] par Kopienas klasifikācijas izveidi lauku saimniecībām. Turklāt NUTS 2 līmenī tiek prasīti konkrēti precizitātes līmeņi attiecībā uz saimniecību augkopības un lopkopības raksturlielumiem. Šie precizitātes līmeņi ir norādīti turpmāk un pamatojas uz šīs regulas III pielikumā minēto raksturlielumu sarakstu. Attiecīgie lauku saimniecību augkopības un lopkopības raksturlielumi apsekojumā par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm būs pieejami, saņemot 2010. gada lauku saimniecību struktūru apsekojuma rezultātus..PRECIZITĀTES KATEGORIJAS LAUKU SAIMNIECĪBU STRUKTŪRAS APSEKOJUMIEM 2013. UN 2016. GADā |Augkopības raksturlielumi |Katrs atsevišķs augkopības raksturlielums, kas minēts III pielikuma sadaļā „II ZEME”, izņemot raksturlielumus, kuru īpašais apraksts sākas ar vārdu „Citi” |Labība graudu audzēšanai (tostarp sēklas), kas ietver parastos kviešus un plēkšņu kviešus, cietos kviešus, rudzus, miežus, auzas, graudu kukurūzu, rīsus un citu labību graudu audzēšanai |Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) un cukurbietes (izņemot sēklas) |Eļļas augi, kas ietver rapsi, ripsi, saulgriezes, soju, linsēklas (eļļas linus) un citus eļļas augus |Pastāvīgas āra kultūras, kas ietver augļus, ogas, citrusaugu stādījumus un olīvu stādījumus, vīna dārzus, dēstu audzētavas un citas pastāvīgas āra kultūras |Lopkopības raksturlielumi |Katra atsevišķa dzīvnieka raksturlielums, kas minēts III pielikuma sadaļā „III MĀJLOPI” |Liellopi (visu vecumu) |Aitas un kazas (visu vecumu) |Cūkas |Mājputni |PRECIZITĀTES KATEGORIJAS IZLASES VEIDA APSEKOJUMIEM, KO VEIC Kā 2010. GADA LAUKU SAIMNIECĪBU STRUKTūRAS APSEKOJUMA UN LAUKSAIMNIECISKāS RAžOšANAS METOžU APZEKOJUMA DAļU |Augkopības raksturlielumi |Labība graudu audzēšanai (tostarp sēklas), kas ietver parastos kviešus un plēkšņu kviešus, cietos kviešus, rudzus, miežus, auzas, graudu kukurūzu, rīsus un citu labību graudu audzēšanai |Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) un cukurbietes (izņemot sēklas) |Eļļas augi, kas ietver rapsi, ripsi, saulgriezes, soju, linsēklas (eļļas linus) un citus eļļas augus |Pastāvīgas āra kultūras, kas ietver augļus, ogas, citrusaugu stādījumus un olīvu stādījumus, vīna dārzus, dēstu audzētavas un citas pastāvīgas āra kultūras |Svaigi dārzeņi, melones, zemenes, puķes un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) |Zālāji aramzemē un pastāvīgas ganības un pļavas. |Lopkopības raksturlielumi |Liellopi (visu vecumu) |Aitas un kazas (visu vecumu) |Cūkas |Mājputni |PRECIZITĀTES TABULALauku saimniecību struktūru apsekojumi 2013. un 2016. gadā | Apsekojums par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm |Precizitātes kategorijas | Izplatība (NUTS 2) | Relatīvā standarta kļūda | Izplatība (NUTS 2) | Relatīvā standarta kļūda |Lauku saimniecības augkopības raksturlielumi | 5% vai vairāk no izmantotās lauksaimniecības platības | < 5% | 10% vai vairāk no izmantotās lauksaimniecības platības | < 7,5% |Lauku saimniecības lopkopības raksturlielumi | 5% vai vairāk no mājlopu vienībām | < 5% | 10% vai vairāk no mājlopu vienībām | < 7,5% |V PIELIKUMSRaksturlielumu saraksts apsekojumam par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm. .Raksturlielumi | Vienības/kategorijas |Augsnes apstrādes metodes | Parastā apstrāde (aršana ar vērstuvju arklu vai disku arklu) | ha |Parastā apstrāde (seklā apstrāde) | ha |Apstrāde netiek veikta (tieša sēšana) | ha |Augsnes aizsardzības pasākumi pret eroziju un pret barības vielu noplūdi | Augsnes pārklājums ziemā | Parastās ziemas kultūras | ha |Kultūraugi augsnes pārklāšanai vai starpkultūras | ha |Augu atlikumi | ha |Nepārklāta augsne | ha |Augseka | Aramzeme, kas nav iekļauta plānotajā augsekā | ha |Pasākumi erozijas novēršanai aramzemē un pastāvīgajām kultūrām | Terases | jā/nē |Aizsargjoslas stādījumi vai skujveida stādījumi | jā/nē |Dīķi vai joslas ar pastāvīgu veģetāciju | jā/nē |Citi erozijas novēršanas pasākumi | jā/nē |Ainavas īpašības | Lineārie elementi, ko lauksaimnieks ir saglabājis pēdējos 3 gadus | Dzīvžogi | jā/nē |Koku rindas | jā/nē |Akmens žogi | jā/nē |Lineārie elementi, kas ir izveidoti pēdējos 3 gados | Dzīvžogi | jā/nē |Koku rindas | jā/nē |Akmens žogi | jā/nē |Ganības | Ganības saimniecībā | Ganību platības pēdējā gadā | ha |Laikposms, ko dzīvnieki pavada ganībās | mēneši gadā |Laikposms, ko dzīvnieki pavada ārā neapaugušā augsnē vai uz cietas pamatnes | mēneši gadā |Kopējas ganības | Kopējais dzīvnieku skaits kopējās ganībās | vienības |Laikposms, ko dzīvnieki pavada kopējās ganībās | mēneši gadā |Dzīvnieku novietnes | Liellopi | Parasta kūts (piesietās turēšanas steliņģi) | vietas |Daļēja redeļu grīda | vietas |Pilnīga redeļu grīda | vietas |Salmu pakaiši (dziļās pakaišu sistēmas novietne) | vietas |Citas | vietas |Cūkas | Daļēja redeļu grīda | vietas |Pilnīga redeļu grīda | vietas |Salmu pakaiši (dziļās pakaišu sistēmas novietne) | vietas |Citas | vietas |Dējējvistas | Salmu pakaiši (dziļās pakaišu sistēmas novietne) | vietas |Daudznodalījumu būri (visu veidu) | vietas |Daudznodalījumu būris ar mēslu transportiera lentu | vietas |Daudznodalījumu būris ar dziļu bedri | vietas |Daudznodalījumu būris ar novietni uz pāļiem | vietas |Citas | vietas |Barības vielas | Pamatojums lēmumam par barības vielu lietošanu | Augsnes testi (veikti vismaz vienreiz pēdējos 3 gados) | jā/nē |Kūtsmēslu lietošanas metodes | Cieto/lauku saimniecības kūtsmēslu lietošana | ha |nekavējoties iestrādājot | ha |Pusšķidrā mēslojuma lietošana | Kopējā platība | ha |nekavējoties iestrādājot vai ievadot | ha |Kopējais procentuālais kūtsmēslu daudzums, kas iegūts saimniecībā un izvests no tās | procenti |Kūtsmēslu uzglabāšanas un apstrādes vietas | Uzglabāšanas vietas | Cietajam mēslojumam | jā/nē |Šķidrajam mēslojumam | jā/nē |Pusšķidrajam mēslojumam | jā/nē |Izmantošana | Pusšķidrā mēslojuma tvertne | jā/nē |Lagūnas tipa krātuve | jā/nē |Vai uzglabāšanas vietas ir pārklātas? | Cietajam mēslojumam | jā/nē |Šķidrajam mēslojumam | jā/nē |Pusšķidrajam mēslojumam | jā/nē |Augu aizsardzība | Piemērotās augu aizsardzības metodes | Fiziskā/mehāniskā | jā/nē |Bioloģiskā | jā/nē |Ķīmiskā (preventīva un ārstnieciska) | jā/nē |Platībā, kurā piemēro integrētas augu aizsardzības (IAA) metodes | Kopā | ha |Sertificētas IAA | ha |Pesticīdu lietošanas iekārtu izmantošana | Aprīkojums cietajiem preparātiem | jā/nē |Laukaugu smidzinātājs ar izlici | jā/nē |Pneimatiskais smidzinātājs | jā/nē |Aeromiglošana | jā/nē |Apstrādes metodes | Apstrādes shēma | jā/nē |Konsultāciju pakalpojumi | jā/nē |Prognozes no plašsaziņas līdzekļiem | jā/nē |Ķīmijas uzņēmumu ieteikumi | jā/nē |Saimnieciskā kaitējuma robežlielums | jā/nē |Nav | jā/nē |Apūdeņošana | Apūdeņotā platība | Vidējā apūdeņotā platība pēdējos trijos gados | ha |Kopējā apstrādātā platība, kas apūdeņota vismaz vienreiz iepriekšējos 12 mēnešos | Kopā | ha |Labība graudu audzēšanai (izņemot kukurūzu un rīsus) | ha |Kukurūza (graudu kukurūza un zaļā kukurūza) | ha |Rīsi | ha |Pākšaugi | ha |Kartupeļi | ha |Cukurbietes | ha |Rapsis un ripsis | ha |Saulgriezes | ha |Tekstilaugi (linšķiedras, kaņepāji, citi tekstilaugi) | ha |Svaigi dārzeņi, melones, zemenes atklātā laukā | ha |Zālāji un pastāvīgas ganības | ha |Citi laukaugi aramzemē | ha |Augļu un ogu stādījumi | ha |Citrusaugu stādījumi | ha |Olīvkoku stādījumi | ha |Vīna dārzi | ha |Izmantotās apūdeņošanas metodes | Virsmas apūdeņošana (applūdināšana, meliorācijas kanāli) | jā/nē |Apūdeņošana ar smidzinātāju | jā/nē |Pilienveida apūdeņošana | jā/nē |Apūdeņošanai izmantotā ūdens avots saimniecībā | Saimniecības gruntsūdens | jā/nē |Virszemes ūdeņi (dīķi vai aizdambējumi) saimniecībā | jā/nē |Virszemes ūdens no ezeriem, upēm vai ūdenstecēm ārpus saimniecības | jā/nē |Ūdens no kopēja ūdensapgādes tīkla ārpus saimniecības | jā/nē |Citi avoti | jā/nē |Ūdens daudzums, ko katru gadu izmanto apūdeņošanai | m3 gadā |.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSEiropas Parlamenta un Padomes regula par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Lauksaimniecība, statistika.a) IT rīku uzturēšana un izstrāde lauku saimniecību struktūras apsekojumu un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojuma rezultātiem (līgumi).b) Dalībvalstīm paredzētais ES ieguldījums saistībā ar lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (piešķīrumi).3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu05.08.02: Lauku saimniecību struktūras apsekojumi3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums2008. – 2018. gads3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |05.08.02 | Neobligātie | Diferencēti | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |Darbības izdevumi[24] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[25] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a+c | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[26] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e |Kopējās orientējošās intervences izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |Informācija par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), paredzamais līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja ir paredzēti dažādi līdzfinansētāji, var pievienot papildu rindas).Piezīme. Kopējās SA ietver 2,75 miljonus 3. pasākumam, kas neietver dalībvalstu līdzfinansējumu.miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |Dalībvalstis | f | 8 | 15 | 15 | 0 | 15,3 | 0 | 53,3 |KOPĀ – SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 16,000 | 29,950 | 29,950 | 0,550 | 30,570 | 0,550 | 107,570 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[27] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem (ietver īstenošanas pasākuma tehniskos aspektus).( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda.4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Kopā — cilvēkresursi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasApsekojumiem par lauku saimniecību struktūru ir būtiska nozīme lauksaimniecības statistikā. Skaitīšana, ko veic reizi desmit gados, un izlases veida starpapsekojumi sniedz būtisku statistiskās informācijas apjomu par lauku saimniecībām Kopienā (saimniecības lielums, lauksaimniecības veids, darbaspēka un mašīnu izmantošana utt.). Ierosinātajā regulā ir iekļauti papildu izlases veida apsekojumi, kas aptver lauku saimniecībās izmantotās lauksaimnieciskās ražošanas metodes. Vienlaikus izlases veida starpapsekojumu skaits ir samazināts no trim līdz diviem apsekojumiem desmit gadu laikposmā.Informāciju vāc ar statistikas apsekojumu palīdzību, izmantojot anketu ar raksturlielumu kopumu, kas saskaņots Kopienas līmenī. Informācija nav visur pieejama. Galvenokārt to izmanto kā pamatu Kopienas lauksaimniecības un lauku attīstības politikas īstenošanai, un tai ir liela nozīme citās politikas jomās, kas skar lauksaimniecību, piemēram, reģionālajā, sociālajā un vides politikā. Rezultātus izmanto arī paveiktā novērtēšanai attiecībā uz lauksaimniecības un lauku attīstības politikas ietekmi, izmantojot laika gaitā uzkrāto ievērojamo datu apjomu.Apsekojumi nodrošina atlases sistēmu citu Komisijas pieprasīto apsekojumu veikšanai, kas attiecas uz dažām laukaugu vai mājlopu kategorijām.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaKā minēts paskaidrojuma rakstā, dalībvalstis nevar savākt atbilstošu salīdzināmu Kopienas statistiku par lauku saimniecību struktūru un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm. To labāk var paveikt Kopienas līmenī, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistiskās informācijas saskaņošanu Kopienas līmenī.Kopienas ieguldījums attiecas tikai uz nelielu daļu no kopējām izmaksām par apsekojumu veikšanu, bet tomēr tas palīdz kompensēt papildu izmaksas, kas dalībvalstīm rodas, izpildot Komisijas prasības jo īpaši par apsekojumu raksturlielumu saskaņošanu un rezultātu nosūtīšanu vienotā formātā atbilstoši noteiktam grafikam.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma mērķis ir iegūt salīdzināmus statistikas datus par lauku saimniecību struktūru un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm ES dalībvalstīs. Priekšlikumā ir norādīts apsekojumu aptvērums, apkopojamie raksturlielumi, pārskata periodi, datu nosūtīšanas termiņi un precizitātes kritēriji. Turklāt, nosūtot katra apsekojuma apstiprinātus rezultātus, dalībvalstīm jāsniedz metodikas ziņojums, aprakstot, kā tika veikts apsekojums.1. darbībaApsekojumi 2009. un 2010. gadā ietver lauku saimniecību skaitīšanu (FSS 2010) un izlases veida apsekojumu par lauksaimnieciskās ražošanas metodēm (SAPM).2. darbībaApsekojumi 2013. gadā ir lauku saimniecību izlases veida starpapsekojumi.3. darbībaTādu datu apstrādes sistēmu uzturēšana un pilnveidošana, kas vajadzīgas, lai apstrādātu lauku saimniecību struktūras apsekojumu un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojuma rezultātus.4. darbībaApsekojumi 2016. gadā ir lauku saimniecību izlases veida starpapsekojumi.RādītājiPamata rādītāji, lai noteiktu, vai ir sasniegti mērķi, ir šādi:- apstiprinātu apsekojuma rezultātu un metodikas ziņojumu nosūtīšanas savlaicīgums;- metodisko ziņojumu kvalitāte, aprakstot apsekojuma plānošanu un īstenošanu;- Komisijas publicēto rezultātu precizitāte.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( tieši Komisija( netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaPiešķīrumu nolīgumos ar dalībvalstīm tiks precizēta darba programma un rezultātu nosūtīšanas grafiks. Līgumos ar ārējiem līgumslēdzējiem tiks precizēta darba programma, nosūtāmie rezultāti un grafiks līguma rezultātu piegādāšanai. Galīgais maksājums būs atkarīgs no Komisijas veiktā galīgā tehniskā un finanšu novērtējuma, pieprasot atbilstoši īstenot piešķīrumu nolīgumu nosacījumus, ietverot pieņemamu rezultātu nosūtīšanu, izmantoto metožu aprakstu un līgumus ar ārējiem līgumslēdzējiem.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsŠī darbība ir esošo lauku saimniecību struktūras apsekojumu turpinājums ar dažām konkrētam izmaiņām – izpildīt jaunās politikas prasības, samazināt apsekojuma slogu un vienkāršot apsekojuma procedūras. Šīs izmaiņas ir ieviestas, ņemot vērā apspriedes ar lietotājiem un dalībvalstīm Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas sanāksmē.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Dalībvalstīm jāsniedz informācija Komisijai par šajā priekšlikumā minēto apsekojumu metodēm un organizēšanu. Jo īpaši Komisijai nosūtītie dalībvalstu metodikas ziņojumi ar galīgajiem rezultātiem tiks izvērtēti no tehniskā viedokļa, un tie jāapstiprina pirms veic galīgo maksājumu.Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja regulāri novērtēs apsekojumu gaitu.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsPabeidzot katru apsekojumu, tiks veikts vispārējs novērtējums par apsekojuma īstenošanu un rezultātiem, ko iesniedz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajai komitejai.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIa) Maksājumi par Komisijas noslēgtajiem līgumiem un nolīgumiem tiek veikti, tikai pamatojoties uz iegūtajiem rezultātiem.b) Jo īpaši noteiks prasību veikt darbību izmaksu revīziju.c) Iegūtie statistikas dati tiek uzskatīti par objektīvu instrumentu, lai novērtētu Kopienas rīcības programmas, un tādējādi dod ieguldījumu krāpšanas apkarošanas noteikumu konsolidēšanai.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi attiecībā uz to finansiālajām izmaksām (izņemot 4. darbību, kuru ietvers nākamajā finanšu plānā)Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[28] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[29] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[30], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiNepiemēro.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot esošos resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |— iekšējais (intra muros) |— ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[32] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un apspriedes |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai (COM(2006)690 galīgā redakcija) „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”.[2] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā (COM/2006/693 galīgā redakcija)[3] OV L 56, 2.3.1988., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1890/2006 (OV L 386, 29.12.2006., 12. lpp.).[4] OV C, , . lpp.[5] OV C […], […]., […]. lpp.[6] OV L 56, 2.3.1988., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1928/2006 (OV L 406, 30.12.2006., 7. lpp.).[7] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2006. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 8. lpp.).[8] OV L 52, 22.2.1997., 61. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 3.10.2003., 1. lpp.).[9] OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).[10] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. /2007 (OV L …… 2007., …. lpp.).[11] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).[12] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[13] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.)[14] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.[15] Regula (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2217/2004 (OV L 375, 23.12.2004., 1. lpp.).[16] Regula (EK) Nr. 1760/2000.[17] Regula (EK) Nr. 2092/91 (OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1481/2004 (OV L 272, 20.8.2004., 11. lpp.).[18] Vecuma grupas: (no skolas beigšanas vecuma līdz 24 gadiem), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 un vairāk)[19] Ikgadējā darba vienības (IDV) procentuālās grupas: (0), (>0–<25), (≥25–<50), (≥50–<75), (≥75–<100), (100)[20] Apmācību kodi: (tikai praktiska pieredze lauksaimniecībā), (lauksaimnieciska pamatapmācība), (pilnīga lauksaimnieciska apmācība)[21] Procentuālās grupas: (≥0–≤10) .(>10–≤50) .(>50–<100)[22] OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.[23] OV L 220, 17.8.1985., 1. lpp.[24] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[25] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[26] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[27] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[28] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[29] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[30] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[31] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[32] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0369

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula (EK) Nr. …/… […] par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (Kodificēta versija)  /* COM/2008/0369 galīgā redakcija - COD 2008/0126 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.6.2008COM(2008) 369 galīgā redakcija2008/0126 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. …/…[…]par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm(Kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1992. gada 18. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1768/92 par papildu aizsardzības sertifikāta izstrādi zālēm[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EEK) Nr. 1768/92 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas II pielikumā.ê 1768/92 (pielāgots)2008/0126 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. …/…[…]par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PARLAMENTS UN PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā Ö 95. Õ pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],Ö rīkojoties Õ saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[6],tā kāê(1) Padomes 1992. gada 18. jūnija Regula (EEK) Nr. 1768/92 par papildu aizsardzības sertifikāta izstrādi zālēm[7] ir vairākas reizes būtiski grozīta[8]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 1768/92 1. apsvērums(2) Farmaceitiskai izpētei ir izšķirīga nozīme sabiedrības veselības aizsardzības pastāvīgā uzlabošanā.ê 1768/92 2. apsvērums(3) Zāles, jo īpaši tās, kas ir ilgstošu, dārgu pētījumu rezultāts, turpmāk Kopienā un Eiropā netiks attīstītas, ja vien uz tām neattiecinās labvēlīgus noteikumus, kas nodrošina pietiekamu aizsardzību un sekmē šādus pētījumus.ê 1768/92 3. apsvērums(4) Pašreiz laikposms starp patenta pieteikuma iesniegšanu attiecībā uz jaunām zālēm un šo zāļu tirgū laišanas atļaujas saņemšanu samazina faktiskās patentaizsardzības laikposmu, kas nav pietiekams, lai atgūtu pētniecībā ieguldītos līdzekļus.ê 1768/92 4. apsvērums(5) Šo apstākļu dēļ aizsardzība nav nodrošināta un tas apgrūtina farmaceitisko izpēti.ê 1768/92 5. apsvērums (pielāgots)(6) Ö Pastāv risks Õ, ka pētniecības centrus, kas atrodas dalībvalstīs, varētu pārvietot uz tādām valstīm, kuras piedāvā lielāku aizsardzību.ê 1768/92 6. apsvērums (pielāgots)(7) Ir jāparedz vienots risinājums Kopienas līmenī, tādējādi novēršot to, ka valstis pieņem atšķirīgus tiesību aktus, kā dēļ var rasties papildu atšķirības, kas var kavēt zāļu brīvu apriti Kopienā un tādējādi tieši ietekmēt iekšējā tirgus darbību.ê 1768/92 7. apsvērums (pielāgots)(8) Tādēļ ir Ö nepieciešams paredzēt Õ papildu aizsardzības sertifikātu, kuru katra dalībvalsts ar vieniem un tiem pašiem nosacījumiem var piešķirt, pamatojoties uz valsts vai Eiropas patenta pieteikumu attiecībā uz zālēm, kam piešķirta tirdzniecības atļauja. Regula tāpēc ir vispiemērotākais tiesību akts.ê 1768/92 8. apsvērums(9) Tās aizsardzības ilgums, ko piešķir ar sertifikātu, ir jānosaka tā, lai nodrošinātu pienācīgu, efektīvu aizsardzību. Šajā nolūkā no brīža, kad attiecībā uz konkrētajām zālēm pirmo reizi saņem atļauju tirdzniecībai Kopienā, patenta un sertifikāta īpašniekam vajadzīga iespēja izmantot ekskluzīvas tiesības maksimāli piecpadsmit gadus.ê 1768/92 9. apsvērums(10) Tomēr šādā tik sarežģītā un viegli ietekmējamā nozarē kā farmācija vērā ir jāņem visas saistītās intereses, arī veselības aizsardzības intereses. Šajā nolūkā šo sertifikātu var piešķirt tikai uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Piešķirtā aizsardzība precīzi jāattiecina vienīgi uz produktu, par kuru iegūta atļauja laist to tirgū kā zāles.ê 1768/92 13. apsvērums(11) Īpašā gadījumā, ja patenta termiņš jau ir pagarināts saskaņā ar īpašiem valsts tiesību aktiem, jāparedz attiecīgs sertifikāta derīguma termiņa ierobežojums,ê 1768/92IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsDefinīcijasŠajā regulā:a) “zāles” ir jebkura viela vai vielu kombinācija, kas paredzēta cilvēku vai dzīvnieku slimību ārstēšanai vai profilaksei, un jebkura viela vai vielu kombinācija, kuru var izmantot cilvēkam vai dzīvniekam, lai noteiktu diagnozi vai atjaunotu, koriģētu vai mainītu cilvēku vai dzīvnieku fizioloģiskās funkcijas;b) “produkts” ir zāļu aktīvā viela vai aktīvo vielu kombinācija;c) “pamatpatents” ir patents, kas aizsargā kādu b) apakšpunktā definēto produktu kā tādu, kāda produkta iegūšanas vai izmantošanas paņēmienu, un kuru norāda tā īpašnieks sertifikāta piešķiršanas nolūkā;d) “sertifikāts” ir papildu aizsardzības sertifikāts;ê 1901/2006 52. panta 1. punkts (pielāgots)e) “termiņa pagarinājuma pieteikums” ir sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikums saskaņā ar šīs regulas 13. panta 3. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1901/2006[9] 36. pantu.ê 1768/922. pantsDarbības jomaê 1768/92 (pielāgots)Saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem uz produktu, kas kādas dalībvalsts teritorijā ir aizsargāts ar patentu un uz ko kā uz zālēm pirms laišanas tirgū attiecas administratīvās atļaujas procedūra saskaņā ar Ö Eiropas Parlamenta un Õ Padomes Direktīvu Ö 2001/83/EK Õ[10] vai Ö Eiropas Parlamenta un Padomes Õ Direktīvu Ö 2001/82/EK Õ[11], var attiekties sertifikāts.ê 1768/923. pantsSertifikāta saņemšanas nosacījumiSertifikātu piešķir, ja dalībvalstī, kurā iesniegts 7. pantā minētais pieteikums, pieteikuma iesniegšanas dienā:a) produktu aizsargā spēkā esošs pamatpatents;ê 1768/92 (pielāgots)b) attiecībā uz produktu kā zālēm piešķirta derīga tirdzniecības atļauja saskaņā ar Direktīvu Ö 2001/83/EK Õ vai attiecīgi Direktīvu Ö 2001/82/EK Õ;ê 1768/92c) uz produktu līdz šim nekad nav attiecies kāds sertifikāts;d) atļauja, kas minēta b) apakšpunktā, ir pirmā atļauja laist produktu tirgū kā zāles.4. pantsAizsardzības objektsNepārsniedzot pamatpatenta piešķirtās aizsardzības robežas, aizsardzība, ko piešķir sertifikāts, attiecas vienīgi uz produktu, uz ko attiecas atļauja laist atbilstīgās zāles tirgū un jebkādā veidā izmantot produktu kā zāles, kas atļautas pirms sertifikāta termiņa beigām.5. pantsSertifikāta juridiskais spēksIevērojot 4. panta noteikumus, sertifikāts piešķir tādas pašas tiesības kā pamatpatents un uz to attiecas tie paši ierobežojumi un tie paši pienākumi.6. pantsTiesības uz sertifikātuSertifikātu piešķir pamatpatenta īpašniekam vai viņa tiesību pārņēmējam.7. pantsSertifikāta pieteikums1. Sertifikāta pieteikumu iesniedz sešu mēnešu laikā no dienas, kad piešķirta 3. panta b) apakšpunktā minētā atļauja laist produktu tirgū kā zāles.2. Ja atļauja laist produktu tirgū kā zāles piešķirta pirms pamatpatenta piešķiršanas, neatkarīgi no 1. punkta sertifikāta pieteikums ir jāiesniedz sešu mēnešu laikā no patenta piešķiršanas dienas.ê 1901/2006 52. panta 2. punkts3. Termiņa pagarinājuma pieteikumu var iesniegt, vai nu iesniedzot sertifikāta pieteikumu, vai gadījumā, ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts, attiecīgi 8. panta 1. punkta d) apakšpunkta vai 8. panta 2. punkta attiecīgās prasības ir ievērotas.4. Jau piešķirtu sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu iesniedz ne vēlāk kā divus gadus pirms sertifikāta termiņa beigām.5. Neskatoties uz 4. punktu, pieci gadi pēc Regulas (EK) Nr. 1901/2006 stāšanās spēkā jau piešķirta sertifikāta pagarinājuma pieprasījums tiek iesniegts vēlākais sešus mēnešus pirms sertifikāta termiņa beigām.ê 1768/928. pantsSertifikāta pieteikuma saturs1. Sertifikāta pieteikumā ir jābūt:a) lūgumam piešķirt sertifikātu, jo īpaši norādot:i) pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi;ii) ja viņš ir iecēlis pārstāvi, tad pārstāvja vārdu/nosaukumu un adresi;iii) pamatpatenta numuru un izgudrojuma nosaukumu;iv) numuru un datumu 3. panta b) apakšpunktā minētajai pirmajai atļaujai laist tirgū produktu un, ja šī atļauja nav pirmā atļauja laist produktu tirgū Kopienā, minētās atļaujas numuru un datumu;ê 1768/92 (pielāgots)b) regulas 3. panta b) apakšpunktā minētās atļaujas laist produktu tirgū kopijai, ar kuru ir identificēts produkts un kurā jo īpaši ir atļaujas numurs un datums un produkta raksturojums saskaņā ar Direktīvas Ö 2001/83/EK 11. Õ pantu vai Direktīvas Ö 2001/82/EK 14. Õ pantu;ê 1768/92c) ja b) apakšpunktā minētā atļauja nav pirmā atļauja laist produktu tirgū Kopienā kā zāles, informācijai par šādi atļauta produkta identitāti un tiesību normu, saskaņā ar kuru veikta atļaujas procedūra, kopā ar attiecīgā oficiālā izdevumā publicēta atļaujas paziņojuma kopiju;ê 1901/2006 52. panta 3. punkta a) apakšpunktsd) ja sertifikāta pieteikumā iekļauts termiņa pagarinājuma pieteikums:i) paziņojuma kopija, kurā norādīta atbilstība apstiprinātajam izpildītajam pediatrijas pētījumu plānam, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1901/2006 36. panta 1. punktā;ii) vajadzības gadījumā papildus apstiprinājumu kopijām par zāļu laišanu tirgū, kā minēts b) apakšpunktā, pierādījums, ka ir apstiprināta zāļu laišana visos citos dalībvalstu tirgos, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1901/2006 36. panta 3. punktā.ê 1901/2006 52. panta 3. punkta b) apakšpunkts2. Ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts, termiņa pagarinājuma pieteikums saskaņā ar 7. panta 3. punktu ietver šī panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās ziņas, kā arī atsauci uz jau iesniegtā sertifikāta pieteikumu.3. Jau piešķirta sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikums ietver 1. punkta d) apakšpunktā minētās ziņas, kā arī atsauci uz jau piešķirtā sertifikāta kopiju.ê 1901/2006 52. panta 3. punkta c) apakšpunkts4. Dalībvalstis var paredzēt, ka, iesniedzot sertifikāta pieteikumu, ir jāmaksā maksa.ê 1768/929. pantsSertifikāta pieteikuma iesniegšana1. Sertifikāta pieteikumu iesniedz tās dalībvalsts rūpnieciskā īpašuma kompetentajai iestādei, kura piešķīrusi pamatpatentu vai kuras vārdā tas piešķirts, un kurā saņemta 3. panta b) apakšpunktā minētā atļauja laist produktu tirgū, ja vien dalībvalsts šim nolūkam neizrauga citu iestādi.ê 1901/2006 52. panta 4. punkta a) apakšpunktsSertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu iesniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.ê 1768/922. Paziņojumu par sertifikāta pieteikumu publicē 1. punktā minētā iestāde. Paziņojumā ir vismaz šāda informācija:a) pieteikuma iesniedzēja vārds/nosaukums un adrese;b) pamatpatenta numurs;c) izgudrojumu nosaukums;d) numurs un datums 3. panta b) apakšpunktā minētajai atļaujai laist produktu tirgū, kā arī minētajā atļaujā identificētais produkts;e) attiecīgā gadījumā numurs un datums pirmajai atļaujai laist produktu tirgū Kopienā;ê 1901/2006 52. panta 4. punkta b) apakšpunktsf) vajadzības gadījumā norāde, ka pieteikums ietver termiņa pagarinājuma pieteikumu.ê 1901/2006 52. panta 4. punkta c) apakšpunkts3. Panta 2. punkts piemēro jau piešķirtas sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikuma paziņojumam vai gadījumā, ja pieprasīts sertifikāts vēl nav piešķirts. Turklāt paziņojums ietver norādi par sertifikāta termiņa pagarinājuma pieteikumu.ê 1768/9210. pantsSertifikāta piešķiršana vai pieteikuma noraidīšana1. Ja sertifikāta pieteikums un produkts, uz ko tas attiecas, atbilst šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem, 9. panta 1. punktā minētā iestāde piešķir sertifikātu.2. Šīs regulas 9. panta 1. punktā minētā iestāde, ievērojot 3. punktu, noraida sertifikāta pieteikumu, ja pieteikums vai produkts, uz ko tas attiecas, neatbilst šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.3. Ja sertifikāta pieteikums neatbilst 8. pantā paredzētajiem nosacījumiem, 9. panta 1. punktā minētā iestāde prasa, lai pieteikuma iesniedzējs novērstu konstatēto trūkumu vai samaksātu maksu noteiktā laikā.4. Ja trūkums netiek novērsts vai maksa netiek samaksāta saskaņā ar 3. punktu noteiktajā laikā, iestāde pieteikumu noraida.5. Dalībvalstis var paredzēt, ka 9. panta 1. punktā minētā iestāde izdod sertifikātu, nepārbaudot, vai ir izpildīti 3. panta c) un d) apakšpunkta nosacījumi.ê 1901/2006 52. panta 5. punkts6. Panta 1. līdz 4. punktu piemēro mutatis mutandis termiņa pagarinājuma pieteikumam.ê 1768/9211. pantsPublicēšana1. Paziņojumu par to, ka ir piešķirts sertifikāts, publicē 9. panta 1. punktā minētā iestāde. Paziņojumā ir vismaz šāda informācija:a) sertifikāta īpašnieka vārds/nosaukums un adrese;b) pamatpatenta numurs;c) izgudrojuma nosaukums;d) numurs un datums šīs regulas 3. panta b) apakšpunktā minētajai atļaujai laist produktu tirgū, kā arī minētajā atļaujā identificētais produkts;e) vajadzības gadījumā numurs un datums pirmajai atļaujai laist produktu tirgū Kopienā;f) sertifikāta spēkā esamības laiks.2. Paziņojumu par to, ka sertifikāta pieteikums noraidīts, publicē 9. panta 1. punktā minētā iestāde. Paziņojumā ir vismaz tā informācija, kas paredzēta 9. panta 2. punktā.ê 1901/2006 52. panta 6. punkts3. Panta 1. un 2. punkts attiecas uz norādi par to, ka sertifikāta termiņa pagarinājums ir piešķirts, vai to, ka termiņa pagarinājumu pieteikums ir noraidīts.ê 1768/9212. pantsGada maksaDalībvalstis var paredzēt, ka par sertifikātu ir jāmaksā gada maksa.13. pantsSertifikāta spēkā esamības laiks1. Sertifikāts stājas spēkā pamatpatenta likumīgā termiņa beigās uz laiku, kas ir vienāds ar laikposmu no dienas, kad iesniedz pamatpatenta pieteikumu, līdz dienai, kad piešķir pirmo atļauju laist produktu tirgū Kopienā, un no kā atņem piecus gadus.2. Neatkarīgi no 1. punkta sertifikāta spēkā esamības laiks nevar pārsniegt piecus gadus no tā spēkā stāšanās dienas.ê 1901/2006 52. panta 7. punkts3. Termiņus, kas noteikti 1. un 2. punktā, pagarina par sešiem mēnešiem gadījumā, ja piemērojams Regulas (EK) Nr. 1901/2006 36. pants. Šādā gadījumā šī panta 1. punktā noteikto termiņu var pagarināt tikai vienu reizi.ê 1768/92 (pielāgots)Ö 4. Ja sertifikātu piešķir attiecībā uz produktu, ko aizsargā patents, kura termiņš pagarināts vai attiecībā uz kuru iesniegts pieteikums par šādu pagarināšanu pirms 1993. gada 2. janvāra saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sertifikāta spēkā esamības laiku samazina par tādu gadu skaitu, par kādu patenta termiņš pārsniedz 20 gadus. Õê 1768/9214. pantsSertifikāta spēkā esamības izbeigšanāsSertifikāts zaudē spēku:a) 13. pantā paredzētā laikposma beigās;b) ja sertifikāta īpašnieks atsakās no tās;c) ja savlaicīgi netiek samaksāta gada maksa, kas noteikta saskaņā ar 12. pantu;ê 1768/92 (pielāgots)d) ja un tiklīdz produktu, uz ko attiecas sertifikāts, vairs nevar laist tirgū pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvu Ö 2001/83/EK Õ vai Direktīvu Ö 2001/82/EK Õ anulēta attiecīgā tirgū laišanas atļauja vai atļaujas. Iestāde, kas minēta šīs regulas 9. panta 1. punktā, pēc pašas iniciatīvas vai pēc kādas trešās personas lūguma var pieņemt lēmumu par to, ka sertifikāts zaudē spēku.ê 1768/9215. pantsSertifikāta spēkā neesamība1. Sertifikāts nav spēkā, ja:a) tas piešķirts, neievērojot 3. panta noteikumus;b) pamatpatents zaudējis spēku pirms likumīgā termiņa beigām;c) pamatpatents ir anulēts vai ierobežots tā, ka produktu, par kuru piešķirts sertifikāts, vairs neaizsargā no pamatpatenta izrietošās tiesības vai ja pēc pamatpatenta termiņa beigām pastāv iemesli, kāpēc patents šādi jāanulē vai jāierobežo.2. Jebkura persona var iesniegt pieteikumu vai celt prasību attiecībā uz sertifikāta spēkā neesamību atbildīgajā iestādē saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas attiecas uz attiecīgā pamatpatenta anulēšanu.ê 1901/2006 52. panta 8. punkts16. pantsTermiņa pagarinājuma atcelšana1. Termiņa pagarinājumu var atcelt, ja tas piešķirts pretrunā Regulas (EK) Nr. 1901/2006 36. pantam.2. Jebkura persona var iesniegt termiņa pagarinājuma atcelšana pieteikumu struktūrai, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīga par attiecīgā pamatpatenta atcelšanu.ê 1768/92è1 1901/2006 52. panta 9. punkta a) apakšpunkts17. pantsPaziņojums par spēka zaudēšanu vai spēkā neesamībuè1 1. ç Ja sertifikāts zaudē spēku saskaņā ar 14. panta b), c) vai d) punktu vai nav spēkā saskaņā ar 15. pantu, paziņojumu par to publicē 9. panta 1. punktā minētā iestāde.ê 1901/2006 52. panta 9. punkta b) apakšpunkts2. Ja termiņa pagarinājumu atceļ saskaņā ar 16. pantu, 9. panta 1. punktā minētā iestāde publicē attiecīgu paziņojumu.ê 1901/2006 52. panta 10. punkts18. pantsPārsūdzībasLēmumus, ko saskaņā ar šo regulu pieņēmusi 9. panta 1. punktā minētā iestāde vai 15. panta 2. punktā vai 16. panta 2. punktā minētā iestāde, var pārsūdzēt tāpat, kā paredz valsts tiesību akti attiecībā uz līdzīgiem lēmumiem, kas pieņemti valsts patentu sakarā.ê 1768/9219. pantsProcedūra1. Tā kā šajā regulā nav procedūras noteikumu, sertifikātiem piemēro procedūras noteikumus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemērojami atbilstīgajam pamatpatentam, ja vien minētajos tiesību aktos nav paredzēti īpaši procedūras noteikumi attiecībā uz sertifikātiem.2. Neatkarīgi no 1. punkta, piešķirta sertifikāta apstrīdēšanas procedūra nav paredzēta.ê 2003. gada Pievienošanās akts, 20. pants un II pielikuma 4.c.II.1. a) apakšpunkts, 342. lpp. (pielāgots)20. pantsPapildu noteikumi saistībā ar Kopienas paplašināšanosNeskarot citus šīs regulas noteikumus, piemēro šādus noteikumus:a) Ö ikvienām zālēm, ko Čehijas Republikā aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta: Õi) Ö Čehijas Republikā pēc 1999. gada 10. novembra, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pirmās tirdzniecības atļaujas saņemšanas dienas; Õii) Ö Kopienā ilgākais sešus mēnešus pirms 2004. gada 1. maija, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pirmās tirdzniecības atļaujas saņemšanas dienas; Õb) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Igaunijā pirms Ö 2004. gada 1. maija Õ, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pirmās tirdzniecības atļaujas saņemšanas dienas vai — attiecībā uz patentiem, kas piešķirti pirms 2000. gada 1. janvāra — sešu mēnešu termiņā, kas paredzēts 1999. gada oktobra Patentu likumā;c) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Kiprā pirms Ö 2004. gada 1. maija Õ, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pirmās tirdzniecības atļaujas saņemšanas dienas. Neskarot iepriekš izklāstītos noteikumus, gadījumos, kad tirdzniecības atļauja ir saņemta pirms pamatpatenta piešķiršanas, pieteikumu sertifikāta saņemšanai ir jāiesniedz sešos mēnešos no dienas, kad tiek piešķirts patents;d) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Latvijā pirms Ö 2004. gada 1. maija Õ, var piešķirt sertifikātu. Gadījumos, kad ir beidzies 7. panta 1. punktā paredzētais termiņš, pieteikumu sertifikāta saņemšanai ir iespējams iesniegt sešu mēnešu laikposmā, kas sākas, vēlākais, Ö 2004. gada 1. maijā Õ;e) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents, kura saņemšanai pieteikums iesniegts Ö pēc Õ 1994. gada 1. februāra, un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Lietuvā pirms Ö 2004. gada 1. maija Õ, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc Ö 2004. gada 1. maija Õ;f) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Ungārijā pēc 2000. gada 1. janvāra, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc Ö 2004. gada 1. maija Õ;g) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Maltā pirms Ö 2004. gada 1. maija Õ, var piešķirt sertifikātu. Gadījumos, kad ir beidzies 7. panta 1 punktā paredzētais termiņš, pieteikumu sertifikāta saņemšanai ir iespējams iesniegt sešu mēnešu termiņā, kas sākas, vēlākais, Ö 2004. gada 1. maijā Õ;h) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Polijā pēc 2000. gada 1. janvāra, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešu mēnešu termiņā, kas sākas, vēlākais, Ö 2004. gada 1. maijā Õ;i) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Slovēnijā pirms Ö 2004. gada 1. maija Õ, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc Ö 2004. gada 1. maija Õ, tostarp gadījumos, kad ir beidzies 7. panta 1. punktā paredzētais termiņš;j) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta Slovākijā pēc 2000. gada 1. janvāra, var piešķirt sertifikātu, ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc pirmās tirdzniecības atļaujas saņemšanas dienas vai sešos mēnešos pēc 2002. gada 1. jūlijā, ja tirdzniecības atļauja ir saņemta pēc minētās dienas;ê 2005. gada Pievienošanās akta 16. pants un III pielikuma 1.II.1. punkta b) apakšpunkts (pielāgots)k) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta pēc 2000. gada 1. janvāra, var Bulgārijā piešķirt sertifikātu ar nosacījumu, ka pieteikums sertifikāta saņemšanai ir iesniegts sešos mēnešos pēc Ö 2007. gada 1. janvāra Õ;l) ikvienām zālēm, ko aizsargā spēkā esošs pamatpatents un kam pirmā tirdzniecības atļauja kā zālēm ir saņemta pēc 2000. gada 1. janvāra, var Rumānijā piešķirt sertifikātu. Gadījumos, kad ir beidzies 7. panta 1. punktā paredzētais termiņš, pieteikumu sertifikāta saņemšanai var iesniegt sešu mēnešu termiņā, kas sākas, vēlākais, Ö 2007. gada 1. janvārī Õ.ê 1768/92 (pielāgots)è1 2003. gada Pievienošanās akta 20. pants un II pielikuma 4.C.II.1. punkts, b) apakšpunkts, 342. lpp.21. pantsÖ Pārejas noteikumi Õè1 1. ç Šī regula neattiecas uz sertifikātiem, kas piešķirti saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem pirms Ö 1993. gada 2. janvāra Õ, vai uz sertifikātu pieteikumiem, kuri iesniegti saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem pirms Ö 1992. gada 2. jūlija Õ.ê 1994. gada Pievienošanas akta 29. pants un I pielikuma XI.F.I punkta c) apakšpunkts, 233. lpp. (pielāgots)Austrijā, Somijā un Zviedrijā šo regulu nepiemēro sertifikātiem, kas piešķirti saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem pirms Ö 1995. gada 1. janvāra Õ.ê 2005. gada Pievienošanās akta 16. pants un III pielikuma II.1. punkta b) apakšpunkts (pielāgots)2. Šo regulu piemēro attiecībā uz papildu aizsardzības sertifikātiem, kas atbilstīgi attiecīgo valstu tiesību aktiem piešķirti Čehijas Republikā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā pirms Ö 2004. gada 1. maija un Rumānijā pirms 2007. gada 1. janvāra Õ.ê22. pantsAtcelšanaRegulu (EK) Nr. 1768/92 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.ê 1768/92 (pielāgots)23. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā dienā Õ pēc Ö tās Õ publicēšanas Eiropas Ö Savienības Õ Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […]éI PIELIKUMSAtceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstuPadomes Regula (EEK) Nr. 1768/92 (OV L 182, 2.7.1992., 1. lpp.) |1994. gada Pievienošanās akts, I pielikums, XI.F.I. punkts (OV C 241, 29.8.1994., 233. lpp.) |2003. gada Pievienošanās akts, II pielikums, 4.C.II. punkts (OV L 236, 23.9.2003., 342. lpp.) |2005. gada Pievienošanās akts, III pielikums, 1.II. punkts (OV L 157, 21.6. 2005., 56. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1901/2006 (OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.) | tikai 52. pants |_____________II PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULARegula (EEK) Nr. 1768/92 | Šī regula |1. pants 2. pants 3. panta ievadvārdi 3. panta a) apakšpunkts 3. panta b) apakšpunkta pirmais teikums 3. panta b) apakšpunkta otrais teikums 3. panta c) un d) apakšpunkts 4. līdz 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 1.a punkts 8. panta 1.b punkts 8. panta 2. punkts 9. līdz 12. pants 13. panta 1., 2. un 3. punkts 14. un 15. pants 15.a pants 16., 17. un 18. pants 19. pants 19.a panta ievadvārdi, a) punkta i) un ii) apakšpunkts 19.a panta b) līdz 1) apakšpunkts 20. pants 21. pants 22. pants - 23. pants - - | 1. pants 2. pants 3. panta ievadvārdi 3. panta a) apakšpunkts 3. panta b) apakšpunkts - 3. panta c) un d) apakšpunkts 4. līdz 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 8. panta 3. punkts 8. panta 4. punkts 9. līdz 12. pants 13. panta 1., 2. un 3. punkts 14. un 15. pants 16. pants 17., 18. un 19. pants - 20. panta ievadvārdi, a) punkta i) un ii) apakšpunkts 20. panta b) līdz 1) apakšpunkts 21. pants - 13. panta 4. punkts 22. pants 23. pants I pielikums II pielikums |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV L 182, 2.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1901/2006 (OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.).[8] Skat. I pielikumu.[9] OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.[10] OV Ö L 311, 28.11.2001., 67. lpp. Õ[11] OV L Ö 311, 28.11.2001., Õ 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0499

Priekšlikums Padomes regula ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs  /* COM/2005/0499 galīgā redakcija - CNS 2005/0205 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.10.2005COM(2005) 499 galīgā redakcija2005/0205 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAr Padomes Regulu Nr. 3690/93[1] izveidota Kopienas sistēma, ar ko paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 3760/92, ar ko izveido Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras sistēmu. Regula (EK) Nr. 3760/92 atcelta ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002.Zvejas licence veido atbilstīgu flotes pārvaldības instrumentu, jo īpaši attiecībā uz jaudas ierobežojumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 12. un 13. pantā un Padomes 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldību. Tādēļ ir nepieciešams pielāgot noteikumus par zvejas licencēm šai jaunajai situācijai, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 13. panta 3. punktu un 22. panta 3. punktu.Priekšlikums Komisijas Regulai šajā jautājumā 2005. gada 6. jūlijā ir saņēmis labvēlīgu Zivsaimniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu un ir pieņemts, un to piemēros no Padomes Regulas Nr. 3690/93 atcelšanas dienas.Tādēļ ir nepieciešams nekavējoties atcelt minēto regulu.2005/0205 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],tā kā:1.  Padomes 1993. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama zvejas licencēs [4] , pamatojas uz Padomes 1992. gada 20. decembra Regulu (EEK) Nr. 3760/92, ar ko izveido Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras sistēmu [5] , kura ir aizstāta ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku [6] . Regulā (EK) Nr. 3690/93 esošās atsauces un noteikumi vairs nav saderīgi ar šo jauno regulu, ar ko izveido jaunus noteikumus attiecībā uz zvejas jaudas pārvaldību, kā norādīts zvejas licencēs.2.  Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2371/2002 22. panta 3. punktam un 13. panta 3. punktam Komisija ir pilnvarota noteikt īstenošanas noteikumus zvejas licenču un zvejas jaudas pārvaldībai.3.  Komisija 2005. gada 3. augustā ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 1281/2005 par zvejas licenču pārzināšanu un tajās ietveramo informācijas minimumu [7] , kas jāpiemēro no Regulas (EK) Nr. 3690/93 atcelšanas dienas.4.  Tādēļ Regula (EK) Nr. 3690/93 ir jāatceļ,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Regulu (EK) Nr. 3690/93 atceļ.2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 1281/2005, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas pielikumā doto atbilstības tabulu.2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSATBILSTīBAS TABULARegula (EK) Nr. 3690/93 | Regula (EK) Nr. 1281/2005 |1. pants | 1. un 3. pants |2. pants | 5. pants |3. pants | 4. pants |4. pants | 5. pants |5. pants | 6. pants |6. pants | - |7. pants | - |8. pants | - |9. pants | - |10. pants | 8. un 9. pants |[1] OV L 341, 31.12.1993., 93. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV L 341, 31.12.1993., 93. lpp.[5] OV L 389, 31.12.1992., 1. lpp.[6] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[7] OV L 203, 4.8.2005., 3. lpp.