Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0785

Priekšlikums Padomes regulaI par zvejas iespēju un ar to saistītajiem nosacījumiem zināmiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojamas 2005. gadam Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi  /* COM/2004/0785 galīgā redakcija */

	Briselē, 08.12.2004COM(2004) 785 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIpar zvejas iespēju un ar to saistītajiem nosacījumiem zināmiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojamas 2005. gadam Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSŠis priekšlikums Padomes Regulai 2005. gadam nosaka zvejas tiesības Kopienai vairākās zvejas vietās un trešās valsts kuģiem Kopienas ūdeņos, un apstākļus, saskaņā ar kuriem zvejas iespējas iegūstamas. Tas ierosina arī turpināt pasākumus zvejas intensitātes ierobežošanai ļoti noplicinātos zivju resursos. Šajā priekšlikumā ietverti arī pārejas tehniskie pasākumi 2005. gadam.I. PRIEKŠLIKUMA POLITISKAIS PAMATOJUMSPēdējie Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ziņojumi, kurus lielā mērā atbalstīja EK Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), apstiprina situāciju, kas tika noteikta pēdējo gadu laikā. Vairums no dziļūdens zivju krājumiem un daži no jūras zivju krājumiem tiek pārzvejoti un atrodas ārpus drošām bioloģiskajām robežām.Dažiem ļoti noplicinātiem resursiem, ICES ieteikusi vai nu nulles nozveju iesaistītajā zvejniecībā vai ļoti ierobežotu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) izmantošanu, kamēr tiek pieņemts atjaunošanas plāns. Šāda ieteikuma piemērošana jāizskata, ņemot vērā lēmumus, kurus pēdējo trīs gadu laikā pieņēmusi Padome. Rezultātā šiem lēmumiem jāsniedz nozīmīgs zvejas kvotu samazinājums apdraudētajiem krājumiem un pagaidu zvejas pasākumu kontroles ieviešana dažām zivsaimniecībām kopš 2003. gada. Šie pasākumi jāpiemēro kopā ar ekspluatācijas pārtraukšanas programmām, kas dažās dalībvalstīs noveda pie zvejas jaudas samazināšanās. Tādēļ Komisija uzskata, ka pašreizējā politika, kas atļauj zvejas turpināšanu zemā līmenī, var sniegt rezultātus, ja tā pilnībā tiek izpildīta.Nesenie ICES aprēķini norāda, ka zivju mirstības samazināšanās 2003. gadā tomēr ir bijusi mazāka nekā Padome paredzēja 2002. gadā. Komisija uzskata, ka nepieciešama pastiprinošu konservatīvu pasākumu izmantošana, ja zivsaimniecības nav, kā ieteikts, aizvērtas.Daudziem krājumiem, ICES aprēķini par pēdējām izkraušanām krastā ir daudz augstāki par tiem, par kuriem ziņots oficiālajā statististikas informācijā. Tas norāda, ka kvotas nav kā paredzēts ierobežojušas zvejniecību. Tādēļ ICES apgalvo, ka vajadzīgo zivju mirstības samazināšanu var sasniegt tikai, ja tiek samazināta zvejas intensitāte. Pamatojoties uz šo ieteikumu, Komisija vēlreiz 2005. gadam ierosina īstenot tiešo intensitātes apsaimniekošanu, kā galveno saglabāšanas un apsaimniekošanas līdzekli.Ir nepieciešami vairāku gadu apsaimniekošanas plāni, lai nodrošinātu ilgtermiņa krājumu ilgtspēju un uzlabotu zvejas darbības procesa stabilitāti. Ikgadējie lēmumi par KPN un kvotām jāpieņem samazināšanas plānu un ilgtermiņa apsaimniekošanas stratēģiju kontekstā. Komisijas priekšlikums atspoguļo nesenās debates ar dalībvalstīm un ieinteresētām pusēm par ilgtermiņa apsaimniekošanu un paredz turpmākas debates 2005. gadā.Konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm norāda lielu priekšrocību, lai saglabātu stabilitāti KPN. Lai to sasniegtu, pašiem zivju krājumiem jābūt stabilākiem. Tas nepieciešams lielākai daļai krājumu, lai izmantošana tiktu samazināta līdz zemākiem, stabilākiem un nemainīgākiem rādītājiem.Nesenajā ieteikumā zinātnieki ir ierosinājuši apsaimniekošanai uz zivsaimniecību pamatotu pieeju, jo atsevišķu sugu pārzināšana nevar pienācīgi atspoguļot daudzu jaukto zivsaimniecību, kurās krājumi tiek ķerti kopā, sarežģītību. Uz zivsaimniecību pamatota pieejā nepieciešams ņemt vērā dažādu krājumu asociāciju tajās pašās zivsaimniecībās. Tas ir vēl viens iemesls, lai izmantotu tiešo intensitātes apsaimniekošanu kā administrācijas līdzekli. Savādāk neatbilstība starp dažādu zvejas iespēju sajaukumu, kuras var izmantot zvejas flotes, un sugu sajaukumu, kuras tiek noķertas zvejas laikā, varētu radīt saistības izbrāķēt.ICES aprēķini par nozvejas pārsniegšanu pār KPN un KPN un kvotu nespēja kontrolēt zivju mirstību parāda, ka, lai saglabātu zivju krājumus, nepieciešams būtiski uzlabot kontroli un likuma realizēšanu. Rezultātā Komisija ierosina vairākus pasākumus, lai saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumi tiktu efektīvāk īstenoti.II. KOPĒJĀS PIEĻAUJAMĀS NOZVEJAS NOTEIKŠANA (KPN)A. Krājumi Kopienas ūdeņosKomisijas priekšlikumi KPN pamatojas uz pēdējiem zinātniskiem ieteikumiem, kas dažos gadījumos ir pārveidoti, lai nodrošinātu ekonomisko pasākumu nepārtrauktību iesaistītajās zivsaimniecībās un vairākgadu apsaimniekošanas pieejas īstenošanu, kā norādīts iepriekš. Šie grozījumi tiek ieviesti, paredzot, ka tie ir savienojami ar nozīmīgi samazināto risku apdraudētajiem zivju krājumiem.Šā gada priekšlikumu sagatavošanas procesā Komisija ir apspriedusies ar ieinteresētajām pusēm. Pamatojoties uz šīm konsultācijām, Komisija apzinās vajadzību pēc pakāpeniskas pieejas krājumam, kas ir ārpus drošām bioloģiskām robežām, kas izdara pamatotu kopsavilkumu starp nepieciešamību panākt krājumu izlīdzināšanu līdz drošām bioloģiskām robežām pēc iespējas ātrāk, un nepieciešamību nodrošināt ekonomiskās darbības zināmu nepārtrauktību. Komisija arī atzīst nepieciešamību pilnībā izmantot to krājumu zvejas iespējas, kas atrodas drošās bioloģiskās robežās, tik ilgi, kamēr tas nenorāda uz zivju mirstību, kas ilgtermiņā radītu pie produkcijas samazināšanos.Pievēršoties izvērstākai pieejai, KPN noteikšanai Kopienas ūdeņos, Komisija izmanto šādus kritērijus šādām krājumu kategorijām.1. Krājumi, kuriem Padome pieņēmusi atjaunošanas plānuNozīmīgie krājumi ir:-  menca Kategatā-  menca Skagerakā, Ziemeļjūrā un Austrumu kanālā-  menca Skotijas rietumos-  menca Īrijas jūrā-  ziemeļu heka krājumsŠiem krājumiem Komisija ierosina KPN pieņemšanu saskaņā ar 6. un 7. pantu par atjaunošanas plāna pieņemšanu mencai [1] un 5. un 6. pantu par atjaunošanas plānu ziemeļu hekam [2]. Dažu krājumu novērtēšanā ir būtiskas neskaidrības par nozvejoto zivju skaitu. Tādos gadījumos 6. un 7. pants nav tieši piemērojami un Komisija ierosina turpmāk piemērot zemu KPN.Ņemot vērā ilgstošo nopietno mencu krājumu situāciju un apstiprināto nepieciešamību pēc papildus saglabāšanas pasākumiem, Komisija ierosina turpmāku pūliņu piemērošanu, cenšoties nodrošināt labāku aizsardzību mencai, saskaņā ar 8. pantu par mencas atjaunošanas plānu.2. Krājumi, kur atjaunošanas plāns tiek izstrādātsNozīmīgie krājumi ir:Jaunzēlandes merlūzas krājumi (VIIIc un IXa rajons),Ibērijas- Atlantijas omāri (VIIIc un IXa rajons),paltuss Biskajas līcī (VIIIab rajons),paltuss Rietumu kanālā (VIIe rajons),Austrumbaltijas menca (25. – 32. rajons),Ziemeļjūras plekste (IV zona).Kur ICES ieteicis, ka atjaunošanas plāns joprojām ir nepieciešams, Komisija ierosina pieņemt KPN un intensitātes apsaimniekošanas pasākumus kas ņem vērā konsultācijas ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm. Kur ICES nav atkārtojusi savu ieteikumu par atjaunošanas plānu, Komisija ierosina KPN pieņemšanu un, kur nepieciešams, intensitātes ierobežošanu, kas savienojama ar zinātnisko ieteikumu, ņemot vērā pašreizējo krājumu stāvokli, nepieciešamība pēc vairākgadu pieejas un dalībvalstu, un ieinteresēto pušu vēlmes pēc stabilitātes KPN. Komisija turpina debates Padomē, ar ieinteresētajām pusēm un iesaistītajām dalībvalstīm par ilgtermiņa apsaimniekošanu tādiem krājumiem, kas nodrošinās, ka tie neatgriežas pie augsta riska apstākļiem.3. Krājumi, kas tiek saistīti ar krājumu, kuram ir pieņemti atjaunošanas plāni, tiek izstrādāti, vai kur ICES un ZZTEK ir ieteikušas pārtraukt vai citādi samazināt līdz iespējami viszemākajam līmenimTur, kur atjaunošanas plānu īstenošana ietver nozīmīgas izmaiņas zivju mirstībā, kas virzīta uz sarūkošajām sugām jauktajās zivsaimniecībās, Komisija, pamatojoties uz ICES un ZZTEK informāciju un ietiekumiem, piemēro apvienojamus pasākumus, lai izvairītos no pienākuma izbrāķēt tajās zivsaimniecībās, kuras ir pilnīgi jauktas. Piemēri ir pikšas un sudrabotā heka krājumi Ziemeļjūrā un Skotijas rietumos un paltusa krājumi Kategatā, Skagerakā un Ziemeļjūrā.4. Citi krājumi, par kuriem ICES un ZZTEK ir paziņojušas, ka tie atrodas ārpus drošām bioloģiskajām robežām un ir paziņojušas par ievērojamu zivju mirstības samazināšanosKrājumiem, kuri atrodas ārpus drošām bioloģiskām robežām, bet neietilpst nevienā no iepriekš minētajām kategorijām, Komisija ierosina KPN atbilstošu īstermiņa nozvejas iespēju, kuru ir ieteikusi vai nu ICES vai ZZTEK, vai abas, izņemot, lai mazinātu vērtējumu nenoteiktību un lai sasniegtu tirgus un zvejas darbību stabilitāti, Komisija ierosina ierobežot ikvienu izmaiņu KPN līdz ne vairāk par 20% salīdzinājumā ar 2003. gada KPN, kur to varēja darīt, nepārsniedzot piesardzības zivju mirstību Fpa.Kā būtiska šās pakāpeniskākās pieejas daļa, Komisija arī ierosina Padomei uzņemties saistības, nosakot KPN, kas ir savienojams ar turpmāku pakāpenisku zivju mirstības samazināšanu turpmākajos gados.5. Krājumi, kas atrodas drošās bioloģiskās robežās un netiek saistīti ar atjaunošanas krājumiemKur krājuma novērtējums norāda, ka tas atrodas drošās bioloģiskās robežās, Komisija ierosina KPN, kas, saskaņā ar zinātniskajām prognozēm par šādas nozvejas pieņemšanu, nenovedīs pie krājuma drošās bioloģiskās robežas šķērsošanas (t.i., vai nu virzības zem piesardzības biomasas, Bpa, vai virs piesardzības zivju mirstības, Fpa) līdz 2006. gadam.Kur krājuma novērtējums norāda, ka, palielinot zivju mirstību, ilgtermiņā netiks iegūts papildu daudzums vai, ka, samazinot zivju mirstību, var iegūt lielāku daudzumu, Komisija ierosina KPN, kas savienojams ar zivju mirstības nepalielināšanos.Tomēr, lai mazinātu neskaidrības ietekmi un uzlabotu ekonomisko stabilitāti zivju rūpniecībā, Komisija ierobežo KPN samazināšanu vai palielināšanu līdz ne vairāk par 20% salīdzinājumā ar 2002. gada KPN, kad to varēja darīt nepārsniedzot Fpa.6. Krājumi, kuriem nav pieejami novērtējumi un netiek nodrošināts zinātnisks ieteikumsŠādos gadījumos Komisija ir pamatojusi savu priekšlikumu ar ieteikumu vai nu no ICES vai no ZZTEK, lai kur šās organizācijas sniedz precīzi formulētu novērtējumu KPN.Gadījumos, kad nav pieejams ne novērtējums, ne ieteikums, Komisija 2005. gadam parasti ierosina KPN, kas ir vienāds ar 2004. gadā pieņemto KPN, kur paziņojumi par izkrautajiem daudzumiem norāda uz maksimālu kvotas izmantošanu. Kur kvotas izmantošana ir zema, Komisija apsver, vai iztrūkums ir radies patiesu nepietiekamu zvejas iespēju dēļ (t.i., “papīra zivju” pastāvēšana). Šajos gadījumos Komisija ierosina KPN samazināt, lai KPN labāk atspoguļotu (un tādēļ ilgtermiņā aizsargātu) patiesās zvejas iespējas. Komisija šādos gadījumos ierosina KPN par 20% samazināt, lai sasniegtu zvejas iespēju pakāpenisku samazināšanu līdz krastā izkraušanas līmeņiem, kas novēroti pēdējos gados.B. Krājumi, kas apsaimniekoti reģionālo zivsaimniecību organizāciju kontekstā vai pēc abpusējām konsultācijām ar trešajām valstīm.Noteikti krājumi tiek apsaimniekoti reģionālo zivsaimniecību organizāciju kontekstā vai pēc abpusējām konsultācijām ar trešajām valstīm. Komisijas priekšlikums šiem krājumiem atspoguļo lēmumus, kas pieņemti šajos ietvaros. Tomēr, neliels skaits lēmumu joprojām var tikt pieņemti attiecībā uz krājumiem, kas tiek apsaimniekoti kopā ar trešajām valstīm. Lai novilcinātu šā priekšlikuma izvirzīšanu, kamēr šie lēmumi tiek pieņemti, būtu neiespējami šo priekšlikumu iesniegt laika trūkuma dēļ, kas Padomei nepieciešams tā izskatīšanai pirms pieņemšanas decembrī.III. INTENSITĀTES IROBEŽOJUMIŅemot vērā ICES ieteikumu par KPN neefektivitāti, lai kontrolētu zivju mirstību un nepieciešamību izmantot zvejas intensitātes apsaimniekošanu, lai sasniegtu ilgspējīgus mērķus, Komisija turpina uzskatīt intensitātes apsaimniekošanu par galveno līdzekli. Padome ir pieņēmusi intensitātes apsaimniekošanas pasākumus kopš 2002. gada decembra attiecībā uz noteiktām mencu zivsaimniecībām.Turklāt Komisija ir ierosinājusi tālākus atjaunošanas plānus, kuri ietver tiešās zvejas intensitātes apsaimniekošanas izmantošanu papildu krājumiem, kas pakļauti nepastāvīgai izmantošanai.Komisija ierosina pagaidu likumus zvejas intensitātes apsaimniekošanai, kas ir līdzīgi tiem, kas tika ieviesti 2004. gadā (Regulas 2287/2003 V Pielikums), lai attiektos uz zivsaimniecībām, kuras ir ārpus drošām bioloģiskām robežām un kurām ļoti būtisku zivju mirstības samazināšanu ir ieteikusi ICES. Šis priekšlikums attiecas zvejas dienu skaitu pēc rīku kategorijas, mencu zivsaimniecībām Skagerakā, Kategatā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā, Austrumu kanālā un Skotijas rietumos, bušu zivsaimniecībām Ziemeļjūrā, paltusa zivsaimniecībām Rietumu kanālā un heka, jūras velna un Norvēģijas omāra zivsaimniecībām Rietumibērijas pussalas ārpusē.Mencu krājumiem Īrijas jūrā, Kategatā, Skagerakā, Ziemeļjūrā un Skotijas rietumos, salīdzinājumā ar 2003. gadu, ir nepieciešama turpmāka intensitātes samazināšana. Tomēr, galvenās izmaiņas intensitātes ierobežošanai, kas tika ieviestas no 2003. gada līdz 2004. gadam, rezultātā ir devušas būtisku pasākumu efektivitātes uzlabojumu. Tādēļ izvērstā intensitāte 2004. gadā iespējams ir būtiski zemāka nekā 2003. gadā, pat ar neizmainītu dienu skaitu jūrā. ICES savā ieteikumā šiem krājumiem ierosina zivju mirstības samazināšanu līdzīgu 2003. gadam vai līdz vidējai zivju mirstībai, kas tika novērota periodā no 2001. gada līdz 2003. gadam. Dienu skaita samazināšanai jūrā līdzīgi 2004. gadam, kuram jāatbilst zinātniskajam ieteikumam, kas tādēļ var būt zemāks, nekā ieteica ICES.Ja šī samazināšana tiktu ieviesta, samazinot jūrā pavadīto dienu nozīmīgām flotēm, tas varētu iedragāt pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu vairākiem citiem krājumiem. Tādēļ Komisija ierosina, ka nepieciešamā intensitātes samazināšana mencas zivsaimniecībām, var tikt sasniegta, slēdzot galvenos zvejas apgabalus un /vai mencas sezonu.Ierosinātais atļautais jūrā pavadīto dienu skaits zivsaimniecībās Ziemeļjūras butei, paltusam Rietumu kanālā un hekam, jūras velnam un Norvēģijas omāram Rietumibērijas pussalas ārpusē tikuši izvēlēti, lai atbilstu ierosinātajam KPN, kā aprakstīts iepriekš.Pēdējais ieteikums no ICES parāda, ka ir skaidri redzama vajadzība ieviest intensitātes ierobežošanas plānu mencu zivsaimniecībām Baltijas jūrā. Lai tas būtu atbilstošs ieteikumam un lai nodrošinātu nozīmīgu zivju mirstības samazinājumu Austrumbaltijas mencai 2005. gadā, Komisija ierosina zvejas intensitātes samazināšanu ieviešot divus slēgtos apgabalus mencas zvejai.Krājumiem kas minēti iepriekš, Komisija ierosina KPN, kas nav atbilstošs ICES ieteikumiem nulles KPN. Šādi priekšlikumi ietver augstāku riska līmeni nekā precīza zinātniska ieteikuma ievērošana. Lai šie KPN līmeņi būtu efektīvi, nodrošinot atjaunošanos, tiem jābalstās uz zvejas intensitātes ierobežošanu un pasākumiem, lai uzlabotu kontroli un ieviešanu. Ierosinātie intensitātes pasākumi ir formulēti III Pielikumā (slēgtie apgabali un sezonas) un IV Pielikumā (jūrā pavadīto dienu plāns un kontroles un ieviešanas pasākumi).Galvenās ierosinātās izmaiņas attiecībā uz pašreizējiem pasākumiem ir:-  Papildināšana ar īpašu zvejas atļauju sistēmu kuģiem, kas ietver pasākumus un zvejas iespēju samazināšanu kuģiem, kas pārkāpj saglabāšanas regulas.-  Ziņošanas saistību ieviešana par zvejas intensitāti dalībvalstīm.Turklāt ICES ir ieteikusi pārzināt tūbīšu zivsaimniecību Ziemeļjūrā ar īpašu intensitātes apsaimniekošanas plānu. V Pielikums ierosina apsaimniekošanas sistēmu, kas atbilst šim ieteikumam.IV. PAGAIDU TEHNISKIE PASĀKUMIPagaidu tehniskie pasākumi, kas tiek piemēroti 2005. gadā, ir sniegti priekšlikuma III Pielikumā. Kā izklāstīts II un III nodaļā, priekšlikums ietver papildus zvejas intensitātes samazināšanu mencai apgabala vai sezonas slēgšanas veidā. Tiek ierosināts katram no mencu krājumiem Ziemeļjūrā un Austrumbaltijas jūrā slēgt dziļūdens zivsaimniecībai divus apgabalus, kas ietver galvenās zvejas vietas mencai. Mencai Kategatā priekšlikums ietver mencas zivsaimniecības aizliegumu 2005. gada pirmajā ceturksnī, kur tradicionāli tika iegūta viena trešdaļa no mencu nozvejas. Mencu krājumiem Skotijas rietumos un Īrijas jūrā netiek ierosinātas papildus slēgšanas.V. NOSACĪJUMI KRASTĀ IZKRAUTAJAI NOZVEJAI UN PIEZVEJAI, UN ĪPAŠIE PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ SIĻĶISaskaņā ar pašreizējo regulu, siļķes lomi, kas iegūti mazās norobežotās rūpniecības zivsaimniecībās, nav jāuzskaita attiecībā pret jebkādu kvotu. Tas attiecas arī uz siļķes piezveju rūpniecības zivsaimniecībās Ziemeļjūrā, Skagerakā un Kategatā, lai gan šiem apgabaliem piezvejas kvotas ir saskaņotas ar Norvēģiju. Lai nodrošinātu, ka visas siļķes lomi tiek uzskaitīti saskaņā ar piešķirtajām kvotām, tiek ieviestas izmaiņas priekšlikuma 8. pantā un II Pielikumā. Prasība, lai būtu atbilstošas paraugu ņemšanas programmas uz vietas, lai efektīvi pārraudzītu siļķes nozveju, ir paplašināta, lai ietvertu mazās zivsaimniecības Baltijas jūrā. Pastiprināto pasākumu rezultātā, ierobežojot kopējo siļķu piezveju, ir tikuši atcelti speciālie piezvejas likumi, kas tika ieviesti siļķei 1998. gadā[3].Zinātnieki tomēr atkal ieteikuši svarīgu nozvejas līmeņu samazināšanu vairākiem krājumiem 2005. gadā. Komisija apzinās, ka dažos gadījumos šie samazinājumi nozīmē ievērojamas īstermiņa ekonomiskās grūtības ietekmētajām zivju rūpniecībām. Turklāt nozvejas ierobežojumiem daudzos gadījumos ir ierobežota iedarbība uz saglabāšanu sliktās ievērošanas dēļ. Šo iemeslu dēļ Komisija var pieņemt vairākiem krājumiem nozvejas līmeņa samazinājumu 2005. gadā, kas nav tik liels, kā iesaka zinātnieki, bet vienīgi ar nosacījumu, ka dalībvalstis pašas veiks ilgtermiņa atjaunošanas un/ vai apsaimniekošanas plānu pieņemšanu attiecīgajiem krājumiem, ietverot tik apsaimniekošanas instrumentus, cik nepieciešams, lai nodrošinātu to efektivitāti.PriekšlikumsPADOMES REGULAIpar zvejas iespēju un ar to saistītajiem nosacījumiem zināmiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojamas 2005. gadam Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004 par pasākumu izveidi mencas krājumu atjaunošanai[5] un jo īpaši tās 6. un 8. pantam,ņemot vērā to Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004 par pasākumu izveidi ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[6] un jo īpaši tās 5. pantam,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,[7]tā kā :Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants pieprasa Padomi pieņemt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, un ilgspējīgu zivju darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un it īpaši, ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja.Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomei ir saistoši izveidot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupai. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešajām valstīm jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šās Regulas 20. pantā.Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu apsaimniekošanu, jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbi.Ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zivsaimniecības apsaimniekošanai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt savu kuģu apsaimniekošanu.Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu, kas ievieš papildu nosacījumus katra gada KPN un kvotu[8] apsaimniekošanai, ir nepieciešams noteikt krājumus, uz kuriem attiecas dažādi Regulā minētie pasākumi.Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta līgumiem vai protokoliem par zivsaimniecību attiecībām, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju[9], Fēru salām[10], Grenlandi[11] un Islandi[12].Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. pantu, zivsaimniecības līgumus, kurus Latvija un Lietuva noslēgusi ar trešajām valstīm, pārzinās Kopiena. Saskaņā ar šiem līgumiem Kopiena ir konsultējusies ar Krievijas Federāciju.Kopiena ir Līgumslēdzēja vairākām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām. Šīs zivsaimniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus zināmām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai ir jāīsteno.Savā Gadskārtējā sanāksmē 2004. gada jūnijā, Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij, un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezveju procedūru. Lai gan Kopiena nav IATTC biedrs, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu saskaņā ar šās organizācijas jurisdikciju.Savā Gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā, Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2003. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem.Lai respektētu korekcijas Kopienas kvotām, kuras noteikusi ICCAT, ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas rodas no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales kodu, kas noteikts šajā Regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu.Kā pagaidu pasākums un atliktā regulas pieņemšana, kas maina Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1434/98, kas precizē nosacījumus, saskaņā ar kuriem siļķi var izkraut krastā rūpniecības nolūkiem, kas nav paredzēti tiešam cilvēku patēriņam[13], siļķes nozveju jauktajās zivsaimniecībās, kā minēts šās Regulas 2. pantā, aprēķina attiecībā pret piederīgo siļķes kvotu.Zvejas iespēju īstenošanai jānotiek saskaņā ar Kopienas likumdošanu šajā jautājumā, un it īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu ((EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka detalizēti izstrādātus noteikumus par marķēšanu un zvejas kuģu dokumentāciju[14], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu ((EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka detalizēti izstrādātus noteikumus par informācijas reģistrēšanu dalībvalstu zivju nozvejai[15], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu ((EEK) Nr. 2847/93, kas nosaka kontroles sistēmu, kura piemērojama kopējai zivsaimniecību politikai[16], Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1954/2003 par zvejas intensitātes vadību attiecībā uz noteiktiem zvejas apgabaliem un resursiem, pārveidojot Regulu (EK) Nr. 2847/93 un atceļot Regulas (EK) Nr. 685/95 un (EK) Nr. 2027/95[17], saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1626/94, kas izvirza noteiktus tehniskus pasākumus zivju resursu saglabāšanai Vidusjūrā[18], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas nosaka vispārējos noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[19], Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 601/2004., kas izvirza noteiktus kontroles pasākumus, kas piemērojami zvejas darbībām Konvencijas ietvertajā apgabalā par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu un atceļ Regulas ((EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999[20], saskaņā ar Padomes 1997. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 88/98, kas nosaka noteiktus tehniskus pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai Baltijas jūras, dreifējošo ledus zonu un jūras šaurumu ūdeņos[21], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu ar tehniskiem pasākumiem jauno jūras organismu aizsardzībai[22], Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu Nr. 423/2004, kas noteikusi pasākumus mencu krājumu atjaunošanai[23], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, kas nosaka detalizēti izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[24], ar Padomes Regulu ((EEK) Nr. 2930/86, kas definē zvejas kuģu īpašības[25] un Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, kas nosaka noteiktus tehniskus pasākumus noteiktu tālu migrējošo sugu krājumu saglabāšanai[26].Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2005. gadā jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem.Visapdraudētākajiem krājumiem, kuriem ir pieņemti atjaunošanas plāni un tur iekļautie apsaimniekošanas intensitātes plāni, nepieciešams piemērot pagaidu apsaimniekošanas intensitātes plānus.Sekojot ICES ieteikumam, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu rūpnieciskās zivsaimniecības zvejas intensitāti ICES zonā IV un rajonā IIIa ziemeļos.Lai regulētu zvejas intensitātes ierobežojumus mencai, kā noteikts Padomes 2004. gada februāra Regulā (EK) Nr. 423, kas nosaka pasākumus mencas krājumu atjaunošanai[27], tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārzinātu zvejas intensitāti konsekventi ar KPN, kā noteikts minētās Regulas 8. panta 3. punktā.25. Gada sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zivsaimniecības organizācija (NAFO) pieņēma atjaunošanas plānu Grenlandes paltusam NAFO zonā 2 un rajonā 3KLMNO. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus, tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu nepieciešams īstenot pirms 2005. gada, kamēr vēl nav pieņemta Padomes Regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu Grenlandes paltusa krājumus.Savā 26. Gada sanāksmē, kas notika 2004. gadā no 13. līdz 17. septembrim, NAFO pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām rajonā 3LNO, sarkanasarim rajonā 3O un baltajam hekam rajonā 3NO. Tādēļ šos pasākumus ir nepieciešams īstenot un noteikt sadali starp dalībvalstīm.Lai atbilstu starptautiskajām saistībām, kuras Kopiena uzņēmusies kā Konvencijas par Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu (CCAMLR) Līgumslēdzēja, ieskaitot saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR Komisija, jāīsteno KPN, kurus Komisija pieņēma 2004. – 2005. gada sezonai un attiecīgie sezonas ierobežojošie datumi.Savā XXIII gada sanāksmē 2004. gadā, CCAMLR pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zivsaimniecību krājumiem, kas pieejami katram CCAMLR biedram. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas zvejas kuģu dalību Dissostichus spp. pētniecības zvejniecībā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a), un 58.4.3b), un veica būtiskas zvejas darbības attiecībā uz nozveju un nozvejas ierobežojumiem, kā arī noteiktiem konkrētiem tehniskiem pasākumiem. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi ir jāīsteno.Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku eksistences līdzekļus, ir svarīgi atvērt šās zivsaimniecības 2005. gada 1. janvārī. Piešķirot šim jautājumam neatliekamības statusu, jāpiešķir izņēmums līdz sešu nedēļu periodam, kas minēts protokola I daļas 3. punktā par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:I NODAĻA Darbības joma un definīcijas1. pants TematsŠī Regula nosaka zvejas iespējas 2005. gadam noteiktiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un konkrētus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šās zvejas iespējas izmantojamas.Tomēr noteiktiem Antarktikas krājumiem tā nosaka zvejas iespējas un konkrētus nosacījumus periodiem, kas izklāstīti IF Pielikumā.2. pants MērķisŠī Regula attiecas uz:(a) Kopienas zvejas kuģiem ("Kopienas kuģiem");(b) zvejas kuģiem, kas brauc ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešajā valstī ("trešās valsts kuģi"), ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija ("EK ūdeņi").3. pants DefinīcijasŠajā Regulā izmantotas šādas definīcijas:(a) "zvejas iespējas" nozīmē:(i) kopējo pieļaujamo nozveju ("KPN") vai kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot un/vai šo atļauju laikā;(ii) KPN akcijas, kas pieejamas Kopienai;(iii) kvotas, kas piešķirtas Kopienas trešās valsts ūdeņiem;(iv) Kopienas zvejas iespēju piešķiršana saskaņā ar (ii) un (iii) dalībvalstīm kvotu veidā;(v) kvotu piešķiršana trešajām valstīm zvejai Kopienas ūdeņos.(b) "starptautiskie ūdeņi" nozīmē ūdeņus, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija;(c) "NAFO uzraudzības rajons" nozīmē daļu no Ziemeļrietumu Atlantijas zivsaimniecības organizācijas (NAFO) Konvencijas rajona, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija;(d) "Skageraks" nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai un dienvidos līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zvierijas krastā;(e) "Kategats" nozīmē apgabalu, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos līnija, kas novilkta no Hasenøre uz Gnibens Spids , no Korshage uz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved uz Kullen ;(f) "Ziemeļjūra" nozīmē ICES zonu IV un daļu no ICES rajona IIIa, kura nav ietverta Skageraka definīcijā, kas sniegta (c) punktā;(g) "Rīgas jūras līcis" nozīmē apgabalu, kuru rietumos norobežo līnija, kas Latvijas rietumos novilkta no Ovisi bākas (57°34.1234' N, 21°42.9574' E) līdz Loode zemesraga dienvidu klintij (57° 57.4760' N, 21° 58.2789' E) Sāremas salā, tad uz dienvidiem līdz galējam Sõrve pussalas dienvidu punktam un tad ziemeļu - austrumu virzienā gar Sāremas salas austrumu krastu, un ziemeļos līdz līnijai, kas novilkta no 58°30.0' N 23°13.2'E to 58°30.0'N 23°41'1E.4. pants Zvejas zonasŠajā Regulā jāpielieto šādas zonu definīcijas:(a) ICES (Starptautiskā jūras izpētes padome) zonas ir noteiktas Padomes Regulā ((EEK) Nr. 3880/91[28];(b) CECAF (Centrālās Atlantijas austrumu daļas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2597/95[29];(c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zivsaimniecības organizācija) zonas ir noteiktas Padomes Regulā ((EEK) Nr. 2018/93[30];(d) CCAMLR (Antarktikas dzīvo ūdeņu resursu saglabāšanas konvencija) zonas ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004.II NODAĻA Zvejas iespējas un Kopienas kuģus saistošie noteikumi5. pants Zvejas iespējas un piešķiršana1. Zvejas iespējas Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai noteiktos Kopienai nepiederošos ūdeņos un šādu zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I Pielikumā.2. Kopienas kuģi līdz ar to tiek pilnvaroti izdarīt nozveju kvotas robežās, kas izklāstītas I Pielikumā, ūdeņos, kas pieder Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijai, un zvejas zonai ap Jana Majena salu un Krievijas Federāciju, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 9, 16 un 17. pantā.3. Komisija nosaka zvejas iespējas moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņos), kas izmantojamas Kopienai, atbilstoši 7,7% no moivas KPN tiklīdz KPN ir noteikts. Pēc pm tonnu Islandei, pm tonnu Fēru salām un pm tonnu Norvēģijai nosūtīšanas, atlikušais daudzumu būs pieejams visām dalībvalstīm.4. Zvejas iespējas sudrabotā heka krājumiem zonās I-XIV (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķei zonās I un II (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielināt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) No 2371/2002 30. panta 2. punktā, kad trešās valstis nerespektē šo krājumu atbildīgo apsaimniekošanu.6. pants Īpašie noteikumi un piešķiršanaZvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas izklāstīts I Pielikumā jāizdara nekaitējot:(a) izmaiņām, kas izdarītas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam;(b) otrreizējai piešķiršanai, kas veikta atbilstoši Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam;(c) papildus izkraušanai krastā, kas atļauta saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 847/96 3. pantu;(d) aizturētajiem daudzumi, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 847/96 4. pantu;(e) ieturējumiem, kas izdarīti atbilstoši Regulas ((EK) Nr. 847/96 5. pantam.7. pants Kvotu elastība2005. gadam šās Regulas I Pielikumā ir izklāstīti šādi krājumi:a) krājumi, kas ir saskaņā ar piesardzības vai analītisko KPN;b) krājumi, uz kuriem attiecas katra gada fleksibilitātes noteikumi, kas izklāstīti Regulas ((EK) Nr. 847/96 3 un 4. pantā;c) krājumi, kuriem jāpiemēro soda koeficienti, kas noteikti šās Regulas 5. panta 2. punktā.8. pants Noteikumi zvejas un piezvejas izkraušanai krastā1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteiktas zvejas iespējas nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut krastā, ja vien:(a) nozveju ir izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota un tā kvota nav izmantota; vai(b) nozveja no Kopienas tiesas daļas, kura nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota; vai(c) visām sugām, kas nav siļķe un makrele, kur tās ir sajauktas ar citām sugām, nozveja ir izdarīta ar tīkliem, kuru acu izmērs ir mazāks par 32 milimetriem, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 850/98 4. pantu, un nav šķirotas ne uz klāja, ne izkraujot; vai(d) siļķei, lomi atbilst pasākumiem, kas minēti III pielikuma 12. punktā; vai(e) makrelēm, kur tās ir kopā ar stavridu vai sardīni, makrele nepārsniedz 10% no kopējās makreļu, stavridu un sardīņu svara uz klāja, un lomi netiek šķiroti ne uz klāja, ne izkraujot; vai(f) lomi, kas ir noķerti zinātnisko pētījumu laikā, kas tiek veikti saskaņā ar Regulu ((EK) Nr. 850/98 vai Regulu ((EK) Nr. 88/98.2. Viss krastā izkrautais jāuzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, attiecībā per Kopienas daļu, izņemot nozvejas, kas veiktas saskaņā ar 1. daļas c), e) un f) apakšpunktu noteikumiem.3. 1. daļas izņēmums, kad dalībvalstu zvejas iespējas siļķei zonās II (EK ūdeņi), III, IV un apakšrajonā VII d ir izmantotas, ir aizliegts kuģiem, kas peld zem konkrētās dalībvalsts karoga un ir reģistrēti Kopienā un zvejo zivsaimniecībās, uz kurām attiecas būtiski nozvejas ierobežojumi izkraut lomus, kas ir nešķiroti un kuros ir siļķes.4. Piezvejas procentuālās attiecības noteikšana un tās izvietošana jāveic saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu un Regulas ((EK) Nr. 88/98 2. un 3. pantu.9. pants Piekļuves ierobežojumi1. Kopienas kuģi nedrīkst zvejot Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld zem Dānijas vai Zviedrijas karogiem, ir atļauts zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas.2. Zvejošana ar Kopienas kuģiem ūdeņos, kas atrodas zem Islandes jurisdikcijas, ir ierobežota līdz apgabalam, kas definēts ar taisnām līnijām, kas secīgi savieno šādas koordinātes:Dienvidrietumu apgabals1. 63°12'N un 23°05'W caur 62°00'N un 26°00'W,2. 62°58'N un 22°25'W,3. 63°06'N un 21°30'W,4. 63°03'N un 21°00'W no turienes 180°00'S;Dienvidaustrumu apgabals1. 63°14'N un 10°40'W,2. 63°14'N un 11°23'W,3. 63°35'N un 12°21'W,4. 64°00'N un 12°30'W,5. 63°53'N un 13°30'W,6. 63°36'N un 14°30'W,7. 63°10'N un 17°00'W no turienes 180°00'S.10. pants Īpašie noteikumi siļķei zonās III un IVPasākumi, kas izklāstīti II Pielikumā jāpiemēro attiecībā uz siļķes, kas noķerta zonā III un IV noķeršanu, šķirošanu un izkraušanu krastā.11. pants Citi tehniskie un kontroles pasākumiTehniskie pasākumi, kas izklāstīti III Pielikumā jāpiemēro 2005. gadā kopā ar tiem, kas izklāstīti Regulā ((EK) Nr. 850/98, Regulā ((EK) Nr. 88/98, Regulā ((EK) Nr. 1626/94 un Regulā ((EK) Nr. 973/2001.Sīki izstrādāti noteikumi III pielikuma 10. punkta īstenošanai var tikt pieņemti saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas ((EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā.12. pants Intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi krājumu apsaimniekošanai1. Zvejas intensitātes ierobežošana un saistošie noteikumi, kas noteikti IVa Pielikumā, jāpiemēro zivsaimniecību apsaimniekošanai Skagerakā, Kategatā, Ziemeļjūrā un kanālā, Īrijas jūrā, Skotijas rietumos.1.vēlreiz. Periodam no 2005. gada 1. februāra līdz 2005. gada 31. decembrim, zvejas intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi, kas noteikti IVb Pielikumā, jāpiemēro zivsaimniecību apsaimniekošanai Kantabrijas jūrā un Rietumibērijas pussalā.2. Zvejas intensitātes ierobežojumi un saistošie noteikumi, kas noteikti V Pielikumā, jāpiemēro tūbīšu krājumu apsaimniekošanai Skagerakā un Ziemeļjūrā.3. Komisija noteiks galējo zvejas intensitāti 2005. gadam tūbīšu zivsaimniecībām zonās IIa, IIIa, IV pamatojoties uz likumiem, kas noteikti V pielikuma 6. punktā.III NODAĻA Zvejas iespējas un trešo valstu kuģus saistošie noteikumi13. pants PilnvarošanaKuģi, kas peld zem Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Krievijas Federācijas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo, un Venecuēlas karogiem un kuģi, kas reģistrēti Fēru salās, ir pilnvaroti veikt nozveju Kopienas ūdeņos kvotas robežās, kas izklāstītas I Pielikumā un uz kuriem attiecas 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. un 24. panta noteikumi.14. pants Ģeogrāfiskie ierobežojumiZvejošanai ar kuģiem, kas peld zem:(a) Norvēģijas karoga vai ir reģistrēti Fēru salās ir ierobežoti tām 200 jūras jūdžu zonām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas Ziemeļjūrā, Kategatā, Baltijas jūrā un Atlantijas okeāna ziemeļos 43°00' N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas ((EK) Nr. 2371/2002 18. pantā; zvejošanai Skagerakā ar kuģiem, kas peld zem Norvēģijas karoga, ir atļautas četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzlīnijas;(b) Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo, un Venecuēlas karogiem ir ierobežojumi tām 200 jūras jūdžu daļām, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta.15. pants Nosacījumi zvejas un nozvejas izkraušanai krastāZivis no krājumiem, kurām ir noteiktas zvejas iespējas, nedrīkst paturēt uz klāja vai izkraut, ja vien nozveja nav izdarīta ar kuģiem no trešās valsts, kuriem ir kvota, kas nav izmantota.IV NODAĻA Licencēšanas pasākumi Kopienas kuģiem16. pants Licences un saistītie nosacījumi1. Neievērojot pamatlikumus par zvejas licencēm un īpašajām zvejas atļaujām, kas noteiktas Regulā ((EK) Nr. 1627/94, zvejai trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, kuru izsniedz trešās valsts varas iestādes.Tomēr pirmais apakšpunkts netiek piemērots šādiem Kopienas kuģiem, kas zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos:(a) ar tonnāžu, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT;(b) kas realizē zvejniecību cilvēku patēriņam sugām, kas nav makreles;(c) kas peld zem Zviedrijas karoga, saskaņā ar iedibināto praksi.2. Maksimālais licenču un citu saistošo noteikumu skaits ir noteikts VI pielikuma I daļā. Pieprasījumos pēc licencēm jānorāda zvejas veids un vārds, un kuģa raksturojums. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgo trešo valstu varas iestādēm.Ja vien dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (apmaina) zvejas apgabalos, kas izklāstīti I daļas VI Pielikumā, nodošanā jāietver attiecīga licenču nodošana un par to jāinformē Komisija. Tomēr kopējais licenču skaits katram zvejas apgabalam, kā izklāstīts I daļas VI Pielikumā, nedrīkst tikt pārsniegts.3. Kopienas kuģiem jāizpilda saglabāšanas un kontroles pasākumi un visi citi noteikumi, kas regulē zonu, kurā tie darbojas.17. pants Fēru salasKopienas kuģi, kas licencēti specializētas zivsaimniecības veikšanai konkrētām sugām Fēru salu ūdeņos, var veikt specializēto zvejniecību citām sugām ar noteikumu, ka tie iepriekš paziņo Fēru varas iestādēm par izmaiņām.V NODAĻA Licencēšanas kārtība trešo valstu kuģiem18. pants Pienākums, lai būtu licence un īpaša zvejas atļauja1. Neskatoties uz Regulas ((EK) Nr. 2847/93 28b pantu, kuģiem, kas peld zem Norvēģijas karoga, ar mazāk nekā 200 GT, nav nepieciešama licence un zvejas atļauja.2. Licence un īpaša zvejas atļauja jāglabā uz kuģa. Tomēr kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, tiek atbrīvoti no šā pienākuma.3. Kuģi no trešajām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2004. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot, sākot ar 2005. gada 1. janvāri, kamēr kuģu saraksts, kuriem atļauts zvejot, tiek iesniegts Komisijai, un tā to apstiprina.19. pants Pieteikums licencei un īpašai zvejas atļaujaiTrešās valsts varas iestādes pieteikumā Komisijai licences un īpašas zvejas atļaujas iegūšanai jāietver sekojoša informācija:(a) kuģa nosaukums;(b) reģistrācijas numurs;(c) ārzemju identifikācijas burti un numuri;(d) reģistrācijas osta;(e) īpašnieka vai kravas nosūtītāja uzvārds un adrese;(f) bruto tilpums un kopējais garums;(g) dzinēja jauda;(h) izsaukuma signāls un radio frekvence;(i) iecerētā zvejas metode;(j) iecerētā zvejas vieta;(k) sugas, kuras iecerēts zvejot;(l) laika periods, kam nepieciešama licence.20. pants Licenču skaitsLicenču skaits un īpaši saistošie noteikumi ir noteikti II. daļas VI Pielikumā.21. pants Anulēšana un atsaukšana1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt nolūkā izsniegt jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana var notikt iepriekšējā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izsniegšanas datuma. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā no to izsniegšanas datuma.2. Licences un īpašās zvejas atļaujas var pilnībā vai daļēji atsaukt pirms termiņa beigšanās datuma, ja kvota apspriežamajam krājumam, kas izklāstīta I Pielikumā, tikusi izmantota.3. Licences un īpašās zvejas atļaujas var atsaukt gadījumā, ja netiek izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā Regulā.22. pants Neatbilstība būtiskajiem noteikumiem1. Nevienam zvejas kuģim netiek izsniegta licence vai īpašā zvejas atļauja periodam, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildīti pienākumi, kas noteikti šajā Regulā.2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts varas iestādēm nosaukumus un raksturlielumus kuģiem, kuriem nav atļauts zvejot Kopienas zvejas zonā sekojošā mēneša vai mēnešu laikā būtisko likumpārkāpumu rezultātā.23. pants Licences īpašnieka pienākumi1. Trešās valsts kuģiem jāizpilda saglabāšanas un kontroles pasākumi, un citi noteikumi, kas regulē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, it īpaši Regulas ((EEK) Nr. 2847/93, ((EK) Nr. 1627/94, ((EK) Nr. 88/98, ((EK) Nr. 850/98, ((EK) Nr. 1434/98 un ((EEK) Nr. 1381/87.2. Kuģiem, kas minēti 1. punktā, jāglabā kuģa žurnāls, kurā jāieraksta informācija, kas izklāstīta VII pielikuma I daļā.3. Trešās valsts kuģiem, izņemot tos, kas peld zem Norvēģijas karoga, zvejo ICES rajonā IIIa, jāiesniedz Komisijai informācija, kas izklāstīta VIII Pielikumā, saskaņā ar likumiem, kas noteikti šajā Pielikumā.24. pants Īpašie noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu1. Licenču piešķiršanu zvejošanai Franču Gviānas departamenta ūdeņos nosaka ieinteresētā kuģa īpašnieka garantija pēc Komisijas pieprasījuma atļaut uz kuģa uzkāpt novērotājam.2. Katra kuģa kapteinim, kuram pieder licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, izkraujot lomu krastā, pēc katra brauciena jāiesniedz deklarācija franču varas iestādēm, kurā norāda nozvejoto un uz kuģa glabāto garneļu skaitu kopš pēdējās deklarācijas. Šai deklarācijai jābūt saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts VI pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šās deklarācijas pareizību. Franču varas iestādes jāveic attiecīgie pasākumi, lai pārbaudītu šo deklarāciju pareizību, tās pārbaudot attiecībā pret kuģa žurnālu, kas minēts 2. panta 2. punktā. |Deklarāciju pēc tās pārbaudes paraksta kompetenta amatpersona. Pirms katra mēneša beigām franču varas iestādes Komisijai nosūta visas uz iepriekšējo mēnesi attiecināmās deklarācijas.3. Kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, glabā kuģa žurnālu, kas atbilst paraugam VII pielikuma II daļā. Šī kuģa žurnāla kopija ar franču varas iestāžu starpniecību jānosūta Komisijai 30 dienu laikā kopš katra zvejas brauciena pēdējās dienas .4. Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu attiecībā uz kuģi, kam pieder licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šī kuģa licence tiek anulēta.VI NODAĻA Īpašie noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldes rajonā1. IEDAļA KOPIENAS DALīBA25. pants Kuģu saraksts1. Tikai Kopienas kuģiem ar vairāk kā 50 gross tonnām, kuriem izsniegta īpaša karoga dalībvalsts zvejas atļauja un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, ir tiesīgi, ņemot vērā nosacījumus, kas izklāstīti atļaujā, zvejot, glabāt uz kuģa un izkraut krastā zivju resursus no NAFO pārvaldes rajona.2. Katrai dalībvalstij, vismaz 15 dienas pirms jauns kuģis iebrauc NAFO pārvaldes rajonā, datorrakstā jāinformē Komisija. Komisijai šī informācija nekavējoties jānosūta NAFO sekretariātam.3. Informācijai, kas minēta 2. punktā, jāietver sekojoša informācija:(a) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulas ((EK) Nr. 26/2004 I Pielikumā par Kopienas zvejas flotes reģistru[31];(b) starptautiskais radio izsaukuma signāls;(c) kuģa fraktētājs, ja piemērojams;(d) kuģa veids.4. Kuģiem, kas pagaidām peld zem dalībvalstu karoga (tikai kuģa fraktēšana), nosūtītajā informācijā jāietver:(a) dati, kur dēļ kuģim atļauts peldēt zem dalībvalsts karoga;(b) dati, kuru dēļ kuģim dalībvalstis atļāvušas uzsākt zvejot NAFO pārvaldes rajonā;(c) valsts nosaukums, kur kuģis ir reģistrēts vai ticis iepriekš reģistrēts, un datums, ar kuru tas beidzis peldēt zem šās valsts karoga;(d) kuģa nosaukums;(e) kuģa oficiālais reģistrācijas numurs, kuru piešķīrušas kompetentās valsts varas iestādes;(f) kuģa mājas osta pēc pārvietošanas;(g) kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārds;(h) paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta regulu kopija, kas ir spēkā NAFO pārvaldes rajonā;(i) galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO pārvaldes rajonā;(j) apakšrajoni, kur kuģis varētu zvejot.2. IEDAļA TEHNISKIE PASāKUMI26. pants Acu izmēri1. Traļa tīkla izmantošana, kuriem tādēļ to ikvienā posmā tīkla acu izmēri ir mazāki par 130 mm, būs aizliegta tiešā dziļūdens sugu zveja, kas minēta IX Pielikumā. Šo acs izmēru var samazināt līdz 60 mm minimumam tiešai īsspuru kalmāra ( Illex illecebrosus ) zvejai. Tiešai raju ( Rajidae ) zvejai šis acs izmērs jāpalielina līdz 280 mm minimumam āmī un 220 mm visās citās traļa daļās.2. Kuģiem, kas zvejo garneles ( Pandalus borealis ), jāizmanto tīkli ar minimālo acs izmēru 40 mm.27. pants Piestiprinājumi pie tīkliem1. Jebkuru līdzekļu vai iekārtu izmantošana, izņemot tos, kas aprakstīti šajā pantā, kuri aizsprosto tīklu acis vai samazina to izmēru, ir aizliegta.2. Buras, tīkli vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts āmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu.3. Iekārtas var būt piestiprinātas pie augšējās āmja daļas, nodrošinot, ka tās neaizsprosto āmja acis. Augšpuses borta lenšu izmantošana ir ierobežota līdz tām, kas minētas X Pielikumā.4. Kuģiem, kas zvejo garneles ( Pandalus borealis ) jāizmanto šķirošanas tīkliņi vai režģi ar maksimālo 22 mm atstarpi starp stieņiem. Kuģiem, kas zvejo garneles rajonā 3L arī jābūt īsai cilpai ar gredzenu un āķi, ar minimālo izmēru 72 cm garumā, kā aprakstīts III pielikuma 4. pielikuma turpinājumā.28. pants Papildnozveja1. Kuģu kapteiņi nedrīkst veikt tiešo zvejniecību sugām, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi. Tiešā zivsaimniecība sugām tiek veikta, kad šās sugas satur vislielāko nozvejas svara procentuālo attiecību ikvienā lomā.2. Sugu piezvejas, kas minētas ID Pielikumā, kurām Kopiena nav noteikusi kvotas, izņemot NAFO pārvaldes rajonu, un veiktas šajā daļā, kad zivsaimniecība tieši ikvienai sugai nedrīkst pārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10% no kopējā nozvejas svara, kas palicis uz kuģa, lai kurš ir lielāks. Tomēr, daļā no NAFO pārvaldes rajona, kur specializētā zvejošana noteiktām sugām ir aizliegta, katras sugas piezveja, kas minēta ID Pielikumā, nedrīkst pārsniegt 1 250 kg, respektīvi, 5%.3. Kad vien kopējais sugu skaits, uz kuriem attiecas piezvejas ierobežojumi katrā nozvejā, pārsniedz ierobežojumus, kas noteikti 2. punktā, kad vien tie piemērojami, kuģiem nekavējoties jāpāriet uz minimālām piecām jūras jūdzēm no iepriekšējā nozvejas stāvokļa. Kad vien kopējais sugu skaits, uz kuru attiecas piezvejas ierobežojumi, katrā nākamajā nozvejā pārsniedz minētos ierobežojumu, kuģiem atkal nekavējoties jāpāriet uz minimālajām piecām jūras jūdzēm no iepriekšējā nozvejas, un tie nedrīkst atgriezties apgabalā 48 stundas.4. Kuģiem, kas zvejo garneles ( Pandalus borealis ), gadījumā, ja visu ID Pielikumā minēto sugu kopējā piezveja katrā nozvejā pārsniedz 5% no svara rajonā 3M aun 2,5% rajonā 3L, kuģiem nekavējoties jāpāriet uz minimālajām piecām jūras jūdzēm no iepriekšējā nozvejas.5. Garneļu nozvejā nedrīkst izmantot dziļūdens sugu piezvejas līmeņus.29. pants Minimālais zivs lielumsZivis no NAFO pārvaldes rajona, kurām nav tāds izmērs, kāds noteikts XI Pielikumā, nedrīkst apstrādāt, atstāt uz kuģa, pārsūtīt, pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt aplūkošanai vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties jāatgriež jūrā. Kad noķerto zivju daudzums, kurām nav vajadzīgā lieluma, pārsniedz 10% no kopējā daudzuma, kuģim, pirms zvejas turpināšanas, jādodas projām vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no iepriekšējās nozvejas jebkuras atrašanās vietas. Ikviena apstrādātā zivs, uz kuru attiecas minimālās zivs izmēru prasības, kas ir īsāka par ekvivalentu XI Pielikumā, jāuzskata par radušos no zivs, kas ir zem minimālā zivs izmēra.3. IEDAļA KONTROLES PASĀKUMI29. pants vēlreiz Produkta marķēšana un atsevišķa kraušana1. Visas apstrādātās zivis, kas savāktas NAFO pārvaldes rajonā jāmarķē tādā veidā, kas ir identificējams katrai sugai un produktu kategorijai. Tās jāmarķē arī kā noķertas NAFO pārvaldes rajonā.2. Visas garneles, kas savāktas rajonā 3L un viss Grenlandes paltuss, kas iegūts zonā 2 un rajonos 3KLMNO jāmarķē kā noķerts šajos attiecīgajos apgabalos.3. Tādu pašu sugu lomi jāizvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu lomiem. Visi lomi, kas noķerti NAFO pārvaldes rajonā, jānovieto atsevišķi no lomiem, kas noķerti ārpus šā rajona.Lomus var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katra kravas telpas daļa, kur tas ir izvietots, jātur nepārprotami atsevišķi, izmantojot plastmasu, finieri un tīklu utt no citu sugu lomiem.30. pants Produkcijas kuģa žurnāls un izkraušanas plāns1. Turklāt, lai atbilstu Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11., un 12. pantam, kuģu kapteiņiem kuģa žurnālā jāieraksta šās Regulas XII Pielikumā minētā informācija.2. Katrai dalībvalstij pirms katra mēneša 15. datuma Komisijai datorrakstā, jāpaziņo par krājumu daudzumiem, kas norādīti XIII Pielikumā, izkrauti krastā iepriekšējā mēneša laikā un jāpaziņo jebkura saskaņā ar Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemtā informācija.3. Kopienas kuģa kapteinim attiecībā uz sugu lomiem, kas minēti ID Pielikumā, jāturpina:(a) produkcijas kuģa žurnāls, kurā pēc sugām norādīta to kopējā produkcija,;(b) kraušanas plāns, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās, kā arī katras sugas daudzumu uz kuģa produkta svarā, kas norādīts kilogramos.4. Produkcijas kuģa žurnāls un kraušanas plāns, kas minēts 3. iedaļā, katru dienu jāatjauno par iepriekšējo dienu, rēķinot no 00.00 stundām (UTC) līdz 24.00 stundām (UTC), un jāglabā uz kuģa, kamēr tas netiek pilnībā izkrauts.5. Kuģa kapteinim jāsniedz nepieciešamais atbalsts kuģa žurnālā uzrādīto daudzumu un apstrādāto produktu pārbaudes veicināšanai.31. pants TīkliKad zvejo tieši vienu vai vairākas sugas, kas minētas IX Pielikumā, kuģiem nedrīkst būt tīkli, kuru acu izmērs ir mazāks kā tas, kas noteikts 26. pantā. Tomēr kuģi, kas zvejo tā paša brauciena tajā pašā kursā apgabalos, izņemot NAFO pārvaldes rajonu, var šādus tīklus turēt uz kuģa, nodrošinot, ka tie ir droši piestiprināti un nokrauti, un nav pieejami tūlītējai izmantošanai, tas nozīmē, ka:(a) tīkliem jābūt nenorobežotiem no to dēļiem un to vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem, un virvēm;(b) tīkliem, kas atrodas uz vai virs klāja, jābūt droši nostiprinātiem atsevišķi no virsbūves klāja.32. pants PārkraušanaKopienas kuģi nedrīkst veikt pārkraušanas darbības NAFO pārvaldes rajonā, ja vien tie no to kompetentajām varas iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai.33. pants Zvejas intensitātes kontrole1. Katrai dalībvalstij jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka to kuģu zvejas intensitāte, kas minēta 25. pantā, ir proporcionāla zvejas iespējām, kas pieejamas šai NAFO pārvaldes rajonā.2. Dalībvalstis nosūta Komisijai zvejas plānus to kuģiem, kas zvejo sugas NAFO pārvaldes rajonā, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. janvārim vai pēc tam vismaz 30 dienas pirms šādu darbību uzsākšanas. Zvejas plānā, cita starpā, jānorāda kuģis vai kuģi, kuri nodarbosies ar zvejniecību, un plānotais zvejas dienu skaits NAFO pārvaldes rajonā, kā arī citos apgabalos, kur minētie kuģi plāno zvejot. Zvejas plānam jāatspoguļo kopējā nozvejas intensitāte, kas tiks izvērsta neatkarīgi no zivsaimniecībām, attiecībā uz zvejas iespējām, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu.Dalībvalstīm, ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. decembrim, Komisijai jāziņo par savu zvejas plānu īstenošanu, ieskaitot kuģu skaitu, kas faktiski iesaistīti zvejniecībā, un kopējo zvejoto dienu skaitu.4. IEDAļA ĪPAšIE NOTEIKUMI ZIEMEļU GARNELēM34. pants Ziemeļu garneļu zvejošanaKatrai dalībvalstij ik dienas jāziņo Komisijai par ziemeļu garneļu ( Pandalus borealis ) daudzumu, kas noķerts NAFO pārvaldes rajona 3L rajonā, ar kuģiem, kas peld zem Kopienas karoga un ir reģistrēti Kopienā. Visām zvejas darbībām jānotiek dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus un jāierobežo līdz viena kuģa lokalizācijai katrai dalībvalsti jebkurā brīdī.5. IEDAļA ĪPAŠIE NOTEIKUMI GRENLANDES PALTUSAM35. pants Aizliegums attiecībā uz Grenlandes paltusamKopienas zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot Grenlandes paltusu NAFO zonā 2 un rajonos 3KLMNO, un atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut krastā šajā zonā nozvejoto Grenlandes paltusu, ja:(a) tiem nav īpašas zvejas atļaujas, kuru izsniegusi dalībvalsts, zem kuras karoga tie peld;(b) tie nav reģistrēti NAFO kuģu reģistrā.35. pants vēlreiz Kuģu saraksts1. Dalībvalstīm jānodrošina, ka kuģi, kuriem ir izsniegtas īpašas, 35. pantā minētas, zvejas atļaujas, ir ietverti sarakstā, kur minēts to nosaukums un iekšējais numurs, saskaņā ar Regulas((EK) Nr. 26/2004.I Pielikumu.2. Katrai dalībvalstij jānosūta saraksts, Komisijai kas noteikts 1. iedaļā, un visi sekojošie labojumi datorrakstā.3. Labojumi 1. iedaļā noteiktajam sarakstam jāiesniedz Komisijai vismaz piecas dienas pirms datuma, kad kuģis, kas no jauna pievienots šim sarakstam, iebrauc zonā 2 un rajonos 3KLMNO. Komisijai saraksts nekavējoties jānosūta NAFO sekretariātam.4. Katrai dalībvalstij starp tās kuģiem kas ietverti sarakstā, kas minēts 1 iedaļā, jāpiešķir sava kvota Grenlandes paltusam,. Dalībvalstīm jāinformē Komisija par kvotu piešķiršanu ne vēlāk kā 15 dienas pēc šās Regulas stāšanās spēkā.36. pants Ziņojumi1. Kuģu kapteiņiem, kas minēti 35. panta 2. punktā, jāiesniedz karoga dalībvalstij sekojoši ziņojumi:(a) Grenlandes paltusa daudzums, kas paliek uz klāja, kad Kopienas kuģis iebrauc zonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šis ziņojums jāiesniedz ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms kuģa katras iepeldēšanas šajā zonā.(b) Grenlandes paltusa katras nedēļas nozveja. Šis ziņojums pirmoreiz jāiesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iepeldēšanas zonā 2 un rajonos 3KLMNO, vai, kad zvejas braucieni ilgst vairāk kā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā, lomiem, kas ir zonā 2 un rajonos 3KLMNO iepriekšējās nedēļas laikā, kas beidzas svētdienas pusnaktī.(c) Grenlandes paltusa daudzums, kas tiek turēts uz klāja, kad kuģis izbrauc no zonas 2 un rajoniem 3KLMNO. Šis ziņojums jāiesniedz ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms kuģa katras izbraukšanas no šās zonas, un tajā jāietver zvejas dienu skaits un kopējā nozveja šajā zonā.(d) Daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras Grenlandes paltusa pārkraušanas laikā, kad kuģis uzturas zonā 2 un rajonos 3KLMNO. Šie ziņojumi jāiesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeigšanas.2. Dalībvalstīm pēc saņemšanas jāiesniedz Komisijai 1. iedaļas a), c) un (d apakšpunktā noteiktie ziņojumi.3. Kad tiek uzskatīts, ka Grenlandes paltusa nozveja, kas reģistrēta saskaņā ar 2. iedaļu, ir pārsniegusi 70% no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, kuģu kapteiņiem katru dienu jāiesniedz paziņojumi, kas attiecas uz 1. punkta b) apakšpunktu.37. pants Noteiktās ostas1. Aizliegts izkraut krastā Grenlandes paltusa daudzumu kur citur, izņemot ostas, kuras ir noteikusi NAFO Līgumslēdzēja. Grenlandes paltusa izkraušana krastā ostās, kas nav Līgumslēdzēja, ir aizliegta.2. Dalībvalstīm jānosaka ostas, kurās var notikt Grenlandes paltusa izkraušana un jānosaka saistošās pārbaudes un uzraudzības procedūras, ieskaitot terminus un noteikumus Grenlandes paltusa daudzumu reģistrēšanas un ziņošanas sistēmai katrā izkraušanā.3. Dalībvalstīm 15 dienu laikā no šās Regulas stāšanās spēkā jāiesniedz Komisijai noteikto ostu saraksts, un 15 dienu laikā pēc tam saistošās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. iedaļā. Komisijai nekavējoties šī informāciju jānosūta NAFO sekretariātam.4. Komisija nekavējoties nosūtīs visām dalībvalstīm noteikto ostu sarakstu, kas minētas 2. iedaļā, kā arī citu NAFO Līgumslēdzēju noteiktās ostas.38. pants Pārbaude ostā1. Dalībvalstīm jānodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc noteiktajā ostā izkraut un/ vai pārkraut Grenlandes paltusu, kas noķerts NAFO zonā 2 un rajonos 3 KLMNO, tiek pakļauti pārbaudei ostā saskaņā ar NAFO ostas pārbaudes plānu2. Ir aizliegts izkraut un/ vai pārkraut lomus no kuģiem, kas minēti 1 iedaļā, kamēr nav ieradušies inspektori.3. Viss izkrautais daudzums pirms pārvešanas uz saldētavu vai uz citu galamērķi jānosver pa sugām.4. Dalībvalstīm septiņu darba dienu laikā no datuma, kad pārbaude tika pabeigta, jāiesniedz NAFO sekretariātam attiecīgais ostas pārbaudes ziņojums, ar kopiju Komisijai.39. pants Izkraušanas un pārkraušanas aizliegšana kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju kuģiDalībvalstīm jānodrošina, ka Grenlandes paltusa izkraušana un pārkraušana no kuģiem, kas nav Līgumslēdzēju, kuri ir iesaistīti zvejas darbībās NAFO pārvaldes rajonā, ir aizliegta.40. pants Zvejas pasākumu turpināšanaDalībvalstīm vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim jāiesniedz Komisijai ziņojums par pasākumu īstenošanu, kas noteikti no 35. līdz 39. pantam, ieskaitot kopējo zvejas dienu skaitu.6. IEDAļA ĪPAšIE NOTEIKUMI SARKANASARIEM41. pants Sarkanasaru zivsaimniecība1. Kompetentām dalībvalstu varas iestādēm, zem kuru karoga kuģis peld vai kur kuģis ir reģistrēts, katrā otrajā pirmdienā jāinformē Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo sarkanasari NAFO pārvaldes rajona zonā 2 un apgabalā IF, 3Kun 3M, par noķerto sarkanasaru daudzumiem šajās zonās divu nedēļu laikā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī.Kad kopējā nozveja sasniedz 50% no KPN, jāziņo katru nedēļu pirmdienā.2. Dalībvalstīm jāziņo Komisijai katru otro otrdienu pirms plkst. 12 pusnaktī par pusmēnesi, kas beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 12 pusnaktī, par kuģu, kas peld zem to karogiem un ir reģistrēti to teritorijā, noķertajiem sarkanasara daudzumiem NAFO pārvaldes rajona apakšzonā2 un rajonos IF, 3K un 3M.Kad kopējā nozveja sasniedz 50% no KPN, ziņojumi jānosūta katru nedēļu.VII NODAĻA Īpašie noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo CCAMLR apgabalā1. IEDAļA IEROBEžOJUMI UN KUģA INFORMāCIJAS PRASīBAS42. pants Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi1. Tiešā sugu zveja, kas izklāstīta XIV Pielikumā, jāaizliedz šajā Pielikumā izklāstītajās zonās un periodos .2. Jaunām un pētniecības zvejām, nozvejas un piezvejas ierobežojumi, kas izklāstīti XV Pielikumā, attiecas uz šajā Pielikumā minētajām zonām .42. pants vēlreiz Informācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā1. Papildus informācijai, kas attiecas uz pilnvarotajiem kuģiem, kas noteikta Padomes Regulas ((EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. iedaļā, dalībvalstīm, attiecībā uz šiem kuģiem, sākot ar 2005. gada 1. augustu Komisijai jādara zināma sekojoša informācija:(a) kuģa IMO numurs (ja izsniegts)(b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir;(c) starptautiskais radio izsaukuma signāls;(d) kuģa īpašnieka (-u) un ikviena labuma guvēja (-u), ja zināms, vārds un adrese;(e) kuģa veids;(f) kur un kad uzbūvēts;(g) garums;(h) krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no:(i) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm, kas parāda kuģa labo bortu tā visā garumā un visas celtniecības iezīmes;(ii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm, kas parāda kuģa labo pusi visā tā garumā un visas celtniecības iezīmes;(iii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm, kas parāda kuģa aizmugurējo daļu, kas fotografēta tieši no kuģa aizmugurējās daļas;(i) pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu drošu uz kuģa uzstādīto satelīta monitora kontroles iekārtu darbību.2. No datuma, kas norādīts 1. iedaļā, dalībvalstīm, arī Komisijai jādara zināma informācija, kas attiecas kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR rajonā:(a) kuģa operatora vārds un adrese, ja tā atšķiras no kuģa īpašnieka (u) uzvārda un adreses;(b) kuģa kapteiņa un, kur būtiski, zvejas kuģa kapteiņa vārds un tautība;(c) zvejas metodes vai metožu veids;(d) platums (m);(e) bruto reģistrētā kravnesība;(f) kuģa sakaru veidi un numuri (INMARSAT A, B un C numuri);(g) parastais kuģa komandas personālsastāvs;(h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW);(i) celtspēja (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m³);(j) jebkura cita informācija (piem., ledus klasifikācija), kas tiek uzskatīta par nepieciešamu.2. IEDAļA PĒTNIECĪBAS ZVEJA43. pants Piedalīšanās pētniecības zvejā1. Zvejas kuģi, kas peld zem Spānijas karoga un reģistrēti Spānijā, un ir pieteikti CCAMLR, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem, var piedalīties pētnieciskajā Dissostichus spp āķu - jedu zvejā zonā FAO 88.1 un rajonos 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) ārpus nacionālās jurisdikcijas rajoniem, un 58.4.3b) ārpus nacionālās jurisdikcijas rajoniem.2. Rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b) vienlaicīgi drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis.3. Zonu 88.1 un rajonu 58.4.1 un 58.4.2 kopējais nozvejas un piezvejas līmenis uz zonu un rajonu, un to izplatību starp mazā mēroga pētniecības vienībām (SSRUs) katrā no tām izklāstīts XV Pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad ziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu un SSRU tiek aizvērta līdz sezonas beigām.4. Zveja notiek lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai būtu iespējams iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu zivsaimniecības iespējas un izvairītos no pārlieku lielas nozvejas un zvejas intensitātes koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1 un 58.4.2 ir aizliegta dziļumos, kas mazāki par 550 m.44. pants Ziņošanas sistēmasZvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, jāizmanto sekojošas nozvejas un intensitātes ziņojumu sistēmas:(a) piecu dienu nozveja un intensitātes ziņojumu sistēma, kas izklāstīta Regulas ((EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstīm nozvejas un intensitātes ziņojumi Komisijai jāiesniedz tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma perioda beigām. Zonā 88.1 un rajonos 58.4.1 un58.42 ziņošana jāveic ar mazā mēroga pētniecības vienībām;(b) katra mēneša nelielā mēroga nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēmas, kas izklāstītas Regulas ((EK) Nr. 601/2004 13. pantā;(c) jāziņo kopējais izkrauto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni skaits un svars, ieskaitot to ar "recekļaino gaļu" stāvoklis.45. pants Īpašās prasības1. Pētniecības zvejas, kas minētas 43. pantā, veicams saskaņā ar Regulas (EC) Nr. 600/2004 8. pantu par pasākumiem, jūras putnu nejaušās mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Bez šiem pasākumiem atkritumu izmešana šajās zivsaimniecībās tiek aizliegta.(a) atkritumu izmešana šajās zivsaimniecībās tiek aizliegta;(b) kuģi, kas piedalās pētniecības zvejās rajonos 58.4.1 un 58.4.2, kuri atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, jāatbrīvo no nakts uzstādīšanas prasības; tomēr, kuģiem, kuri kopā noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties jāatgriežas pie nakts uzstādīšanas, saskaņā ar Regulas ((EK) Nr. 601/2004 8. pantu;(c) kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā apaakšapgabalā 88.1 un rajonos 58.4.3a) un 58.4.3b), kuri kopā noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties zveja jāpārtrauc, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2004/05. gada sezonas beigām.2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā FAO zonā 88.1 attiecas šādas papildu prasības:(a) kuģiem ir aizliegts izmest:(i) naftas produktus vai degvielas produktus, vai naftas pārpalikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par piesārņojuma novēršanu no kuģiem) I Pielikumā;(ii) atkritumus;(iii) pārtikas atkritumus, kas nevar iziet caur filtru ar atvērumiem, kas nav lielāki par 25 mm;(iv) mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (ieskaitot olu čaumalas);(v) notekūdeni 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai ledājiem, vai notekūdeni, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 jūras jūdzēm;(vi) dedzināšanas pelnus.(b) zonā 88.1 nedrīkst ievest dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus, un no zonas 88.1 nedrīkst izvest sadalītus mājputnus, kas nav apēsti;(c) Dissostichus spp. zveja zonā 88.1 ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Balleny salu krasta.46. pants Tralējumu definīcija1. Šajā nodaļā tralis nozīmē vienu vai vairāku jedu uzstādīšanu vienā vietā. Precīzu traļa .ģeogrāfisko stāvokli nosaka jedas vai jedu vidus punkts, kas izvietots traļa un intensitātes ziņošanai.2. Lai tas tiktu definēts kā pētniecības tralis:(a) katram pētniecības tralim jābūt atdalītam vienam no otra ne mazāk par 5 jūras jūdzēm no cita pētniecības traļa, attālums jāmēra no katra pētniecības traļa ģeogrāfiskā viduspunkta;(b) katrs tralis ietver vismaz 3 500 āķus un ne vairāk kā 10 000 āķus; tas var veidot vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas tajā pašā vietā;(c) katram āķu jedas tralim ir mirkšanas laiks, kas nav īsāks par sešām stundām, kas tiek mērīts no uzstādīšanas pabeigšanas procesa laika līdz tralēšanas procesa sākumam.47. pants Izpētes plāniZvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, jāīsteno pētniecības plāni katrā un visos SSRUs, kuros FAO zona 88.1 un rajoniem 58.4.1 un 58.4.2 ir sadalīti. Pētniecības plāns jāīsteno sekojoši:(a) pirmās iepeldēšanas laikā SSRU pirmie 10 tralējumi, kas apzīmēti kā "pirmās sērijas", jāapzīmē kā "pētniecības tralējumi" saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 46. panta 2. punktā;(b) nākamie 10 tralējumi vai 10 nozvejas tonnas, lai kurš sprūda līmenis sasniegts, tiek apzīmēti kā "otrās sērijas". Tralējumu otrās sērijās, kuģa kapteinim rīkojoties piesardzīgi, var tikt zvejotas kā daļa no parastas pētniecības zvejas. Tomēr, paredzot, ka tie atbilst 46. panta 2. punkta prasībām, šos tralējumus var apzīmēt arī kā pētniecības tralējumus;(c) pēc pirmās un otrās tralējumu sērijas pabeigšanas, ja kuģa kapteinis vēlas turpināt zvejot SSRU, kuģim jāuzsāk "trešā sērija", kas noved pie kopējās 20 pētniecības tralējumiem, kas paveikti trīs sērijās. Trešā tralējumu sērija jāpabeidz tā paša apmeklējuma laikā kā otrā un trešā sērija SSRU;(d) pēc trešās sērijas 20 pētniecības tralējumu pabeigšanas, kuģis var turpināt zvejot SSRU;(e) SSRUs A, B, C, E un G zonā 88.1 makšķerēšanai piemērotais jūras dibens ir mazāks nekā 15 000 km², (b), (c) un (d) punkti nav jāpiemēro, un pēc 10 pētniecības tralējumu pabeigšanas zvejas kuģis var turpināt zvejot SSRU.48. pants Datu savākšanas plāni1. Zvejas kuģiem, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, jāievieš datu svākšanas plāni katrā un visās SSRUs, kurās iedalīts FAO zona 88.1 un rajoni 58.4.1, un 58.4.2 . Datu vākšanas plāns ietver sekojošus datus:(a) atrašanās vietu un jūras dziļumu katra vada galā nozvejā;(b) izlikšanu, mērcēšanu un nozvejas laiku;(c) zivju skaitu un sugas, kas uz virsmas tika pazaudētas;(d) izlikto āķu skaitu;(e) ēsmas veidu;(f) iebarošanas rezultātus (%);(g) āķa veidu; un(h) jūras un mākoņu apstākļus un mēness fāzi vadu izlikšanas laikā.2. Visi dati, kas attiecas uz 1. iedaļu, tiek vākti katrai pētniecības nozvejai; it īpaši visas zivis, pētniecības nozvejā tiek nomērīts līdz pat 100 zivīm, un izveidoti vismaz 30 zivju paraugi bioloģiskiem pētījumiem. Kad noķertas vairāk kā 100 zivis, zivju paraugu izveidē tiek izmantota nejaušības metode.49. pants Marķēšanas programmaKatram zvejas kuģim, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, marķēšanas programma jāīsteno sekojoši:(a) Dissostichus spp. īpatņi jāmarķē un jāatlaiž atpakaļ, ar koeficientu viens īpatnis uz tonnu no noķertā jēlsvara, kas ķerts visas sezonas laikā, saskaņā ar CCAMLR marķēšanas protokolu. Kuģiem jāpārtrauc marķēšana tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus vai atstājuši zivsaimniecību, iezīmējot vienu īpatni uz tonnu noķertā jēlsvara;(b) programmas mērķis ir marķēt visu lielumu īpatņus, lai atbilstu viena īpatņa iezīmēšanas prasībām uz tonnu noķertās jēlmasas. Visi atlaistie īpatņi jāmarķē dubultā un atlaišanai jāietver pēc iespējas plašāks ģeogrāfiskais apgabals;(c) visiem marķējumiem jābūt skaidri uzdrukātiem ar unikālu sērijas numuru un atgriešanas adresi, lai varētu izsekot marķējuma izcelsmei, ja marķēto īpatni noķer atkārtoti;(d) visi atkārtoti noķertie īpatņi (t.i., noķertās zivis, kurās iepriekš ir ievietots žetons) netiek atkārtoti palaistas vaļā, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai uz īsu laika periodu;(e) visi atkārtoti noķertie īpatņi bioloģiski jāpārbauda (garums, svars, dzimums, gonādas stāvoklis) un elektroniski jānofotografē, ja iespējams, jāatjauno otolīts un jānoņem marķējums;(f) visi būtiskie marķēšanas dati, jebkuri dati, kas reģistrē marķējumu otrreizēju noķeršanu, jānosūta CCAMLR formātā trīs mēnešu laikā pēc zvejas kuģa izbraukšanas no šīm zivsaimniecībām;(g) visi būtiskie marķēšanas dati, jebkuri dati, kas reģistrē marķējumu otrreizēju noķeršanu, un īpatņus no otrreizējas noķeršanas, elektroniski jānosūta CCAMLR formātā svarīgai valsts marķējuma datu krātuvei, kā sīki izklāstīts CCAMLR marķēšanas protokolā.50. pants Zinātniskie novērotājiKatram zvejas kuģim, kas piedalās pētniecības zvejā, kas minēta 43. pantā, uz kuģa visu zvejas darbību laikā zvejas periodā jābūt vismaz diviem zinātniskiem novērotājiem, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR plānu par starptautisko zinātnisko novērošanu.VIII NODAĻA Nobeiguma noteikumi51. pants Zinātniskā kontrole(a) Šī Regula neattiecas uz zvejas darbībām, ka tiek veiktas tikai zinātnisko pētījumu mērķiem, kuri veikti saskaņā ar iesaistīto dalībvalstu atļauju un par kuriem Komisija un dalībvalstis, kurās šis pētījums veikts, tiek informētas.(b) Jūru organismi, kas noķerti a) apakšpunktā minētajiem mērķiem, var tikt pārdoti, uzglabāti, izlikti apskatei vai piedāvāti pārdošanai, paredzot, ka:- tie atbilst standartiem, kas noteikti to Padomes Regulas ((EK) Nr. 850/98 XII Pielikumā un mārketinga standartiem, kas pieņemti atbilstoši Padomes 1999. gada 17. decembra Regulas ((EK) Nr. 104/2000 2. par kopējo tirgus organizēšanu zivsaimniecības un akvakultūras produktiem[32], vai- tie ir tieši pārdoti mērķiem, izņemot cilvēku patēriņam.52. pants Datu nosūtīšanaSaskaņā ar Regulu ((EEK) Nr. 2847/93, datus, kas attiecas uz noķerto krājumu daudzumu izkraušanu krastā, dalībvalstis datorrakstā nosūta Komisijai, izmantojot krājumu kodus, kas izklāstīti katrā krājuma tabulā.53. pants Spēkā stāšanāsŠī Regula stājas spēkā ar 2005. gada 1. janvāri.Kur ZZTEK apgabala KPN ir noteikts periodiem, kas sākas pirms 2005. gada1. janvāra, 42. pants stājas spēkā ar KPN pieteikuma attiecīgo periodu sākumu.Šī Regula uzliek saistības un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdāpriekšsēdētājs[…]I PIELIKUMS Zvejošanas iespējas, kas attiecināmas uz Kopienas zvejošanas kuģiem vietās, kur pastāv zvejošanas ierobežojumi, un trešo valstu kuģiem EK ūdeņos pēc sugām un vietām (dzīvsvara tonnās, izņemot, ja norādīts atsevišķi)Visi šajā Pielikumā noteiktie zvejošanas ierobežojumi šās Regulas 9. pantā ir uzskatāmi par kvotām un tāpēc jāpakļauj noteikumiem, kas noteikti Regulā ((EK) Nr. 2847/93 un it īpaši tās 14. un 15. pantam.Katrā vietā zivju krājumi ir noteikti šādā sugu latīņu nosaukumu alfabēta kārtībā. Šī sugas vārdu atbilstību tabula un latīņu nosaukumi sniegti šās Regulas nolūkiem:+++++ TABLE +++++IA PIELIKUMS BALTIJAS JŪRAVisi KAL šajā vietā, izņemot butes un mencas apakšiedalījumos 25-32, pieņemti IBSFC ietvarā.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IB PIELIKUMS SKAGERAKS, KATEGATS, ZIEMEĻU JŪRA UN DIENVIDU KOPIENAS ŪDEŅI ICES vietas Vb (EK ūdeņi), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EK ūdeņi) un Franču Gviāna+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IC PIELIKUMS ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNA UN GRENDLANDES ICES APGABALI I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV UN NAFO 0, 1 (Grenlandes ūdeņi)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++ID PIELIKUMS NAFO ZIEMEĻRIETUM ATLANTISKAIS apgabalsVisi KAL un saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO ietvarā.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IE PIELIKUMS LIELAS MIGRĀCIJAS ZIVIS – visi apgabaliKAL šajā apgabalā ir pieņemts tunzivs zivsaimniecības starptautisko zivsaimniecību organizāciju ietvarā, kā ICCAT un IATTC.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IF PIELIKUMS ANTARKTIKA – CCAMLR apgabalsŠie KAL, ko pieņēmusi CCAMLR, nav atļauti CCAMLR dalībniekiem, un tāpēc Kopienas daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņos, ja zveja ir jāpārtrauc KAL izsmelšanas dēļ.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++II PIELIKUMS ĪPAŠI PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ SIĻĶĒM III UN IV ZONĀ1. Dalībvalstīm ir jāveic īpaši pasākumi attiecībā uz siļķu ķeršanu, šķirošanu vai izkrāvumu, kas ņemtas Ziemeļjūrā vai no Skageraka un Kategata apgabaliem, ar nolūku nodrošināt zvejošanas ierobežojumu ievērošanu, it īpaši tos, kas noteikti Pielikumā IB. Šiem pasākumiem īpaši jāietver:a) speciālas kontroles un inspekcijas programmas,b) zvejošanas mēģinājumu plāni, ieskaitot pilnvarotu kuģu sarakstu un, kur tas ir uzskatāms par nepieciešamu, pamatojoties uz kvotas izsīkumu virs 70% līmeņa, pilnvaroto kuģu darbības ierobežojumi,c) pārkraušanas un darbību, kas ietver izkraušanu, kontroli,d) kur iespējams, pagaidu zvejošanas aizliegumi apgabalos, kur notiek liela apjoma siļķu, it īpaši pusaugu siļķu, zvejošana.2. Nešķirotu loma pārpalikuma siļķu izkrāvumss gadījumā, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek piemērotas atbilstošas paraugu ņemšanas programmas, lai efektīvi uzraudzītu visu siļķu lomu izkrāvumu. Ir jāaizliedz izcelt zivju lomus, kas satur nešķirotas siļķes ostās, kur nav iespējams veikt šās paraugu ņemšanas programmas.3. Komisijas inspektoriem ir, saskaņā ar Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 29. pantu, kad Komisija uzskata to par nepieciešamu 1. punkta nolūkiem, jāveic neatkarīgas inspekcijas, lai pārbaudītu paraugu ņemšanas programmu īstenošanu kompetentās iestādēs un īpašos pasākumus, kas norādīti 1. punktā.4. Komisijai ir jāaizliedz siļķu izkrāvumu, ja tiek uzskatīts, ka 1. pantā minēto īpašo pasākumu īstenošana nenodrošina stingru siļķu mirstības kontroli visās zivsaimniecībās.III PIELIKUMS PĀREJAS TEHNISKIE PASĀKUMIA DAļA BALTIJAS JūRA1. NODAļA MENCU ZIVSAIMNIECīBA1. Rīku veidi, kas atļauti mencu zivsaimniecībai Baltijas jūrā1.1. Velkamie tīkli1.1.1. bez izejas logiemVelkamie tīkli bez izejas logiem ir jāaizliedz.1.1.2. ar izejas logiemIzņēmuma veidā no Regulas (EK) Nr. 88/98 V pielikuma speciālās atlases ierīču nosacījumiem ir jāattiecina šā pielikuma 1. Papildinājums.1.1.3. Viena tīkla noteikumsJa tiek izmantots velkamais tīkls ar izejas logiem, uz kuģa nedrīkst atrasties nekādi citi rīku veidi.1.2. Žaunu tīkliAtkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV Pielikumā noteiktajiem nosacījumiem tīkla minimālajam izmēram ir jābūt 110 mm.Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 12 km, kuģiem ar vidējo garumu līdz 12 m ieskaitot.Tīkli nedrīkst pārsniegt maksimālo garumu 24 km, kuģiem ar vidējo garumu virs 12 m ieskaitot.Tīklu mērkšanas laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas no laika brīža, kad tīkls pirmo reizi tiek ielikts ūdenī līdz brīdim, kad tīkls ir pilnībā uzvilkts atpakaļ uz zvejas kuģa.2. Mencu piezveja Baltijas jūrā2.1 Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3(4) panta nosacījumiem uz kuģa nedrīkst atrasties neviena pārāk maza izmēra menca, izņemot gadījumā, kas noteikts pantā 2.2.2.2 Tomēr atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3(5). panta nosacījumiem mencu piezveja siļķu un brētliņu zvejošanas laikā, kur tīkla acs izmērs ir 32 mm vai mazāks, nedrīkst pārsniegt svarā 3%. Šajā piezvejā uz kuģa nedrīkst atrasties vairāk par 5% pārāk maza izmēra mencu.2.3 Mencu piezvejas nedrīkst pārsniegt 10%, ja notiek citu sugu zveja, kas nav siļķes vai brētliņas, izmantojot traļas un dāņu vadus, kas nav norādīti 1.1.2. punktā.3. Mencas minimālais izmērs Baltijas jūrāIzņēmuma gadījumā Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma nosacījumiem mencas minimālais izmēram ir jābūt 38 cm.4. Vasaras sezonas aizliegums Baltijas mencu zvejošanaiMencu nozveja Baltijas jūrā, Belts un Sound ir jāaizliedz no 2005. gada 15. jūnija līdz 2005. gada 15. augustam ieskaitot.5. Mencu nozvejas ierobežojumi Baltijas jūrā:a) Ir jāaizliedz veikt jebkuras zvejas darbības apgabalā, ko ietver, savienojot secīgi rumbas līnijas šajās pozīcijās, kas ir jāmēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:1 apgabals:-  56°00’N, 15°00’E-  56°00’N, 16°30’E-  54°30’N, 16°30’E-  54°30’N, 15°00’E-  56°30’N, 15°00’E2 apgabals:-  56°00’N, 19°00’E-  54°30’N, 19°30’E-  54°30’N, 18°40’E-  55°30’N, 18°00’E-  56°00’N, 18°00’E-  56°00’N, 19°00’Eb) Izņēmuma gadījumā no a) punkta ir jāatļauj veikt zvejas darbības apgabalos, kas noteikti tajā punktā, izmantojot velkamos rīkus un fiksētos rīkus ar acs izmēru mazāku par 100 mm.6. Pagaidu un papildu nosacījumi mencu krājumu atjaunošanas novērošanai, inspekcijai un uzraudzībai Baltijas jūrā6.1. Vispārīgi nosacījumi6.1.1. Mencu krājumu uzraudzības, inspekcijas un novērošanas programmai Baltijas jūrā ir jāsastāv no šādiem elementiem:īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā,Dānijai, Igaunijai, Somijai, Vācijai, Latvijai, Polijai un Zviedrijai ir jāizstrādā nacionālas kontroles darbības programmas,papildu pasākumi uzraudzībai, kontrolei un inspekcijai,kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa.6.1.2. Nacionālās kontroles darbības programma mencu krājumiem var tikt pārskatīta pēc Komisijas iniciatīvas vai dalībvalsts lūguma.6.2. Īpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrā.6.2.1. Visiem kuģiem, kas paredz zvejot mencas Baltijas jūrā, jāiegūst īpaša atļauja zvejot mencas Baltijas jūrā.6.2.2. Katrai dalībvalstij jāievieš kuģu saraksts, kam ir izsniegtas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā.6.2.3. Zvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, jāatbilst 2. pielikuma nosacījumiem.6.3. Nacionālās kontroles darbības programmas.6.3.1. Katrai iesaistītajai dalībvalstij jānosaka nacionālās kontroles darbības programma.6.3.2. Komisijai vismaz vienu reizi 2005. gadā ir jāsasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sapulce, lai izvērtētu nacionālās kontroles darbības programmas ievērošanu un rezultātus mencu krājumiem Baltijas jūrā.6.4. Dalībvalstīm jāpieņem uzraudzības, inspekcijas un novērošanas pasākumi.6.4.1. Katrai iesaistītajai Dalībvalstij 15 dienu laikā no šās Regulas stāšanās spēkā ir jānosūta Komisijai norādīto ostu saraksts un 15 dienu laikā pēc tā nacionālo kontroles programma un realizācijas grafiks. Komisijai ir jānosūta šī informācija attiecīgajām dalībvalstīm.6.4.2. Neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 6. pantu, Kopienas zvejas kuģu kapteiņiem, kas uz kuģa patur vai izceļ vairāk kā 50 kg mencu dzīvsvara, ir jāievieš to darbību kuģa žurnāls, kas īpaši norāda katras nozvejotās un izceltās sugas daudzumu, šādu nozveju datumu un vietu (ICES statistiskā tabula), un izmantoto rīku veidu.6.4.3. Izņēmuma kārtā Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 5. pantam atļautā pielaides robežas daudzuma aprēķinam kilogramos un zivju robežai, kas attiecas uz KAL, kas tiek izcelti uz klāja, jābūt 8%.6.4.4. Dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāpieprasa, lai katrs mencu daudzums, kas nozvejots un pirmo reizi izcelts krastā attiecīgajā dalībvalstī, ir nosvērts inspektoru klātbūtnē pirms tas tiek transportēts no ostas uz pirmo izkrāvumss vietu. Mencām, kas pirmo reizi izkrautas norādītajā ostā, pirms tās tiek piedāvātas pārdošanai un pārdotas, klātesot dalībvalsts pilnvarotiem inspektoriem, ir jānosver reprezentatīvi paraugi, kas apjomā ir vismaz 20% no izceļamā. Šim nolūkam dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai paraugu ņemšanas režīms, kas tiks izmantots, viena mēneša laikā no šās Regulas stāšanās spēkā.6.4.5. Neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 pantu 19a 1a), tās Regulas 19e, 19f, 19g, 19h un 19i pants jāattiecina uz visiem kuģiem, kas veic zvejošanas darbības Baltijas jūrā.6.4.6. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 13. panta nosacījumiem, dalībvalstīm jānodrošina, ka VMS dati, kas saņemti saskaņā ar minētās Regulas 8., 10(1) un 11(1) pantu par kuģiem, kam ir izdotas īpašas mencu zvejas atļaujas Baltijas jūrā, ir jāizmanto:a) lai atzīmētu katru ieiešanu un iziešanu no ostas datora nolasāmā formā trīs gadu periodā;b) lai atzīmētu katru ieiešanu uz iziešanu no slēgta zvejas apgabala Baltijas jūrā.6.4.7. Dalībvalstīs var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotību ar ziņojuma saistībām, kas noteiktas pantā 4.5, kas ir tik efektīvas un pārskatāmas kā ziņojuma saistības. Komisija ir jāinformē par šādiem alternatīviem pasākumiem, pirms tie tiek īstenoti.6.4.8. Izņēmuma gadījumā Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 13. pantam, mencu daudzumiem, kas lielāki par 50 kg un tiek transportēti uz vietu, kas nav izkrāvumss vai importēšanas vieta, jābūt papildinātiem ar vienas deklarācijas kopiju, kas nodrošinātas Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 8(1) pantam attiecībā uz transportētajiem sugu daudzumiem. Izņēmums, kas nodrošināts Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 13(4)(b) pantam, nav jāattiecina.6.4.9. Izņēmuma gadījumā Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 34(c)(1) punktam specifiskā mencu uzraudzības programma Baltijas jūrā var ilgt vairāk par diviem gadiem no to stāšanās spēkā datuma.6.5. Kopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņa.6.5.1. Iesaistītajām dalībvalstīm ir jāveic kopīgas inspekcijas un uzraudzības darbības un šim nolūkam jāizveido darbības procedūras, kas attiecināmas uz to uzraudzības kuģiem.6.5.2 30 dienu laikā no šās Regulas stāšanās spēkā datuma, lai koordinētu kopīgās inspekcijas un uzraudzības programmu, jāsasauc kompetentu nacionālo inspekcijas iestāžu sanāksme.6.5.3. Iesaistītajām dalībvalstīm jānodrošina, ka inspektori no iesaistītajām dalībvalstīm, tiek aicināti līdzdarboties vismaz to kopīgo inspekciju darbībās.6.5.4. Komisijas inspektori drīkst piedalīties šajās apmaiņās un kopīgajās inspekcijās.2. SADAļA RīGAS LīCIS7. Specifiskie nosacījumi Rīgas līcim7.1 Īpaša zvejošanas atļauja1. Lai veiktu zvejošanas darbības Rīgas līcī, kuģiem ir jābūt īpašai zvejošanas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) 1627/94 7. pantu.2. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka kuģi, kam izdotas īpašas zvejošanas atļaujas, kas minētas 1. punktā, ir iekļauti sarakstā, kas satur to nosaukumu un iekšējo reģistrācijas numuru un kas katrai dalībvalstij jāuzrāda Komisijai.Kuģiem, kas ietverti sarakstā, jāatbilst šādiem nosacījumiem:(a) kuģa kopējā dzinēja jauda (kW) nedrīkst pārsniegt to, kas ievērota katrai dalībvalstij 2000. – 2001. gadā Rīgas līcī;(b) kuģa dzinēja jauda nevienā laikā nedrīkst pārsniegt 221 kilovatu (kW).7.2 Kuģu vai dzinēju nomaiņa1. Katrs individuāls kuģis, kas ir 7.1.2. pantā minētajā sarakstā, var tikt nomainīts ar citu kuģi vai kuģiem ar noteikumu, ka:(a) šāda nomaiņa iesaistītajā dalībvalstī neizraisīs kopējās dzinēja jaudas palielināšanos, kas norādīta pantā 7.1.2.(a);(b) jebkura nomainītā kuģa dzinēja jauda jebkurā laikā nepārsniedz 221 kW.2. Jebkura individuāla kuģa jebkurš dzinējs, kas iekļauts 7.1.2. pantā minētajā sarakstā, var tikt nomainīts ar noteikumu, ka:(a) dzinēja aizvietošana neizraisa kuģa dzinēja jaudas 221 kW pārsniegšanu jebkurā laikā un(b) nomainītā dzinēja jauda nav tāda, lai iesaistītajām dalībvalstīm nomaiņa izraisītu kopējās dzinēja jaudas pieaugumu, kas norādīts 7.1.2.(a) pantā.B DAļA SKAGERAKS UN KATEGATS8. Tehniski saglabāšanas pasākumi Skageraka un Kategata apgabalosIzņēmuma kārtā Regulas (EK) Nr. 850/98 IV pielikuma nosacījumiem ir jāattiecina šā pielikuma 3. papildinājums.9. Mencu zvejošanas ierobežojumi Kategata apgabalā:(a) Ir jāaizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības Kategata apgabalā no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam.(b) Atkāpjoties no (a) punkta ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot velkamos rīkus un fiksētos rīkus noteiktā laika periodā, ar noteikumu, ka netiek izcelta neviena menca.C DAļA STARPTAUTISKāS JūRAS PēTNIECīBAS PADOMES (ICES) ZONA I LīDZ VII10. Siļķu, skumbriju un stavridu svēršanas procedūras10.1. Šādas procedūras ir jāattiecina uz Kopienas vai trešās valsts kuģu siļķu, skumbriju un stavridu daudzumu vienai izkrāvumss reizei Eiropas Kopienā, kas pārsniedz 10 tonnu zivju vai to kombināciju:a) siļķēm ICES zonāsI, II un iedalījumos III a, IV, Vb, VI un VII;b) skumbrijām un stavridām ICES zonās IIA un iedalījumos III a, b, d, IV, VI un VII.10.2 10.1. pantā minētās izkrāvumss ir atļautas tikai norādītajās ostās.10.3 Katrai iesaistītajai dalībvalstij ir jānosūta Komisijai saraksta, kas nosūtīts 2004. gadā, izmaiņas, par norādītajām ostām, kurās var notikt siļķu, skumbriju un stavridu izkrāvums, un izmaiņas minēto ostu inspekcijas un uzraudzības procedūrās, ieskaitot jebkuru sugu daudzumu un 10.1. pantā minēto krājumu atzīmēšanas un ziņošanas noteikumiem un nosacījumiem katrā izkrāvumss reizē. Šīs izmaiņas ir jānosūta vismaz 15 dienas pirms to stāšanās spēkā. Komisija nosūtīs visām iesaistītajām dalībvalstīm šo informāciju, kā arī informāciju par ostām, ko norādījušas trešās valstis.10.4 10.1. pantā minētā zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāinformē par sekojošo kompetentās iestādes dalībvalsts, kurā veikta izkrāvums, vismaz 4 stundas pirms paredzētās ienākšanas iesaistītās dalībvalsts izkrāvums ostā:osta, kurā kuģim paredzēts ieiet, kuģa nosaukums un tā reģistrācijas numurs,paredzētais ierašanās laiks šajā ostā,uz klāja esošo sugu dzīvsvara daudzums kilogramos.Iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpieprasa, lai izkraušana nenotiek līdz laikam, kamēr tā ir atļauta.10.5 Izņēmuma kārtā Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 IV pielikuma 4.2. punktam zvejas kuģa kapteinim nekavējoties pēc ierašanās ostā jāiesniedz atbilstošās kuģa žurnāla lapas vai lapa, kā to izkrāvumss ostā gadījumā pieprasa kompetenta iestāde.Daudzumiem, kas paturēti uz kuģa, par kuriem ziņots pirms izkrāvuma, kā minēts 10.4c punktā, jābūt līdzvērtīgiem ar daudzumiem, kas ierakstīti kuģa žurnālā pēc to pabeigšanas.Izņēmuma kārtā Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 5(2) panta nosacījumiem, atļautajai pielaides robežai daudzumu aprēķinos kilogramos, kas ierakstīti kuģa žurnālā, un zivju robežai, kas paturēta uz klāja, ir jābūt 7%.10.6 Visiem pircējiem, kas iegādājas svaigas zivis, jānodrošina, ka visi saņemtie daudzumi ir nosvērti. Svēršana ir jāveic pirms zivju šķirošanas, apstrādes, nodošanas uzglabāšanai, transportēšanas no izkrāvumss ostas vai tālāk pārdošanas. Svēršanas rezultātā iegūtais skaitlis ir jāizmanto, aizpildot izkraušanas deklarācijas un tirzniecības pavadzīmes.Nosakot svaru, jebkurš atvilkums ūdens dēļ nedrīkst pārsniegt 2%.Kā papildinājums saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2847/93 9(1) un (2) pantā izcelto daudzumu apstrādātājam vai pircējam ir jāiesniedz kompetentajām dalībvalsts iestādēm pavadzīmes vai tās aizvietotāja dokumenta kopija, kā minēts Sestās Padomes Direktīvas 77/388/EEC 22(3) panta par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz apgrozījuma nodokļiem – Kopīga pievienotās vērtības nodokļa sistēma: novērtējuma vienveida bāze[33]. Jebkurai šādai pavadzīmei vai dokumentam ir jāietver informācija, ko pieprasa Regulas (EK) 2847/93 9(3) pants, un tā ir pēc pieprasījuma jāiesniedz 48 stundu laikā svēršanas pabeigšanas nolūkos.10.7 Visiem saldēto zivju pircējiem vai uzglabātājiem jānodrošina, ka izceltie daudzumi ir nosvērti pirms zivis ir apstrādātas, nodotas uzglabāšanai, transportētās no izkrāvumss ostas vai pārdotas tālāk. Jebkurš taras svars, kas ir līdzvērtīgs kastu, plastmasas vai citu konteineru svaram, kuros sveramās zivis ir iepakotas, var tikt atvilkts no jebkuru izcelto daudzumu svara.Alternatīvi, saldēto, kastēs iepakoto zivju svaru var noteikt, reizinot vidējo reprezentatīvā parauga svaru, pamatojoties uz kastes saturu, kas izņemts no plastmasas iesaiņojuma, nokūstot vai nenokūstot zivju virsmas ledus kārtai. Dalībvalstīm ir jāpiesaka Komisijai jebkuru izmaiņu apstiprināšana to paraugu ņemšanas metodoloģijā, kas apstiprināta Komisijā 2004. gadā. Izmaiņām jāapstiprina Komisijai. Svēršanas rezultātā iegūtais skaitlis ir jāizmanto izkrāvumss deklarāciju pārdošanas piezīmju ieviešanai.10.8 Ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. maijam kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina, jākalibrē un jāapzīmogo svēršanas sistēma. Svēršanas pusei ir jāievieš numurēts žurnāls, kas norāda svara kārtējo kopumu un katras izkrāvumss svaru. Reģistrācijas žurnālu glabā trīs gadus. Kompetentajām iestādēm ir brīva pieeja svēršanas sistēmai un reģistrācijas žurnālam.Līdz svēršanas sistēmu ieviešanai, kuras paredzētas pirmajā punktā, svēršanu veic kontroles klātbūtnē.10.9 Dalībvalsts kompetentajām iestādēm jānodrošina, lai vismaz 15% no izcelto zivju daudzuma un vismaz 10% no zivju izkrāvumiem ir pakļautas inspekcijām, kam jāietver:(a) loma svēršanas kontrole pēc sugām. Loma izsūknēšanas gadījumā ir jākontrolē kopējās kravas svēršana no kuģa, kas izvēlēts inspekcijai. Saldēšanas tralera gadījumā ir jāsaskaita visas kastes. Ir jānosver reprezentatīvs kastu/maisu paraugs, lai nonāktupie vidēja kastu/maisu svara. Kastu paraugu ņemšanai jānotiek arī saskaņā ar apstiprinātu metodoloģiju, lai nonāktu pie vidēja zivju tīrsvara (bez iepakojuma, ledus);(b) savstarpēja pārbaude starp daudzumiem pēc sugām, kas ierakstīts kuģa žurnālā un izkrāvumss deklarāciju vai pārdošanas kvīti, kā arī daudzumiem, kas norādīti iepriekšējā izkrāvumss paziņojumā, un izkrautajiem daudzumiem pēc sugām(c) ja izkraušanu pārtrauc, nepieciešama atļauja izkraušanas atsākšanai,(d) pārbaude, lai noskaidrotu, vai pēc izkraušanas kuģī vairs nav zivju.11. Siļķu zvejošana IIa apgabalā (EK ūdeņi)Ir jāaizliedz izcelt vai paturēt uz kuģa siļķes, kas ir nozvejotas iedalījumā IIa (EK ūdeņi) laika periodos no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija un 31. maijam.12. Siļķu izkrāvumss nosacījumi rūpnieciskiem nolūkiem.Izņēmuma kārtā Padomes Regulas (EK) Nr. 1434/98 2(1) panta nosacījumiem ir jāattiecina šādi nosacījumi:Siļķes, kas nozvejotas, zvejojot ārpus ICES zonām III un IV, izmantojot tīklus ar minimālo acs izmēru mazāku par 32 mm, nevar tikt paturētas uz kuģa vai izkrautas krastā, izņemot, ja šie lomi sastāv no siļķu un citu sugu maisījuma un nav šķiroti, un siļķu svars nepārsniedz 10% no kopējā apvienotā siļķu un citu sugu svara.13. Mencu zvejošanas ierobežojumi:(a) Līdz 2005. gada 31. decembrim ir jāaizliedz veikt jebkuras zvejošanas darbības apgabalos, kas noteikti punktos (i) un (ii):(i) Skotijas rietumi: Šī ICES zonas VI daļa ir ietverta ICES tabulās, kas atrodas tālāk par 12 jūdzēm no krasta sākumpunkta: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5.(ii) Ziemeļjūra: Šī ICES zonas IV daļa ir ietverta ICES tabulās, kas atrodas tālāk par 12 jūdzēm no krasta sākumpunkta: 49E6, 50E7, 49E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1, 50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9,38E9, 37E9,37F0, 31F1, 32F2, 31F2.(b) Ķeltu jūra: Līdz 2005. gada 31. martam ir aizliegts veikt jebkādas zvejošanas darbības ICES iedalījuma VII daļā, kas ietverta ICES tabulās: 30E4, 31E4, 32E3.(c) Atkāpjoties no punkta (a) un (b) attiecīgajās vietās un laikos ir atļauts veikt zvejošanas darbības, izmantojot murdu vai grozu, ar noteikumu, ka:(i) uz kuģa neatrodas nekādi citi zvejošanas rīki, kā tikai murdi un grozi, un(ii) uz kuģa netiek paturētas nekādas citas zivis, izņemot mīkstmiešus un vēžveidīgos.(d) Atkāpjoties no punkta (a) un (b), ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajos punktos, minētajos apgabalos, izmantojot tīklus, kuru acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ar noteikumu, ka:(i) uz kuģa neatrodas neviens tīkls, kura acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm,(ii) uz kuģa nav paturēti nekādas citas zivs, kas nav siļķes, skumbrijas, sardīnes, stavridas, brētliņas, zilie merlangi un argentīnas.14. Apgabals slēgšana nigliņu zivsaimniecībai.Ir aizliegts izcelt vai paturēt uz kuģa nigliņus, kas nozvejoti ģeogrāfiskajā rajonā, ko ierobežo Anglijas austrumu piekraste un Skotija, un ko ietver, secīgi savienojot ar līnijām, šādas pozīcijas:– Anglijas austrumu piekraste platuma grādos 55º30'N,– platums 55º30'N, garums 1º00'W,– platums 58º00'N, garums 1º00'W,– platums 58º00'N, garums 2º00'W,– Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2º00'W,– Skotijas austrumu piekraste platuma grādos 2º00'W.Tomēr ir jāatļauj ierobežota nozveja, lai uzraudzītu nigliņu krājumus apgabalos un slēgšanas ietekmi.15. Pikšu ietvarsVisa zvejošana, izņemot ar āķu jedām, ir jāaizliedz apgabalos, ko ierobežo secīgi savienotas līnijas starp šādām pozīcijām:Punkta Nr. Platums Garums1 57°00'N 15°00'W2 57°00'N 14°00'W3 56°30'N 14°00'W4 56°30'N 15°00'W16. Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā.Tehniskās saglabāšanas pasākumi, kas minēti 2002. gada 12. februāra Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002 2., 3. un 4. pantā, kas nosaka pasākumus, kas 2002. gadā attiecināmi mencu krējumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES iedalījums VIIa), uz laiku ir jāattiecina 2005. gadā[34].D DAļA ICES ZONAS VIII, IX UN X17. Anšovu zvejošanas ierobežojumi(a) No 2005. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam ir aizliegts veikt jebkuras zvejošanas darbības apgabalā, ko ierobežo līnijas, kas secīgi savienotas šajās pozīcijās:Francijas piekraste garuma grādos 1°35'W;44°45'N 1°35'W;44°45'N 1°45'W;46°00'N 1°45'W;Francijas rietumu piekraste platuma grādos 46°00N.Šie nosacījumi ir jāmēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.(b) Atkāpjoties no punkta (a), ir atļauts veikt zvejošanas darbības šajā pantā minētājā apgabalā, izmantojot zvejas rīkus, kas nav jūras traļi un riņķa vadi ar noteikumi, ka uz kuģa netiek paturēti anšovi.18. Slēgts apgabals omāru zvejošanai Ibērijas pussalāZvejošana ar grunts traļiem jāaizliedz apgabalos, ko ierobežo secīgi savienotas līnijas starp šādām pozīcijām:1. ietvarsPlatums 43°35N, garums 004°45WPlatums 43°45N, garums 004°45WPlatums 43°37N, garums 005°20WPlatums 43°55N, garums 005°20WPlatums 43°55N, garums 004°45W2. ietvars:Platums 43°37N, garums 006°15WPlatums 43°50N, garums 006°15WPlatums 44°00N, garums 006°45WPlatums 43°34N, garums 006°45WPlatums 43°37N, garums 006°15W3. ietvars:Platums 42°27N, garums 009°00WPlatums 42°00N, garums 009°00WPlatums 42°00N, garums 009°14WPlatums 42°04N, garums 009°14WPlatums 42°09N, garums 009°09WPlatums 42°12N, garums 009°09WPlatums 42°27N, garums 009°00W4. ietvars:Platums 37°45N, garums 009°00WPlatums 38°10N, garums 009°00WPlatums 38°10N, garums 009°15WPlatums 37°45N, garums 009°20WPlatums 37°45N, garums 009°00W5. ietvars:Platums 36°50′N, garums 7°50′WPlatums 36°47′N, garums 7°30′WPlatums 36°17′N, garums 7°30′WPlatums 36°25′N, garums 7°50′W′′Platums 36°50′N, garums 7°50′W19. Traļa aizliegums ūdeņos ap Azoru, Kanāriju un Madeiras salāmKuģiem ir jāaizliedz grunts traļa vai līdzīgu velkamo tīklu izmantošana, kas darbojas saskarsmē ar jūras dibenu, dalībvalstu vai to juridisdikcijai pakļauto apgabalu ūdeņos, kas robežojas ar šādu koordinātu līnijām:a) Azoru salasPlatums 36° 00’ N garums 23° 00’ WPlatums 42° 00’ N garums 23° 00’ WPlatums 42° 00’ N garums 34° 00’ WPlatums 36° 00’ N garums 34° 00’ WPlatums 36° 00’ N garums 23° 00’ Wb) Kanāriju salas un MadeiraPlatums 27° 00’ N garums 19° 00’ WPlatums 26°00’ N garums 15° 00’ WPlatums 29° 00’ N garums 13° 00’ WPlatums 36° 00’ N garums 13° 00’ WPlatums 36° 00’ N garums 19° 00’ WPlatums 27° 00’ N garums 19° 00’ WE DAļA VIDUSJūRA20. Tehniskie saglabāšanas pasākumi Vidusjūrā.Zivsaimniecības, kas pašlaik darbojas saskaņā ar izņēmumiem, kas nodrošināti Regulas (EK) Nr. 1626/94 3(1) un (1a) pantam 6(1) un (1a) pantam, var īslaicīgi turpināt to darbību 2005. gadā.F DAļA KLUSā OKEāNA AUSTRUMI21. Riņķa vadi Klusā okeāna austrumos (Starpamerikas tropiskās tunzivs komisijas reglamenta zona (IATTK))Dzeltenspuru tunzivs, platacu tunzivs, svītrainās tunzivs zvejošana ar riņķa vadiem ir jāaizliedz vai nu no 2005. gada 1. augusta līdz 11. septembrim, vai arī no 2005. gada 20. novembra līdz 31. decembrim apgabalos, ko nosaka šādas robežas:- Ameriku Klusā okeāna krasta līnijas,- garums 150° W,- platums 40° N,- platums 40° S.Iesaistītajām dalībvalstīm ir jāziņo Komisijai par izvēlētajiem slēgšanas periodiem līdz 2005. gada 1. jūlijam. Visiem iesaistīto dalībvalstu riņķa vadu zvejas kuģiem izvēlētajā periodā jāpārtrauc riņķa vadu zivsaimniecība noteiktajā apgabalā.No šās Regulas stāšanās spēkā datuma tunzivs vadu seineriem, kas zvejo Starpamerikas tropisko tunzivju komisijas reglamenta teritorijā, ir jāpaliek uz kuģa un vēlāk jāizceļ visas nozvejotās lielacu, strīpainās un dzeltenspuru tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstošām cilvēku patēriņam citu iemeslu dēļ ne izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais izbrauciens, kad vairs nepietiek vietas, nozvejoto tunzivju satilpināšanai.Cik vien iespējams riņķa vadu zvejas kuģiem ir uzreiz neskarti jāatlaiž: visi jūras bruņurupuči, haizivis, rajas, dorado un citas blakussugas. Zvejnieki jāmudina attīstīt un izmantot tehnikas un aprīkojumu, lai nodrošinātu ātru un drošu šādu dzīvnieku atlaišanu.Šādi specifiski pasākumi ir jāattiecina uz ielenktiem un sapītiem jūras bruņurupučiem:a) ja jūras bruņurupucis ir iekļuvis tīklā, jāveic visi pieņemamie pasākumi, lai atbrīvotu bruņurupuci, pirms tas sapinas tīklā, ieskaitot, ja nepieciešams, ātrlaivas izmantošanu,b) ja bruņurupucis sapinas tīklā, tīkla vilkšana ir jāpārtrauc, tiklīdz bruņurupucis ir parādījies virs ūdens, un to nedrīkst atsākt, kamēr tīkls nav atšķetināts un bruņurupucis atlaists,c) ja bruņurupucis ir uzcelts uz kuģa, pirms bruņurupuča atgriešanas atpakaļ ūdenī jāveic visas atbilstošās metodes, lai veicinātu bruņurupuča atgūšanos,d) tunzivs zvejošanas kuģiem ir jāaizliedz izmest sāls maisus vai jebkurus citus plastmasas atkritumus jūrā,e) ir jāveicina jūras bruņurupuču, kas sapinušies Zivju uzkrāšanas ierīcēs (ZUI) un citos zvejas rīkos, atbrīvošana,f) tiek arī veicināta Zivju uzkrāšanas ierīču (ZUI) atjaunošana, ja tās netiek izmantotas zvejniecībā.III pielikuma 1. papildinājums“BACOMA” tīkla augšējā loga specifikācijas.110 mm specifikācija, kas mērīta kā iekšēja diametra atvērums, kvadrātveida acs logs tīklā ar 105 mm vai lielāku acs lielumu traļos, dāņu vados vai citos velkamos tīklos.Logam ir jābūt tīkla pinuma taisnstūra iedaļai. Jābūt tikai vienam logam, to nekādā veidā nedrīkst ierobežot iekšēji vai ārēji pievienojumi.Tīkla izmērs, pagarinājums un traļa aizmugurējais gals.Tīklam ir jāsastāv no diviem vienāda izmēra paneļiem, kas savienoti kopā ar eģēm pa vienai katrā pusē.Tīkla ar vairāk par 100 rombveida atvērtām acīm jebkādā tīklojuma veidā atrašanās uz kuģa ir jāaizliedz, izņemot savienojumus vai eģes.Atvērto rombveida acu skaits, izņemot tās, kas ir eģēs, jebkurā vietā, pa jebkuru perimetru, jebkurā pagarinājumā nedrīkst būt mazāks vai lielāks par maksimālo stricto sensu tīkla priekšējā gala un traļa patievinātā aizmugurējā gala acu skaitu pa perimetru, izņemot aci eģēs (1.attēls).Loga atrašanās vietaLogs ir jāievieto tīkla augšējā panelī. Logs nedrīkst būt vairāk par 4 acīm attālumā no tīkla līnijas, ieskaitot ar rokām pītus acu rindu, caur kuru ievada tīkla līniju (2. attēls).Loga izmērsLoga platumam, kas izteikts ar tīkla acu skaitu, ir jābūt vienādam ar atvērto rombveida acu skaitam augšējā panelī, kas ir dalīts uz divi. Ja nepieciešams, labākajā gadījumā var tikt atļauts saglabāt 20% atvērto rombveida acu skaitu augšējā panelī, kas vienmērīgi sadalīts abās loga paneļa pusēs (3. attēls).Loga garumam ir jābūt vismaz 3,5 metri.Loga tīklojumsTīkla acīm ir jābūt minimālam acs atvērumam 110 milimetru apmērā. Tīkla acīm ir jābūt kvadrātveida, tas ir, visām četrām loga tīklojuma pusēm ir jābūt vienādām. Tīklojumam ir jābūt uzstādītam tā, lai stieņi atrodas paralēli un perpendikulāri tīkla garumam. Tīklojumam ir jābūt bez mezglu pītam vienā vijumā vai tīklojumam ar līdzīgām izmēģinātām, atlasītām īpašībām. Viena diega diametram ir jābūt vismaz 4,9 milimetri.Cita specifikācijaUzstādīšanas specifikācijas ir noteiktas 4a, 4b un 4c attēlā. Celšanas siksnas garumam ir jābūt ne mazākam par 4 m.[pic]1. attēlsTraļa rīki var tikt iedalīti trijās atsevišķās iedaļās saskaņā ar formu un funkciju.Traļa korpuss vienmēr ir patievināta iedaļa, kas parasti ir garumā starp 10 un 40 m. Pagarinājums ir nesmailināta daļa, kas parasti izgatavota vai nu viena, vai diviem 49,5 acu gariem tīkliem, kas izstiepts ir starp 6 vai 12 m. Tīkls arī ir nesmailināta daļa, kas bieži sastāv no dubulta tinuma, lai tā būtu izturīgāka pret nolietošanos. Tīkla garums bieži ir 49,5 tīkla acis, tas ir, aptuveni 6 metri, lai gan uz mazākiem kuģiem pastāv arī īsāki tīkli (2-4m). Daļa zem celšanas siksnas ir celējgrozs.[pic]2. attēlsLoga paneļa attālumam no tīkla līnijas ir jābūt 4 tīkla acīm. Augšējā panelī ir 3,5 rombveida acis un viena 0,5 acs dziļa ar rokām pīta “tīkla līnijas” rinda.[pic]3. attēlsVar tikt saglabāti 20% no rombveida acīm augšējā panelī gar perpendikulāro rindu no viena eģes līdz otrai. Piemēram (3. attēls), ja augšējais panelis ir 30 atvērtu acu plats, tad 20% no tā būtu 6 acis. Tad pa trim acīm ir sadalīts katrā loga paneļa pusē. Rezultātā loga paneļa platums kļūst 12 acu stieņi (30 – 6 = 24 rombveida acis, kas dalīts ar divi un ir 12 acu stieņi).Apakšējais panelis4a attēls Apakšēja paneļa konstrukcija, kas sastāv no 49,5 acu dziļa tīklojuma.Augšējais panelis(bez rombveida acīm starp eģi un kvadrātveida acu paneli)4b attēls Augšējā paneļa konstrukcija, loga paneļa izmērs un pozīcija gadījumā, kad izkļuves panelis atrodas no eģes līdz eģei.Augšējais panelis(ar rombveida acīm starp eģi un kvadrātveida acu paneli)4c attēls Augšējā paneļa konstrukcija gadījumā, ja tiek saglabātas 20% no rombveida acīm augšējā panelī, un tās ir vienādi sadalītas abās loga pusēsIII pielikuma 2. papildinājumsĪpaši nosacījumi mencu nozvejai Baltijas jūrāZvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu mencu zvejas atļauju Baltijas jūrā, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:līdzi uz zvejas kuģa jābūt īpašās atļaujas kopijai mencu zvejošanai Baltijas jūrā;jāzvejo tikai Baltijas jūras reģionā;nedrīkst veikt zivju pārkraušanas jūrā;bez tranzīta mencu aizsardzības apgabalā(-os), izņemot, ja zvejas rīki rūpīgi sasieti un nostiprināti;jāzvejo tikai ar rīkiem, kas atļauti mencu zvejošanai Baltijā, kā tas noteikts III pielikuma 1. punktā, un neturēt uz kuģa vai nelietot nekādus citus rīkus;paturēt uz kuģa jebkurā konteinerā jebkādu mencu daudzumu sajaukumā ar jebkurām citām jūras organismu sugām. Konteineri ar mencām ir jānostiprina tādā veidā, ka tie atrodas atsevišķi no citiem konteineriem;jāziņo kompetentajām dalībvalsts iestādēm, pirms ienākšanas dalībvalsts ostā, ja uz kuģa ir vairāk par 200 kg mencu tīrsvara:a) vieta un laiks, kurā notiks zivju izkraušana,b) vismaz [divas] stundas pirms šādas izraušanas, izņemot, ja izkraušana notiek laika intervālos, ko noteikusi dalībvalsts.veikt šādu izkraušanu tikai ostās, ko noteikusi karoga dalībvalsts;neizkraut uz kuģa paturētās zivis, kamēr no atbilstošajām iestādēm nav saņemta atļauja to darīt;neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 6. pantu, jāveic ieraksti kuģa žurnālā par tā darbībām, kas tieši norāda uz katras sugas daudzumu, kas nozvejota un paturēta uz kuģa, šādas nozvejas datumu un laiku (ICES statistiskā kamera) un izmantoto rīku veidu;neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2807/83 5. pantu, atļautās pielaides robežas daudzumu aprēķinos kilogramos, un zivju robežai, kas attiecas uz KAL, kas tiek izcelti uz klāja, ir jābūt 8%;neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 8. pantu, iesniegt attiecīgo kuģa žurnāla lapu(-as) nacionālajām iestādēm pirms uz kuģa paturēto lomu izkraušanas darbiem;neievērojot 7. pantu Regulā (EK) Nr. 779/97, ar kuru ievieš zvejas intensitātes vadības režīmu Baltijas jūrā, jāattiecina Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. panta e), f), g), h) un i) apakšpunktos izklāstītie noteikumi.Īpašās zvejošanas atļaujas nedrīkst izsniegt uz laika periodu, kas garāks par trim mēnešiem.****Pēc iepriekšējās īpašās zvejošanas atļaujas beigu termiņa nedrīkst izdot īpašās zvejošanas atļaujas viena mēneša laika posmam tam pašam zvejas kuģim, ja atļaujas derīguma periodā ir atgadījies kāds no šiem notikumiem:nacionālās zivsaimniecības inspekcija ir konstatējusi, ka zvejas kuģis Baltijas jūrā ir zvejojis bez derīgas īpašās mencu zvejošanas atļaujas;nacionālās zivsaimniecības inspekcija ir konstatējusi, ka zvejas kuģis ir zvejojis ārpus Baltijas jūras reģiona;nacionālās zivsaimniecības inspekcija ir konstatējusi, ka zvejas kuģis ir jūrā veicis pārkraušanu citā zvejas kuģī;nacionālās zivsaimniecības inspekcija ir konstatējusi, ka zvejas kuģis ir braucis tranzītā cauri mencu aizsardzības apgabaliem, kad tā rīkiem nav bijuši sasieti un nostiprināti;saskaņā ar nacionālas zivsaimniecības inspekcijas pārbaudi, kuģis neatbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 88/98 prasībām;saskaņā ar nacionālas zivsaimniecības inspekcijas pārbaudi, kuģis neatbilst prasībām attiecībā uz rīku veidu, kas atļauts mencu zvejošanai Baltijas jūrā;nacionālās zivsaimniecības inspekcija ir konstatējusi, ka zvejas kuģis ir izcēlis zivis, bez atļaujas saņemšanas no nacionālās kontroles iestādēm;saskaņā ar nacionālas zivsaimniecības inspekcijas pārbaudi, uz kuģa ir konstatēts vairāk par 10% mencu piezvejas, zvejojot citas sugas, kas nav siļķes un brētliņas ar traļiem un dāņu vadiem, kas mērīts pēc tīrsvara kā visu uz kuģa esošo zivju procents;saskaņā ar nacionālas zivsaimniecības inspekcijas pārbaudi, kuģis ir izcēlis vai paturējis uz klāja par 8% vairāk jebkuru citu zivju sugu (dzīvsvarā), nekā to sugu daudzums, kas norādīts kuģa žurnāla lapā(s);nacionālās zivsaimniecības inspekcija ir konstatējusi, ka zvejas kuģis ir izkrāvis zivis, pirms tam neiesniegdams kuģa žurnāla lapu(-as);saskaņā ar nacionālas zivsaimniecības inspekcijas pārbaudi, kuģis neatbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 2847/93 19e panta prasībām;zvejas kuģis nav iesniedzis VMS ziņojumu vai VMS sistēmas kļūdas gadījumā manuālu pozīcijas ziņojumu, vai ir iesniedzis nepareizu pozīcijas ziņojumu.III pielikuma 3. papildinājumsVELKAMIE RĪKI: Skageraks un KategatsAcu izmēru virknes, mērķa sugas un nepieciešamie lomu procentu aprēķini,kas attiecināmi uz vienas acs izmērā virknes lietošanu+++++ TABLE +++++(1) Tikai 4 jūdžu garumā no krasta līnijas.(2) Ārpus 4 jūdžu attāluma no krasta līnijas.(3) No 1. marta līdz 31. oktobrim Skageraka apgabalā un no 1.marta līdz 31. jūlijam Kategata apgabalā.(4) No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skageraka apgabalā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai Kategata apgabalā.(5) Ja tiek izmantota šī acs izmēra virkne, tīklam un pagarinājumam ir jābūt veidotam no kvadrātveida acu tīklojuma.(6) Lomam, kas paturēts uz kuģa, jāsastāv ne vairāk kā no 10% jebkura mencu, pikšu, heku, mazmutes plekstes, sarkanās plekstes, jūras mēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, skumbriju, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norvēģijas omāru un omāru maisījuma.(7) Lomam, kas paturēts uz kuģa, jāsastāv ne vairāk kā no 50% jebkura mencu, pikšu, heku, plekstes, sarkanās plekstes, jūras mēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, siļķu, skumbriju, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, Norvēģijas omāru un omāru maisījuma.(8) Lomam, kas paturēts uz kuģa, jāsastāv ne vairāk kā no 60% jebkura mencu, pikšu, heku, plekstes, sarkanās plekstes, jūras mēles, akmeņplekstes, gludo rombu, plekstes, smilšplekstes, merlangu, limandas, saidas, un omāru maisījuma.III pielikuma 4. papildinājumsGARNEĻU TRAĻA ĶĒDES POSMS: NAFO apgabalsSavienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai to abu kombinācija, kas pievieno pludiņvirvi pie zvejas virves vai bolchline virves dažādos intervālos. Terminus “zvejas virve” un “ bolchline ” var savstarpēji aizstāt. Dažos kuģos izmanto tikai vienu no tām; citos lieto abas, kā tas parādīts skicē. Ķēdes posma garumam ir jābūt mērāmam no ķēdes centra vai stieples, kas iet cauri pludiņvirvei (pludiņvirves centra), līdz zvejas virves tuvākajai malai.Pievienotā skice parāda, kā mērīt ķēdes posma garumu.[pic]IVa PIELIKUMS ZIVSAIMNIECĪBAS AKTIVITĀTES ZVEJAS KUĢIEM MENCU UN PALTUSU KRĀJUMU ATJAUNOŠANAS KONTEKSTĀVISPĀRĪGAS PRASĪBAS1. Šajā Pielikumā izvirzītie nosacījumi jāattiecina uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru garums vidēji ir vienāds vai lielāks par 10 metriem.Visiem zvejas kuģiem, kas izmanto rīku veidus, kas uzskaitīti šā pielikuma 4. punktā, un zvejas apgabals, kas noteikti šā pielikuma 2. punktā, ir jāsaņem īpaša zvejošanas atļauja. Katrai dalībvalstij ir jāievieš to zvejas kuģu saraksts, kam ir izsniegta īpaša zvejošanas atļauja zvejošanai apgabalos, ko nosaka šis Pielikums. Zvejas kuģa kapteinim vai tā pārstāvim, kam dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejošanas atļauju, jāatbilst šā pielikuma nosacījumiem.2. Šā pielikuma vajadzībām tiks lietotas šādi ģeogrāfiski apgabali:a) Kategats (ICES iedalījums IIIa dienvidi),b)Skageraks un Ziemeļjūra (ICES iedalījums IVc, b, c, IIIa ziemeļi un IIa(EK),c) Skotijas rietumi (ICES iedalījums VIa),d) Austrumu kanāls (ICES iedalījums VIId),e) Īrijas jūra (ICES iedalījums VIIa),f) Rietumu kanāls (ICES iedalījums VIIe).Uz kuģiem, par kuriem Komisijai ir ziņots kā par tādiem, kas aprīkoti ar kuģu uzraudzības sistēmām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, ir jāattiecas šādai Skotijas rietumu definīcijai:ICES iedalījums VIa, izņemot daļu, kas atrodas uz rietumiem no līnijas, kas rodas, secīgi savienojot ar taisnām līnijām šādas ģeogrāfiskas koordinātes:60°00'N, 04°00'W59°45'N, 05°00'W59°30'N, 06°00'W59°00'N, 07°00'W58°30'N, 08°00'W58°00'N, 08°00'W58°00'N, 08°30'W56°00'N, 08°30'W56°00'N, 09°00'W55°00'N, 09°00'W55°00'N, 10°00'W54°30'N, 10°00'W.3. Saskaņā ar šo pielikumu, diena, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, ir:(a) 24 stundu laika periods starp kalendārās dienas 00:00 līdz tās pašas kalendārās dienas 24:00 vai jebkura šāda perioda daļa, kuras laikā zvejas kuģis atrodas kādā no 2. pantā noteiktajiem apgabaliem un ir prom no ostas, vai(b) jebkurš ilgstošs 24 stundu periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā zvejas kuģis atrodas kādā no 2. pantā noteiktajiem apgabaliem un ir prom no ostas, vai jebkura šāda perioda daļa.Dalībvalstij, kas vēlas dienas, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas noteikta (b) punktā, ir jāinformē Komisija līdz 2005. gada 1. februārim par zvejas kuģu uzraudzības aktivitāšu līdzekļiem, lai nodrošinātu to nosacījumu ievērošanu, kas noteikti (b) punktā.4. Šajā pielikumā ir šāda zvejas rīku klasifikācija:(a) Dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 100 mm, izņemot sijas traļas visiem apgabaliem, izņemot Kategatu un Skageraku, kur acs izmēram ir jābūt liekākam par 90 mm;(b) sijas traļi ar acs izmēru, kas vienāds vai lielāks par 80 mm;(c) statiski dziļūdens tīkli, ieskaitot žaunu tīklus, šķēršļu tīklus un mezglu tīklus;(d) dziļūdens āķu jedas;(e) dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru starp 70 mm un 99 mm, izņemot sijas traļas ar acs izmēru starp 80 mm un 99 mm;(f) dziļūdens traļi, vadi un līdzīgi velkami rīki ar acs izmēru starp 16 mm un 31 mm, izņemot sijas traļas;ZVEJAS INTENSITĀTE5. Katrai dalībvalstij jānodrošina, ka kuģi, kad uz to klāja ir zvejas rīki, kas minēti 4. punktā, kas peld zem tās karoga un ir reģistrēti Kopienā, drīkst atrasties noteiktā apgabalā un būt prom no ostas ne vairāk kā par to dienu skaitu, kas noteikts 6. punktā.6. (a) Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendārajā mēnesī, kurā zvejas kuģis drīkst atrasties apgabalā un būt prom no ostas, uz klāja pārvadājot jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, parādīts I tabulā.Diena, kas pavadīta prom no ostas kādā no dotajiem apgabaliem, arī jāpieskaita kopējam dienu skaitam, kas atļauts visos citos apgabalos vienlaicīgi pārvaldes laikposma laikā.Ja zvejas kuģis izbraucienā šķērso robežu starp diviem apgabaliem, diena jāpieskaita tam apgabalum, kurā pavadīta tās dienas lielākā daļa.I tabulaMaksimālais dienu skaits katrā apgabalā un prom no ostas pēc zvejas rīkiem+++++ TABLE +++++* Zvejas kuģis var atrasties apgabalā attiecīgā mēneša vairākās dienās.(b) Dalībvalsts var apkopot apgabalā un prom no ostas pavadāmās dienas I tabulas pārvaldes laikposmā līdz 12 kalendārajiem mēnešiem.(c) Komisija var ierādīt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kad zvejas kuģis ir apgabalā un prom no ostas, uz klāja pārvadājot zvejas rīkus, kas minēti 4. punktā, pamatojoties uz rezultātiem, kas sasniegti ekspluatācijas pārtraukšanas programmās, kas notikušas kopš 2002. gada. Šis papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls zvejošanas kapacitātes samazinājumam, vai nu kilovatos vai GT, kas radušies no ekspluatācijas pārtraukšanas programmām, salīdzinot ar visiem zvejas kuģiem, kas iepriekš zvejojuši atjaunotos krājumus, kas noapaļots līdz tuvākajai pilnai dienai.Dalībvalstīm, kas vēlas gūt labumu no šādiem iedalījumiem, jāiesniedz Komisijai pieprasījums kopā ar ziņojumiem, kas satur informāciju par pabeigtām ekspluatācijas pārtraukšanas programmām.Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var mainīt (a) pantā noteikto dienu skaitu šai dalībvalstij, saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā.(d) Izņēmumi dienu skaitam, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, kas paradīts I tabulā, var tikt piešķirti dalībvalsts zvejas kuģiem saskaņā ar II tabulā parādītajiem nosacījumiem.Dalībvalstīm, kas vēlas pieteikties šādam lielākam dienu iedalījumam, jānosūta Komisijai informācijai par zvejas kuģiem, kas no tā būs ieguvēji, un informācija par to sasniegumiem vismaz divas nedēļas pirms paredzēts piešķirt lielāku iedalījumu.II tabulaIzņēmumi I tabulas dienu skaitam, kas pavadāms apgabalā un promno ostas, un saistītie nosacījumi+++++ TABLE +++++* Pārbaudīts pēc EK kuģa žurnāla – vidējais gada loms dzīvsvarā.** Zvejas kuģis var atrasties apgabalā attiecīgā mēneša vairākās dienās.Ja kuģim ir piešķirts lielāks dienu iedalījums tā noteikto sugu lomu zemā sasniegumu procenta dēļ, kuģis nedrīkst nozvejot vairāk šo sugu lomu par procentu, kas parādīts II tabulā, kā arī nedrīkst jūrā pārkraut zivis citā zvejas kuģī. Ja kāds no šiem nosacījumiem netiek ievērots, kuģim uzreiz tiks atņemtas pilnvaras uz papildu dienām.7. Pirms katra pārvaldes laikposma pirmās dienas, kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāinformē karoga dalībvalsts iestādes, kāds rīks vai rīki ir paredzēti izmantot nākamā pārvaldes laikposma laikā. Kuģis nav pilnvarots zvejot 2. pantā noteiktajos apgabalos, izmantojot kādu no 4. pantā minētajiem rīkiem, kamēr nav iesniegts šāds paziņojums.Ja kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis ir paziņojuši par divu 4. pantā noteikto zvejas rīku klasifikāciju izmantošanu, nākamajā pārvaldes laikposma laikā pieejamais kopējais dienu skaits drīkst būt ne lielāks par pusi no dienu summas, kurām kuģis ir pilnvarots katram rīkam, noapaļots līdz tuvākajai pilnajai dienai. Nav atļauts izmantot kādu no attiecīgajiem rīkiem vairāk par to dienu skaitu, kas šim rīkam noteikts I tabulā.Iespēja izmantot divus rīkus var būt pieejama tikai, ja ir ievēroti šādi papildu uzraudzības pasākumi:– viena izbrauciena laikā zvejas kuģis var uz klāja pārvadāt tikai vienu 4. pantā noteikto rīku;– pirms katra izbrauciena kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim ir jāiesniedz kompetentām iestādēm iepriekšējs paziņojums par zvejas rīka veidu, ko paredzēts pārvadāt uz kuģa, izņemot, ja zvejas rīku veids neatšķiras no tā, par ko paziņots iepriekšējā izbraucienā.Kompetentajām iestrādēm ir jāveic inspekcijas un uzraudzības pasākumi, lai pārliecinātos par abu augstākminēto prasību ievērošanu. Jebkuram zvejas kuģim, kas atklāts neievērojam šās prasības, uzreiz jāanulē pilnvara izmantot divas zvejas rīku klasifikācijas.Kuģis, kas vēlas apvienot viena vai vairāku 4. pantā minēto zvejas rīku (reglamentēto rīku) izmantošanu ar citiem 4. pantā neminētiem zvejas rīkiem (nereglamentētiem rīkiem), nedrīkst tikt ierobežots nereglamentēto rīku izmantošanā. Šādiem kuģiem ir iepriekš jāziņo par to, kad tiks izmantoti reglamentētie rīki. Ja šāds paziņojums nav iesniegts, uz kuģa nedrīkst atrasties neviens 4. pantā minēts rīks. Šādiem kuģiem ir jābūt pilnvarotiem un aprīkotiem veikt alternatīvas zvejas aktivitātes.8. Kuģis, kas atrodas kādā no 2. pantā minētajiem apgabaliem, pārvadājot kādu no 4. pantā minētajiem zvejas rīkiem, nedrīkst vienlaikus pārvadāt kādu citu 4. pantā minētu rīku.9. (a) Kuģim, kas ir izmantojis tam piešķirto dienu skaitu, kas pavadāmas apgabalā un prom no ostas, jebkurā šā pārvaldes laikposma laikā jāpaliek ostā vai ārpus kāda no 2. pantā minētā apgabals, līdz tiek saņemts pārvaldes laikposma atlikumu, izņemot, ja tas izmanto kādu nereglamentētu rīku, kā aprakstīts 7. punktā.(b) Jebkurā dotā pārvaldes laikposma laikā kuģis var veikt ar zveju nesaistītas aktivitātes, šim laikam neesot pieskaitītam tam piešķirtajām dienām saskaņā ar 6. pantu, ar noteikumu, ka kuģis vispirms informē tā karoga dalībvalsti par savas rīcības ieceri, aktivitātes raksturu un to, ka tas uz šo laiku atsakās no savas licences. Šādi kuģi šajā laika periodā nedrīkst pārvadāt kādus zvejas rīkus vai zivis.10. (a) Dalībvalsts var atļaut jebkuram no tās zvejas kuģiem pārskaitīt tam piešķirtās dienas, kas pavadāmas apgabalā vai prom no ostas, kādam citam zvejas kuģim tam pašam pārvaldes laikposmam un tam pašam apgabalum ar noteikumu, ka kuģa saņemto dienu ienākums, sareizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatdienas), ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārskaitīto dienu ienākumu, kas sareizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos. Kuģu dzinēja jaudai kilovatos ir jābūt tādai, kas katram kuģim ir ierakstīta Kopienas zvejas flotes reģistrā.(b) Kopējais dienu skaits, kas pavadāms apgabalā vai prom no ostas, kas pārskaitīts saskaņā ar (a) punktu, sareizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par donora kuģa vidējo gada dienu skaitu, kas apstiprināts EK kuģa žurnālā 2001., 2002. un 2003 gadā, sareizināts ar tā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.(c) Dienu pārskaitījums, kā aprakstīts (a) apakšpunktā, nedrīkst būt atļauts starp kuģiem, kas darbojas vienā rīku klasifikācijā un apgabals kategorijās, kas minētas 6 (a) pantā vienā pārvaldes laikposma laikā.(d) Nav atļauti dienu pārskaitījumi no kuģiem, kas iegūst no iedalījumiem, kas minēti 6(d), 6(e) un 7. punktā.(e) Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāiesniedz ziņojumi par notikušajiem pārskaitījumiem.11. Kuģis, kas nezvejo 2. pantā minētajos apgabalos, drīkst cauri šiem apgabaliem braukt tranzītā ar noteikumu, ka vispirms ir informējis par šādu nodomu attiecīgās iestādes. Šim kuģim, atrodoties 2. pantā minētajos apgabalos, jebkuriem uz kuģa pārvadātajiem zvejas rīkiem jābūt satītiem un nostiprinātiem saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 20(1) pantā.12. Dalībvalsts nedrīkst atļaut zveju, izmantojot 4. pantā noteiktos rīkus, 2. pantā noteiktajos apgabalos nevienam kuģim, kam nav šādas zvejas aktivitātes ieraksta 2001., 2002. vai 2003. gadā šajā apgabalā, izņemot, ja tas nodrošina, ka reglamentētajā apgabalā netiks zvejots ar vienādu jaudu, kas mērīta kilovatos.Tomēr kuģis ar 4. pantā minēto zvejas rīku sasniegumiem var tikt pilnvarots izmantot citu 4. pantā noteiktu rīku, ar noteikumu, ka piešķirto dienu skaits šim otrajam rīkam ir lielāks vai vienāds ar dienu skaitu, kas piešķirts pirmajam rīkam.13. Dalībvalstij nav jāatskaita no kāda kuģa piešķirto dienu skaita, saskaņā ar šo Pielikumu, neviena diena, ja kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, ja tas ir palīdzējis citam kuģim avārijas situācijā, vai, ja kuģis ir bijis prom no ostas, taču nav zvejojis, jo pārvadājis ievainotus kuģa komandas biedrus neatliekamas palīdzības sniegšanai. Dalībvalstij viena mēneša laikā jāiesniedz jebkuru lēmumu attaisnojums, kas pieņemti uz šī pamata kopā ar kompetento iestāžu saistītiem avārijas pierādījumiem.NOVĒROŠANA, INSPEKCIJA UN UZRAUDZĪBA14. Neievērojot Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 19a pantu, šās Regulas panti 19b, 19c, 19d, 19e un 19k attieksies uz kuģiem, kas pārvadā 4. pantā noteiktos zvejas rīkus un darbojas 2. punktā noteiktajos apgabalos. Kuģiem, kas aprīkoti ar kuģu novērošana sistēmām, saskaņā ar Regulas 2244/2003 5. un 6.pantu, un tie, kas darbojas saskaņā ar dienas noteikumiem, kā noteikts 3 (a) pantā, šās prasības netiks piemērotas.15. Dalībvalstis, lai nodrošinātu šā pielikuma 14. pantā noteikto saistību ievērošanu, var ieviest alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šās ziņojošās saistības. Šie alternatīvie pasākumi pirms to ieviešanas jāpaziņo Komisijai.16. Kopienas zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim, kam ir ļauta ieeja ostā vai ikvienā dalībvalstu kuģu piestātnē, pēc tam, kad kuģis ir pabijis apgabalā, kas minēts III tabulā, ar vairāk kā tabulā norādīto sugu daudzumu, jāinformē tās dalībvalsts kompetentās iestādes vismaz četras stundas pirms šādas ieejas par:a) ostas vai kuģu piestātnes nosaukumu,b) ierašanās laiku attiecīgajā ostā vai kuģu piestātnē,c) visu sugu, no kurām vairāk kā 50 kg ir paturēti uz klāja, dzīvsvaru kilogramos.17. Tās dalībvalsts, kurā sastādīs krastā piestāšanai nepieciešamo paziņojumu, kompetentās iestādes var pieprasīt, lai uz klāja saglabātā loma izkraušana netiek uzsākta, līdz to nav atļāvušas šās iestādes.III tabulaIzkrāvums tonnās pēc apgabals un sugām, uz kurām attiecas īpašie apstākļi+++++ TABLE +++++AB - agrākais brīdinājums saskaņā ar 16. punktu.NO – norādītā osta saskaņā ar 19. punktu.18. Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas pārkraut vai izkraut jebkādu uz kuģa klāja esošu daudzumu kādas trešās valsts jūrā vai uz zemes, ostā vai kuģu piestātnē, vismaz 24 stundas pirms pārvešanas vai izkraušanas trešās valsts jūrā vai uz sauszemes paziņo kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm informāciju, kas minēta 16. punktā.19. Zvejas kuģim, esot tabulā noteiktajā apgabalā ārpus izraudzītās ostas, nav atļauts, veicot izkrāvumu, pārsniegt III tabulā ( zem NO iedaļas) katrai sugai noteikto daudzumu.Katrai dalībvalstij 15 dienu laikā pēc šās Regulas stāšanās spēkā jānosūta Komisijai izraudzīto ostu saraksts un pēc tam 30 dienu laikā jānosūta inspekcijas un uzraudzības procedūras, ietverot nosacījumus un apstākļus attiecīgajās ostās saskaņā ar šās Regulas 12. punktu attiecībā minēto sugu un zivsaimniecības krājumu daudzumu reģistrēšanai un ziņošanai katrā izkrāvuma gadījumā. Komisijai šī informāciju jānosūta visām dalībvalstīm.20. Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta noteikumiem, atļautā pielaides robeža, nosakot daudzumu kilogramos, kas atrodas uz 14. pantā minēto kuģu klāja, var būt 8 % no kuģa žurnāla skaitļiem.21. Kad mencas daudzums, kas smagāks par 50 kg, ir iekrauts kuģī, to ir aizliegts glabāt uz zvejas kuģa klāja jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā sajauktu ar kādu citu jūras organismu. Konteineri ar mencu ir jāizvieto kravas telpā tā, lai tie būtu no citiem konteineriem nošķirti.22. Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai 2. pantā noteiktajos apgabalos noķerto mencu jebkādu daudzumu, kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas pārvešanas no pirmās izkraušanas ostas. Pirms pārdošanas 19. punkta ietvaros noteiktajā ostā izkrautās mencas paraugi, vismaz 20% apjomā no izkrautās kravas, tiks nosvērti dalībvalsts pilnvaroto inspektoru klātbūtnē. Šim nolūkam viena mēneša laikā kopš šās Regulas stāšanās spēkā dalībvalstis iesniegs Komisijai detalizētu informāciju par izmantošanai paredzēto atlases veidu.23. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13.panta, transportējot jebkādu šās Regulas 12. pantā minēto zivsaimniecības sugu daudzumu, kas smagāks par 50 kg, uz vietu, kas ir atšķirīga no iekraušanas vai izkraušanas vietas, tam jāpievieno viena, šo transportēto sugu daudzumam piederīga, Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8(1) panta deklarācijas kopija. Izņēmums, paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13(4)(b) pantam, netiks attiecināts.24. Atkāpjoties no Regulas (EEK)Nr. 2847/93 34c(1) panta īpaša uzraudzības programma katrai 12. pantā minētajai zivsaimniecības šķirnei var ilgt vairāk kā divus gadus kopš tās spēkā stāšanās datuma.25. Ikvienam zvejas kuģim, ko ir novērojusi nacionālā zivsaimniecības inspekcija un kas gatavojas iesaistīties jebkurā no zemāk minētajām darbībām, tiks izsniegta īpaša zvejas atļauja, kā aprakstīts 1. punktā, kas atņemta nākamajam pilnajam kalendāra mēnesim, un tiks piešķirts 2005. gadā ārpus ostas, apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas samazināts par to dienu skaitu, kas vienāds ar skaitu, uz kuru kuģi ir tiesīgi vienā kalendāra mēnesī. Saistītās darbības ir:A. Kuģa ienākšana ostā ar vairāk kā vienu tonnu mencu uz klāja, kad zvejas kuģis nav iesniedzis iepriekšēju brīdinājumu par ieiešanu, kā noteikts šā pielikuma 16. pantā un Regulas (EK) Nr. 423/2004 11.pantā;B. Zivju izkraušana ostā, kas ir cita, nekā izraudzītā, kā noteikts šā pielikuma 19. pantā un Regulas (EK) 423/2004 11.pantā, kad zvejas kuģis iegājis ostā ar vairāk kā divām tonnām mencu uz klāja;C. Mencas un citu sugu iekraušana vienā un tajā pašā konteinerā, kas ir šā pielikuma 21. punkta un Regulas (EK) Nr. 423/2004 14. panta pārkāpums;D. Kuģa kapteinis nesadarbojas, lai atvieglotu Regulas ((EEK) Nr. 2847/93 4.panta pieprasīto inspekciju;E. Prombūtne no ostas ilgāk par šā pielikuma 6. pantā noteikto dienu skaitu, vienlaicīgi uz klāja pārvadājot kādu no rīkiem, kas noteikti šā pielikuma 4. punktā;F. Kuģis nespēj nodrošināt VMS ziņojumu vai, VMS atteikuma gadījumā, manuālu pozīcijas ziņojumu, vai sniedz nepareizu pozīcijas ziņojumu;G. Nespēja precīzi ierakstīt datus kuģa žurnālā un loma izkraušanas deklarācijās, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 423/2004 13. pantā un 15. panta 2. apakšpunktā;H. Zveja šā pielikuma 2. pantā noteiktajos apgabalos ar šā pielikuma 4. pantā minētajiem rīkiem, par to iepriekš nebrīdinot dalībvalsts iestādes, atbilstoši šā pielikuma 7. punktam attiecībā uz kuru ir noteikti lietojamie zvejas rīki;I. Konstatējums, ka kuģis pārvadā vairāk kā vienu zvejas rīku tipu, kas ir šā pielikuma 7. punkta prasību pārkāpums;J. Kuģis atrodas jūrā un zvejo vai tur uz klāja zivis, pirms tam nesniedzot agrāku ziņojumu par zvejas rīku tipu, kas atradās uz klāja pirms tika uzsākts zvejas reiss, kā noteikts šā pielikuma 7. punktā;K. Zvejas kuģis ir uzsācis ar zveju nesaistītas darbības, bet nav attiecies no zvejas licences, kā pieprasīts šā pielikuma 9. punktā;L. Kuģis izkrauj zivis bez iepriekšējas atļaujas, ko nodrošinājušas valsts iestādes, kā noteikts šā pielikuma 16. punktā;M. Kuģis izkrauj vai patur uz klāja par vairāk kā 8% no jebkādas sugas zivju daudzuma (dzīvsvarā) nekā deklarēts par attiecīgajām sugām kuģa žurnāla sarakstā(-os);N. Konstatējums, ka kuģis pārkāpj Regulas (EK) Nr. 850/98 noteikumus.ZIŅOJOŠĀS SAISTĪBAS26. Dalībvalstīm, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā Pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldei, Komisija katru kalendārā gadu vienu mēnesi pirms kalendārā gada termiņa beigām jāinformē par to kuģu sasniegumiem, kas šā pielikuma saistītajās teritorijās, kā norādīts IV tabulā, lieto dažādus rīku tipus.27. 26. pantā minētos datus dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta kastīti, kuras adrese Komisijai dalībvalstīm jānorāda.IV tabulaZiņošanas formāts+++++ TABLE +++++IVb PIELIKUMS KUĢU ZVEJAS INTENSITĀTE NOTEIKTU JAUNZĒLANDES MERLŪZU UN OMĀRU SUGU KRĀJUMU ATJAUNOŠANAS KONTEKSTĀVISPĀRĒJI NOTEIKUMI1. Nosacījumi, kas izklāstīti šajā Pielikumā, attiecas uz Kopienas zvejas kuģiem, kuru vispārējais garums ir 10 vai vairāk metri.Visus kuģiem, kas izmanto zvejas rīku tipus, kuri noteikti šā pielikuma 4. punktā un zvejo apgabalos, kas noteikti šā pielikuma 2. punktā, jābūt īpašai zvejas atļaujai. Katra dalībvalsts sastāda to kuģu sarakstu, kam ir īpašas zvejas atļaujas zvejai apgabalos, kas noteikti šajā pielikumā. Zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim, kuram dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejas atļauju, jāievēro šā pielikuma nosacījumi.2. Šis pielikums attiecas uz sekojošiem ģeogrāfiskiem apgabaliem:Ibērijas pussala, Atlantijas krasts ( ICES VIIIc un IXa)3. Šā pielikuma ietvaros diena apgabalā un prom no ostas ir:(a) 24 stundu periods starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai ikviena šāda perioda daļa, kuras laikā kuģis atrodas vai nu apgabalā, kas noteikts 2. pantā un prom no ostas, vai(b) ikvienā nepārtrauktā 24 stundu periodā, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā, kura laikā kuģis ir atradies vai nu apgabalā, kas noteikts 2. pantā un prom no ostas, vai ikvienā šāda laika perioda ikvienā daļā.Dalībvalstij, kas vēlas pielietot dienas, kas pavadīta apgabalā un prom no ostas, definīciju, kas izklāstīta (b) apakšpunktā, pirms 2005. gada 1. februāra jāinformē Komisija par veidiem, kā novērot kuģa darbības, lai nodrošinātu (b) pantā ietverto nosacījumu ievērošanu.4. Šā pielikuma ietvaros tiks skarti sekojoši zvejas rīku grupējumi:(a) Grunts tralis ar tīkla acs izmēru 55 mm vai lielāku(b) Kravas montāžas grunts virve(c) Žaunu tīkls ar tīkla acs izmēru no 60 mm vai lielāku(d) Žaunu tīkls ar tīkla acs izmēru 80 mm vai lielāku(e) Tralis ar tīkla acs izmēru starp 40mm un 54mm(f) Iepīšanas tīkliZVEJAS INTENSITĀTE5. Katrai dalībvalstij jānodrošina, lai tad, kad uz klāja pārvadā jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, zvejas kuģis, kas reģistrēts Kopienā, atrodas apgabalā un ir prom no ostas ne ilgāk par 6. pantā norādīto dienu skaitu.6. (a) Maksimālais dienu skaits jebkurā kalendāra mēnesī, cik ilgi kuģis var atrasties apgabalā un būt prom no ostas, vedot uz klāja jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, ir uzrādīts I tabulā.I tabulaMaksimālais dienu skaits apgabalā un prom no ostas ar zvejas rīkiem+++++ TABLE +++++(b) Dalībvalsts var apkopot 1. tabulā apgabalā un prom no ostas pavadītās dienas pārvaldes laikposmos līdz vienpadsmit kalendārajiem mēnešiem.(c) Komisija, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem ekspluatācijas pārtraukšanas programmās, kas tiek īstenotas kopš 2004. gada 1. janvāra, var piešķirt dalībvalstij papildu dienu skaitu, kurās kuģis var atrasties apgabalā un prom no ostas, pārvadājot uz klāja jebkuru no rīkiem, kas minēti 4. punktā. Šis papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls zvejas jaudas samazinājumam vai nu kilovatos vai bruto tonnās, kas izriet no ekspluatācijas programmas salīdzinājuma attiecībā uz visiem kuģiem, kas iepriekš zvejojuši attiecīgās krājumu atjaunošanas sugas, noapaļojot līdz tuvākajai pilnajai dienai.Dalībvalstīm, kas vēlas gūt labumu no šādām sadalēm, jāiesniedz Komisijai pieprasījums ar ziņojumiem, kas satur informāciju par to pabeigtajām ekspluatācijas pārtraukšanas programmām.Uz šādu pieprasījumu pamata Komisija, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā, var izdarīt labojumus attiecīgajai dalībvalstij (a) punktā noteiktajā dienu skaitā.(d) Izņēmumus 1. tabulā uzrādītajam dienu skaitam, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, dalībvalstis var piešķirt kuģiem ar nosacījumiem, kas uzrādīti II tabulā.Dalībvalstis, kas vēlas piemērot šo lielāko dienu skaitu, vismaz divas nedēļas pirms tam iesniedz Komisijai informāciju par kuģiem, kam to piemēros, kā arī informāciju par to nozvejas rezultātiem.II tabulaIzņēmumi no apgabalā un prom no ostas pavadītajām dienām I tabulā, un saistošie nosacījumi+++++ TABLE +++++* Balstoties uz EK kuģa žurnāla ierakstiem – vidējais ikgadējais izkrautais loms dzīvsvarā** Kuģis noteiktajā mēnesī var atrasties apgabalā vairākas dienas.Ja kuģim, pamatojoties uz tā procentuāli zemajiem noteiktu sugu nozvejas rezultātiem, ir piešķirts šis lielākais dienu skaits, uz šā kuģa klāja nedrīkst būt lielāks sugu procentuālais daudzums, nekā noradīts II tabulā, kā arī kuģis nedrīkst jūrā esot pārkraut sazvejoto citā kuģī. Ja kuģis neievēros kādu no šiem nosacījumiem, tam nekavējoties tiks atņemtas tiesības uz papildu dienām.7. Pirms katra pārvaldes laikposma pirmās dienas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim jāpaziņo karoga dalībvalsts iestādēm, kādu rīku vai rīkus viņš paredzējis lietot gaidāmajā pārvaldes laikposmā. Līdz šādam paziņojumam kuģim nav atļauts zvejot 2. pantā noteiktajos apgabalos ar jebkādiem rīkiem, kas minēti 4. punktā.Kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim, paziņojot par divu zvejas rīku grupējumu lietošanu, kas noteikti 4. punktā, gaidāmajā pārvaldes laikposmā pieejamo dienu kopskaits nebūs lielāks par to dienu summas pusi, kas noapaļota uz leju līdz tuvākajai pilnajai dienai, uz kurām kuģim ir tiesības, lietojot katru no rīkiem. Nav atļauts izmantot attiecīgo rīku vairāk dienas nekā attiecīgi norādīts 1. tabulā.Izvēle lietot divus rīkus ir spēkā, ja tiek izpildīti sekojoši papildu pārraudzības pasākumi:– noteiktā reisa laikā zvejas kuģis drīkst pārvadāt tikai vienu no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā;– pirms katra reisa kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis sniedz iepriekšēju paziņojumu kompetentajām iestādēm par zvejas rīkiem, kādi atradīsies uz kuģa, ja zvejas rīku veids ir cits, nekā tas, kas uzrādīts iepriekšējo reisu ziņojumos.Kompetento iestāžu veiktā inspekcija un uzraudzība jūrā un ostā jāīsteno, lai pārbaudītu abu augstākminēto prasību ievērošanu. Ikvienam kuģim, kas neievēros šās prasības, nekavējoties tiks atņemtas tiesības lietot divus zvejas rīku grupējumus.Kuģi, kas vēlas apvienot viena vai vairāku zvejas rīku, kas minēti 4. pantā (reglamentētie rīki), lietošanu ar jebkuriem citiem zvejas rīkiem, kas nav minēti 4. pantā (nereglamentētie rīki), nav ierobežoti nereglamentēto rīku lietošanā.Šiem kuģiem pirms reglamentēto rīku lietošanas par to jāziņo. Ja šāda paziņojuma nav bijis, uz klāja nedrīkst atrasties rīki, kas minēti 4. punktā. Šādi kuģi ir jāpilnvaro un jānokomplektē alternatīvu zvejas darbību uzsākšanai.8. Kuģis, kas atrodas jebkurā no apgabaliem, kas noteikti 2. punktā un pārvadā jebkuru no zvejas rīkiem, kas minēti 4. punktā, nedrīkst vienlaicīgi pārvadāt arī kādu citu no 4. pantā minētajiem rīkiem.9. (a) Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģim, kas izlietojis vairākas dienas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, jāpaliek ostā ārpus jebkura apgabala, kas minēts 2. punktā, uz atlikušo pārvaldes laikposmu, ja vien tas nelieto nereglamentētos rīkus, kā aprakstīts 7. punktā.(b) Jebkurā noteiktajā pārvaldes laikposmā kuģis var uzsākt ar zveju nesaistītas darbības, kuru laikā netiek samazināts tam 6. pantā piešķirto dienu skaits, ja vien kuģis vispirms paziņo tā karoga dalībvalstij par saviem nolūkiem, norādot iecerētās aktivitātes veidu un uz attiecīgo laiku atsakoties no zvejas licences. Šajā laika periodā attiecīgie kuģi nedrīkst pārvadāt nekādus zvejas rīkus vai zivis.10. (a) Dalībvalsts var ļaut ikvienam no tās zvejas kuģiem pārcelt dienas, kas pavadītas apgabalā un prom no ostas, kurai tas ir piederīgs, uz kādu citu no tās kuģiem uz to pašu pārvaldes laikposmu un to pašu apgabalu, nodrošinot, ka kuģa saņemto dienu rezultāts, kas reizināts ar tā dzinēja jaudu kilovatos (kilovatu dienās) ir vienāds vai mazāks par donora kuģa pārcelto dienu rezultātu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. Dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta katram kuģim Kopienas zvejas flotes reģistrā.(b) Kopējais apgabalā un prom no ostas pavadīto dienu skaits, kas pārcelts saskaņā ar (a) apakšpunktu, reizināts ar donora kuģa dzinēja jaudu kilovatos nedrīkst būt lielāks par donora kuģa EK 2001., 2002. un 2003. gada kuģa žurnālā apliecināto vidējo ikgadējo dienu skaitu, kas reizināts ar attiecīgā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.(c) Dienu pārcēlums, kā aprakstīts (a) apakšpunktā, atļauts tikai starp kuģiem, kas darbojas vienā un tajā pašā rīku grupējumā, apgabals kategorijās, kas minētas 6. punktā, un vienā un tajā pašā pārvaldes laikposmā.(d) Dienu pārcēlums nav atļauts kuģiem, kas gūst labumu no 6. punkta d) un e) apakšpunktos un 7. punktā minetās sadales.(e) Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstīm jāsniedz ziņojumi par veiktajiem pārcēlumiem.11. Kuģim, kas nezvejo nevienā no apgabaliem, kas noteikti 2. punktā, ir atļauts tos šķērsot, ja tas iepriekš par to ir brīdinājis attiecīgās iestādes. Kamēr kuģis atrodas vienā no 2. pantā noteiktajiem apgabaliem, visiem uz klāja esošajiem zvejas rīkiem jābūt sasietiem un izvietotiem saskaņā ar nosacījumiem Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā.12. Dalībvalsts nedrīkst atļaut zveju ar 4. pantā noteiktajiem rīkiem jebkurā no 2. pantā noteiktajiem apgabaliem jebkuram no tās kuģiem, km nav šajā apgabalā 2001., 2002. vai 2003. gadā uzrādītas šādas zvejas aktivitātes, izņemot gadījumu, ja tā nodrošina, ka cita ekvivalenta zvejas kapacitāte, ko mēra kilovatos, reglamentētajā apgabalā netiek izmantota.Tomēr kuģim, kas sakaņā ar kuģa dokumentāciju ir lietojis 4. punktā noteiktos rīkus, var ļaut lietot citus 4.punktā noteiktos rīkus, ja šiem pēdējiem rīkiem piešķirtais dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmajiem rīkiem piešķirto dienu skaitu.13. Dalībvalsts šā pielikuma ietvaros neskaitīs kādam no tās kuģiem piešķirtās dienas, ja šajās dienās kuģis bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo sniedzis ārkārtas palīdzību citam kuģim, vai bijis prom no ostas, bet nav varējis zvejot, jo transportējis ievainotu komandas biedru līdz neatliekamās medicīniskās palīdzības punktam. Dalībvalsts viena mēneša laikā kopš pieņemti šādi lēmumi iesniedz Komisijai to attaisnojumu, kā arī kompetentu iestāžu pierādījumus par avārijas gadījumu.NOVĒROŠANA, INSPEKCIJA UN UZRAUDZĪBA14. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19a. panta, šās Regulas 19b, 19c, 19d, 19e un 19k panti attiecas uz kuģiem, kas pārvadā 4. pantā noteiktos zvejas rīkus un darbojas 2. pantā noteiktajos apgabalos. Kuģiem, kas aprīkoti ar kuģu novērošanas sistēmām, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2244/2003 5. un 6. pantu, un tiem, kas darbojas saskaņā ar dienas definīciju, kas noteikta 3. panta a) apakšpunktā, šī ziņošanas prasība netiek piemērota.15. Dalībvalstis, lai nodrošinātu šā pielikuma 14. pantā noteikto saistību ievērošanu, var īstenot alternatīvus kontroles pasākumus, kas ir tikpat efektīvi un pārredzami kā šās ziņošanas saistības. Šie alternatīvie pasākumi pirms to ieviešanas jādara zināmi Komisijai.16. Kopienas zvejas kuģa kapteinim vai viņa pārstāvim, kura kuģis ir bijis apgabalā, kas minēts III tabulā ar lielāku attiecīgo sugu daudzumu kuģī nekā norādīts III tabulā, pirms iepeldēšanas ostā vai jebkurā dalībvalstu izkraušanas vietā, jāsniedz attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm vismaz četras stundas pirms iepeldēšanas šāda informācija:a) ostas vai kuģu piestātnes nosaukums,b) ierašanās laiks attiecīgajā ostā vai kuģu piestātnē,c) visu to sugu dzīvsvars kilogramos, kuru daudzums kuģī ir lielāks par 50 kg..17. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā nepieciešams veikt paziņojumu par iebraukšanu ostā, var pieprasīt, lai kuģī esošā loma izkraušana tiek uzsākta tikai pēc šo iestāžu atļaujas saņemšanas.III tabulaIzkrāvuma daudzums tonnās pēc apgabala un sugām, uz kurām attiecas īpašie apstākļi+++++ TABLE +++++AB - agrāks brīdinājums saskaņā ar 16. punktu.NO – norādītā osta saskaņā ar 19. punktu.18. Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas pārkraut vai izkraut jebkādu uz kuģa klāja esošu daudzumu kādas trešās valsts jūrā vai uz zemes, ostā vai kuģu piestātnē, vismaz 24 stundas pirms pārvešanas vai izkraušanas trešās valsts jūrā vai uz sauszemes paziņo kuģa karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm informāciju, kas minēta 16. punktā.19. Zvejas kuģim, esot tabulā noteiktajā apgabalā ārpus izraudzītās ostas, nav atļauts, veicot izkrāvumu, pārsniegt III tabulā ( zem NO iedaļas) katrai sugai noteikto daudzumu.Katrai dalībvalstij 15 dienu laikā pēc šās Regulas stāšanās spēkā jānosūta Komisijai izraudzīto ostu saraksts un pēc tam 30 dienu laikā jānosūta inspekcijas un uzraudzības procedūras, ietverot nosacījumus un apstākļus attiecīgajās ostās saskaņā ar šās Regulas 12. punktu attiecībā uz minēto sugu un zivsaimniecības krājumu daudzumu reģistrēšanu un paziņošanu katrā izkrāvuma gadījumā. Komisijai šī informāciju jānosūta visām dalībvalstīm.20. Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta noteikumiem, atļautā pielaides robeža, nosakot daudzumu kilogramos, kas atrodas uz 14. pantā minēto kuģu klāja, var būt 8% no kuģa žurnāla datiem. Gadījumā, ja Kopienas likumdošanā nav ietverti nekādi konversijas koeficienti, jāpiemēro tās dalībvalsts konversijas koeficients ar kuras karogu peld attiecīgais kuģis.21. Kad heka daudzums, kas lielāks par 50kg, ir iekrauts kuģī, uz zvejas kuģa klāja ir aizliegts glabāt Jaunzēlandes merlūzu vai Norvēģijas omāru jebkādā konteinerā jebkādā daudzumā sajauktu ar kādu citu jūras organismu. Konteineriem ar Jaunzēlandes merlūzu un Norvēģijas omāru identifikācijas nolūkos jābūt pareizi marķētiem un novietotiem kravas telpā tā, lai tie būtu nošķirti no pārējiem konteineriem.22. Dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt, lai 2. pantā noteiktajos apgabalos jebkādu daudzumu Jaunzēlandes merlūzu vai Norvēģijas omāru, kas pirmoreiz izkrauts šajā dalībvalstī, nosver inspektoru klātbūtnē pirms tā tālākas pārvešanas no pirmās izkraušanas ostas. Pirms piedāvāšanas pārdošanai un pārdošanas 19. punktā noteiktajā ostā izkrautos Jaunzēlandes merlūzas un Norvēģijas omāra paraugus, vismaz 20% apjomā no izkrautās kravas, nosver dalībvalsts pilnvaroto inspektoru klātbūtnē. Šim nolūkam viena mēneša laikā kopš šās Regulas stāšanās spēkā dalībvalstis iesniedz Komisijai sīku informāciju par paredzēto paraugu ņemšanas veidu.23. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, transportējot jebkādu šās Regulas 12 pantā minēto zivju sugu daudzumu, kas smagāks par 50 kg, uz vietu, kas nav iekraušanas vai izkraušanas vieta, tam ir jāpievieno viena Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punktā minētās deklarācijas kopija, kas attiecas uz šo transportēto sugu daudzumu. Izņēmums, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā, nav piemērojams.24. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34c. panta 1. punkta īpaša uzraudzības programma katrai 12. pantā minētajai zivju sugai var ilgt vairāk kā divus gadus kopš tās spēkā stāšanās dienas.25. Ikvienam zvejas kuģim, ko vietējā zivsaimniecības inspekcija atklājusi veicam kādu no zemāk minētajām darbībām, saskaņā ar 1. punktu tiks atņemta zvejas atļauja visam nākamajam pilnajam kalendāra mēnesim, kā arī tam 2005. gadā ārpus ostas attiecīgajā apgabalā piešķirto dienu skaits tiks samazināts par tik dienām, cik kuģim pienākas vienā kalendāra mēnesī. Attiecīgās darbības ir šādas:A. Kuģa ienākšana ostā ar vairāk kā 150 kg heka vai 75 kg Norvēģijas omāra uz klāja, ja attiecīgais kuģis nav iesniedzis iepriekšēju paziņojumu par ienākšanu, kā to pieprasa šā pielikuma 16. pants.B. Zivju izkraušana citā ostā, nekā tā, kas noteikta šā pielikuma 19. punktā, ja kuģis ir ienācis ostā ar vairāk kā 200 kg heka vai 150 kg Norvēģijas omāra uz klāja.C. Heka/Norvēģijas omāra un citu sugu iekraušana vienā un tajā pašā konteinerā, kas ir šā pielikuma 21. punkta noteikumu pārkāpums.D. Zvejas kuģa kapteinis nesniedz atbalstu Regulas (EEK) Nr. 2847/93 4. pantā noteikto pārbaužu vienkāršošanai.E. Prombūtne no ostas ilgāka par šā pielikuma 6. pantā noteikto dienu skaitu, turklāt uz klāja pārvadājot kādu no zvejas rīkiem, kas noteikti šā pielikuma 4. punktā.F. Kuģis nespēj nodrošināt VMS ziņojumu vai, VMS atteikuma gadījumā, manuālu atrašanās vietas ziņojumu, vai sniedz nepareizu atrašanās vietas ziņojumu;G. Nespēja ierakstīt kuģa žurnālā datus vai to falsifikācija, ieskaitot mēģinājumu ziņojumus un kuģu piestātnes deklarācijas, vai nespēja nodrošināt vai iesniegt dokumentus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 423/2004 13. un 15. pantā;H. Zvejojot šā pielikuma 2. pantā noteiktajos apgabalos, ar šā pielikuma 4. pantā minētajiem rīkiem, par to iepriekš nebrīdinot dalībvalsts iestādes atbilstoši šā pielikuma 7. punktam, kur noteikti lietojamie zvejas rīki;I. Tiek konstatēts, ka kuģis pārvadā vairāk kā vienu zvejas rīku tipu, kas ir šā pielikuma 7. punkta prasību pārkāpums;J. Kuģis atrodas jūrā un zvejo vai tur uz klāja zivis, pirms tam nesniedzot iepriekšēju paziņojumu par zvejas rīku tipu, kas atradās uz klāja pirms tika uzsākts zvejas reiss, saskaņā ar šā pielikuma 7. punktu;K. Zvejas kuģis ir uzsācis ar zveju nesaistītas darbības, bet nav attiecies no zvejas licences, kā noteikts šā pielikuma 9. punktā;L. Kuģis izkrauj zivis bez iepriekšējas atļaujas, ko sniegušas valsts iestādes, kā noteikts šā pielikuma 16. punktā;M. Kuģis izkrauj vai patur uz klāja vairāk kā 8% jebkādu sugu zivju (dzīvsvarā) par to daudzumu, kurš deklarēts par attiecīgajām sugām kuģa žurnāla sarakstā(-os);N. Tiek konstatēts, ka kuģis pārkāpj Regulas (EK) Nr. 850/98 noteikumus.ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI26. Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto ārpus ostas un apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldei, Komisijai par katru kalendāro gadu vienu mēnesi pirms kalendārā gada beigām dara zināmu informāciju par to kuģu zvejas intensitāti, kas šā pielikuma saistītajos apgabalos, kā norādīts IV tabulā, lieto dažādus rīku tipus.27. 26. pantā minētos datus dalībvalstis paziņo Komisijai lielformāta tabulas veidā, nosūtot tos uz attiecīgo pasta adresi, kuru Komisija dalībvalstīm dara zināmu.IV tabulaZiņošanas formāts+++++ TABLE +++++V PIELIKUMS KUĢU ZVEJAS INTENSITĀTE TŪBĪŠU ZVEJĀ ZIEMEĻJŪRĀ UN SKAGERAKĀ1. No 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim nosacījumi, kas ietverti šajā Pielikumā, attieksies uz Kopienas zvejas kuģiem, kas Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā zvejo ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm.2. Šajā Pielikumā diena prom no ostas nozīmē:(a) 24 stundu periods starp 00:00 kalendārās dienas stundām un 24:00 tās pašas kalendārās dienas stundām vai jebkura šāda laika perioda daļa, vai;(b) jebkurš 24 stundu nepārtraukts laika periods, kā ierakstīts EK kuģa žurnālā starp atiešanas datumu un laiku, un pienākšanas datumu un laiku vai jebkuru šāda laika perioda daļu.3. Katrai attiecīgajai dalībvalstij ne vēlāk kā 2005. gada 1. martā jāizveido datu bāze, kas ietver šādu informāciju par Ziemeļjūru un Skageraku, par 2002., 2003. un 2004. gadu, un par Kopienā reģistrētiem vai zvejojošiem kuģiem, kas zvejojuši ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm:(a) kuģu nosaukumu un iekšzemes reģistrācijas numuru;(b) uzstādīto kuģu dzinēja jaudu kilovatos, kas mērīta saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu;(c) zvejojot ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16mm, ārpus ostas pavadīto dienu skaitu;(d) kilovatdienas, kas ir ārpus ostas pavadīto dienu un uzstādītās dzinēja jaudas kilovatos reizinājums.4 Katrai dalībvalstij jāaprēķina sekojošs daudzums:(a) kilovatdienu kopskaits katram gadam kā kilovatdienu summa, kas aprēķināta 3. punkta d) apakšpunktā;(b) vidējais kilovatdienu skaits periodā no 2002. gada līdz 2004. gadam.5. Katra dalībvalsts nodrošina, ka kilovatdienu skaits 2005. gadā kuģiem, kas zvejo ar attiecīgās valsts karogu vai ir reģistrēti Kopienā, nepārsniedz 40% no 2004. gada dienu skaita, kā aprēķināts 4. punkta a) apakšpunktā.6. 5. pantā minēto kilovatdienu maksimālo skaitu Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu par plānoto Ziemeļjūras tūbīšu daudzumu 2004. gadā, pārskatīs tik drīz, cik vien iespējams, un ne vēlāk kā 2005. gada 15. jūnijā, saskaņā ar sekojošiem noteikumiem:(a) ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir 500 000 vai vairāk miljoni īpatņu 0 vecumā, ierobežojumus kilovatdienās atlikušajam 2005. gadam nepiemēro;(b) ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir no 300 000 miljoniem līdz 500 000 miljoniem īpatņu 0 vecumā, kilovatdienu skaits nepārsniedz 2003. gada līmeni, kā aprēķināts 4 punkta a) apakšpunktā;(c) ja ZZTEK novērtē, ka 2004. gada Ziemeļjūras tūbīšu mazuļu daudzums ir mazāks par 300 000 miljoniem īpatņu 0 vecumā, zveja ar dziļūdens trali, vadu vai līdzīgiem buksēšanas rīkiem, kuru tīkla acs lielums ir mazāks par 16 mm, 2005. gada atlikušajā laika posmā būs aizliegta. Tomēr, lai kontrolētu tūbīšu krājumus Ziemeļjūrā un Skageraka apgabalā un zvejas aizliegšanas sekas, ierobežota zveja būs atļauta. Šim nolūkam saistītās dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izstrādās plānu zvejas uzraudzībai.VI PIELIKUMSI DAĻALicenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešās valsts ūdeņos+++++ TABLE +++++II DAĻALicences un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi trešās valsts kuģiem, kas zvejo Kopienas ūdeņos+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++III DAĻADeklarācija saskaņā ar 15. panta 2. punktu+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++VII PIELIKUMSI DAĻAInformācija, kas jāieraksta kuģa žurnālāZvejojot 200 jūras jūdžu zonā no to Kopienas dalībvalstu krastiem, uz kuriem attiecas Kopienas zvejas noteikumi, pēc šādiem notikumiem, kuģa žurnālā nekavējoties jāieraksta šāda informācija:Pēc katras nozvejas:1.1. katras noķertās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos);1.2. iemetiena datums un laiks;1.3. ģeogrāfiskais stāvoklis, kurā tika veikta nozveja;1.4. lietotā zvejas metode.Pēc katras pārkraušanas no vai uz citu kuģi:2.1. norāde „saņemts no” vai „pārkrauts uz”;2.2. katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos);2.3. kuģa, uz kuru, vai no kura pārkrāva, nosaukums, ārējie identifikācijas burti un skaitļi.2.4. mencu pārkraušana nav atļauta.Pēc katras piestāšanas Kopienas ostā:3.1. ostas nosaukums;3.2. katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).Pēc katras informācijas pārraides Eiropas Kopienas Komisijai:4.1. pārraides datums un laiks;4.2. ziņojuma veids: IN, OUT, ICES, WKL vai 2 WKL;4.3. radio pārraides gadījumā: radio stacijas nosaukums.II DAĻA[pic]VIII PIELIKUMS KOMISIJAI PAREDZĒTĀS INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS SATURS UN MODALITĀTESInformācija, kas sniedzama Eiropas Kopienas Komisijai un tās sniegšanas laika grafiks ir šādi:1.1. Katrā gadījumā, kad kuģis ienāk 200 jūras jūdžu zonā pie tās Kopienas dalībvalsts krastiem, uz kuru attiecas Kopienas zvejas noteikumi:(a) informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;(b) kravas telpā esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos);(c) datumu un ICES iedalījumu, kurā kapteinis plāno uzsākt zveju.Ja zvejas darbību veikšanai noteiktajā dienā nepieciešams vairākkārt ienākt zonās, kas minētas 1.1. punktā, pietiek ar vienu paziņojumu pirmajā ienākšanas reizē.1.2. Katrā gadījumā, kad kuģis atstāj 1.1. punktā minēto zonu:(a) informāciju, kas minēta 1.5. punktā;(b) kravas telpā esošo zivju sugu daudzumu (kilogramos);(c) kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras noķertās sugas daudzumu (dzīvsvaru kilogramos);(d) ICES iedalījumu, kurā tika veiktas nozvejas;(e) kopš kuģa ienākšanas zonā to sugu daudzumu (dzīvsvars kilogramos), kas tika pārkrauts uz un/vai no citiem kuģiem, un to kuģu identifikāciju, uz kuriem tika veikta pārkraušana;(f) kopš kuģa ienākšanas zonā, to sugu daudzumus (dzīvsvaru kilogramos), kas tika izkrauti Kopienas ostās.Ja zvejas darbību veikšanai noteiktajā dienā nepieciešams vairākkārt ienākt zonās, kas minētas 1.1. punktā, pietiek ar vienu paziņojumu pirmajā ienākšanas reizē.1.3. Ar trīs dienu intervāliem, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, zvejojot siļķes, skumbrijas, un ar iknedēļu intervāliem, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ienākšanas 1.1. punktā minētajās zonās, zvejojot visas citas sugas, izņemot siļķes un skumbrijas:(a) informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;(b) kopš pēdējās pārraides katras noķerto sugu daudzumus (dzīvsvaru kilogramos);(c) ICES iedalījumu, kurā tika veikta nozveja.1.4. Katrā gadījumā, kad kuģis pārvietojas no viena ICES iedalījuma uz citu:(a) informāciju, kas noteikta 1.5. punktā;(b) kopš pēdējās informācijas sniegšanas katras noķerto sugu daudzumus (dzīvsvaru kilogramos);(c) ICES iedalījumu, kurā tika veikta nozveja.1.5. (a) nosaukumu, starptautisko radio kodu, identifikācijas burtus uz kuģa korpusa un numurus, un kuģa kapteiņa vārdu;(b) licences numuru, ja kuģim ir licence;(c) attiecīgā reisa ziņojuma kārtas numuru;(d) ziņojuma veida identifikāciju;(e) datumu, laiku un kuģa ģeogrāfisko stāvokli.2.1. Informācija, kas minēta 1. punktā, jāpārraida Eiropas Kopienu Komisijai Briselē (telekss 24189 FISEU-B), izmantojot vienu no radio stacijām, kas uzskaitītas zemāk 3. punktā, un tādā veidā, kā norādīts 4. punktā.2.2. Ja kādu force majeure apstākļu dēļ kuģis nespēj pārraidīt ziņojumu, to šā kuģa pilnvarots var pārraidīt kāds cits kuģis.3. Radio stacijas nosaukums Radio stacijas starptautiskais kods+++++ TABLE +++++4. Ziņojumu veidsInformācijā, kas minēta 1. punktā, jāiekļauj sīkas, precīzas ziņas, ko jānorāda šādā secībā:– kuģa nosaukums;– starptautiska radio pazīšanās zīme;– identifikācijas burti un numuri uz kuģa korpusa;– attiecīgā reisa ziņojuma kārtas numurs;– ziņojuma veida norāde atbilstoši sekojošam kodam:– ziņojums, ienākot kādā no 1.1. punktā minētajām zonām: "IN",– ziņojums, atstājot kādu no 1.1. punktā minētajām zonām: "OUT",– ziņojums, pārvietojoties no viena ICES iedalījuma uz citu: "ICES",– iknedēļas ziņojums: "WKL",– trīs dienu ziņojums: "2 WKL";– datums, laiks un ģeogrāfiskais stāvoklis;– ICES iedalījumi/zonas, kurās nolemts uzsākt zveju;– datums, kurā nolemts uzsākt zveju;– kravas telpā esošo zivju sugu daudzums (dzīvsvars kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā;– kopš pēdējās pārraides noķerto zivju sugu daudzumi (dzīvsvars kilogramos), lietojot kodu, kas minēts 5. punktā;– ICES iedalījumi/ zonas, kurās veikta nozveja;– kopš pēdējās pārraides katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos) uz un/vai no cita kuģa;– kuģa uz kuru un/ vai no kura tika veikta pārkraušana nosaukums un starptautiskais radio pazīšanās kods;– sugu daudzums (dzīvsvars kilogramos), kas kopš pēdējās pārraides tika izkrauts Kopienas ostā;– kuģa kapteiņa vārds.5. Kods, ko izmanto, lai noteiktu uz kuģa esošās sugas saskaņā ar 1.4. punktu:+++++ TABLE +++++IX PIELIKUMS Sugu saraksts+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++* Saskaņā ar STACRES 1970. gada sanāksmē pieņemto rekomendāciju (ICNAF Sarkanā grāmata, 1970, I daļa, 67. lpp.) Urophycis ģints heki ir šādi apzīmēti statistikas ziņojumiem: (a) heks no zonu 1, 2 un 3 un iedalījumiem 4R, S, T un V ir jāapzīmē kā Baltais heks, Urophycis tenuis ; (b) heks, kas nozvejots ar āķu rīkiem, vai heks, kas lielāks par 55 cm, neatkarīgi, kā tas noķerts, no iedalījumiem 4W un X, zonas 5 un statistiskā apgabals 6, ir apzīmējami kā baltie heki, Urophycis tennuis ; (c) izņemot, kā noteikts (b) punktā, citi Urophycis ģints heki, kas nozvejoti iedalījumos W un X, zonā 5 un statistiskā apgabalā 6, ir uzskatāmi par sarkanajiem hekiem, Urophycis chuss.X PIELIKUMSAtļautie āmja augšpuses apvalki1. ICNAF tipa āmja augšpuses apvalkiICNAF tipa āmja augšpuses apvalks ir taisnstūra tīkla gabals, ko pievieno traļa tīkla traļa āmja augšējai daļai, lai samazinātu un novērstu bojājumus tik ilgi, kamēr šāds tīkls atbilst sekojošiem nosacījumiem:(a) šim tīklam tīkla acs lielums ir ne mazāks par to, kāds norādīts traļa āmim 10. punktā;(b) šo tīklu pie traļa āmja var nostiprināt tikai gar tīkla priekšējām un sānu apmalēm, un nekādā citā vietā, un tam ir jābūt nostiprinātam tādā veidā, ka tas paplašinās uz priekšu no sadales siksnas ne vairāk par četrām tīkla acīm un beidzas ne mazāk kā četras tīkla acis pirms mencu līnijas tīkla, kur sadales siksna netiek lietota, tīkls nedrīkst pārsniegt vairāk kā vienu trešdaļu no traļa āmja, kas nomērīts no ne vairāk kā četrām tīkla acīm mencu līnijas tīkla priekšā;(c) šī tīkla platums ir vismaz pusotra daļa no pārsegtās mencu līnijas tīkla platības, šādus platumus nomēra pie labējiem stūriem līdz traļa āmja garajai asij.2. Daudzkārtīgs atlokveida āmja augšpuses apvalkisDaudzkārtīgs atlokveida āmja augšpuses apvalkis ir noteikts kā tīkla daļa, kam visās tā daļās ir tīkla acis, kuru izmērs, neņemot vērā to, vai tīkla daļas ir sausas vai slapjas, ir ne mazākas kā traļa āmim, ar nosacījumu, ka:(i) katra tīkla daļa(a) ir nostiprināta aiz tās priekšējās apmales tikai pār traļa āmi pareizajos leņķos pret tā garo asi;(b) ir vismaz tikpat plata cik traļa āmis (platumu nosaka no labējiem leņķiem līdz traļa āmja garajai asij pie piestiprinājuma vietas); un(c) nav garāka par desmit tīkla acīm; un(ii) kopējais tādā veidā savienoto tīkla daļu garums nepārsniedz divas trešdaļas no traļa āmja garuma.SLĪPĒTAIS AUGŠPUSES APVALKS3. Liels tīkla acs (modificēts slīpētais veids) āmja augšpuses apvalkisLiels tīkla acu āmja augšpuses apvalks sastāv no taisnstūra tīkla gabala, kas taisīts no tāda paša vijuma materiāla kā traļa āmis vai no atsevišķa, bieza, nesamezglota vijuma materiāla, pievienots traļa āmja augšējās daļas aizmugurei un stiepjas pāri visai traļa āmja augšējai daļai, un satur visās tā daļās divreiz lielāku tīkla acs izmēru nekā traļa āmim, kad nomērīts sauss un nostiprināts pie traļa āmja gar priekšējām, sāna un aizmugures apmalēm, tīklojot tādā veidā, ka katra tīkla acs sakrīt ar četrām traļa āmja tīkla acīm.IX PIELIKUMS Minimālais zivs lielums*+++++ TABLE +++++* Zivs lielums Atlantijas mencai attiecas uz garumu līdz astes spuras sazarojumu vietai, pārējām sugām - uz visu garumu.** Apakšējais izmērs svaigi sālītām zivīm.XII PIELIKUMS Loma reģistrēšana (kuģa žurnāla ieraksti)ZVEJAS KUĢA ŽURNĀLA IERAKSTIInformācijas veids Standarta kodsKuģa nosaukums 01Kuģa valsts piederība 02Kuģa reģistrācijas numurs 03Reģistrācijas osta 04Lietoto rīku veids (atsevišķs ieraksts dažādiem rīku veidiem) 10Rīku veidsDatums - diena 20- mēnesis 21- gads 22Stāvoklis - platuma grāds 31- garuma grāds 32- statiskais apgabals 33*1Lomu skaits 24 stundu periodā 40*1Stundu skaits 24 stundu periodā, kad zvejots ar rīkiem 41Sugu nosaukumi (II Pielikums)Katras sugas ikdienas loms (dzīvsvars noapaļots metriskajās tonnās) 50Ikdienas loms pa sugām patēriņam pārtikā 61Ikdienas loms pa sugām pārstrādei 62Ikdienas brāķētais loms pa sugām 63Pārkraušanas vieta (s) 70Pārkraušanas datums (-i) 71Kapteiņa paraksts 80Norādījumi: *1 Ja tiek lietoti divi vai vairāki rīku veidi vienā un tajā pašā 24 stundu periodā, attiecībā uz katru tipu ir jāveic atsevišķs ieraksts.Rīku kodi+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++1 / Zivsaimniecības dienesti var norādīt sāna un aizmugurējās daļas lejas un sāna un aizmugurējās daļas pelaģiskos traļus, attiecīgi kā OTB-1 un OTB-2, un OTM-1, un OTM-2,.2 / Tostarp džigas virves.3 / LDV kods mazu zvejas laivu darbināmiem virves zvejas rīkiem tiks saglabāts vēsturisku datu nolūkā.4/ Šis pants ietver: rokas un izkraušanas tīklus, savākšanas tīklus, ievākšanu ar rokām, ar vienkāršiem rokas darbarīkiem, ar vai bez niršanas ekipējuma, indēm un sprāgstvielām, apmācītiem dzīvniekiem, elektrības zveju.Zvejas kuģu kodiA. Galvenie kuģu veidi+++++ TABLE +++++NEI = citur nav noteiktsB. Galvenās kuģu darbības+++++ TABLE +++++XIII PIELIKUMS NAFO apgabals+++++ TABLE +++++XIV PIELIKUMS Specializētās zvejas aizliegums Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu aizsardzības ( CCAMLR) apgabalā+++++ TABLE +++++XV PIELIKUMS Loma un blakus nozvejas ierobežojumi jaunajās un pētnieciskās zvejas vietās CCAMLR apgabalā 2004/2005. gadā+++++ TABLE +++++(1) Noteikumi nozvejas ierobežojumiem blakus loma sugām par SSRU piemērojami kopējo blakus lomu ierobežojumu zonas robežās.– Rajas: 5% no nozvejas ierobežojuma Dissostichus spp. vai 50 tonnas, atkarībā no tā, kurš ir lielākais– Macrourus spp.: 16% no nozvejas ierobežojuma Dissostichus spp.– Citas sugas: 20 tonnas katrai SSRU.[1] Padomes 2004. gada 26. februāra Regula (EK) Nr 423/2004 par pasākumu izveidi mencu krājumu atjaunošanai.[2] Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr 811/2004 par pasākumu izveidi ziemeļu heka krājumu atjaunošanai.[3] Padomes 1998. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1434/98 par apstākļu precizēšanu, saskaņā ar kuriem siļķi var izkraut krastā rūpnieciskiem mērķiem, kas nav paredzēti tiešam cilvēku patēriņam.[4] OJ L 358, 31.12.2002, 59 1pp.[5] OJ L 70, 9.3.2004 , 8 1pp.[6] OJ L 150, 30.4.2004, 1. 1pp .[7] OJ C […] […], […] lpp[8] OJ L 115, 9.5.1996., 3. lpp.[9] OJ L 226, 29.8.1980, 48. lpp[10] OJ L 226, 29.8.1980., 12. lpp.[11] OJ L 29, 1.2.1985., 9. lpp.[12] OJ L 161, 2.7.1993., 1 lpp.[13] OJ L 191, 7.7.1998., 10. lpp.[14] OJ L 132, 21.5.1987., 9. lpp.[15] OJ L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OJ L 268, 9.10.2001., 23. lpp.).[16] OJ L 261, 20.10.1993., 1 lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OJ L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).[17] OJ L 289, 7.11.2003., 1. lpp.[18] OJ L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EC) Nr. 813 /2004 (OJ L 150, 30.4.2004., 32. l. pp.).[19] OJ L 171, 6.7.1994., 7. lpp.[20] OJ L 97, 1.4.2004., 16. lpp.[21] OJ L 9, 15.1.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 812/2004 (OJ L 150, 30.4.2004., 12. lpp.).[22] OJ L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OJ L 97, 1.4.2004., 30. lpp.).[23] OJ L 70, 9.3.2004., 8. lpp.[24] OJ L 333, 20.12.2003., 17. lpp.[25] OJ L 274, 28.09.1986., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OJ L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).[26] OJ L 137, 19.5.2001. 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OJ L 127, 29.4.2004., 33. lpp.[27] OJ L 70, 9.3.2004., 8. lpp.[28] OJ L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OJ L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[29] OJ L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.[30] OJ L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.[31] OJ L 5, 9.1.2004., 25. – 35. lpp.[32] OJ L 388, 31.12.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3318/94 (OJ L 350, 31.12.1994.,. 15. lpp.).[33] OJ L 145, 13.6.1977., 1. lpp.[34] OJ L 41, 13.2.2002., 1. lpp.1 Šī pārdale ir spēkā riņķvada un traļa zvejai2 No 11 licencēm skumbriju riņķvada zvejai uz dienvidiem no 62°00'N[35] Atbilstoši 1999. gada Saskaņoto secinājumu protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencas un pikšas zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos „Visu veidu zveja ar traļiem, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.[36] Šie skaitliskie rādītāji attiecas uz maksimālo klātesošo kuģu skaitu jebkurā laikā.[37] Šie skaitliskie rādītāji ir iekļauti skaitliskajos rādītājos „Zveja ar trali 21 jūdzi ārpus Farēru bāzes līnijas”.[38] Attiecas tikai uz kuģiem ar Latvijas karogu.[39] Nav zivsaimniecības pārrunu secinājumu ar Norvēģiju 2005. gadam.[40] Attiecas tikai uz Eiropas Kopienas Latvijas zonas ūdeņiem.[41] Licences, kas attiecas uz garneļu zvejniecību Francijas Gviānā ir jāizsniedz, pamatojoties uz trešās valsts iesniegto plānu, ko apstiprina Komisija. Katras licences derīguma termiņam ir jābūt ierobežotam saskaņā ar iesniegto plānu, uz ko pamatojoties tika izsniegta licence.[42] Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 200.[43] Zvejošanai tikai ar āķu jedām un slazdiem vai āķu jedām un tīkliem ar acu izmēru vismaz 100 mm dziļumos, kas lielāki par 30 m (haizivīm). Lai izsniegtu šādu licenci, ir jāpierāda, ka pastāv juridisks līgums starp kuģa īpašnieku, kas piesakās licencei, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānā, un ka tas ietver saistības ar vismaz 75 % no valsts lomiem vai vismaz 50% haizivju lomiem, ko veic minētais kuģis šajā apvidū, kas tadā veidā nodrošina, ka uzņēmums var tos pārstrādāt.Augstāk minētajam kontraktam ir jābūt Francijas varas iestāžu apstiprinātam, nodrošinot, ka tas ir savienojams ar līguma slēdzēja rūpnīcas pārstrādes jaudu un Francijas Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Līguma kopijai ir jābūt pievienotai licences pieteikumam.Ja augstākminētais apstiprinājums ir noraidīts, Francijas varas iestādēm ir jāinformē iesaistītā līguma puse un Komisija par šādu atteikumu un jānorāda tā iemesli.[44] Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 200.[45] Ikgadējais dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 350.[46] Zvejošanai tikai ar āķu jedām.[47] Nav zivsaimniecības pārrunu secinājumu ar Norvēģiju 2005. gadam.[48] Vienu kopiju saglabā kapteinis, vienu kopiju saglabā kontroles darbinieks, un vienu nosūta Eiropas Komisijai.AugšaSānskatsCēlējgrozsTīklsNesmailinātā daļaPagarinājumsNesmailinātā daļaTraļa korpuss (=tīkla konuss)Smailākā daļaPīts ar rokāmacsacsacsacsacsAugšējā paneļa griezums3 – 5 acis dziļš20% no rombveida acīm augšējā panelī gar perpendikulāro acu rindu½ 49 ½50(Maks. atvērtas acis)Rombveida acs panelis105 mm iekšpusē 49 ½ mdAN1 tīkla līnijas acu rinda½ 49 ½[pic]50½ 49 ½(29 ½ md) 3,54 met.105mm iekšpusē 16 ½ md105 mm iekšpusē 3 ½ md½ 49 ½50(Maks. atvērtas acis)ANSavienojums: 2 rombv.acis/1 st. in kvadrātveida panelīkvadrātveida panelis1 bar in square panelSavienojums: 1 st. kvadrātv. panelī/2 rombveida acisAN1 tīkla līnijas acu rinda25 stieņi25stieņi[pic]Savien.: 2 rombv. acis/ 1 st. kvadrātveida panelī2 mezgli kvadrav. paneļa savienojumā ar maks. 5 atv. rombv. acīm abās kvadrātv. paneļa pusēsANSavien.: 1 st. kvadrātv. panelī/ 2 rombv. acis105 mm iekšpusē 3 ½ md(29 ½ md) 3,54 met50(Maks. atv. acis)½ 49 ½19 stieņi19 stieņi50½ 49 ½105 mm iekšpusē 16 ½ md1 tīkla līnijas acu rinda5555savienojuma ķēdeZvejas virveTīklojumsPludiņvirveKuģa žurnāla lapaAtloku aizturiTīkla atvereTraļa āmisTraļa āmja priekšējā daļaTraļa āmja aizmugurējā daļaAtloku aizturi piestiprināti tikai pie galvenās apmalesTrawl body (=net cone)Extension pieceCodendSideLiftingbag