title: Priekšlikums Padomes regula par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads) {SEC(2006) 1227}

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0564

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.10.2006COM(2006) 564 galīgā redakcija2006/0194 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)(iesniegusi Komisija) {SEC(2006) 1227}PASKAIDROJUMA RAKSTSStarptautisko Īrijas fondu (SĪF) dibināja 1986. gadā, lai veicinātu Lielbritānijas un Īrijas 1985. gada 15. novembra nolīguma 10. panta a) apakšpunkta īstenošanu, kurā noteikts, ka „ abas valdības sadarbosies, lai veicinātu ekonomikas un sociālo izaugsmi abu Īrijas daļu tajos reģionos, kas visvairāk cietuši no pēdējo gadu nestabilitātes sekām, un apsvērs iespēju šīm darbībām nodrošināt starptautisku atbalstu. ”SĪF mērķi ir „veicināt ekonomisko un sociālo izaugsmi un sekmēt kontaktus, dialogu un samierināšanu starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā”*.Pēc Amerikas Savienoto Valstu un citu valstu sākotnējām iemaksām Eiropas Kopiena atzina, ka SĪF mērķi atbilst tās mērķiem, un vēlējās sniegt tam praktisku atbalstu. Kopiena iemaksas SĪF veic kopš 1989. gada. EK finansējums pašlaik veido aptuveni 48 % no ikgadējām iemaksām Fondā un 40 % no līdz šim veiktajiem kopējiem ieguldījumiem. Komisiju visās SĪF valdes sēdēs kopš 1989. gada sākuma pārstāv novērotājs.Gadu gaitā politiskā situācija reģionā ir mainījusies: 1994. gadā galvenās paramilitārās grupas paziņoja par pamieru, bet 1998. gada aprīļa Belfāstas („Lielās piektdienas”) vienošanās bija politiskais pamats miera procesam, kas ietvēra varas nodošanu Ziemeļīrijas Asamblejai un Izpildkomitejai, kuras tika izveidotas 1999. gada beigās. Tomēr vēl joprojām vērojams augsts ar drošību saistītu starpgadījumu līmenis ar pieaugošu reliģisku motivāciju un galveno kopienu psiholoģisku un fizisku nošķirtību. Ziemeļīrijas Asamblejas darbība pašlaik ir pārtraukta; tas apliecina, ka miera process reģionā joprojām saistās ar apdraudējumu un nenoteiktību.Šādos apstākļos ekonomiskā un sociālā izaugsme miera atbalstam un samierināšanai viszemākajā līmenī ir ilgtermiņa process. SĪF , viens no instrumentiem mērķa sasniegšanā, papildina rīcību, ko īsteno ar ES programmām mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežu teritorijās ( PEACE I 1995.–1999. gads, PEACE II 2000.–2006. gads un PEACE III 2007.–2013. gads).Tomēr Starptautiskais fonds, apzinoties, ka starptautiskā atbalsta pašreizējo līmeni nevar saglabāt pastāvīgi, 2005. gadā pārskatīja savas struktūras un prioritātes, lai no jauna definētu savu uzdevumu atbilstoši jaunajai situācijai, un pieņēma stratēģiju, kuras rezultātā Fonds pārstās darboties 2010. gadā. Šīs stratēģijas nosaukums ir „Kopīgā telpa” ( Sharing this Space ), un ar to uzsāk Fonda darbības pēdējo posmu (2006.–2010. gads). Šā noslēguma perioda laikā Fonds pievērsīs uzmanību apgabaliem ar lielākajām vajadzībām un centīsies nodrošināt sava darba ilgtspēju ilgtermiņā.Atbilstoši pašreizējiem maksājumiem** Eiropas Komisija SĪF darbības novērtējumu iesniegusi arī budžeta lēmējinstitūcijai***. Tajā apliecināts, ka SĪF rīcība ir ļoti vērtīga un labvēlīgi ietekmē mieru un samierināšanu šajā reģionā, un tādējādi sasniedz savus mērķus. Ziņojumā secināts „Komisija uzskata, ka pēc 2006. gada finansējums jāpiešķir, pamatojoties uz šajā ziņojumā minētajiem novērojumiem, ko varētu atspoguļot vai nu Padomes regulās par EK ieguldījumiem SĪF vai citā piemērotā Komisijas un SĪF sadarbības veidā.”Ņemot vērā minēto novērtējumu, tiek ierosināts turpināt ES ieguldījumus SĪF 15 miljonu euro apmērā gadā turpmākos 4 gadus. Ierosinātais jaunais periods tādējādi beigsies 2010. gadā, kas sakritīs ar SĪF darbības izbeigšanu.Jaunajā Padomes regulā jāatspoguļo arī Komisijas ziņojumā veiktie novērojumi, jo īpaši attiecībā uz pastiprinātu mērķu sinerģiju un koordināciju ar struktūrfondu intervences pasākumiem, jo īpaši jauno programmu PEACE un slēgšanas procedūru.Pieņemšanai izvirzīto priekšlikumu paketē ir-  Priekšlikums Padomes regulai par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. g.),-  Komisijas paziņojums attiecībā uz ziņojumu par Starptautisko Īrijas fondu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu.2006/0194 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Starptautiskais Īrijas fonds (turpmāk tekstā – „Fonds”) dibināts 1986. gadā saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (turpmāk tekstā – „Nolīgums”), lai sekmētu ekonomisko un sociālo izaugsmi un veicinātu kontaktus, dialogu un samierināšanu starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā, īstenojot vienu no Lielbritānijas un Īrijas 1985. gada 15. novembra vienošanās mērķiem.(2) Kopiena ir veikusi finanšu iemaksas Fondā kopš 1989. gada. Fondam 2005.–2006. gadā no Kopienas budžeta ik gadu iedalīti 15 miljoni euro saskaņā ar Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 177/2005 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā[3]. Minētās regulas darbības termiņš beigsies 2006. gada 31. decembrī.(3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu veiktie novērtējumi apstiprinājuši vajadzību atbalstīt Fonda darbību arī turpmāk, turpinot stiprināt mērķu sinerģiju un koordināciju ar struktūrfondu intervences pasākumiem, jo sevišķi ar Īpašo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās (turpmāk tekstā – „programma PEACE ”), kas izveidota saskaņā ar Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem[4].(4) Miera process Ziemeļīrijā liek turpināt Kopienas atbalstu Fondam arī pēc 2006. gada 31. decembra. Atzīstot īpašos pasākumus miera procesam Ziemeļīrijā, programmai PEACE piešķirts papildu atbalsts no struktūrfondiem laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam saskaņā ar II pielikuma 22. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999[5].(5) Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai turpinātu Kopienas atbalstu Fondam, sākoties būtiskajam Fonda pēdējam darba posmam, kas ilgs līdz 2010. gadam.(6) Kopienas ieguldījums Fondā jāizdara finanšu iemaksu veidā 2007., 2008., 2009. un, visbeidzot, arī 2010. gadā, kad Fonds beigs savu darbību.(7) Kopienas ieguldījumu sadalē Fondam priekšroka jādod pārrobežu un starpkopienu projektiem, tādējādi papildinot darbības, kas finansētas no programmas PEACE laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam.(8) Saskaņā ar Nolīgumu visi Fonda finanšu iemaksu sniedzēji kā novērotāji piedalās Starptautiskā Īrijas fonda valdes sanāksmēs.(9) Ir būtiski nodrošināt pienācīgu koordināciju starp Fonda darbībām un tām darbībām, ko finansē Līguma 159. pantā paredzētie Kopienas struktūrfondi un it īpaši programma PEACE .(10) Fonda palīdzība būtu jāuzskata par efektīvu tikai tad, ja tā rada ilgtspējīgus ekonomiskus un sociālus uzlabojumus un ja to neizmanto citu valsts vai privātā sektora izdevumu vietā.(11) Fonda slēgšanas noteikumi jāizvērtē līdz 2008. gada 1. jūlijam.(12) Neskarot Līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā regulā visam programmas darbības laikam ir iekļauts bāzes finansējums Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[6] 38. punkta nozīmē.(13) Kopienas ieguldījums Fondā 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam ir 15 miljoni EUR, izsakot pašreizējā vērtībā.(14) Atbalsts palīdzēs stiprināt dalībvalstu un to tautu solidaritāti.(15) Šīs regulas pieņemšanai Līgums paredz vienīgi tās pilnvaras, kas noteiktas 308. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsBāzes finansējums, lai veiktu Kopienas iemaksas Starptautiskajā Īrijas fondā (turpmāk tekstā – „Fonds”) laikā no 2007. līdz 2010. gadam, ir 60 miljoni EUR.Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu shēmu.2. pantsFonds izmanto ieguldījumus saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (turpmāk tekstā – „Nolīgums”).Ieguldījuma sadalē Fonds priekšroku dod pārrobežu un starpkopienu projektiem, lai papildinātu darbības, ko finansē struktūrfondi, jo īpaši tās, ko programma PEACE īsteno Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās.Ieguldījumus izmanto, lai nodrošinātu ilgspējīgus ekonomiskus un sociālus uzlabojumus attiecīgajās teritorijās. Tās neizmanto citu valsts vai privātā sektora izdevumu vietā.3. pantsFonda valdes (turpmāk tekstā – „valde”) sanāksmēs Kopienu kā novērotāju pārstāv Komisija.Fonda pārstāvis kā novērotājs piedalās programmas PEACE , kā arī attiecīgi citu struktūrfondu intervences pasākumu uzraudzības komiteju sanāksmēs.4. pantsKomisija sadarbībā ar Fonda valdi nosaka atbilstīgas procedūras, lai visos līmeņos veicinātu koordināciju starp Fondu un vadošajām iestādēm, un īstenotājām iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem struktūrfondu intervences pasākumiem, jo īpaši programmu PEACE .5. pantsKomisija sadarbībā ar Fonda valdi nosaka attiecīgu publicitātes un informēšanas kārtību, lai darītu zināmu Kopienas ieguldījumu Fonda finansētajos projektos.6. pantsFonds vēlākais līdz 2008. gada 30. jūnijam Komisijai iesniedz Fonda darbības slēgšanas stratēģiju, kura ietver:a) rīcības plānu ar plānotajiem maksājumiem un paredzēto darbības izbeigšanas datumu;b) atbrīvošanās no saistībām kārtību;c) pēc Fonda slēgšanas atlikušo summu un saņemto procentu izmantošanu.Turpmāki maksājumi Fondam būs atkarīgi no tā, vai Komisija piekritīs slēgšanas stratēģijai. Ja slēgšanas stratēģija nav iesniegta līdz 2008. gada 30. jūnijam, iemaksas Fondā jāpārtrauc, līdz stratēģija saņemta.7. pants1. Komisija pārvalda iemaksas.Ievērojot 2. punktu, gada ieguldījumu maksā pa daļām šādi:a) pirmo avansa maksājumu 40 % apjomā veic pēc tam, kad Komisija saņēmusi Fonda valdes priekšsēdētāja parakstītu apņemšanos, ka Fonds līdzekļu piešķiršanā ievēros šajā regulā paredzētos noteikumus;b) otru avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc sešiem mēnešiem;c) pēdējo maksājumu 20 % apjomā veic pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda gada darbības pārskatu un attiecīgā gada revizētu pārskatu.2. Pirms maksājuma daļas veikšanas Komisija izvērtē Fonda finansiālās vajadzības, ņemot vērā Fonda skaidras naudas bilanci katram maksājumam noteiktajā laikā. Ja Fonda finansiālo vajadzību novērtējumā, konstatē, ka nav pamatojuma veikt kādu no maksājumiem, attiecīgo maksājumu atliek. Komisija šo lēmumu pārskata, pamatojoties uz Fonda sniegto jauno informāciju, un atsāk maksājumus, tiklīdz tos atzīst par pamatotiem.8. pantsFonda finansējumu var piešķirt darbībām, kas saņem vai kam būtu jāsaņem struktūrfondu finanšu atbalsts saskaņā ar struktūrfondu intervences pasākumiem, tikai tad, ja šāda finanšu atbalsta summa, tai pieskaitot 40 % no Fonda finansējuma, nepārsniedz 75 % no attiecīgās darbības kopējām attaisnotajām izmaksām.9. pantsNoslēguma ziņojums jāiesniedz Komisijai sešus mēnešus pirms stratēģijā paredzētā Fonda darbības izbeigšanas datuma, kura minēta 6. panta a) punkta pirmajā daļā, vai sešus mēnešus pēc pēdējā Kopienas maksājuma, ievērojot ātrāko no šiem datumiem, un ziņojumā jāietver visa informācija, kas ļautu Komisijai izvērtēt atbalsta īstenošanu un mērķu sasniegšanu.10. pantsPēdējā gada iemaksa jāveic atbilstoši finansiālo vajadzību novērtējumam, kas minēts 7. panta 2. punktā, un ar nosacījumu, ka Fonds ievēro 6. pantā noteikto slēgšanas stratēģiju.11. pantsKompensē līdz 2013. gada 31. decembrim radušos izdevumus.12. pantsŠī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.Tā ir spēkā līdz 2010. gada 31. decembrim.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēPadomes vārdā —priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSPolitikas joma: REGIO Darbība: Citas reģionālās darbības |DARBīBAS NOSAUKUMS: KOPIENAS FINANšU IEMAKSAS STARPTAUTISKAJā ĪRIJAS FONDā (2007. - 2010. GADS) |1. BUDŽETA POZĪCIJA(-AS)13.03.122. KOPĒJIE RĀDĪTĀJI2.1. Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): 60 miljoni EUR saistībām2.2. Piemērošanas periods: 2007.-2010. gads2.3. Kopējie paredzamie daudzgadu izdevumi:(a) Saistību asignējumu/maksājumu asignējumu grafiks (finansiāla iesaiste) ( sk. 6.1.1. punktu )Miljoni EUR ( līdz trīs zīmēm aiz komata )Gads [n] 2007. | [n+1] 2008. | [n+2] 2009. | [n+3] 2010. | [n+4] | [n+5 un turpmākie gadi] | Kopā |Saistības | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksājumi | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |(b) Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi ( sk. 6.1.2. punktu )Saistības |Maksājumi |Starpsumma a+b |Saistības | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksājumi | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |(c) Kopējā cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu finansiālā ietekme (sk.7.2. un 7.3. punktu)Saistības/maksājumi | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |KOPĀ a+b+c |Saistības | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Maksājumi | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 12 | 3 | 60,168 |2.4. Atbilstība finanšu programmas izstrādei un finanšu plānamPriekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.2.5. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemPriekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus (saistīts ar tehniskiem aspektiem, kas skar pasākuma īstenošanu).3. BUDŽETA RAKSTUROJUMSIzdevuma veids | Jaunas | EFTA ieguldījums | Pieteikuma iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |Neobl. | Dif. | NAV | NAV | NAV | 1A |4. JURIDISKAIS PAMATSEKL 308. pants5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS5.1. Kopienas intervences pasākumu nepieciešamība5.1.1. Sasniedzamie mērķiVeicināt kontaktus, dialogu un samierināšanos starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā un sekmēt abu kopienu ekonomisko un sociālo izaugsmi.5.1.2. Rīcības pamatojumsEiropas Kopiena ir atzinusi, ka Fonda mērķi līdzinās tās izvirzītajiem mērķiem, un ir tam piešķīrusi praktisku palīdzību (15 miljoni EUR gadā kopš 1989. gada; 20 miljoni EUR katrā no sekojošajiem gadiem 1995.,1996.,1997.; 17 miljoni EUR 1998. un 1999. gadā; 15 miljoni EUR 2000., 2001., 2002., 2003., 2004., 2005. un 2006. gadā.)Briseles 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Eiropadome aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai turpinātu ES atbalstu Fondam, sākoties būtiskajam Fonda pēdējam darba posmam, kas ilgs līdz 2010. gadam.Fakts, ka ES vēl četrus gadus turpinās iemaksas līdz SĪF darbība beigsies, skaidri liecina par ES atbalstu mierīga noregulējuma procesam Ziemeļīrijā.5.2. Paredzētā rīcība un budžeta intervences pasākumi-  Mērķi: veicināt ekonomisko un sociālo izaugsmi un sekmēt kontaktus, dialogu un samierināšanos starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā.-  Fonds darbojas galvenokārt Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas rajonos; tas ir paredzēts noteiktiem, trūcīgiem apgabaliem.-  Sīks Fonda darbības pārskats: skatīt Komisijas ziņojumu un pielikumus dokumentiem COM(2006) 563 / SEC(2006) 1226 (12.10.2006).5.3. Īstenošanas metodesŅemot vērā Fonda finansiālo vajadzību novērtējumu, gada iemaksu parasti izmaksā pa daļām šādā veidā: pirmo avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija saņēmusi Fonda valdes priekšsēdētāja parakstītu apņemšanos, ka Fonds līdzekļu piešķiršanā ievēros Padomes regulā paredzētos noteikumus; otro avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc sešiem mēnešiem vēlāk, un galīgo maksājumu 20 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda attiecīgā gada darbības pārskatu un revidētu finanšu pārskatu.6. FINANSIĀLĀ IETEKME6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu - (visā plānošanas periodā)6.1.1. Finansiālā intervenceSaistības (miljonos EUR līdz trīs zīmēm aiz komata)Apraksts | [n gads] 2007. | [n+1] 2008. | [n+2] 2009. | [n+3] 2010. | [n+4] | [n+5 un turpmākie gadi] | Kopā |1. darbība | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |2. darbība |utt. |KOPĀ | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saistību apropriējumi)Neattiecas.6.2. Izmaksu aprēķins atbilstoši B daļā paredzētajiem pasākumiem (visā plānošanas periodā)Neattiecas.7. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVAJIEM IZDEVUMIEM7.1. Ietekme uz cilvēkresursiemAmata veids | Personāls, kas jānorīko darbības vadībā, izmantojot pašreizējos un/vai papildu resursus | Kopā | No darbības izrietošo uzdevumu apraksts |Pastāvīgo amatu skaits | Pagaidu amatu skaits |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Vajadzības gadījumā var pievienot uzdevumu pilnīgāku aprakstu. |Citi cilvēkresursi |Kopā | 0,3 | 0,3 |7.2. Cilvēkresursu kopējā finansiālā ietekmeCilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode * |Ierēdņi Pagaidu personāls | 32 400 | 0,3 * €108 000 |Citi cilvēkresursi (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā | 32 400 |Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešos.7.3. Citi administratīvie izdevumi, kas saistīti ar pasākumuBudžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Summa (EUR) | Aprēķina metode |Kopējais piešķīrums (A7 sadaļa) A0701 – Komandējumi A07030 – Sanāksmes A07031 – Obligātās komitejas A07032 – Komitejas, kas nav obligātas A07040 – Konferences A0705 – Pētījumi un konsultācijas Citi izdevumi (precizēt) | 8 000 1 600 | 800 EUR * 10 gadā (vidēji 5 divu dienu komandējumi) 800 EUR * 2 gadā |Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300) |Citi izdevumi - A daļa (precizēt) |Kopā | 9 600 |Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešos.I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I x II) | 42 000€ 4 gadi 168 000€ |8. TURPMĀKIE PASĀKUMI UN NOVĒRTĒŠANA8.1. Turpmākie pasākumiKomisija uzrauga Fonda darbību ar pastāvīgu klātbūtni valdes sanāksmēs novērotāja statusā. Tā tiek informēta par visiem Fonda lēmumu projektiem pirms tos iesniedz valdes izskatīšanai. Fonda darbību vairāk vai mazāk kontrolē Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas un kontroles dienesti. Par rezultātiem varēs spriest pēc SĪF apstiprināto projektu skaita un vērtības.8.2. Plānotā novērtējuma pasākumi un grafiksSĪF katru gadu iesniedz Komisijai gada finanšu un darbības pārskatu, pret ko Komisijai nedrīkst būt iebildumi, lai maksājumi Fondam varētu turpināties. Turklāt maksājumus Fondam Komisija izvērtē arī saistībā ar Fonda finansiālajām vajadzībām, ņemot vērā Fonda skaidrās naudas bilanci katram maksājumam noteiktajā laikā.Tā kā Fonda darbība 2010. gadā beigsies, tam vēlākais līdz 2008. gada jūnijam jāiesniedz Komisijai stratēģija Fonda slēgšanai, un turpmāki maksājumi Fondā būs atkarīgi no tā, vai Komisija apstiprinās šo slēgšanas stratēģiju.Noslēguma ziņojums jāiesniedz Komisijai jāiesniedz sešus mēnešus pirms Fonda darbības izbeigšanas datuma, kas noteikts darbības slēgšanas stratēģijā šīs regulas 6. panta a) punktā, vai sešus mēnešus pēc pēdējā Kopienas maksājuma, ievērojot pirmo no šiem datumiem, un tajā jāietver visa vajadzīgā informācija, kas ļautu Komisijai novērtēt atbalsta īstenošanu un mērķu sasniegšanu.9. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKomisija ir pārstāvēta Fonda valdē un pēdējais maksājums tiek veikts pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda gada darbības pārskatu un attiecīgā gada revidēto finanšu pārskatu. Fonda darbību vairāk vai mazāk kontrolē Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas un kontroles dienesti.* 1986. gada 18. septembra Nolīgums par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (jaunākie grozījumi izdarīti 2000. gada 10. oktobrī); UK Treaty Series N°58 (1987) Cm 266 / Republic of Ireland N°1 (1986) Cmnd 9908.** Padomes 2005. gada 24. janvāra Regula (EK) Nr. 177/2005, OV L 30, 3.2.2005., 1.*** COM (2006) 563 , galīgā redakcija, 12.10.2006.[1] OV C, […]. lpp.[2] OV C , . . lpp.[3] OV L 30, 3.2.2005., 1. lpp.[4] OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 173/2005 (OV L 29, 2.2.2005., 3. lpp.), un tā ir atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 210. lpp) no 2007. gada 1. janvāra.[5] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.[6] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0677

Priekšlikums Padomes regula ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999  /* COM/2005/0677 galīgā redakcija - CNS 2005/0262 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.12.2005COM(2005) 677 galiga redakcija2005/0262 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgums par zveju Angolas piekrastē[1].tika parakstīts 1989. gada 1. februārī Luandā. Nolīgums atbilstoši tā 15. panta noteikumiem stājās spēkā tajā pašā dienā[2].Nav atjaunots pēdējais nolīgumam pievienotais protokols par bentālo, pelaģisko un tunzivju sugu zvejas iespējām laikposmā no 2002. gada 3. augusta līdz 2004. gada 2. augustam un šajā nolīgumā paredzētā finanšu atlīdzība[3]. Pēc divām formālu sarunu kārtām un daudziem kontaktiem starp Komisijas dienestiem un Angolas valsts iestādēm abas puses nav spējušas panākt vienošanos par jaunā protokola pamatprincipiem. Angolas 2004. gada oktobrī pieņemtais jaunais likumīgais pamats paredz, ka zvejas darbības, uz ko attiecas nolīgums starp Kopienu un Angolu, jāveic saskaņā ar Angolas normatīvajiem aktiem attiecībā uz zvejniecību. Saskaņā ar jauno Angolas likumu par bioloģiskajiem ūdens resursiem visas zvejas darbības jāveic sadarbībā ar Angolas uzņēmumiem un par zivju izcelsmes vietu jānorāda Angola. Tunzivju zvejas gadījumā nozveja saskaņā ar Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas noteikumiem tiek reģistrēta kā Angolas nozveja. Turklāt visi EK zvejas kuģi jāapgādā ar satelītu novērošanas sistēmām, kas ir tiešā sasaistē ar Angolas zvejas kuģu pārraudzības centru (novērojumus veic piekrastes valsts un nevis kuģa karoga valsts).Šādos apstākļos Komisija jūnijā ir informējusi Angolu par sarunu pārtraukšanu un vajadzību formāli denonsēt zvejniecības nolīgumu saskaņā ar tā 14. pantā paredzēto procedūru.Kopienai paziņojums par denonsēšanu jāiesniedz Angolai līdz 2007. gada 31. oktobrim, lai denonsēšana stātos spēkā 2008. gada 1. februārī.Denonsēšanas rezultātā cieš daudzi Kopienas zvejas kuģi, kas darbojās saskaņā ar ES un Angolas divpusējo nolīgumu. Līdz šim šie kuģi ir guvuši labumu no 2004. gada augustā sāktās atbalsta shēmas, kas paredz to darbības pārtraukšanu uz sešiem mēnešiem. Pēc Spānijas valsts iestāžu sagatavotā un Komisijas apstiprinātā pārveides plāna iesniegšanas šī shēma tika pagarināta par vēl sešiem mēnešiem. Lai veicinātu pārveides plāna īstenošanu, tagad piedāvā atteikties no esošajām saistībām atmaksāt uzbūves un darbības pārtraukšanas palīdzību tiem kuģiem, kuri nolemtu pāriet zem Angolas karoga, vai apstiprināt nepārtrauktu darbību gadā pirms izslēgšanas no Kopienas kuģu reģistra tiem kuģiem, kas izvēlētos saņemt pastāvīgu atkāpšanās palīdzības maksājumu.2005/0262 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zveju Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],tā kā:(1) Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgums par zveju Angolas piekrastē[6].tika parakstīts 1989. gada 1. februārī Luandā un saskaņā ar tā 15. pantu [7]stājās spēkā tajā pašā dienā.(2) Pēdējais nolīgumam pievienotais protokols, kurā uz laiku no 2002. gada 3. augusta līdz 2004. gada 2. augustam noteiktas nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finanšu ieguldījums[8], nav atjaunots, jo zināmi nosacījumi jaunajos Angolas Republikas valdības 2004. gada oktobrī pieņemtajos tiesiskajos pamatdokumentos par bioloģiskiem ūdens resursiem neatbilst Kopienas prasībām par Kopienas zvejas kuģu zveju Angolas teritoriālajos ūdeņos.(3) Tāpēc ir pamatoti denonsēt šo nolīgumu saskaņā ar tā 14. pantā paredzēto procedūru.(4) Saskaņā ar 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē[9], dalībvalstis var piešķirt kompensāciju Kopienas zvejas flotes zvejniekiem un kuģu īpašniekiem, kuru darbība ir atkarīga no nolīguma, par darbības pagaidu pārtraukšanu, ja zvejniecības nolīgums netiek atjaunots, vai arī ja tas tiek apturēts. Kompensācijas izmaksā ne ilgāk kā sešus mēnešus. Izmaksu var pagarināt vēl par sešiem mēnešiem, ja tiek īstenots Komisijas apstiprināts pārveides plāns atbilstīgai flotei.(5) Komisija 2005. gada 18. jūlijā pieņēma lēmumu, apstiprinot pārveides plānu zvejas kuģiem, kurus skar zvejas protokola neatjaunošana starp Eiropas Kopienu un Angolas Republiku Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta ( FIFG ) darbības programmas ietvaros, kas attiecas uz Kopienas struktūrpasākumiem zivsaimniecības nozarē I mērķa reģioniem Spānijā laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam.(6) Lai veicinātu pārveides plāna īstenošanu, plānā iekļautos Kopienas zvejas kuģus, kuri denonsēšanas rezultātā pārtrauc nolīgumā paredzētās darbības, atbrīvo no zināmām Regulā (EK) Nr. 2792/1999 paredzētām prasībām. Jo īpaši uz tiem neattiecina pienākumu atmaksāt valsts palīdzību par darbības pagaidu pārtraukšanu vai par kuģu un to iekārtu atjaunošanu un modernizāciju, kā arī neattiecina pienākumu uzrādīt nepārtrauktu darbību gadā pirms to svītrošanas no Kopienas zvejas kuģu reģistra,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsAr šo Kopienas vārdā denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības 1989. gada 1. februārī Luandā parakstīto nolīgumu par zveju Angolas piekrastē.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam piešķir tiesības izraudzīties personas, kuras pilnvaro paziņot Angolas Republikas valdībai par 1. pantā minētā zvejniecības nolīguma denonsēšanu.3. pantsUz Kopienas zvejas kuģiem, kas minēti ar Komisijas 2005. gada 18. jūlija lēmumu apstiprinātajā pārveides plānā, neattiecina Regulas (EK) Nr. 2792/1999 10 panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) daļas vai tās 4. punkta, vai arī tās III pielikuma 1.1. punkta a) apakšpunkta prasības.4. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā -priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:Priekšlikums Padomes regulai, ar ko denonsē Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zvejniecību Angolas piekrastē un atkāpjas no Regulas (EK) 2792/1999.2. ABM / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀMAttiecīgā(-s) politikas joma(-s) un ar tām saistītā(-s) darbība/darbības:11. Zvejniecība, 1103. Starptautiskie zvejniecības nolīgumi1106: Finanšu instrumenti zvejniecības pamatnostādnēm3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1 Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-B.A pozīcijas)), tostarp šādas:110301: „Starptautiskie zvejniecības nolīgumi”11010404: „Starptautiskie zvejniecības nolīgumi, administratīvās izmaksas”.1106: „Finanšu instrumenti zvejniecības pamatnostādnēm”3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums:Priekšlikumam ir šāda ietekme uz Kopienas budžetu izdevumu vai ienākumu veidā.-  Nolīguma denonsēšana un tam pievienotā protokola neatjaunošana atbrīvo no saistībām un maksājumu apropriācijām, kas piešķirtas zvejniecības nolīgumam starp Kopienu un Angolu saskaņā ar budžeta vairākgadu plānošanu no 2004. gada. Gadskārtējie maksājumi saskaņā ar pēdējo protokolu, kas beidzās 2004. gada augustā, sasniedza 15,5 miljonus euro.-  Atteikšanās no saskaņā ar FIFG regulu[10] noteiktajiem pienākumiem atmaksāt celtniecības izmaksas un ar to saistītos palīdzības maksājumus neradīs nekādus papildu izdevumus Kopienas budžetam atbilstoši FIFG , jo attiecīgais finansējums jau ir atvēlēts Spānijai. Tā arī nesamazinās ienākumus Kopienas budžetā, jo Spānija būs tiesīga atvēlēt šos līdzekļus alternatīviem projektiem.3.3 Budžeta raksturojums (ja vajadzīgs, pievienot papildu rindas):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA ieguldījums | Iemaksas no pieteikuma iesniedzējām valstīm | Finanšu plāna pozīcija |11.0301 | Obligāti | Dif.[11] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 |11.010404 | Obligāti | Nedif.[12] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1 Finanšu resursi4.1.1 Kopsavilkums par saistību apropriējumiem ( CA ) un maksājumu apropriējumiem ( PA )miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Izmaksu veids | Iedaļa Nr. | Minimāli Maksimāli | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 un turpmākie | Kopā |Darbības izdevumi[13] |Saistību apropriējumi (CA)[14] | a | Minimāli Maksimāli |Maksājumu apropriējumi (PA) | b | Minimāli Maksimāli |Pamatsummā ietilpstošās administratīvās izmaksas[15] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | c |PAMATSUMMA KOPĀ |Saistību apropriējumi | a+c | Minimāli Maksimāli |Maksājumu apropriējumi | b+c | Minimāli Maksimāli |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[16] |Cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas (NDA) | d |Pamatsummā neiekļautās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas (NDA) | e |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksasCA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | A+c+d+e | Minimāli Maksimāli |PA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | B+c+d+e | Minimāli Maksimāli |Ziņas par līdzfinansējumumiljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Līdzfinansētāja organizācija | Minimāli Maksimāli | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + +4 un turpmākie | Kopā |…………………… | f |Saistību apropriējumi (CA) KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2 Atbilstība finansēšanas programmaiX Priekšlikums atbilst pašreizējai finansēšanas programmai.( Priekšlikums saistīts ar finanšu plāna attiecīgās pozīcijas pārplānošanu.( Iespējams, ka priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu[17] (piemēram, elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3 Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme, un tā ir šāda:NB: Visa informācija un piezīmes par metodi, pēc kuras veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā.EUR (līdz 1 decimālzīmei)Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Cilvēkresursu kopskaits | - 0.8 | - 0.8 | - 0.8 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIZiņas par priekšlikuma saturu jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jābūt šādai papildu informācijai:5.1. Īstermiņā un ilgtermiņā sasniedzamie mērķiKopienas zvejas kuģi, kas ir atkarīgi no zvejas saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Angolas Tautas Republikas valdības Nolīgumu par zvejniecību Angolas piekrastē atbilstoši šim nolīgumam ir bijuši spiesti pārtraukt savu darbību sakarā ar nolīguma denonsēšanu un tam pievienotā protokola neatjaunošanu. Komisija ir apstiprinājusi Spānijas varas iestāžu izstrādātu pārveides plānu, kurā iekļauj kuģus, kas cieš no protokola neatjaunošanas. Pārveides plānā var paredzēt, ka atbilstošie kuģi pārorientējas uz citiem zvejniecības nolīgumiem vai izstājas no Kopienas uzskaites sakarā ar nodošanu metāllūžņos vai pāriešanu zem cita karoga.Atsevišķi noteikumi, ko piemēro finanšu palīdzības piešķiršanai saskaņā ar FIFG noteikumiem attiecībā uz atbilstošajiem zvejas kuģiem var kavēt to pārveidi atbilstīgi augstāk minētajam plānam. Tāpēc šos kuģus ir jāatbrīvo no tādiem nosacījumiem kā, piemēram, pienākuma atmaksāt iepriekšējos 10 gados ( pro rata temporis ) saņemto atbalstu uzbūvei, kā arī darbības pārtraukšanai. Šāda atteikšanās ir pilnīgi pamatota, jo Kopējās zivsaimniecības politikas (CFP) reforma 2002. gadā atcēla valsts atbalstu eksportam un kopuzņēmumiem, tādējādi mazinot divkārša finansējuma risku, kas bija šādu saistību sākotnējais motīvs.5.2 Kopienas iesaistīšanās nozīme, priekšlikuma saskaņotība ar citiem finanšu instrumentiem un to iespējamā sinerģijaZvejniecība ir joma, kas atrodas Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Kā minēts ziņojumā par CFP reformu[19] un ziņojumā par partnerības nolīgumiem zvejniecībā, Kopienā ir būtiski iedibināt uzlabotu politiku attiecībā uz zvejniecības nolīgumiem ar visiem privātiem un valsts partneriem. Šādu nostāju 2003. gadā pieņēma Eiropas Parlaments un 2004. gada jūlijā – Padome.Izrādījās, ka nav iespējams noslēgt zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, jo Angolas Republikas valdība bija pieņēmusi vietējos tiesību aktus par zvejniecības „angolizāciju” savos ūdeņos.Kopienai jāveic pasākumus to Kopienas zvejas kuģu pārveidei, kas lielā mērā ir atkarīgi no zvejošanas Angolas ūdeņos.5.3 Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un rādītāji ABM satvarāZvejniecības nolīgumu slēgšana ar trešām valstīm atbilst vispārējam mērķim – saglabāt un nodrošināt Kopienas flotes tradicionālās darbības. Attiecībā uz Angolu jauna nolīguma noslēgšana izrādījās neiespējama. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir denonsēt esošo nolīgumu un pieņemt zināmus noteikumus, kas veicinātu to kuģu pārveidi, kas lielā mērā ir atkarīgi no zvejošanas Angolas ūdeņos.Gaidāmais rezultāts ir esošā nolīguma denonsēšana un to Kopienas zvejas kuģu pārveide, kurus ietekmē nolīgumam pievienotā protokola neatjaunošana. Par rādītāju ir jābūt šo kuģu pārveides panākumam.5.4 Īstenošanas metode (orientējoša)Sk turpmāk darbības īstenošanai izraudzīto metodi vai metodes[20]X Centralizēta pārvaldīšanaX veic tieši Komisijaٱ netieša vadība, to deleģējot:ٱ izpildaģentūrāmٱ Kopienu izveidotajām institūcijām, kas minētas Finanšu regulas 185. pantāٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādei/iestādēm, kuras veic publisko pasūtījumuٱ Dalītā vai decentralizētā pārvaldīšanaٱ ar dalībvalstīmٱ ar trešām valstīmٱ Pārvaldīšana kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA6.1 Uzraudzības sistēmaŠajā priekšlikumā nav ietverti īpaši uzraudzības noteikumi. Attiecībā uz atteikšanos no zināmiem noteikumiem saskaņā ar FIFG, tos pakļauj plašiem uzraudzības noteikumiem, kas pieņemti strukturfondu vispārējās pārvaldības kontekstā.6.2 Novērtēšana6.2.1 Iepriekšēja vērtēšana (ex-ante)Pieaicināts konsultants ir izstrādājis pēdējā protokola ieguvumu novērtējumu un ietekmes novērtējumu jaunam Kopienas un Angolas nolīgumam. Šie vērtējumi palīdzēja izstrādāt sarunu stratēģiju zvejniecības partnerattiecību nolīgumam, ko bija paredzēts noslēgt starp Kopienu un Angolu.Saskaņā ar Angolā pieņemtajiem jaunajiem tiesību aktiem ārvalstu kuģiem, kas zvejo Angolas ūdeņos, ir jāatbilst daudziem noteikumiem, kuros jo īpaši paredzēts, ka ikviens kuģis pakļaujas Angolas kopuzņēmumam un ka tā nozvejai ir Angolas izcelsme. Tādējādi visiem ārvalstu kuģiem, kas strādā Angolas ūdeņos, vajadzētu kuģot ar Angolas karogu. Tā kā šie noteikumi nav savienojami ar Kopienas zvejas kuģu darbību Angolas ūdeņos, sarunas par zvejniecības partnerattiecību nolīgumu starp Kopienu un Angolu ir pārtrauktas. Turklāt ir jādenonsē pašreizējais nolīgums starp Kopienu un Angolu, jo tas neatbilst jaunajiem Angolas tiesību aktiem.Sadarbībā ar Spānijas valsts iestādēm ir novērtēta situācija Kopienas flotē, kas tradicionāli darbojas Angolas ūdeņos. Vairāki Kopienas kuģi, kas kuģo ar Spānijas karogu (16), strādāja vienīgi vai galvenokārt Angolas ūdeņos saskaņā ar nolīgumu un tie ir ievērojami atkarīgi no zvejniecības šajos ūdeņos. Šos kuģus ietekmē pēdējā protokola neatjaunošana un nolīguma denonsēšana. Kopš pēdējā protokola termiņa izbeigšanās šie kuģi pieprasīja atbalstu par pagaidu dīkstāvi, kas bija pieejams 6 mēnešus. Iepriekš minētā Spānijas izstrādātā un Komisijas apstiprinātā pārveides plāna ietvaros šie kuģi var pretendēt uz papildu 6 mēnešu palīdzību par darbības pārtraukšanu.Aktīvi tiek pētīta iespējamība, ka šie kuģi varētu darboties citu zvejniecības nolīgumu ietvaros vai citā vietā, taču, ja netiks atrasta atbilstošas zvejniecības iespējas, šie kuģi tiks pietauvoti krastā. Tad to īpašnieki FIFG ietvaros varēs pieteikties palīdzības maksājumiem par kuģu nodošanu lūžņos, un kuģus iznīcinās vai padarīs nederīgus zvejniecībai, kas, savukārt, radīs kapitāla zaudējumu un papildu izdevumus no Spānijas ieguldījuma FIFG fondos.Tajā pašā laikā kuģiem, kas ir paredzējuši palikt Angolā saskaņā ar jaunajiem valsts tiesību aktiem, nāktos pāriet zem Angolas karoga. Izvēle palikt ir visloģiskākā, ņemot vērā zvejniecības nozares attīstību Angolā un tā arī saskaņojas ar CFP un jo īpaši ar vadlīnijām sarunām par zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem[21].Spānijas valsts iestādes atbild par labākā varianta analīzi attiecīgajiem kuģiem, ņemot vērā FIFG pieejamā budžeta līdzekļus. Tomēr saskaņā ar esošajiem FIFG noteikumiem attiecīgie kuģi vairs nav tiesīgi saņemt valsts palīdzību kopuzņēmumu veidošanai. Turklāt kuģiem, atsakoties no Spānijas karoga, pieprasīs atmaksāt daļu no FIFG palīdzības, kas saņemta par būvēšanu, modernizēšanu un pagaidu darbības pārtraukšanu, kas izvēli par labu darbības turpināšanai Angolas ūdeņos zem Angolas karoga padara mazāk pievilcīgu un kas rada draudus, ka zināmi kuģi pārtrauks savas darbības un tā vietā pieteiksies FIFG palīdzības saņemšanai par kuģu nodošanu metāllūžņos.Tagad ierosina atteikties no šiem FIFG noteikumiem, lai mudinātu šos kuģus turpināt zveju Angolas ūdeņos, izmantojot attiecīgas ekonomiskās un sociālās priekšrocības, nevis piesakoties palīdzības maksājumiem par nodošanu metāllūžņos. Turklāt, kā norādīts iepriekš, dubultā finansējuma risks, kas faktiski ir motivējis šīs saistības, ir likvidēts vienlaikus ar valsts atbalstu eksportam un kopuzņēmumiem saistībā ar CFP 2002. gada reformu.6.2.2 Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/paveiktā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš)Pieaicināts konsultants ir izstrādājis pēdējā protokola ieguvumu novērtējumu un ietekmes novērtējumu jaunam nolīgumam. Tā kā Kopiena ir apturējusi abu pušu sarunas un izredzes par turpmāku nolīgumu šķiet izgaisušas, par īstenību ir kļuvusi iespēja „nolīguma nebūs”. Šī iespēja bez zvejniecības iespēju un nodarbinātības, kā arī tās radītās pievienotās vērtības zaudējuma rada arī pārveides izmaksas kuģiem, kas ir atkarīgi no zvejniecības Angolas ūdeņos.Tā kā zvejniecības nolīguma pārtraukšana starp Kopienu un Maroku apjoma un seku ziņā nav salīdzināma ar nolīguma pārtraukšanu starp Kopienu un Angolu, nekāda tamlīdzīga pieredze nav pieejama.6.2.3 Turpmākas novērtēšanas noteikumi un biežumsPiedāvātais priekšlikums izbeidz nolīgumu starp Kopienu un Angolu, kamēr tajā pašā laikā atkāpe no konkrētiem FIFG noteikumiem ir īpaši piemērojama atsevišķiem kuģiem, kas varētu gūt labumu no pārkvalificēšanās alternatīvām zvejošanas iespējām. Tāpēc nav paredzams īpašs esošā priekšlikuma novērtējums.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMINav paredzēti nekādi īpaši krāpšanas apkarošanas pasākumi.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1 Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriējumi miljonos EUR (līdz 3 zīmei aiz komata)(Norādīt mērķus, darbības un rezultātus) | Rezultāta veids | Av. izmaksas | Gads n | Gadsn+1 | Gadsn+2 | Gads n+3 un vēlāk | KOPĀ |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki [23](XX 01 01) | A*/AD | - 0.3 | - 0.3 | - 0.3 |B*, C*/AST | - 0.3 | - 0.3 | - 0.3 |Personāls, ko finansē[24] pēc XX 01 2. panta | - | - | - |Pārējais personāls[25], ko finansē pēc XX 01 04/05 panta | - 0.2 | - 0.2 | - 0.2 |KOPĀ | - 0.8 | - 0.8 | - 0.8 |8.2.2 No darbības izrietošo uzdevumu apraksts( Palīdzība sarunvedējam sagatavot un vadīt sarunas par zvejniecības nolīgumiem:-  piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zvejniecības nolīgumus;-  sagatavot novērtējuma ziņojumu projektus un stratēģijas norādes komisāram;-  piedāvāt un aizstāvēt Komisijas viedokli Padomes ārējās darba grupās;-  piedalīties kompromisu rašanā ar dalībvalstīm un atspoguļot tos nolīgumu galīgajos tekstos.( Nolīgumu uzraudzība:-  zvejniecības nolīgumu ikdienas pārraudzība;-  mērķpasākumu un finanšu kompensāciju maksājumu uzdevumu saistību sagatavošana un pārbaude;-  regulāra ziņošana par nolīgumu izpildi;-  nolīgumu vērtēšana no zinātniskā un tehniskā viedokļa.( Politikas veidošana:-  Padomes regulu un lēmumu projektu sagatavošana; nolīgumu tekstu pilnveidošana;-  apstiprināšanas procedūru izstrāde un uzraudzība.( Tehniskā palīdzība:-  Komisijas nostājas sagatavošana kopējās komitejās.( Starpiestāžu attiecības:-  Komisijas pārstāvēšana Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs sarunu procesa sakarā;-  atbilžu projektu gatavošana uz mutiskiem vai rakstiskiem Parlamenta jautājumiem …( Koordinācija un konsultācijas dienesta iekšienē:-  saziņa ar citiem ģenerāldirektorātiem jautājumos par sarunām un nolīgumu uzraudzību;-  starpdienestu konsultāciju veikšana un atbildes uz tām.( Novērtēšana:-  līdzdalība dažādos vērtēšanas pasākumos (iepriekšējā, starpposma, paveiktā novērtējums), kā arī ietekmes vērtējumā;-  mērķu un skaitliski izteiktu rādītāju sasniegšanas analīze.8.2.3 Cilvēkresursu avoti (paredzētie)(Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu).X Programmas pārvaldībai konkrētajā brīdī paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu( Amati, kuru izpildītāji aizstājami no esošajiem vadības dienesta resursiem (iekšējā pārcelšana)( Amati, kas nepieciešami n gadam, lai gan attiecīgā gada APS/PDB nav paredzēti8.2.4 Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( 11 01 04/05 – izdevumi administratīvai vadībai)miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Budžeta pozīcija (11 01 04 04, 4. pozīcija) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un vēlāk | KOPĀ |Cita tehniska un administratīva Palīdzība |- iekšējā (intra muros) |- ārējā (extra muros) | - 0.033 | - 0.033 | - 0.073 | - 0.139 |Kopējā tehniskā un administratīvā palīdzība | - 0.033 | - 0.033 | - 0.073 | - 0.139 |8.2.5 Pamatsummā neiekļautās cilvēkresursu un ar tiem saistītās finansiālās izmaksasmiljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un vēlāk |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | - 0.065 | - 0.065 | - 0.065 |Personāls, ko finansē pēc XX 01 02 panta (palīgpersonāls, nacionālie eksperti, līgumdarbinieki, u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (NAV ietvertas pamatsummā) | - 0.065 | - 0.065 | - 0.065 |Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu1A = EUR 108.000* 0.3 = EUR 32 4001B = EUR 108.000* 0,15 = EUR 16 2001C = EUR 108.000* 0.15 = EUR 16 200Starprezultāts: 64 800 EUR gadā.1 ALAT = 165,000 X 0.20 = 33 000Starprezultāts: 33 000 EUR gadā.Kopā: 97 800 EUR gadā.Aprēķins – Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu8.2.6. Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | - 0.010 | - 0.010 | - 0.010 | - 0.030 |XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences | - 0.002 | - 0.002 | - 0.002 | - 0.006 |XX 01 02 11 03 – Komitejas[27] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 - Informācijas sistēmas |2 Citas vadības izmaksas kopā (XX 01 02 11) |3 Citas administratīva rakstura izmaksas (norādīt kopā ar atsauci uz budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | - 0.012 | - 0.012 | - 0.012 | - 0.036 |Aprēķins — Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] OV L 268, 19.9.1987.[2] OV L 39, 11.2.1989.[3] OV L 351, 28.12.2002.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV L 268, 19.09.1987.[7] OV L 39, 11.02.1989.[8] OV L 351, 28.12.2002[9] OV L 337, 20.12.1999.., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 485/2005(OV L 81, 30.3.2005.., 1. lpp.).[10] Skatīt Padomes 1999. gada 17. decembra Regulas (EK) Nr. 2792/1999 10 pantu(OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.). Jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 16. marta Regulu (EK) Nr. 485/2005 (OV L 81, 30.3.2005., 1. lpp.).[11] Diferencēti apropriējumi.[12] Nediferencētās apropriācijas, še turpmāk — „NDA”.[13] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01 01. nodaļā.[14] Izdevumi 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. pantā ietvertos.[15] Izmaksas no 11. sadaļas 11 01 04 panta.[16] Izdevumi 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. pantā ietvertos.[17] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[18] Ja vajadzīgs, var pievienot papildu ailes, t.i., ja darbība ilgs vairāk nekā 6 gadus.[19] KOM(2002) 181, galīgais, 2002. gada 28. maijs.[20] Ja norādīta vairāk nekā viena metode, lūdzam sniegt papildinformāciju šā punkta iedaļā „Būtiskas piezīmes”.[21] Padome pieņēma vadlīnijas 2004. gada jūlijā.[22] Aprakstīts daļā 5.3.[23] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[24] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[25] Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[26] Par attiecīgu izpildaģentūru (-ām) jānorāda konkrēts likumdošanas finanšu pārskats.[27] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0361

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1207/2001 saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešanas sekām  /* COM/2006/0361 galīgā redakcija - ACC 2006/0119 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 5.7.2006COM(2006) 361 galīgā redakcija2006/0119 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1207/2001 saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešanas sekām(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) Priekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamats un mērķiPadomes Regula (EK) Nr. 1207/2001 nosaka noteikumus un kārtību, kas ļauj eksportētājiem konstatēt, kāds ir no Kopienas piegādātājiem saņemto preču izcelsmes statuss, pirms šīs preces tādā pašā stāvoklī vai pēc turpmākas apstrādes eksportē no Kopienas preferenciālā režīmā.Šajā nolūkā Kopienas piegādātājiem ir jāiesniedz Kopienas eksportētājiem deklarācijas ar informāciju par šo preču statusu saskaņā ar attiecīgajā preferenciālajā režīmā paredzētajiem izcelsmes noteikumiem. Šāda „piegādātāja deklarācija” ir jāizmanto kā pamatojuma dokuments, nosakot preferenciālās izcelsmes pierādījumus.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešana paredz „piegādātāja deklarācijā par precēm ar preferenciālas izcelsmes statusu” (regulas I un II pielikums) saistībā ar preferenciālām attiecībām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu zonā norādīt, vai piegādātās preces ieguvušas šo statusu, pateicoties diagonālās kumulācijas sistēmai.-  Vispārējais kontekstsEiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri 2002. gada martā organizētajā Palermo konferencē, ņemot vērā ekspertu intensīvās pūles sīki izstrādāt nepieciešamos pasākumus un nodrošināt vienmērīgu paplašināšanas norisi, piekrita paplašināt Eiropas izcelsmes kumulācijas sistēmu, tajā iekļaujot visus Vidusjūras reģiona partnerus.Turklāt EK un Farēru salu/Dānijas apvienotā komiteja 2003. gada 28. novembrī nolēma Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmā iekļaut arī Farēru salas.Lai notiktu šī paplašināšana, būtībā bija jāizveido brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) sistēma, iekļaujot tajos identiskus izcelsmes noteikumus, ar nosacījumu, ka šādus nolīgumus noslēgtu, no vienas puses, Vidusjūras reģiona valstis un Eiropas valstis, un, no otras puses, Vidusjūras reģiona valstis savā starpā, tādējādi veicinot visu iesaistīto valstu reģionālo sadarbību un ekonomisko integrāciju. Lai īstenotu šo Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kumulāciju, tika panākta vienošanās par elastīgu pieeju (tā saucamo „mainīgo ģeometriju”), nosakot, ka sistēmu var piemērot attiecībās starp trim valstīm, tiklīdz šīs valstis ir īstenojušas noteikumu par savstarpējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar identiskiem izcelsmes noteikumiem.Šī izcelsmes diagonālās kumulācijas un „mainīgās ģeometrijas” sistēma paredz izmantot jauna veida preferenciālās izcelsmes pierādījumus, EUR-MED preču pārvadājumu apliecības un EUR-MED rēķindeklarācijas, kur tiktu norādīts, vai ir piemērota diagonālā kumulācija un ar kurām zonas valstīm.ES 2005. gada 11. oktobrī pieņēma jauno Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokolu tekstu, un apstiprināšanai partnervalstīs tika iesniegti visi nepieciešamie tiesību akti šo protokolu oficiālai pieņemšanai vai nu attiecīgajā asociācijas padomē, vai apvienotajā komitejā. Kopš tā laika dažas no partnervalstīm ir atbildējušas pozitīvi, ļaujot ar šīm valstīm oficiāli apstiprināt jaunos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokolus par izcelsmes noteikumiem. Šobrīd Kopiena šos jaunos noteikumus piemēro attiecībās ar Maroku, Izraēlu, Ēģipti, EBTA valstīm (ieskaitot EEZ – Eiropas Ekonomikas zonu) un Farēru salām. Tādējādi šīs valstis spēs faktiski īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulāciju savās tirdzniecības attiecībās ar Kopienu, kā arī gūs no tās labumu, ja šīs valstis ir ieviesušas identiskus izcelsmes noteikumus, ko piemēro savām attiecībām ar attiecīgajām partnervalstīm.Lai to sasniegtu, Kopienas eksportētājiem, lai noteiktu izcelsmes pierādījumus, ir jāspēj noteikt vai preces, ko viņi ir iegādājušies no Kopienas piegādātājiem, var uzskatīt par precēm ar atbilstošu izcelsmi. Viņi šajā nolūkā izmanto „piegādātāja deklarācijas”, kas ir definētas Padomes Regulā (EK) Nr. 1207/2001 un norāda piegādāto preču izcelsmes statusu. Tomēr, ņemot vērā „mainīgo ģeometriju”, šajā dokumentā ir arī jānorāda, vai precēm, kas tiks eksportētas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas kontekstā, ir tikusi piemērota šāda kumulācija un ar kurām šīs zonas valstīm tas ir noticis.Ir jāuzsver, ka noteikumi, kas līdzīgi šajā priekšlikumā paredzētajiem, tiks ieviesti arī Kopienas un Turcijas muitas savienības kontekstā. Šajā kontekstā piegādātāja deklarācijas tiek izmantotas arī, lai nodrošinātu pierādījumus izcelsmei Kopienā vai Turcijā, lai katra no pusēm attiecībās ar saviem ierastajiem tirdzniecības partneriem varētu izmantot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulāciju. Šie noteikumi par piegādātāja deklarāciju, kas šobrīd ir izklāstīti 1999. gada 28. maija Lēmumā 1/1999 par EK un Turcijas Muitas sadarbības komiteju (OV L 204, 4.8.1999., 43. lpp.), tiks iekļauti jaunā lēmumā par EK un Turcijas Muitas sadarbības komiteju („vienojošais tiesību akts”), tos pielāgojot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas mērķiem. Komisija ierosinās Padomei pieņemt Kopienas nostāju par šo jauno lēmuma projektu par EK un Turcijas Muitas sadarbības komiteju.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 2001. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 1207/2001 par procedūru, kas vienkāršo preču pārvadājuma sertifikātu EUR 1 izdošanu, faktūras deklarāciju un EUR 2 veidlapu aizpildīšanu un atļauju izdošanu atzītiem eksportētājiem saskaņā ar noteikumiem, kuri regulē Eiropas Kopienas un atsevišķu valstu tirdzniecības atvieglojumus, un Regulas (EEK) Nr. 3351/83 atcelšanu (OV L 165, 21.6.2001., 1.lpp. – labojums OV L 170, 29.6.2002., 88. lpp.).-  Atbilstība Eiropas Savienības politikai un mērķiem citās jomāsPriekšlikuma mērķis ir atbalstīt preferenciālas tirdzniecības attiecības starp Kopienu un tās partneriem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmā.2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmNepiemēro.-  Ekspertu slēdzienu apkopošana un izmantošanaNepiemēro.-  Ietekmes novērtējumsIeteiktais grozījums ir juridisks instruments, kas nepieciešams, lai Kopienā ieviestu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmu, kas izriet no Kopienas saistībām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Barselonas procesa kontekstā. Šīs sistēmas izveide ir guvusi plašu atbalstu, patiesi ieinteresējot dalībvalstis, partnervalstis un tirdzniecības kopienu.3) Priekšlikuma juridiskie elementi-  Ieteikto pasākumu kopsavilkumsPiemērojot izcelsmes diagonālās kumulācijas sistēmu attiecībās ar Farēru salām vai jebkuru Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerības dalībvalsti, izņemot Turciju, pamatojoties uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē 1995. gada 27. un 28. novembrī pieņemto Barselonas deklarāciju, ir nepieciešami jauna veida preferenciālās izcelsmes pierādījumi, preču pārvadājumu apliecības EUR-MED un rēķindeklarācijas EUR-MED.Tādēļ Regula (EK) Nr. 1207/2001 jāgroza, lai to attiecinātu uz visu veidu pierādījumiem par preferenciālo izcelsmi.Lai šajā jaunajā kontekstā būtu iespējams pareizi noteikt preču izcelsmi un adekvāti nodrošināt izcelsmes pierādījumu sniegšanu, piegādātāja deklarācijā par precēm ar preferenciālu izcelsmi ir jānorāda papildu informācija par to, vai ir piemērota diagonālā kumulācija un ar kurām valstīm.-  Juridiskais pamatsEK Līguma 133. pants.-  Subsidiaritātes principsNepiemēro. Kopienas ekskluzīva kompetence.-  Proporcionalitātes principsIeteiktais pasākums ir nepieciešams un atbilst mērķim pareizi īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulāciju.-  Instrumentu izvēlePriekšlikums paredz grozījumus spēkā esošā instrumentā.4) Ietekme uz budžetuIetekmes nav.5) Papildu informācija-  Modelēšana, izmēģinājuma posms un pārejas periodsNepiemēro.-  PārstrādāšanaŠis grozījums nav tik būtisks, lai attaisnotu Padomes Regulas (EK) Nr. 1207/2001 pārstrādāšanu.2006/0119 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1207/2001 saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmas ieviešanas sekāmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Padomes 2001. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 1207/2001 par procedūru, kas vienkāršo preču pārvadājuma sertifikātu EUR 1 izdošanu, faktūras deklarāciju un EUR 2 veidlapu aizpildīšanu un atļauju izdošanu atzītiem eksportētājiem saskaņā ar noteikumiem, kuri regulē Eiropas Kopienas un atsevišķu valstu tirdzniecības atvieglojumus, un Regulas (EEK) Nr. 3351/83 atcelšanu[2], izklāsta noteikumus, lai pareizi izdotu vai sagatavotu izcelsmes pierādījumus precēm, ko eksportē no Kopienas, piemērojot preferenciālas tirdzniecības attiecības ar noteiktām trešām valstīm.(2) Eiropas izcelsmes diagonālās kumulācijas sistēmu Kopiena, Bulgārija, Polija, Ungārija, Čehija, Slovākija, Rumānija, Lietuva, Latvija, Igaunija, Slovēnija, Islande, Norvēģija un Šveice (ieskaitot Lihtenšteinu) izmanto kopš 1997. gada, un 1999. gadā šī sistēma tika paplašināta, tajā iekļaujot Turciju. 2004. gada 1. maijā Polija, Ungārija, Čehija, Slovākija, Lietuva, Latvija, Igaunija un Slovēnija pievienojās Eiropas Savienībai.(3) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru sanāksmē 2002. gada martā Tolēdo ministri nolēma Eiropas izcelsmes diagonālās kumulācijas sistēmu paplašināt, iekļaujot tajā Vidusjūras reģiona valstis, izņemot Turciju, kuras piedalās Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerībā, kas pamatojas uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē 1995. gada 27. un 28. novembrī pieņemto Barselonas deklarāciju. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministru tikšanās laikā 2003. gada 7. jūlijā Palermo ministri, lai ļautu īstenot šādu paplašināšanu, apstiprināja jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu protokola modeli attiecībā uz jēdziena „preces ar attiecīgu izcelsmi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Turklāt EK un Farēru salu/Dānijas apvienotā komiteja 2003. gada 28. novembrī nolēma iekļaut Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas sistēmā arī Farēru salas.(4) Attiecīgās asociācijas padomes vai apvienotās komitejas lēmumi par jaunā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokola iekļaušanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumos un nolīgumā starp EK un Farēru salām/Dāniju jau ir pieņemti vai arī tiks pieņemti.(5) Jaunās diagonālās kumulācijas sistēmas īstenošana paredz izmantot jauna veida preferenciālās izcelsmes pierādījumus, proti, EUR-MED preču pārvadājumu apliecības un EUR-MED rēķindeklarācijas. Tādēļ Regula (EK) Nr. 1207/2001 ir jāattiecina arī uz šādiem preferenciālās izcelsmes pierādījumiem.(6) Lai šajā jaunajā kontekstā būtu iespējams pareizi noteikt preču izcelsmi un adekvāti nodrošināt izcelsmes pierādījumus, piegādātāja deklarācijā par precēm ar preferenciālu izcelsmi ir jānorāda papildu informācija par to, vai ir piemērota diagonālā kumulācija un ar kurām valstīm.(7) Tādēļ ir atbilstoši jāgroza Regula (EK) Nr. 1207/2001,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1207/2001 groza šādi.(1) Nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu:„Padomes 2001. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 1207/2001 par procedūru, ar ko vienkāršo Kopienas izcelsmes pierādījumu izdošanu vai sagatavošanu, kā arī noteiktu apstiprinātu atļauju izdošanu eksportētājiem saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un atsevišķām valstīm”.(2) Regulas 1. panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:„a) Kopienas izcelsmes pierādījumu izdošanu vai sagatavošanu saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un atsevišķām valstīm;”.(3) Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„2. Eksportētāji piegādātāja deklarāciju izmanto kā pierādījumu, jo īpaši, lai pamatotu pieteikumus Kopienas izcelsmes pierādījumu izdošanai vai sagatavošanai saskaņā ar noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un atsevišķām valstīm.”.(4) Regulas 10. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„5. Ja piecos mēnešos pēc pārbaudes pieprasījuma dienas atbilde nav saņemta vai atbildē nav pietiekami daudz informācijas, lai pierādītu preču faktisko izcelsmi, eksportētājvalsts muitas dienesti atzīst par nederīgiem izcelsmes pierādījumus, kas izdoti, pamatojoties uz attiecīgajiem dokumentiem.”(5) Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.(6) Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsI PIELIKUMS„I PIELIKUMSPiegādātāja deklarācija par precēm ar preferenciālas izcelsmes statusuTurpmāk norādītā piegādātāja deklarācija ir jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr šīs zemsvītras piezīmes nav jāatveido.DEKLARĀCIJAEs, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā dokumentā uzskaitīto preču ..... ….. ….. ….. (1) izcelsme ir ..... ….. ….. ….. (2) un tās atbilst izcelsmes noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību ar .... ….. ….. ….. (3):Es apliecinu, ka (4)( attiecībā uz …….. (valsts/valstu nosaukums) tika piemērota kumulācija( kumulācija netika piemērotaEs apņemos muitas iestādēm iesniegt visus citus pieprasītos apstiprinošos dokumentus:….. ….. ….. ….. ….. ..... (5)….. ….. ….. ….. ….. ..... (6)….. ….. ….. ….. ….. ..... (7)((((((((((((1) Ja deklarācija attiecas tikai uz dažām dokumentā uzskaitītajām precēm, tās ir skaidri jānorāda vai jāiezīmē un šī norāde jāiekļauj deklarācijā:„....., kas uzskaitītas šajā faktūrrēķinā un iezīmētas ...., izcelsme ir .....”.(2) Kopiena, valsts, valstu grupa vai teritorija, kas ir preču izcelsmes vieta.(3) Attiecīgā valsts, valstu grupa vai teritorija.(4) Aizpilda tikai precēm ar preferenciālas izcelsmes statusu saistībā ar preferenciālās tirdzniecības attiecībām ar kādu no attiecīgā izcelsmes protokola 3. un 4. pantā minētajām valstīm, kam piemēro Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulāciju.(5) Vieta un datums.(6) Vārds, uzvārds un uzņēmumā ieņemamais amats.(7) Paraksts.”II PIELIKUMS„II PIELIKUMSIlgtermiņa piegādātāja deklarācija par precēm ar preferenciālas izcelsmes statusuTurpmāk norādītā piegādātāja deklarācija ir jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr šīs zemsvītras piezīmes nav jāatveido.DEKLARĀCIJAEs, apakšā parakstījies, apliecinu, ka turpmāk minēto preču:…………………………….....…………………….… (1)...................................................................................... (2),kas tiek regulāri piegādātas..... ….. ….. ….. (3), izcelsme ir ..... ….. ….. ….. (4) un tās atbilst izcelsmes noteikumiem, ar kuriem reglamentē preferenciālo tirdzniecību ar .... ….. ….. ….. ….. ….. ….. (5).Es apliecinu, ka (6)( attiecībā uz …….. (valsts/valstu nosaukums) tika piemērota kumulācija( kumulācija netika piemērotaŠī deklarācija ir derīga visām turpmākajām minēto preču piegādēm no….. ….. ….. ….. līdz .... ….. ….. ….. (7).Es apņemos nekavējoties informēt ..... ….. ….. ….., tiklīdz šī deklarācija būs zaudējusi spēku.Es apņemos muitas iestādēm iesniegt visus citus pieprasītos apstiprinošos dokumentus.….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (8)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (9)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (10)((((((((((((1) Apraksts.(2) Komercnosaukums, ko izmanto faktūrrēķinos, piemēram, modelis Nr.(3) Tā uzņēmuma nosaukums, kuram piegādā preces.(4) Kopiena, valsts, valstu grupa vai teritorija, kas ir preču izcelsmes vieta.(5) Attiecīgā valsts, valstu grupa vai teritorija.(6) Aizpilda tikai precēm ar preferenciālas izcelsmes statusu saistībā ar preferenciālās tirdzniecības attiecībām ar kādu no attiecīgā izcelsmes protokola 3. un 4. pantā minētajām valstīm, kam piemēro Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulāciju.(7) Norādīt datumus. Šis laika posms nedrīkst pārsniegt 12 mēnešus.(8) Vieta un datums.(9) Vārds, uzvārds un amats, uzņēmuma nosaukums un adrese.(10) Paraksts.”[1] OV C […], […], […] lpp.[2] OV L 165, 21.6.2001., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0539

Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā  /* COM/2008/0539 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.9.2008COM(2008) 539 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrāPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS110-  Priekšlikuma mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2009. gadā.120-  Vispārīgais kontekstsAtbilstīgi Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku KZP cenšas nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Šajā sakarā ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā.Vienkāršošanas un skaidrības labad zvejas iespējas Baltijas jūrā 2006. gadam pirmo reizi tika noteiktas ar atsevišķu regulu, proti, ar Padomes 2005. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā.Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2008. gada maijā un Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK) 2008. gada jūlijā sniedza zinātnisko ieteikumu par zvejas iespējām Baltijas jūrā 2009. gadā.Priekšlikumā ir trīs nodaļas, kas ir svarīgas Baltijas zvejniecību pārvaldībai 2009. gadā: pirmā nodaļa, kurā noteiktas KPN un kvotas, otrā nodaļa, ar kuru ierobežo zvejas piepūli, un trešā nodaļa, kurā paredzēti saistītie tehniskie pasākumi.-  130 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāZvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, tiek noteikts katru gadu. Jaunākais tiesību akts ir Padomes 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1404/2007, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā.Uz Baltijas jūras zvejniecības pārvaldību attiecas arī Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98.Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, ir izklāstīti kontroles un novērošanas pasākumi attiecīgo mencu krājumu atjaunošanai. Turklāt tajā ir iekļauti noteikumi KPN noteikšanai rietumu un austrumu mencas krājumam un saistītie zvejas piepūles ierobežojumi.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemIerosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaGalvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusZinātniskās organizācijas, ar kurām apspriedās, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK).Katru gadu Kopiena lūdz ICES un ZZTEK sniegt zinātnisko ieteikumu par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtais ieteikums attiecas uz visiem Baltijas jūras krājumiem, kam ierosināta KPN, izņemot jūras zeltpleksti, par kuras krājumiem ieteikums šogad nav sniegts. Ierosinātās KPN tiek noteiktas, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, taču šo ieteikumu ne vienmēr ievēro burtiski. Ņemot vērā Komisijas nolūku nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, KPN izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu nedrīkst pārsniegt 15 %, ja vien krājuma stāvokļa dēļ nav vajadzīgi stingrāki pasākumi. Ja ir izstrādāts krājuma pārvaldības plāns, ierosinātā KPN atbilst šim plānam.Ierosinot mencas krājumu KPN, ir ņemta vērā pakāpeniskā pieeja, kura piemērota daudzgadu plānā mencu krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Šā plāna galvenais elements ir zvejas piepūles pakāpeniska samazināšana, ilgtermiņā panākot noturīgu līmeni, kas nodrošinās krājumu atjaunošanos un lielus un stabilus ieguves apjomus.Attiecībā uz laša krājumiem Baltijas jūrā ir vajadzīgi papildu pārvaldības pasākumi jūrās un iekšējos ūdeņos, lai vajadzības gadījumā veicinātu krājumu efektīvu atjaunošanos. Tāpēc ir paredzēts 2008. gadā izstrādāt laša krājumu pārvaldības plānu.-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmNodaļas, kurās paredzēti zvejas piepūles ierobežojumi un noteikti ar tiem saistītie tehniskie pasākumi, ir saskaņā ar 2006. gada decembrī pieņemtajiem Padomes lēmumiem par Padomes 2006. gada 11. decembra Regulu (EK) Nr. 1941/2006, ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā, un par Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Abas regulas 2005. un 2006. gadā ir apspriestas ar ieinteresētajām personām, proti, zvejas nozares pārstāvjiem, nevalstiskajām organizācijām, kuras nodarbojas ar zvejniecības jautājumiem, un attiecīgajām dalībvalstīm.Apspriešanās ar Baltijas jūras reģionālo konsultatīvo padomi notika tās kopīgās darba grupas sanāksmē un izpildu komitejas sanāksmē 2008. gada jūnijā, pamatojoties uz Komisijas politikas izklāstu par zvejas iespējām 2009. gadā. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ICES un ZZTEK. Pamatojoties uz minēto politikas izklāstu, Jūrlietu ģenerāldirektorāts iepazīstināja ar noteikumiem, pēc kuriem tas plāno vadīties, nosakot KPN un kvotas 2009. gadam. Izstrādājot priekšlikumu, tika izvērtēti un pienācīgi ņemti vērā šajās sanāksmēs izteiktie provizoriskie viedokļi un pēc tam rakstiski iesniegtie saistošie ieteikumi par visiem attiecīgajiem zivju krājumiem.-  Ietekmes novērtējumsJa ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, Kopienas kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā kopumā samazināsies par aptuveni 15 % (visām attiecīgajām sugām). Vairāku reņģu krājumu un brētliņu zvejas iespējas samazinātas sliktākas krājumu papildināšanās dēļ. Ekonomiskā ziņā visjūtamākais ir Baltijas jūras rietumu mencas krājumu KPN samazinājums saskaņā ar daudzgadu plānu un Baltijas jūras rietumu reņģes krājumu KPN samazinājums, kas veikts tāpēc, ka krājums atrodas ārpus drošām bioloģiskām robežām un nākamajā gadā paredzama tā turpmāka samazināšanās. Baltijas jūras austrumu mencas krājumu KPN saskaņā ar daudzgadu plānu ir palielināta.Priekšlikums ne tikai atspoguļo īstermiņa apsvērumus, bet ir arī daļa no ilgtermiņa pieejas, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski tiek samazināts līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam.Tāpēc priekšlikumā iestrādātās pieejas rezultātā vidējā termiņā līdz ilgtermiņā tiks panākta mazāka zvejas piepūle, bet ilgtermiņā — stabilas vai pieaugošas kvotas. Turklāt paredzams, ka šīs pieejas rezultātā ilgtermiņā tiks panākta mazāka ietekme uz vidi (tas saistīts ar reducētu zvejas piepūli un ierobežojumiem nozvejas jomā, proti, mazāku kuģu skaitu un/vai mazāku kuģa vidējo zvejas piepūli) un nemainīgi vai lielāki izkrāvumi. Zvejas darbību ilgtspējība ilgtermiņā palielināsies.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants; Padomes Regula (EK) Nr. 847/1996 un jo īpaši tās 2. pants; Padomes Regula (EK) Nr. 1098/2007 un jo īpaši tās 5. pants un 8. panta 3. punkts.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5. PAPILDU INFORMāCIJA-  Sīkāks skaidrojumsPriekšlikumā 2009. gadam noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā.Dalībvalstīm iedalītā KPN un kvotas ir norādītas I pielikumā. Ierosinātie skaitļi pamatojas uz zinātnisko ieteikumu un atbilst KPN un kvotu noteikšanas sistēmai, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Zvejas iespējas 2009. gadam. Paziņojums par Eiropas Komisijas politiku”.KPN un kvotas abiem mencu krājumiem ir cieši saistītas ar zvejas piepūles limitiem, kas izklāstīti II pielikumā.Tehniskie pasākumi, kas norādīti III pielikumā, ir papildu pasākumi plekstes un akmeņplekstes zvejas pārvaldībai.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/1996, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], un jo īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[3], un jo īpaši tās 5. pantu un 8. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei ir jāpieņem pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK), kā arī ievērojot visus atzinumus, ko sniegusi Baltijas jūras reģionālā konsultatīvā padome (BJRKP).(2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka zvejas iespēju limiti katrai zvejniecībai vai zvejniecību grupai un jāiedala šīs iespējas dalībvalstīm.(3) Lai nodrošinātu zvejas iespēju efektīvu pārvaldību, ir jāievieš īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejas darbības.(4) Ir jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas mērogā, lai dalībvalstis varētu nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu.(5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas definīcijas, kas saistītas ar zvejas iespēju iedalīšanu.(6) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi tajā minētie pasākumi.(7) Zvejas iespējas ir jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[4], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[6], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[7], Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[8], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[9], Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā[10], un Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[11].(8) Lai nodrošinātu to, ka ikgadējās zvejas iespējas tiek noteiktas tādā apmērā, kas atbilst mērķim nodrošināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu no vides, ekonomiskā un sociālā viedokļa, ir ņemti vērā KPN noteikšanas pamatprincipi, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Zvejas iespējas 2009. gadam. Paziņojums par Eiropas Komisijas politiku”[12].(9) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2009. gadā ir jāīsteno daži papildu pasākumi saistībā ar zvejas tehniskajiem nosacījumiem.(10) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju uzsākt 2009. gada 1. janvārī. Ņemot vērā šā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmuma statuss sešu nedēļu laikposmam, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumam un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻA Darbības joma un definīcijas1. pants PriekšmetsAr šo regulu 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā un saistītos nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas izmantojamas.2. pants Darbības joma1. Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģi), kas darbojas Baltijas jūrā.2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic tikai zinātniskai izpētei, kuru īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu un par kuru iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos veic šo izpēti.3. pants DefinīcijasPapildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91;b) “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons;c) “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma;d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij;e) “diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundas ilgs laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā.II NODAĻAZvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi4. pants Nozvejas limiti un to sadalījumsNozvejas limiti, šādu limitu sadalījums starp dalībvalstīm un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti šīs regulas I pielikumā.5. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu1. Nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā paredzēts I pielikumā, neskar:a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam.2. Lai ieturētu kvotas, kas jāpārceļ uz 2010. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, var piemērot visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN.6. pants Nozvejas un piezvejas nosacījumi1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:a) nozvejas guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, un minētā kvota nav pilnībā apgūta;b) to sugu zivis, kas nav reņģes un brētliņas, ir nozvejotas kopā ar citu sugu zivīm, nozvejas ir gūtas ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm, un nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.2. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai no Kopienas daļas, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, izņemot nozvejas, kas gūtas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu.3. Ja dalībvalstij iedalītā reņģu kvota ir pilnībā apgūta, kuģi, kas peld ar šīs dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Kopienā un darbojas zvejniecībās, uz kurām attiecas konkrētā kvota, ir aizliegts izkraut nozvejas, kuras ir nešķirotas un kurās ir reņģes.7. pants Zvejas piepūles limitiZvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.1. Šos limitus piemēro ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu atbrīvot šos apakšrajonus no minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 8. panta 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētajiem ierobežojumiem.2. Šos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu, ka Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētie ierobežojumi ir piemērojami minētajam apakšrajonam.8. pants Pārejas posmā īstenojamie tehniskie pasākumiPārejas posmā īstenojamie tehniskie pasākumi ir izklāstīti III pielikumā.III NODAĻA Nobeiguma noteikumi9. pants Datu nosūtīšanaKad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu sūta Komisijai datus par izkrautajiem daudzumiem, kas nozvejoti no katra krājuma, tās izmanto šīs regulas I pielikumā norādītos krājumu kodus.10. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs I PIELIKUMSNozvejas limiti un ar tiem saistītie nosacījumi to nozvejas limitu ikgadējai pārvaldībai, kas piemērojami Kopienas kuģiem apgabalos, kuros noteikti nozvejas limiti pēc sugām un apgabaliemTurpmāk dotajās tabulās ir norādītas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) pēc krājumiem, dalībvalstīm iedalītā daļa un saistītie nosacījumi kvotu ikgadējai pārvaldībai.Katram apgabalam zivju krājumi sakārtoti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šajās tabulās dažādu sugu apzīmēšanai izmantoti šādi kodi.Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |Clupea harengus | HER | Reņģe |Gadus morhua | COD | Menca |Platichthys flesus | FLX | Plekste |Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |Salmo salar | SAL | Lasis |Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |Suga: | reņģe | Zona: | 30.–31. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Somija | 60 643 | Analītiskā KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Zviedrija | 13 324 |EK | 73 967 |KPN | 73 967 |Suga: | reņģe | Zona: | 22.–24. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Dānija | 2 299 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 9 048 |Somija | 1 |Polija | 2 134 |Zviedrija | 2 918 |EK | 16 400 |KPN | 16 400 |Suga: | reņģe | Zona: | 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Dānija | 3 159 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 838 |Igaunija | 16 134 |Somija | 31 493 |Latvija | 3 982 |Lietuva | 4 192 |Polija | 35 779 |Zviedrija | 48 032 |EK | 143 609 |KPN | Neattiecas. |Suga: | reņģe | Zona: | 28.1. apakšrajons |Clupea harengus | HER/03D.RG |Igaunija | 16 113 | Analītiskā KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Latvija | 18 779 |EK | 34 892 |KPN | 34 892 |Suga | menca | Zona: | EK ūdeņi 25.–32. apakšrajonā |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Dānija | 10 241 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 4 074 |Igaunija | 998 |Somija | 784 |Latvija | 3 808 |Lietuva | 2 509 |Polija | 11 791 |Zviedrija | 10 375 |EK | 44 580 |KPN | Neattiecas. |Suga: | menca | Zona: | EK ūdeņi 22.–24. apakšrajonā |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Dānija | 7 130 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 3 487 |Igaunija | 158 |Somija | 140 |Latvija | 590 |Lietuva | 383 |Polija | 1 908 |Zviedrija | 2 541 |EK | 16 337 |KPN | 16 337 |Suga: | jūras zeltplekste | Zona: | EK ūdeņi IIIb,c,d zonā |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Dānija | 1 949 | Piesardzības KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 217 |Polija | 408 |Zviedrija | 147 |EK | 2 721 |KPN | 2 721 |Suga: | lasis | Zona: | EK ūdeņi IIIb,c,d zonā, izņemot 32. apakšrajonu |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Dānija | 64 184 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 7 141 | (1) |Igaunija | 6 523 | (1) |Somija | 80 033 | (1) |Latvija | 40 824 | (1) |Lietuva | 4 799 | (1) |Polija | 19 471 | (1) |Zviedrija | 86 758 | (1) |EK | 309 733 | (1) |KPN | Neattiecas. |__________ |(1) Izteikts ar zivju skaitu. |Suga: | lasis | Zona: | 32. apakšrajons |Salmo salar | SAL/3D32. |Igaunija | 1 344 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Somija | 11 762 | (1) |EK | 13 106 | (1) |KPN | Neattiecas. |_________ |(1) Izteikts ar zivju skaitu. |Suga: | brētliņa | Zona: | EK ūdeņi IIIb,c,d zonā |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Dānija | 38 108 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 24 142 |Igaunija | 44 251 |Somija | 19 948 |Latvija | 53 445 |Lietuva | 19 333 |Polija | 113 422 |Zviedrija | 73 669 |EK | 386 318 |KPN | Neattiecas. |II PIELIKUMSZvejas piepūles limitiDalībvalstis nodrošina to, ka kuģiem, kas peld ar to karogu, ir atļauts zvejot ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, pie grunts nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, pavadot ne vairāk kā:a) 201 dienu ārpus ostas 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, unb) 160 dienas ārpus ostas 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu.III PIELIKUMS Pārejas posmā īstenojamie tehniskie pasākumiPlekstes un akmeņplekstes zvejas ierobežojumi1. Aizliegts paturēt uz kuģa šādu sugu zivis, kas nozvejotas turpmāk minētajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos.Suga | Ģeogrāfiskais apgabals | Laikposms |Plekste (Platichthys flesus) | 26 līdz 28. apakšrajons, 29. apakšrajons uz dienvidiem no 59°30′ N 32. apakšrajons | no 15. februāra līdz 15. maijam no 15. februāra līdz 31. maijam |Akmeņplekste (Psetta maxima) | 25 līdz 26. apakšrajons, 28. apakšrajons uz dienvidiem no 56°50′ N | no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |2. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejojot ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 105 mm, vai ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 100 mm, 1. punktā noteiktajos aizlieguma laikposmos var paturēt uz kuģa un izkraut plekstes un akmeņplekstes piezvejas, kas nepārsniedz 10 % no kopējās uz kuģa paturētās un izkrautās nozvejas dzīvsvara.[…][1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).[2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 338/2008 (OV L 107, 17.4.2008., 1. lpp.).[3] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.[4] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.[5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.).[6] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1559/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 8. lpp.).[7] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.[8] OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).[9] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L 74, 19.3.2005., 5. lpp.).[10] OV L 16, 20.1.2005., 184. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 809/2007 (OV L 182, 12.7.2007., 1. lpp.).[11] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.[12] COM(2008) 331, galīgā redakcija.