				|

		52014PC0258

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par gāzveida kurināmā iekārtām /* COM/2014/0258 final - 2014/0136 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
Vispārējais konteksts,
priekšlikuma pamatojums un mērķi
Direktīva
2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida
kurināmo[1],
ir Direktīvas 90/396/EEK[2],
ko pieņēma 1990. gada 29. jūnijā un kuru
sāka piemērot no 1992. gada 1. janvāra,
kodifikācija.
Direktīva 2009/142/EK
ir Savienības saskaņošanas tiesību aktu piemērs, un tā
nodrošina gāzveida kurināmā iekārtu brīvu apriti.
Tā ir ievērojami veicinājusi vienotā tirgus izveidi un
darbību attiecībā uz gāzveida kurināmā
iekārtām. Ar to tiek saskaņoti nosacījumi
attiecībā uz tās darbības jomā ietverto gāzveida
kurināmā iekārtu laišanu tirgū un/vai nodošanu
ekspluatācijā, ciktāl tas skar gāzes drošības riskus
un enerģijas racionālu izmantošanu.
Direktīvā 2009/142/EK ir noteiktas pamatprasības,
kurām gāzveida kurināmā iekārtām  ir
jāatbilst, lai tās darītu pieejamas ES tirgū.
Direktīva 2009/142/EK pamatojas uz
Līguma par Eiropas Savienības darbību ("Līgums") 114. pantu,
un tā ir viena no pirmajām saskaņošanas direktīvām,
kas balstās uz "jaunas pieejas" principiem, saskaņā ar
kuriem ražotājiem jānodrošina, ka to ražojumi atbilst likumdošanas
instrumentā paredzētajām obligātajām veiktspējas
un drošības prasībām, tomēr nav šajā nolūkā
netiek noteikti konkrēti tehniskie risinājumi vai
specifikācijas.
Šā priekšlikuma nolūks ir
atbilstīgi Komisijas pieņemtajiem vienkāršošanas
mērķiem aizstāt Direktīvu 2009/142/EK par
iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo, ar regulu.
Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta,
īstenojot Direktīvu 2009/142/EK, nemainot tās jomu, ir
jāatjaunina un jāprecizē daži tās nosacījumi.
Minētie nosacījumi skar galvenokārt dažas nozarei specifiskas
definīcijas, informāciju un veidu, kādā dalībvalstis
informē par saviem gāzes piegādes parametriem, saistību ar citiem
Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kas attiecas uz
gāzes iekārtām (citi to aspekti) un dažas būtiskas
prasības, lai tos pilnīgotu un tādējādi
samazinātu nepieciešamību pēc interpretācijas.
Ar ierosināto regulu netiek mainīta
Direktīvas 2009/142/EK pašreizējā joma, tomēr ar to tiek
koriģēti daži tās noteikumi, lai precizētu un
atjauninātu to saturu. Ierosinātā regula ir arī
saskaņota ar Lēmuma Nr. 768/2008/EK par produktu
tirdzniecības vienotu sistēmu noteikumiem.
Ar ierosināto regulu tiek precizēta
arī saistība starp tās noteikumiem un citiem,
konkrētākiem ES saskaņošanas tiesību aktiem. Ar to tiek
precizēts arī, ka pamatprasību par enerģijas racionālu
izmantošanu (šīs regulas I pielikuma 3.5. punkts)
nepiemēros attiecībā uz tādu gāzveida kurināmā
iekārtu energoefektivitātes aspektu, uz kurām attiecas
Direktīvas 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu
ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem[3], īstenošanas
pasākums. Līdz šim pieņemtie īstenošanas pasākumi
atbilstīgi Direktīvai 2009/125/EK ir Direktīva 92/42/EEK par
efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures
katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida
kurināmiem[4],
Komisijas Regula (ES) Nr. 813/2013, ar ko Direktīvu 2009/125/EK
īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām telpu
sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem[5], Komisijas Regula (ES)
Nr. 814/2013 par Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu
attiecībā uz ekodizaina prasībām
ūdenssildītājiem un karstā ūdens tvertnēm[6] un Komisijas Regulas
(ES) Nr. 932/2012, ar ko īsteno Direktīvu 2009/125/EK
attiecībā uz ekodizaina prasībām mājsaimniecības
veļas žāvētājiem[7].
Šajā regulā noteikto prasību par enerģijas racionālu
izmantošanu nepiemēros gāzveida kurināmā
iekārtām, uz kurām attieksies turpmāk paredzētie
ekodizaina īstenošanas pasākumi saskaņā ar Direktīvu
2009/125/EK. Kamēr nav ekodizaina īstenošanas pasākumu,
enerģijas racionālas izmantošanas prasību turpina piemērot.
Tomēr tas neietekmē dalībvalstu pienākumu valsts
mērogā pieņemt papildu pasākumus, lai veicinātu no
atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanu, un
papildu pasākumus par ēku energoefektivitāti saskaņā
ar Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas
veicināšanu[8],
Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti[9] un Direktīvu 2012/27/ES
par energoefektivitāti[10].
Šādiem pasākumiem, kas noteiktos apstākļos var ierobežot
tādu gāzes iekārtu uzstādīšanu, kuras atbilst
šajā regulā noteiktajai enerģijas racionālas izmantošanas
prasībai,  jābūt saderīgiem ar Līgumu un, tos
pieņemot, jāievēro nepieciešamība nodrošināt
Savienības tiesību aktu visu aspektu konsekventu īstenošanu.
Priekšlikumā paredzēts arī pielāgot
Direktīvu 2009/142/EK ar 2008. gadā pieņemto preču
tiesību aktu kopumu un jo īpaši ar JTR lēmumu.
Ar JTR lēmumu tiek izveidots kopējs
satvars ES saskaņošanas tiesību aktiem par produktiem. Šo satvaru
veido noteikumi, kurus parasti izmanto ES tiesību aktos par produktiem
(piem., definīcijas, uzņēmēju pienākumi,
pilnvarotās iestādes, drošības mehānismi u. c.).
Minētie kopējie noteikumi ir pastiprināti, lai nodrošinātu
tiesību aktu efektīvāku piemērošanu un izpildi praksē.
Ir ieviesti jauni elementi, kā, piemēram, importētāju
pienākumi, kas ļauj ievērojami uzlabot produktu drošumu
tirgū.
Komisija 2011. gada 21. novembrī
pieņemtajā JTR īstenošanas tiesību aktu kopumā jau
ierosināja JTR lēmumam pielāgot deviņas direktīvas.
Nolūkā nodrošināt konsekvenci
starp Savienības saskaņošanas tiesību aktiem attiecībā
uz rūpnieciskajiem izstrādājumiem saskaņā ar politisko
apņemšanos, kas izriet no JTR lēmuma pieņemšanas un juridiskajām
saistībām, kas paredzētas JTR lēmuma 2. pantā, šim
priekšlikumam ir jāatbilst JTR lēmuma noteikumiem.
Priekšlikumā ir ņemta vērā
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas
Standartizāciju[11].
Priekšlikumā ņemts vērā
arī Komisijas 2013. gada 13. februāra priekšlikums regulai
par ražojumu tirgus uzraudzību[12],
kurā paredzēts izveidot vienotu tiesību instrumentu tirgus
uzraudzības darbībām attiecībā uz nepārtikas
precēm, patēriņa vai nepatēriņa precēm un precēm,
uz kurām attiecas vai neattiecas Savienības saskaņošanas
tiesību akti. Nolūkā uzlabot tirgus uzraudzības
pasākumus Savienībā šis priekšlikums paredz apvienot noteikumus
par tirgus uzraudzību, kas iekļauti Direktīvā 2001/95/EK
par produktu vispārēju drošību[13],
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka
akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā
uz produktu tirdzniecību[14],
un īpaši attiecīgajai nozarei paredzētos saskaņošanas
tiesību aktos. Ierosinātajā regulā par ražojumu
uzraudzību ir ietverti arī attiecīgi nosacījumi par tirgus
uzraudzību un drošības klauzulas. Tāpēc no minētajiem
saskaņošanas tiesību aktiem būtu jāsvītro
spēkā esošo nozares saskaņošanas tiesību aktu noteikumi,
kas ir saistīti ar tirgus uzraudzību un drošības klauzulām.
Ierosinātās regulas pamatmērķis ir pašos pamatos
vienkāršot Savienības tirgus uzraudzības sistēmu, lai to
varētu labāk izmantot galvenie lietotāji: tirgus uzraudzības
iestādes un uzņēmēji. Direktīvā 2009/142/EK ir
paredzēta drošības klauzulas procedūra attiecībā uz
gāzes ierīcēm. Saskaņā ar sistēmu, ko
paredzēts izveidot ar ierosināto regulu par ražojumu tirgus
uzraudzību, šajā priekšlikumā nav iekļauti noteikumi par
tirgus uzraudzību un drošības klauzulas procedūrām, kas
noteiktas JTR lēmumā. Tomēr, lai nodrošinātu juridisko
skaidrību, tajā ir atsauce uz ierosināto regulu par ražojumu
tirgus uzraudzību.
Atbilstība pārējiem ES
politikas virzieniem un mērķiem
Šī iniciatīva atbilst Vienotā
tirgus aktam[15],
kurā uzsvērta nepieciešamība nodrošināt
patērētāju uzticību produktu kvalitātei tirgū un
pastiprinātas tirgus uzraudzības nozīme. Tā atbilst
Savienības enerģētikas politikai, jo tā neietekmē
Savienības tiesību aktu piemērošanu un īstenošanu
energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā.
Tā ir saskaņā ar
Savienības politiku energoapgādes un energoefektivitātes
jomā un papildina to, jo šo iniciatīvu neattiecina uz jomām,
kurās ir spēkā konkrētāki Savienības tiesību
akti.
Turklāt ar to tiek atbalstīta
Komisijas politika labāka regulējuma un normatīvās vides
vienkāršošanas jomā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Direktīvas 2009/142/EK
pārskatīšana ir apspriesta ar nacionālajiem ekspertiem, kas
atbild par direktīvas īstenošanu, ar atbilstības
novērtēšanas struktūru forumu, administratīvās
sadarbības grupu tirgus uzraudzības jautājumos, kā arī
divpusējos kontaktos ar nozares apvienībām.
Apspriedes ietvēra tikšanās ar
dalībvalstu Gāzes iekārtu darba grupu (WG-GA), Gāzes
iekārtu direktīvas pārskatīšanas darba grupu (WG GAD REV)
un Gāzes iekārtu direktīvas padomdevēju komiteju (GAD-AC).
2010.–2011. gadā nolūkā
novērtēt Direktīvas 2009/142/EK īstenošanas rezultātus
tika veikts ex-post novērtējuma pētījums[16].
Pētījumā tika izvērtēts Direktīvas 2009/142/EK
iedarbīgums, tās ietekme uz uzņēmumiem un lietotajiem,
iespējami tirdzniecības šķēršļi, kas ierobežo
iekārtu brīvu apriti, inovācija un tas, vai Direktīvas
noteikumi ir pietiekami, lai nodrošinātu, ka gāzveida
kurināmā iekārtas un armatūra, ko laiž tirgū un/vai
nodod ekspluatācijā saskaņā ar minēto direktīvu,
ir konstruēti un izgatavoti tā, lai to ekspluatācija būtu
droša un neradītu nekādus ar gāzi saistītus riskus.
Lai gan ex-post novērtējuma
pētījumā tika secināts, ka Direktīva 2009/142/EK
darbojas labi un veicina gāzveida kurināmā iekārtu
drošības uzlabošanu, tika arī norādīts uz
vairākām jomām, kurās iespējami uzlabojumi.
No 2011. gada decembrim līdz 2012. gada
martam tika organizēta sabiedriska apspriešana, kuras galvenais
mērķis bija apkopot iestāžu, ražotāju, apvienību,
standartizācijas organizāciju, pilnvaroto struktūru,
patērētāju organizāciju un iedzīvotāju
viedokļus un uzskatus par dažādiem jautājumiem, kuri
jāizskata, sagatavojot Direktīvas 2009/142/EK pārskatīšanas
variantus.
Dalība sabiedriskajā
apspriešanā bija ievērojama, un Komisijas dienesti saņēma 90 atbildes
no publiskajām iestādēm, nozares apvienībām,
pilnvarotajām struktūrām, standartizācijas un
patērētāju organizācijām, lieliem uzņēmumiem
un MVU, kā arī patērētājiem.
Sabiedriskās apspriešanas rezultātu
apkopojums pieejams:
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure-and-gas/files/gad/publ-cons-summary_en.pdf

Apspriešanas process visos saistītajos
forumos liecināja par to, ka pārskatīšana tiek plaši
atbalstīta.
Vienprātīgi tiek atzīta nepieciešamība
veikt saskaņošanu ar JTR lēmumu, tādējādi uzlabojot
spēkā esošo vispārīgo regulatīvo sistēmu. Iestādes
to pilnībā atbalsta, jo tādējādi tiktu stiprināta
pašreizējā sistēma un uzlabota sadarbība ES
līmenī. Nozare gaida vienlīdzīgākus konkurences
noteikumus, kas panākami efektīvāk vēršoties pret
produktiem, kuri neatbilst tiesību aktiem, kā arī saskaņojot
un tādējādi vienkāršojot tiesību aktus. Par dažiem
pienākumiem, kas tomēr ir nepieciešami, lai tirgus uzraudzību
padarītu efektīvāku, tika izteiktas zināmas bažas. Šie
pasākumi nozarei būtiskas izmaksas neradīs, turklāt
labākas tirgus uzraudzības radītie ieguvumi daudzkārt
atsvērs izmaksas.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana ― ietekmes novērtējums
Ir veikts ietekmes novērtējums par
Direktīvas 2009/142/EK pārskatīšanu. Ietekmes
novērtējumā plaši izklāstīti dažādie varianti,
kā pārskatīt Direktīvas 2009/142/EK ar nozari
saistītos aspektus.
Attiecībā
uz saskaņošanas ar JTR aspektiem ietekmes novērtējumā par
Direktīvas 2009/142/EK pārskatīšanu norādīts, ka
jāskata vispārīgais ietekmes novērtējums, kas veikts
saistībā ar 2011. gada 21. novembrī pieņemto JTR
īstenošanas tiesību aktu kopumu[17].
Paredzams, ka korekcijas saistībā ar
pielāgošanu JTR lēmumam un to ietekme būs vienāda
attiecība uz visām deviņām ražojuma saskaņošanas
direktīvām, kas iekļautas pielāgojuma tiesību aktu
kopumā.
Ietekmes novērtējumā par
minētā pielāgojuma tiesību aktu kopumu jau ir
rūpīgi izpētīti dažādie varianti, kas ir tieši
tādi paši attiecībā uz Direktīvu 2009/142/EK.
Ziņojumā bija ietverta arī analīze par ietekmi, ko rada
juridiska pielāgošana JTR lēmuma noteikumiem.
Tālab ietekmes novērtējuma
ziņojumā par Direktīvas 2009/142/EK pārskatīšanu
šādi aspekti netika pētīti, un galvenā uzmanība tika
vērsta uz īpašiem ar Direktīvu 2009/142/EK saistītiem
jautājumiem, kā arī uz to, kā tos risināt.
Pamatojoties uz apkopoto informāciju,
Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā par
problēmām un jautājumiem, kas saistīti ar Direktīvu 2009/142/EK,
tika analizēti un salīdzināti trīs varianti.
1. variants — "Nedarīt
neko" jeb līdzšinējā situācija bez izmaiņām
Šajā variantā Direktīvu 2009/142/EK
nav paredzēts grozīt.
2. variants – Rīcība,
izmantojot ar likumdošanu nesaistītus pasākumus
2. variantā konstatēto problēmu
risināšanai apsvērta iespēja veicināt
brīvprātīgu rīcību, piemēram, publicējot
vadlīniju dokumentus, kuros ietverta Direktīvas 2009/142/EK
kopīgi saskaņota interpretācija.
3. variants – Rīcība,
izmantojot ar likumdošanas pasākumus
Šajā variantā paredzēts
grozīt Direktīvu 2009/142/EK.
Tika
konstatēts, ka visvēlamākais ir 3. variants, jo:
–
tas uzskatāms par efektīvāku
nekā 2. variants; tā kā nav iespējams panākt 2. varianta
izpildi, tad reāla pozitīva ietekme ir maz ticama;
–
tas nerada ievērojamas izmaksas
uzņēmējiem un pilnvarotajām struktūrām;
paredzams, ka tiem, kuri jau darbojas atbildīgi, neradīsies papildu
izmaksas vai arī tās būs nelielas, jo būtībā joma
un noteikumi nemainās, tiek iestrādāti tikai juridiski
precizējumi;
–
netika konstatēta nekāda būtiska
ekonomiska vai sociāla ietekme;
–
ar 1. un 2. variantu nav iespējams
risināt juridisko nekonsekvenci vai neskaidrības, tāpēc tie
nepalīdzēs labāk īstenot Direktīvu 2009/142/EK.
Priekšlikumā ietverti šādi aspekti:
·
novecojušās temperatūras
robežvērtības, proti, 105°C izslēgšana no jomas
definīcijas;
·
patlaban Direktīvā 2009/142/EK
neiekļautu, nozarei specifiskas terminoloģijas definīciju
pievienošana;
·
Direktīvas 2009/142/EK 2. panta 2. punktā
paredzēto dalībvalstu ziņojumu par to teritorijās
izmantotajiem gāzes tipiem un atbilstošajiem piegādes spiedieniem
satura un formas saskaņošana;
·
saistības starp Direktīvas 2009/142/EK un
citiem ES saskaņošanas tiesību aktiem precizēšana, tostarp attiecībā
uz ekodizaina īstenošanas pasākumiem saskaņā ar
Direktīvu 2009/125/EK un citiem Savienības enerģētikas
politikas instrumentiem;
·
dažu Direktīvas 2009/142/EK noteikumu
precizēšana.
Īstenojot šo priekšlikumu,
uzņēmējiem tiks nodrošināti vienlīdzīgi
nosacījumi un tādējādi stiprināta Eiropas
uzņēmumu konkurētspēja, kā arī tiks uzlabota
patērētāju un citu galalietotāju drošība.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
3.1. Piemērošanas joma un
definīcijas
Ierosinātās regulas joma atbilst
Direktīvas 2009/142/EK jomai un aptver "iekārtas" un "armatūru".
Lai to padarītu labāk izprotamu,
priekšlikumā ir formulētas dažas definīcijas, kas attiecas uz
nozarei specifiskiem jautājumiem.
Turklāt ir iekļautas
vispārīgās definīcijas, kas izriet no pielāgošanas JTR
lēmumam.
3.2. Dalībvalstu paziņojumi par
gāzes piegādes parametriem to teritorijā
Ierosinājumā regulai ir
iekļauts pašreizējais Direktīvas 2009/142/EK 2. panta 2. punkts,
saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāziņo
pārējām dalībvalstīm un Komisijai par gāzes
tipiem un attiecīgajiem piegādes spiedieniem to teritorijās un
jebkādam izmaiņām šajā jomā. Pēc tam šo
informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī (OV)[18].
Šāda informācija ir ļoti
svarīga ražotājiem, jo gāzes piegādes parametri vietā,
kur iekārta, kurā izmanto gāzveida kurināmo, tiek nodota
ekspluatācijā, ir ļoti svarīgi tās drošai un pareizai
funkcionēšanai. Tāpēc ražotājiem šis aspekts
jāņem vērā jau projektēšanas posmā.
Atbilstošas informācijas pieejamība
ir arī priekšnosacījums tam, lai noteiktu "iekārtas
kategorijas" marķējumu vai marķējumus, kas
jānorāda uz iekārtas un kurus nosaka Eiropas
Standartizācijas komiteja (CEN). Patlaban šī informācija
ir sniegta harmonizētajā standartā hEN 437:2003+A1:2009 un
konkrētiem ražojumiem paredzētos Eiropas harmonizētajos
standartos.
Tomēr, tā kā patlaban
publicētā informācija nav pietiekama, ir nepieciešams precizēt
parametrus, kuri dalībvalstīm būtu jāpaziņo, lai
nodrošinātu šādas informācijas konsekventumu un salīdzināmību.
Turklāt gāzes piegādes parametri
Savienībā patlaban strauji mainās. Cita starpā iemesls tam
ir vispārīgais Savienības mērķis palielināt no
atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvaru.
Tāpēc aizvien vairāk gāzu no netradicionāliem avotiem[19] tiks
piegādātas gan, izmantojot izolētus lokālos tīklus,
gan ievadot to dabasgāzes piegādes tīklos.
Neraugoties uz centieniem panākt
lielāku gāzes raksturlielumu harmonizāciju visā Eiropā[20],,
pakāpeniskā no dažām gāzes ieguvēm iegūtās
gāzes izsīkšana un tās aizstāšana ar biogāzi
novedīs pie aizvien lielākas gāzu raksturlielumu
dažādību.
Tā kā Direktīvas 2009/142/EK
satvarā uz gāzes tipu un to piegādes spiedieniem
harmonizācija neattiecas un tos šādai harmonizācijai nevar
pakļaut saskaņā ar šo priekšlikumu, gāzes kvalitātes
jautājums ir jāņem vērā ierosinājumā, lai
nodrošinātu saikni ar iekārtu drošību un veiktspēju.
Tālab ir svarīgi, lai šis
priekšlikums nodrošinātu, ka ražotājiem ir atbilstoša
informācija par pieejamajiem gāzes tipiem un piegādes spiedieniem,
jo gāzes iekārtas ir ļoti jutīgas pret kurināmā
sastāvu. Nepiemērota vai nepilnīga informācija
projektēšanas posmā novestu pie tā, ka tirgū tiek laistas
nedrošas un/vai neoptimāli darbojošās iekārtas (piemēram,
ievērojami zemāks energoefektivitātes līmenis).
Tāpēc priekšlikumā ir
definēti parametri, ko vajadzētu iekļaut paziņojumos, lai
labāk nodrošinātu iekārtu saderību ar gāzes
piegādes parametriem, un tajā ir paredzēta saskaņota
šādu paziņojumu sniegšanas veidlapa.
3.3. Darīt gāzes iekārtas
un armatūru pieejamu tirgū, uzņēmēju pienākumi,
CE marķējums, brīva aprite
Priekšlikumā ir ietverti tipiski ar
ražojumiem saistītu Savienības saskaņošanas tiesību aktu
noteikumi un noteikti attiecīgo uzņēmēju (ražotāju,
pilnvaroto pārstāvju, importētāju un izplatītāju)
pienākumi saskaņā ar JTR lēmumu.
Saskaņā ar Direktīvu 2009/142/EK
armatūrai nav CE marķējuma (jo uz to neattiecas arī
drošības klauzulas procedūra). Armatūra nav iekārtas,
kurās dedzina gāzveida kurināmo, bet
starpizstrādājumi, ko dara pieejamus atsevišķi tikai
profesionālajās aprindās un kurus paredzēts iemontēt
iekārtā pirms tās laišanas tirgū. Saskaņā ar
Direktīvu 2009/142/EK armatūrai ir jāpievieno sertifikāts,
kurā deklarēta tās atbilstība direktīvas noteikumiem
un noradīti tās raksturlielumi un tas, kā tā būtu
jāiemontē iekārtā vai jāsamontē, lai tiktu
ievērotas pabeigtām iekārtām piemērojamās pamatprasības.
Tā kā armatūras pienācīga konstrukcija veicina
pabeigtas iekārtas pareizu un drošu darbību un tā kā
iekārtas ar gāzi saistītos riskus var novērtēt tikai
pēc armatūras uzstādīšanas, ierosinātajā
regulā tiek saglabāts pašreizējais noteikums, saskaņā
ar kuru armatūrai nav CE marķējuma. Tomēr skaidrības
labad sertifikāts, ko armatūrai pievieno saskaņā ar
Direktīvu 2009/142/EK, ir ticis nodēvēts par "armatūras
atbilstības sertifikātu", lai labāk definētu tā
saturu un precizētu tā saistību ar ES atbilstības
deklarācijas prasību atbilstīgi citiem iespējami
piemērojamiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem.
3.4. Saskaņotie standarti
Atbilstību saskaņotajiem standartiem
ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību pamatprasībām.
Regulā (ES) Nr. 1025/2012 ir noteikts horizontālais tiesiskais
regulējums Eiropas standartizācijai. Minētajā regulā
cita starpā ir iekļauti noteikumi par Komisijas sagatavotajiem
standartizācijas pieprasījumiem Eiropas Standartizācijas
organizācijai, par procedūru, kā celt iebildumus pret
saskaņotajiem standartiem, un par ieinteresēto personu
līdzdalību standartizācijas procesā. Tāpēc
tiesiskās noteiktības labad Direktīvas 2009/142/EK
noteikumi, kuri attiecas uz šiem pašiem aspektiem, nav atkārtoti
iekļauti šajā priekšlikumā.
3.5. Pilnvarotās iestādes
Lai tiktu nodrošināts augsts
veselības un drošības aizsardzības līmenis un lai visas
ieinteresētās personas uzticētos jaunās pieejas
sistēmai, ļoti svarīga ir pilnvaroto iestāžu
pienācīga darbība.
Tāpēc saskaņā ar JTR
lēmumu priekšlikumā ir noteikti stingrāki pilnvaroto
iestāžu paziņošanas kritēriji un īpašas prasības
pilnvarojošajām iestādēm.
3.6. Atbilstības
novērtēšana
Priekšlikumā ietvertas tās pašas
atbilstības novērtēšanas procedūras, kas paredzētas
Direktīvā 2009/142/EK. Tomēr attiecīgie moduļi tiek
atjaunināti saskaņā ar JTR lēmumu.
Jo īpaši jāmin, ka tiek
saglabāta prasība, ka pilnvarotajai iestādei jāveic
darbības visu iekārtu un armatūras projektēšanas un
ražošanas posmā.
Turklāt tajā tiek saglabāta
pašreizējā pieeja projektēšanas posmam, saskaņā ar
kuru pilnvarotā iestāde ražojuma tipa pārbaudi veic pabeigtai
iekārtai vai armatūrai.
Tāpēc saskaņā ar JTR
lēmuma 4. panta 6. punktu tajā ir paredzēta tikai ES
tipa pārbaude – ražošanas tips, jo, tāpat kā Direktīvā
2009/142/EK, tiek uzskatīts, ka tehniskās dokumentācijas
pārbaude saistībā ar pabeigto tipu labāk atbilst lielajiem
riskiem saistībā ar gāzes drošību.
3.7. Īstenošanas un
deleģētie akti
Šis priekšlikums pilnvaro Komisiju
attiecīgos gadījumos pieņemt īstenošanas aktus, lai
nodrošinātu šīs regulas vienotu piemērošanu attiecībā
uz pilnvarotajām iestādēm, kuras neatbilst vai kuras vairs
neatbilst pilnvarojuma prasībām. Minētie īstenošanas akti
tiks pieņemti saskaņā ar noteikumiem par īstenošanas
aktiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus
principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
Priekšlikums pilnvaro Komisiju attiecīgos
gadījumos, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību,
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu
attiecībā uz to, kādam jābūt dalībvalstu
paziņojumu par gāzes piegādes parametriem to teritorijā
saturam un formai.
3.8. Nobeiguma noteikumi
Ierosināto regulu sāks piemērot
divus gadus pēc tās stāšanās spēkā, lai ražotājiem,
pilnvarotajām iestādēm, dalībvalstīm un Eiropas
standartizācijas iestādēm būtu laiks pielāgoties
jaunajām prasībām.
Tomēr pilnvaroto iestāžu iecelšanai
saskaņā ar jaunajām prasībām un procesu ir
jāsākas drīz pēc šīs regulas stāšanās
spēkā. Tas nodrošinās, ka līdz ierosinātās
regulas piemērošanas datumam saskaņā ar jaunajiem noteikumiem
būs iecelts pietiekami liels skaits pilnvaroto iestāžu tā, ka
neradīsies problēmas ar ražošanas nepārtrauktību un
piegādes tirgum.
Attiecībā uz sertifikātiem, ko
pilnvarotās iestādes izdod saskaņā ar Direktīvu 2009/142/EK,
ir paredzēts pārejas noteikums, lai tiktu izlietoti krājumi un
nodrošināta vienmērīga pāreja uz jaunajām
prasībām.
Ar ierosināto regulu tiks atcelta un
aizstāta Direktīva 2009/142/EK.
3.9. Savienības kompetence,
juridiskais pamats, subsidiaritātes princips un juridiskā forma
Juridiskais pamats
Priekšlikuma pamatā ir Līguma 114. pants.
Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu ņem
vērā jo īpaši saistībā ar jaunpievienotajiem
noteikumiem, kuru mērķis ir efektīvāk izpildīt
Direktīvu 2009/142/EK, proti, saistībā ar
uzņēmēju pienākumiem, izsekojamības noteikumiem un
noteikumiem par atbilstības novērtēšanas iestāžu
novērtēšanas un paziņošanas noteikumiem.
Pieredze, kas gūta, izpildot tiesību
aktus, liecina, ka dalībvalstu līmenī veikto pasākumu
rezultātā ir radušās atšķirīgas pieejas un atšķirīga
attieksme pret uzņēmējiem Savienībā, un tas apdraud
Direktīvas 2009/142/EK mērķu sasniegšanu. Ja pasākumi
problēmu risināšanai tiek veikti dalībvalstu līmenī,
tas var apgrūtināt preču brīvu apriti. Turklāt
rīcība dalībvalstu līmenī attiecas uz kompetenci tikai
attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Ar saskaņotu
rīcību savienības līmenī iespējams daudz
labāk sasniegt izvirzītos mērķus, un tā jo īpaši
padarīs efektīvāku tirgus uzraudzību.
Tādējādi ir piemērotāk rīkoties Savienības
līmenī.
Proporcionalitāte
Saskaņā ar proporcionalitātes
principu ierosinātie grozījumi paredz vienīgi to, kas ir
nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai.
Jaunie vai grozītie pienākumi
nozarei (proti, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, vai
pārvaldes iestādēm) neradīs nevajadzīgu slogu un
izmaksas. Ja tika konstatēts, ka grozījumiem ir negatīva
ietekme, attiecīgā varianta ietekmes analīze palīdzēja
rast visproporcionālāko risinājumu konstatētajām
problēmām. Virkne grozījumu vērsti uz to, lai uzlabotu
spēkā esošās direktīvas skaidrību, neieviešot jaunas
prasības, kuras radītu papildu izmaksas.
Izmantotā likumdošanas metode
Priekšlikums ir veidots regulas formā.
Ierosinot direktīvas aizstāšanu ar
regulu, ir ņemts vērā Komisijas vispārīgais
mērķis vienkāršot regulatīvo vidi un nepieciešamība
nodrošināt, ka ierosinātie tiesību akti visā
Savienībā tiek īstenoti vienādi.
Ierosinātā regula pamatojas uz
Līguma 114. pantu, un tās mērķis ir nodrošināt
gāzes iekārtu iekšējā tirgus pienācīgu
darbību. Tajā ir noteikti skaidri un detalizēti noteikumi, kuru
piemērošana visā Savienībā tiks uzsākta vienlaikus un
vienādā veidā.
Saskaņā ar pilnīgās
saskaņošanas principiem dalībvalstis nedrīkst noteikt
stingrākas vai papildu prasības valsts tiesību aktos par
gāzes iekārtu laišanu tirgū. Jo īpaši visās dalībvalstīs
identiskām ir jābūt obligātajām pamatprasībām
un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas
jāievēro ražotājiem.
Tas pats attiecas uz noteikumiem, kas ir
ieviesti pielāgošanas JTR lēmumam rezultātā. Minētie
noteikumi ir skaidri un pietiekami precīzi, lai tos varētu tieši
piemērot tie, uz kuriem tie attiecas.
Dalībvalstīm paredzētie
pienākumi, piemēram, pienākums novērtēt, iecelt un
paziņot atbilstības novērtēšanas iestādes,
jebkurā gadījumā netiek kā tādi transponēti
valsts tiesību aktos, bet tos dalībvalstis īsteno, izmantojot
nepieciešamos regulatīvos un administratīvos pasākumus. Tas
nemainīsies, kad attiecīgie pienākumi tiks noteikti regulā.
Tāpēc dalībvalstīm nav
gandrīz nekādu izvēles iespēju, kā transponēt
direktīvu valsts tiesību aktos. Savukārt regula ļaus
tām ietaupīt izdevumus, kas saistīti ar direktīvas
transponēšanu.
Turklāt, izmantojot regulu, tiek
novērsts risks, ka dažādas dalībvalstis direktīvu
varētu transponēt dažādi, kas novestu pie atšķirīgiem
drošības aizsardzības līmeņiem un šķēršļu
radīšanas iekšējam tirgum, tādējādi apdraudot tā
efektīvu īstenošanu.
Pāreja no direktīvas uz regulu
neradīs nekādas izmaiņas regulatīvajā pieejā.
Jaunās pieejas raksturīgās
iezīmes tiks pilnībā saglabātas, jo īpaši
ražotājiem dotās izvēles iespējas, izraugoties
līdzekļus, ko tie izmanto pamatprasību ievērošanai, un
izraugoties kādu no pieejamajām atbilstības
novērtēšanas procedūrām, lai pierādītu gāzes
iekārtu atbilstību. Juridiskā instrumenta veids neietekmēs
spēkā esošos mehānismus, kas atbalsta tiesību aktu
īstenošanu (standartizācijas process, darba grupas,
administratīvā sadarbība, vadlīniju dokumentu izstrāde
u. c.).
Turklāt regulas
izvēlēšanās nenozīmē, ka lēmumu pieņemšanas
process tiek centralizēts. Dalībvalstis saglabā kompetenci,
piemēram, attiecībā uz pilnvaroto iestāžu iecelšanu un
akreditāciju, tirgus uzraudzības un izpildes pasākumiem, kā
arī attiecībā uz saviem gāzes piegādes parametriem
tiktāl, ciktāl gāzes raksturlielumi nav saskaņoti
Savienības līmenī.
Visbeidzot, regulu izmantošana iekšējā
tirgus tiesību aktu jomā saskaņā arī ar
ieinteresēto personu pausto vēlmi ļauj izvairīties no
pārmērīgas reglamentēšanas riska. Tas arī ļauj
ražotājiem izmantot tieši regulas tekstu tā vietā, lai atrastu
un izpētītu 28 transponēšanas tiesību aktus.
Pamatojoties uz minēto, tiek
uzskatīts, ka regula ir vispiemērotākais risinājums visam
iesaistītajām pusēm, jo tā ļaus ātrāk un
konsekventāk piemērot ierosinātos tiesību aktus un
ļaus radīt precīzāk noteiktu regulatīvo vidi
uzņēmējiem.
4.           Ietekme uz budžetu
Šis priekšlikums neietekmē
Savienības budžetu.
5.           Papildu informācija
Spēkā esošo tiesību aktu
atcelšana
Pieņemot šo priekšlikumu, tiks atcelta
Direktīva 2009/142/EK.
Eiropas Ekonomikas zona
Priekšlikums attiecas uz EEZ, tāpēc
tā piemērošanas joma jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu.
2014/0136 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par gāzveida kurināmā
iekārtām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[21],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto
gāzveida kurināmo[22],
ir formulēti noteikumi gāzveida kurināmā iekārtu
laišanai tirgū un nodošanai ekspluatācijā.
(2)       Direktīvas 2009/142/EK
pamatā ir jaunās pieejas principi, kas izklāstīti Padomes 1985. gada
7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskai saskaņošanai
un standartiem[23].
Tādējādi tajā ir noteiktas tikai pamatprasības, ko
piemēro gāzveida kurināmā iekārtām, turpretim
tehniskās detaļas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju[24] pieņem Eiropas
Standartizācijas komiteja (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās
standartizācijas komiteja (CENELEC). Var uzskatīt, ka
atbilstība Direktīvas 2009/142/EK prasībām ir
nodrošināta tad, ja ir nodrošināta atbilstība šādi
pieņemtajiem harmonizētajiem standartiem, kuru atsauces numuri ir
publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī. Pieredze liecina, ka minētie pamatprincipi labi
darbojas šajā nozarē, un tie būtu jāsaglabā un
jāpopularizē.
(3)       Pieredze, kas gūta,
īstenojot Direktīvu 2009/142/EK, norāda uz nepieciešamību
grozīt vairākus tās noteikumus, lai tos precizētu un
atjauninātu un tādējādi nodrošinātu tiesisko
noteiktību attiecībā uz definīcijām, kas skar tās
jomu, dalībvalstu ziņojumu par saviem gāzu tipiem un piegādes
spiedieniem saturu un noteiktām pamatprasībām.
(4)       Noteikti Direktīvas 2009/142/EK
aspekti būtu jāpārskata un jāuzlabo, tāpēc
skaidrības labad minētā direktīva būtu
jāatceļ. Jomai, pamatprasībām un atbilstības
novērtēšanas procedūrām jābūt identiskām
visās dalībvalstīs, tāpēc, transponējot uz
jaunās pieejas principiem balstītu direktīvu valstu tiesību
aktos, nav gandrīz nekādu izvēles iespēju. Lai
vienkāršotu tiesisko regulējumu, Direktīva 2009/142/EK būtu
jāaizstāj ar regulu, kas ir piemērots tiesiskais instruments, jo
nosaka precīzus un detalizētus noteikumus, kas nepieļauj, ka
dalībvalstis to transponē atšķirīgi, un
tādējādi nodrošina vienādu īstenošanu visā
Savienībā.
(5)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu
sistēmu[25]
ir noteikta vispārējo principu un atsauces noteikumu kopīga
sistēma, kuru paredzēts piemērot, tiesību aktos
saskaņojot produktu tirdzniecības nosacījumus, lai
nodrošinātu saskaņotu pamatu šo tiesību aktu pārskatīšanai
vai pārstrādāšanai. Lai nodrošinātu konsekvenci ar citiem
nozares ražojumu tiesību aktiem, Direktīva 2009/142/EK būtu
jāpielāgo minētajam lēmumam.
(6)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības
prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību[26], ir noteikti
horizontāli noteikumi par atbilstības novērtēšanas
iestāžu akreditāciju [ražojumu tirgus uzraudzība un trešo valstu
ražojumu kontrole] un CE marķējumu.
(7)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regula (ES) Nr.  […/…][27]
[par ražojumu tirgus uzraudzību] sniedz sīkus noteikumus par tirgus
uzraudzību un par to ražojumu kontroli, kuri Savienībā
nonāk no trešām valstīm, tostarp par gāzveida
kurināmā iekārtu, kontroli. Tajā ir noteikta arī
drošības klauzulas procedūra. Dalībvalstīm vajadzētu
organizēt un veikt tirgus uzraudzību, iecelt tirgus uzraudzības
iestādes un noteikt to pilnvaras un pienākumus. Tāpat tām
vajadzētu arī izveidot vispārīgas un nozarei
pielāgotas tirgus uzraudzības programmas.
(8)       Direktīvas 2009/142/EK
joma būtu jāsaglabā. Šo regulu būtu
jāpiemēro gāzveida kurināmā iekārtām un
armatūrai, kas iemontēta gāzveida kurināmā
iekārtās. Gāzveida kurināmā iekārtas ir
mājsaimniecības un ārpus mājsaimniecībām
izmantojamas iekārtas, kuras paredzēts izmantot vairākiem
konkrētiem lietojumiem.
(9)       Regulai vajadzētu
būt vērstai uz to, lai nodrošinātu gāzveida
kurināmā iekārtu un armatūras iekšējā tirgus
darbību attiecībā uz gāzes drošības riskiem un
energoefektivitāti.
(10)     Regulu nevajadzētu
piemērot tad, ja citi Savienības saskaņošanas tiesību akti
konkrētāk attiecas uz šajā regulā ietvertajiem aspektiem.
Tas attiecas arī uz pasākumiem, ko īsteno saskaņā
ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK[28], ar ko izveido
sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju
saistītiem ražojumiem.
(11)     Šīs regulas 6. pants
liedz dalībvalstīm noteikt stingrākas prasības
attiecībā uz veselību, drošību un enerģijas
taupīšanu, kas ierobežotu vai kavētu darīt pieejamas tirgū
un nodot ekspluatācijā iekārtas, kas atbilst šai regulai.
Tomēr šis noteikums neietekmē iespēju, ka dalībvalstis,
īstenojot citas ES direktīvas, var noteikt prasības, kas
ietekmē ražojumu, tostarp gāzes iekārtu,
energoefektivitāti, ja vien šādi pasākumi ir saderīgi ar
Līgumu.
(12)     Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 2009/28/EK[29]
par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu noteikts, ka
dalībvalstīm savos būvniecības noteikumos un
normatīvos ir jāiestrādā piemēroti pasākumi, lai
palielinātu visa veida no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas
enerģijas īpatsvaru būvniecības nozarē. Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES[30] par ēku
energoefektivitāti noteikts, ka dalībvalstīm jānosaka
minimālās energoefektivitātes prasības ēkām un
ēku elementiem un prasības attiecībā uz esošās
ēkās iebūvētu ēku tehnisko sistēmu
vispārējo energoefektivitāti. Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 2012/27/ES[31]
par energoefektivitāti noteikts, ka dalībvalstīm jāveic
pietiekami pasākumi, lai pakāpeniski samazinātu enerģijas
patēriņu dažādās jomās, tostarp ēkās.
(13)     Šī regula neietekmē
dalībvalstu pienākumu pieņemt valsts pasākumus
attiecībā uz no atjaunojamiem energoavotiem iegūtas
enerģijas izmantošanas veicināšanu un attiecībā uz ēku
energoefektivitāti saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK, 2010/31/ES
un 2012/27/ES. Tā atbilst minēto direktīvu mērķim, ka
valstu pasākumi noteiktos apstākļos drīkst ierobežot
tādu gāzes iekārtu uzstādīšanu, kuras atbilst šīs
regulas prasībām par enerģijas racionālu izmantošanu, ja
šādas prasības nerada nepamatotus tirgus šķēršļus.
(14)     Dalībvalstīm
vajadzētu veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
gāzveida kurināmā iekārtas dara pieejamas tirgū un
nodod ekspluatācijā tikai tad, ja, izmantojot tās paredzētajiem
mērķiem, tās neapdraud personu, mājdzīvnieku un
īpašuma drošību
(15)     Šīs regulas noteikumi neietekmē
dalībvalstu tiesības pieņemt noteikumus par gāzveida
kurināmā iekārtu nodošanu ekspluatācijā vai
regulārām pārbaudēm, lai nodrošinātu to pareizu
uzstādīšanu, lietošanu un tehnisko apkopi.
(16)     Šīs regulas noteikumi neietekmē
dalībvalstu tiesības pēc vajadzības pieņemt noteikumus
par uzstādīšanas aspektiem, telpu ventilācijas nosacījumiem
un aspektiem, kas saistīti ar pašas ēkas drošību un tās
energoefektivitāti ar nosacījumu, ka minētie noteikumi neietver
prasības par gāzveida kurināmā iekārtu konstrukciju.
(17)     Tā kā šī regula
neaptver šādus riskus, ko rada nepareizi uzstādītas,
uzturētas vai izmantotas gāzveida kurināmā iekārtas,
dalībvalstis tiek mudinātas rūpēties par to, lai
sabiedrība apzinātos riskus, kas saistīti ar sadegšanas
produktiem un jo īpaši oglekļa monoksīdu.
(18)     Lai gan ar šo regulu netiek
noteikts, kādiem jābūt gāzes piegādes parametriem
dalībvalstīs, tajā būtu jāņem vērā
fakts, ka, tā kā gāzveida kurināmā tehniskie
raksturlielumi nav saskaņoti, dažādās dalībvalstīs ir
atšķirīgi nosacījumi saistībā ar gāzes tipiem un
piegādes spiedieniem. Lai gāzveida kurināmā iekārtas
darbotos droši un pareizi, ļoti svarīgi aspekti ir gāzu tipu
sastāvs un specifikācijas un piegādes spiediens vietā, kur šādu
iekārtu nodod ekspluatācijā, tāpēc šis aspekts
būtu jāņem vērā jau iekārtas projektēšanas
posmā, lai nodrošinātu tās saderību ar paredzēto
gāzes tipu(-iem) un piegādes spiedienu(-iem).
(19)     Lai nerastos tādi
šķēršļi tirdzniecībai ar gāzveida kurināmā iekārtām,
kas saistīti ar faktu, ka gāzes piegādes parametri vēl nav
saskaņoti, un lai nodrošinātu, ka uzņēmēji ir
pietiekami informēti, dalībvalstīm vajadzētu informēt
pārējās dalībvalstis un Komisiju par gāzu tipiem un
piegādes spiedieniem, kas tiek izmantoti to teritorijā, kā
arī savlaicīgi informēt par jebkādām
izmaiņām šajā jomā.
(20)     Dalībvalstu
paziņojumos par gāzu tipiem un piegādes spiedieniem būtu
jāietver attiecīga informācija, kas nepieciešama
uzņēmējiem. Šajā sistēmā uz gāzveida
kurināmā iekārtu raksturlielumiem, veiktspēju un
saderību ar paziņotajiem gāzes piegādes parametriem
neattiecas piegādājamā gāzveida kurināmā
primārais avots.
(21)     Nosakot gāzu saimes un
gāzu grupas, kas tiek izmantotas to teritorijā, dalībvalstis
tiek aicinātas ņemt vērā patlaban notiekošo
standartizācijas darbu attiecībā uz gāzu raksturlielumiem,
tādējādi visā Savienībā nodrošinot vienotu un
saskaņotu pieeju attiecībā uz gāzveida kurināmā harmonizāciju,
izmantojot standartizāciju.
(22)     Kad saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem
noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu[32] un patlaban notiekošo CEN
darbu pie gāzes raksturlielumu specifikāciju standartizācijas
dalībvalstis veic konkrētus pasākumus biogāzes
plašākai izmantošanai, šādu gāzi ievadot gāzes piegādes
tīklā vai piegādājot šādu gāzi pa
izolētām sistēmām, tām būtu savlaicīgi
jāatjaunina savi paziņojumi par gāzu tipiem gadījumā,
ja piegādātās gāzes kvalitāte vairs nav iepriekš
paziņotā kvalitātes diapazona robežās.
(23)     Kad dalībvalstis
pieņem savus valsts rīcības plānus saskaņā ar
Direktīvu 2009/28/EK, lai izpildītu pienākumu palielināt no
atjaunojamiem energoresursiem, jo īpaši biogāzes, iegūtas
enerģijas īpatsvaru kopējā energopatēriņā,
tās tiek aicinātas apsvērt iespējas ievadīt šādas
gāzes gāzapgādes tīklā.
(24)     Dalībvalstīm
vajadzētu veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
gāzes piegādes parametri nerada šķēršļus
tirdzniecībai un ka tie neierobežo tādu gāzveida
kurināmā iekārtu nodošanu ekspluatācijā, kas ir saderīgas
ar vietējiem gāzes piegādes parametriem.
(25)     Gāzveida
kurināmā iekārtām, uz kurām attiecas šī regula un
kuras atbilst tās noteikumiem, būtu jāgūst priekšrocības
no preču brīvas aprites principa. Šādas iekārtas būtu
jāatļauj nodot ekspluatācijā ar nosacījumu, ka
tās ir saderīgas ar vietējiem gāzes piegādes parametriem.
(26)     Uz iekārtas datu
plāksnes norādītais iekārtas kategorijas
marķējums tieši norāda saikni ar gāzu saimēm un/vai
gāzu grupām, kam ir paredzēta attiecīgā gāzveida
kurināmā iekārta, lai sadedzināšana norisinātos droši
un ar vēlamo veiktspējas līmeni, un tādējādi
tiktu nodrošināta iekārtas saderība ar vietējiem gāzes
piegādes parametriem.
(27)     Būtu jāievēro
drošības, veselības aizsardzības un enerģijas
racionālas izmantošanas pamatprasības, lai nodrošinātu to, ka
iekārtas, kurās izmato gāzveida kurināmo, ir drošas, kad
tās ar vēlamo veiktspēju darbina normālā
režīmā.
(28)     Pamatprasības būtu
jāsaprot un jāpiemēro tā, lai projektēšanas un
ražošanas laikā ņemtu vērā jaunākos tehnikas sasniegumus,
kā arī tehniskos un saimnieciskos apsvērumus, kas nodrošina
augsta līmeņa veselības un drošības aizsardzību un enerģijas
racionālu izmantošanu.
(29)     Lai augstā
līmenī aizsargātu sabiedrības intereses, piemēram,
garantētu patērētāju, citu lietotāju un
mājdzīvnieku veselību un drošumu un īpašumu drošumu,
kā arī enerģijas racionālu izmantošanu un taisnīgu
konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem vajadzētu
būt atbildīgiem par gāzveida kurināmā iekārtu un
armatūras atbilstību šīs regulas prasībām, ņemot
vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes
ķēdē.
(30)     Visiem
uzņēmējiem, kas piedalās piegādes un izplatīšanas
ķēdē, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai
nodrošinātu, ka viņi dara pieejamas tirgū tikai tādas gāzveida
kurināmā iekārtas, kas atbilst šīs regulas noteikumiem.
Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale
atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un
izplatīšanas ķēdē.
(31)     Ražotājs sīki
pārzina produkta projektēšanas un ražošanas procesu, tāpēc
viņš var vislabāk veikt pilnīgu atbilstības
novērtēšanas procedūru. Tādēļ atbilstības
novērtēšanai arī turpmāk vajadzētu būt
vienīgi ražotāja pienākumam.
(32)     Ražotājam būtu
jāsniedz pietiekama un detalizēta informācija par iekārtas,
kurā izmanto gāzveida kurināmo, paredzēto lietojumu
tā, lai to varētu pareizi un droši uzstādīt un nodot
ekspluatācijā, lietot un veikt tās tehnisko apkopi. Šādā
informācijā var vajadzēt iekļaut saskarnes starp
iekārtu un instalācijas vidi tehniskās specifikācijas.
(33)     Lai veicinātu saziņu
starp uzņēmējiem, valsts tirgus uzraudzības
iestādēm un patērētājiem, dalībvalstīm
būtu jāmudina uzņēmēji papildus pasta adresei
norādīt arī tīmekļa vietnes adresi.
(34)     Jānodrošina, lai trešo
valstu gāzveida kurināmā iekārtas un armatūra, kas
nonāk Savienības tirgū, atbilstu šīs regulas
prasībām un jo īpaši lai ražotāji šīm
iekārtām un armatūrai būtu veikuši pienācīgas
atbilstības novērtēšanas procedūras. Tādēļ
būtu jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās,
vai gāzveida kurināmā iekārtas un armatūra, ko
viņi laiž tirgū, atbilst šīs regulas prasībām, un vai
viņi nelaiž tirgū iekārtas un armatūru, kuri
šādām prasībām neatbilst vai kuri rada apdraudējumu.
Būtu arī jāparedz, ka importētājiem ir
jāpārliecinās, vai ir veiktas atbilstības
novērtēšanas procedūras un vai iekārtas marķējums
un ražotāju sagatavotā dokumentācija ir pieejama
kompetentajām uzraudzības iestādēm pārbaudes
veikšanai.
(35)     Izplatītājs laiž
gāzveida kurināmā iekārtu vai armatūru tirgū
pēc tam, kad šo ražojumu tirgū ir laidis ražotājs vai
importētājs, un izplatītājam ir jārīkojas pietiekami
rūpīgi, lai, rīkojoties ar iekārtu vai armatūru,
netiktu nelabvēlīgi ietekmēta tā atbilstība.
(36)     Laižot tirgū
gāzveida kurināmā iekārtu vai armatūru, ikvienam
importētājam vajadzētu uz iekārtas vai armatūras
norādīt savu vārdu, reģistrēto nosaukumu vai
reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, ko izmantot
saziņai. Izņēmumi būtu jāparedz gadījumos, kad
iekārtas vai armatūras izmērs vai veids to neatļauj. Tas
ietver arī gadījumus, kad importētājam būtu
jāatver iepakojums, lai uz ražojuma norādītu savu nosaukumu un
adresi.
(37)     Ikviens
uzņēmējs, kurš vai nu laiž tirgū gāzveida
kurināmā iekārtu vai armatūru ar savu vārdu vai
preču zīmi, vai modificē gāzveida kurināmā
iekārtu vai armatūru tā, ka izmaiņas varētu
ietekmēt atbilstību šīs regulas prasībām, būtu
jāuzskata par ražotāju, un viņam būtu jāuzņemas
ražotāja pienākumi.
(38)     Izplatītāji un
importētāji darbojas tirgus vidē, tāpēc tiem būtu
jāiesaistās tirgus uzraudzības darbā, ko veic
kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt gataviem
aktīvai rīcībai, lai sniegtu kompetentajām
iestādēm visu vajadzīgo informāciju par
attiecīgajām gāzveida kurināmā iekārtām vai
armatūru.
(39)     Nodrošinot gāzveida
kurināmā iekārtas vai armatūras izsekojamību visā
piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst
vienkāršāka un efektīvāka. Efektīva izsekojamības
sistēma atvieglina tirgus uzraudzības iestāžu uzdevumu atrast
uzņēmējus, kas laiduši tirgū neatbilstīgas gāzes
kurināmā iekārtas vai armatūru.
(40)     Šajā regulā
būtu jāparedz noteikt vienīgi pamatprasības. Lai
veicinātu atbilstības novērtēšanu minētajām
prasībām, ir jāparedz to gāzveida kurināmā
iekārtu vai armatūras atbilstības prezumpcija, kuras atbilst
harmonizētajiem standartiem, ko nolūkā formulēt
detalizētas šo prasību specifikācijas jo īpaši
attiecībā uz gāzveida kurināmā iekārtu
konstrukciju, ražošanu, ekspluatāciju, enerģijas racionālas
izmantošanas testēšanu un uzstādīšanu pieņem
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012
par Eiropas standartizāciju[33].
(41)     Regulā (ES) Nr. 1025/2012
paredzēta procedūra iebildumu izteikšanai pret harmonizētajiem
standartiem, ja minētie standarti tikai daļēji atbilst šīs
regulas prasībām.
(42)     Lai uzņēmēji
varētu pierādīt un kompetentās iestādes
nodrošināt, ka gāzveida kurināmā iekārtas vai
armatūra, kas laista tirgū, atbilst pamatprasībām, ir
jāparedz atbilstības novērtēšanas procedūras.
Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības
novērtēšanas procedūru moduļi, kuros iekļautas
procedūras atkarībā no stingrības pakāpes
proporcionāli attiecīgajam apdraudējuma līmenim un
nepieciešamajam drošuma līmenim. Lai nodrošinātu
saskaņotību starp nozarēm un izvairītos no ad hoc
variantiem, atbilstības novērtēšanas procedūras būtu
jāizvēlas no minētajiem moduļiem.
(43)     Gāzveida
kurināmā iekārtu ražotājiem būtu jāsagatavo
ES atbilstības deklarācija, kur sniedz šajā regulā
prasīto informāciju par iekārtas atbilstību šīs
regulas un citu attiecīgo Savienības saskaņošanas tiesību
aktu prasībām.
(44)     Lai nodrošinātu
efektīvu piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības
nolūkiem, informācijai, kas vajadzīga, lai noteiktu visus
gāzveida kurināmā iekārtai piemērojamos
Savienības aktus, vajadzētu būt pieejamai vienotā ES
atbilstības deklarācijā.
(45)     Armatūras ražotājiem
būtu jāizsniedz armatūras atbilstības sertifikāts,
tādējādi nodrošinot saskaņā ar šo regulu nepieciešamo
informāciju par armatūras atbilstību šīs regulas
prasībām. Ja uz armatūru attiecas arī Savienības
saskaņošanas tiesību akti, armatūras ražotājiem
attiecīgos gadījumos būtu jāizdod arī ES
atbilstības deklarācija saskaņā ar minētajiem
tiesību aktiem.
(46)     CE marķējums,
kas norāda gāzveida kurināmā iekārtas atbilstību,
ir redzamais rezultāts veselam procesam, kas plašā nozīmē
ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārējie
principi, kas reglamentē CE marķējumu un tā
saistību ar citiem marķējumiem ir noteikti Regulā (EK)
Nr. 765/2008. CE marķējuma uzlikšanas noteikumi būtu
jānosaka šajā regulā.
(47)     Armatūra nav
gāzveida kurināmā iekārtas, bet starpprodukti, kurus dara
pieejamus jomas profesionāļiem un ko paredzēts iemontēt
iekārtā. Tā kā armatūras pienācīga
konstrukcija veicina pabeigtas iekārtas pareizu un drošu darbību un
tā kā iekārtas ar gāzi saistītos riskus var
novērtēt tikai pēc armatūras uzstādīšanas, ir
lietderīgi, ka armatūrai nav CE marķējuma.
(48)     Lai lietotājiem un trešām
pusēm nodrošinātu efektīvu aizsardzību, ir nepieciešams
pārbaudīt gāzveida kurināmā iekārtu un
armatūras atbilstību šajā regulā paredzētajām pamatprasībām.
(49)     Lai nodrošinātu
gāzveida kurināmā iekārtu atbilstību pamatprasībām,
ir jānosaka piemērotas atbilstības novērtēšanas
procedūras, kas jāievēro ražotājiem. Šādas
procedūras būtu jānosaka, izmantojot atbilstības
novērtēšanas moduļus, kas noteikti Lēmumā Nr. 768/2008/EK.
(50)     Šajā regulā
noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras paredz
to atbilstības novērtēšanas struktūru iesaistīšanos,
par kurām dalībvalstis paziņojušas Komisijai.
(51)     Pieredze liecina, ka
Direktīvā 2009/142/EK noteiktie kritēriji, kuriem
atbilstības novērtēšanas struktūrām jāatbilst,
lai par tām paziņotu Komisijai, nav pietiekami, lai nodrošinātu
šo struktūru vienlīdz augsta līmeņa sniegumu visā
Savienībā. Tomēr ir svarīgi, lai visas atbilstības
novērtēšanas struktūras veiktu savas funkcijas vienādā
līmenī un taisnīgas konkurences apstākļos.
Tādēļ jānosaka obligātās prasības atbilstības
novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt
paziņotas, lai varētu sniegt atbilstības novērtēšanas
pakalpojumus.
(52)     Lai nodrošinātu
saskaņotu atbilstības novērtēšanas kvalitātes
līmeni, ir arī svarīgi noteikt prasības pilnvarojošajām
iestādēm un citām struktūrām, kas piedalās
pilnvaroto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un
uzraudzībā.
(53)     Ja atbilstības
novērtēšanas struktūra pierāda atbilstību
kritērijiem, kas noteikti saskaņotajos standartos, būtu
jāpieņem, ka tā atbilst atbilstīgajām
prasībām, kuras noteiktas šajā regulā.
(54)     Šajā regulā noteikta
sistēma būtu jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas
paredzēta Regulā (EK) Nr. 765/2008. Akreditācija ir
svarīgs līdzeklis, kā verificēt atbilstības
novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc tā
arī būtu jāizmanto paziņošanas vajadzībām.
(55)     Regulā (EK)
Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija,
kas nodrošina nepieciešamo uzticamības līmeni attiecībā uz
atbilstības sertifikātiem, valsts publiskā sektora
iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko
līdzekli, kā pierādīt atbilstības
novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu
iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti
līdzekļi, ar ko pašām veikt minēto novērtēšanu.
Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu
veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības
līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un
pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie
pierādījumi, ka izvērtētās atbilstības
novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām
normatīvajām prasībām.
(56)     Atbilstības novērtēšanas
struktūras bieži piešķir apakšlīgumus par kādām to
darbības daļām saistībā ar atbilstības
novērtēšanu vai izmanto filiāles. Lai nodrošinātu
aizsardzības līmeni, kāds nepieciešams Savienības
tirgū laižamajām gāzveida kurināmā iekārtām,
ir ļoti svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas uzdevumu
veikšanai apakšlīgumu slēdzēji un filiāles atbilstu
tādām pašām prasībām, kādām atbilst
pilnvarotās iestādes. Tādēļ ir svarīgi, lai
paziņojamo pilnvaroto struktūru kompetences un snieguma
novērtēšana un jau paziņoto pilnvaroto struktūru
uzraudzība attiektos arī uz darbībām, kuras veic
apakšlīgumu slēdzēji un filiāles.
(57)     Jāpalielina
paziņošanas procedūras efektivitāte un pārredzamība,
un jo īpaši tā jāpielāgo jaunajām
tehnoloģijām, lai paziņošanu varētu veikt elektroniski.
(58)     Atbilstības
novērtēšanas struktūras var piedāvāt savus
pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi
dot dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret pilnvaroto
struktūru. Tādēļ ir svarīgi noteikt laikposmu,
kurā var novērst visas šaubas vai bažas par atbilstības
novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk
darboties kā pilnvarotās iestādes.
(59)     Konkurētspējas labad
ir svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas struktūras
piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūras, neradot
lieku slogu uzņēmējiem. Tā paša iemesla dēļ un
lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret uzņēmējiem,
jānodrošina konsekventa atbilstības novērtēšanas
procedūru tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt
ar atbilstīgu koordinēšanu un sadarbību starp atbilstības
novērtēšanas struktūrām.
(60)     Lai nodrošinātu vienotus
šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu
jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras
būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
(ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[34].
(61)     Konsultēšanās
procedūra būtu jāizmanto, lai pieņemtu īstenošanas
aktus, ar kuriem paziņojušajai dalībvalstij prasa veikt nepieciešamos
korektīvos pasākumus attiecībā uz pilnvarotajām
struktūrām, kas neatbilst vai vairs neatbilst to paziņošanas
prasībām.
(62)     Lai ņemtu vērā
tehnikas attīstību, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma 290. pantu Komisijai būtu jāpiešķir
attiecībā uz to, kādam jābūt dalībvalstu
paziņojumu par gāzes piegādes parametriem to teritorijā
saturam un formai.
(63)     Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, vajadzētu
nodrošināt, ka attiecīgos dokumentus vienlaikus, bez
kavēšanās un pienācīgā veidā nosūta Eiropas
Parlamentam un Padomei.
(64)     Jāparedz pārejas
pasākumi, kas ļautu darīt pieejamus tirgū vai laist
ekspluatācijā gāzveida kurināmā iekārtas, kas jau
ir laistas tirgū saskaņā ar Direktīvu 2009/142/EK.
(65)     Dalībvalstīm
būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas
piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un
jānodrošina, lai tie tiktu īstenoti. Sankcijām vajadzētu
būt efektīvām, samērīgām un
preventīvām.
(66)     Tā kā šīs
regulas mērķi — proti, nodrošināt, ka tirgū pieejamās
gāzveida kurināmā iekārtas atbilst prasībām,
kuras nodrošina lietotāju veselības un drošības
aizsardzības un mājdzīvnieku un īpašuma aizsardzības
augstu līmeni un enerģijas racionālu izmantošanu, vienlaikus
garantējot iekšējā tirgus darbību, — nevar pietiekami labi
sasniegt dalībvalstu līmenī, un tādējādi
rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo
mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī,
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes
principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir
vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(67)     Tāpēc Direktīva
2009/142/EK būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUŠAS ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI
NOTEIKUMI
1. pants
Darbības
joma
(1)
Šī regula attiecas uz iekārtām un
armatūru.
(2)
Šajā regulā uzskata, ka iekārtu
"izmanto normāli", ja izpildās šādi nosacījumi:
(a)
tā ir pareizi uzstādīta un tai tiek
regulāri veikta tehniskā apkope saskaņā ar ražotāja
norādījumiem;
(b)
to izmanto ar gāzi, kuras kvalitāte un piegādes
spiediena svārstības nepārsniedz normu;
(c)
to izmanto paredzētajiem mērķiem vai
tā, kā var būt pamatoti paredzams.
(3)
Šo regulu nepiemēro:
(a)
iekārtām, kuras īpaši paredzēts
izmantot rūpnieciskos procesos ražošanas ēkās;
(b)
iekārtām, kuras īpaši paredzēts
izmantot gaisa kuģos un uz dzelzceļiem;
(c)
iekārtām, kuras īpaši paredzēts
izmantot pētniecības vajadzībām īslaicīgai
lietošanai laboratorijās.
(4)
Ja attiecībā uz iekārtu vai armatūras
aspektiem, uz ko attiecas šī regula, konkrētāk attiecas citi
Savienības saskaņošanas tiesību akti, šo regulu nepiemēro
vai to pārtrauc piemērot šādam iekārtām vai armatūrai
attiecībā uz šādiem aspektiem.
(5)
Šīs regulas I pielikuma
3.5. punktā noteikto pamatprasību par enerģijas
racionālu izmantošanu nepiemēro iekārtām, uz ko attiecas
saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 15. pantu pieņemts
pasākums.
2. pants
Definīcijas
Šajā
regulā piemēro šādas definīcijas:
(1)
"iekārtas" ir gāzveida
kurināmā iekārtas, kuras izmanto ēdiena gatavošanai,
dzesēšanai, gaisa kondicionēšanai, telpu apsildei, karstā
ūdens sagatavošanai, apgaismei un mazgāšanai, kā arī piespiedu
vilkmes degļi un sildierīces, ko paredzēts aprīkot ar
šādiem degļiem;
(2)
"armatūra" ir drošības
ierīces, kontrolierīces vai regulatori un to mezgli, ko tirgū
realizē atsevišķi un ko paredzēts iemontēt gāzveida
kurināmā iekārtā vai no kuriem paredzēts samontēt
šādu iekārtu;
(3)
"sadegšana" ir process, kurā
gāzveida kurināmais reaģē ar skābekli, radot siltumu
vai gaismu;
(4)
"mazgāšana" ir viss mazgāšanas
process, tostarp žāvēšana un gludināšana;
(5)
"gāzveida kurināmais" ir
jebkurš kurināmais, kas ir gāzveida stāvoklī 15 °C pie
1 bāra (bar) spiediena;
(6)
"rūpniecisks process" ir izejvielu,
augu, lauksaimniecības dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu,
pārtikas vai citu produktu iegūšana, audzēšana, rafinēšana,
izgatavošana, ražošana vai sagatavošana komerciālām
vajadzībām;
(7)
"īpaša konstrukcija" ir
iekārtas konstrukcija, kad šāda konstrukcija ir paredzēta
konkrētas vajadzības nodrošināšanai konkrētā
procesā;
(8)
"ražošanas ēkas" ir jebkura vieta,
kurā galvenā īstenojamā darbība ir rūpniecisks
procesu, uz kuru attiecināmi īpaši valsts veselības un
drošības noteikumi;
(9)
"gāzu saime" ir gāzveida
kurināmo grupa ar līdzīgiem degšanas rādītājiem,
ko raksturo atrašanās kādā Wobbe indeksu diapazonā;
(10)
"gāzu grupa" ir noteikts Wobbe
indeksa diapazons attiecīgās saimes indeksa diapazonā;
(11)
"Wobbe indekss" ir gāzveida
kurināmā savstarpējas aizstājamības indikators, ko
izmanto, lai salīdzinātu dažāda sastāva gāzveida
kurināmā sadedzināšanā iegūto enerģiju iekārtā;
(12)
"iekārtu kategorija" ir to gāzu
saimju un/vai gāzu grupu iedalījums, kuru drošai sadedzināšanai ar
vēlamo veiktspēju iekārta paredzēta, kā
norādīts ar iekārtas kategorijas marķējumu, ko nosaka CEN;
(13)
“darīt iekārtu pieejamu tirgū” ir
par samaksu vai bez maksas piegādāt iekārtas izplatīšanai
vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību;
(14)
“darīt armatūru pieejamu tirgū” ir
par samaksu vai bez maksas piegādāt tirdzniecības
vajadzībām armatūru izplatīšanai Savienības tirgū
nolūkā iemontēt to iekārtā vai samontēt, lai
izgatavotu šādu iekārtu;
(15)
"energoefektivitāte" ir
attiecība starp iekārtas izejas jaudu un tai pievadīto
enerģiju;
(16)
“laist tirgū” nozīmē iekārtu
vai armatūru pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;
(17)
"nodot ekspluatācijā" ir
iekārtas pirmā izmantošana vai tās pirmā izmantošana
ražotāja paša vajadzībām;
(18)
“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska
persona, kas ražo iekārtu vai armatūru vai kurš uzdod projektēt
vai ražot šādu iekārtu vai armatūru un tirgo šādu ražojumu
ar savu vārdu vai preču zīmi;
(19)
“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura
fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību
Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru
rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem
uzdevumiem;
(20)
“importētājs” ir jebkura fiziska vai
juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību
Savienībā un laiž Savienības tirgū kādas trešās
valsts iekārtu vai armatūru;
(21)
“izplatītājs” ir jebkura tāda
fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav
ražotājs vai importētājs un kas dara iekārtu vai armatūru
pieejamu tirgū;
(22)
“uzņēmēji” ir ražotājs,
pilnvarotais pārstāvis, importētājs un
izplatītājs;
(23)
“tehniskā specifikācija” ir dokuments,
kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām iekārtai vai armatūrai
ir jāatbilst;
(24)
“harmonizētais standarts” ir saskaņotais
standarts, kas definēts 2. panta 1. punkta
c) apakšpunktā Regulā (ES) Nr. 1025/2012;
(25)
“akreditācija” ir akreditācija, kā
definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā;
(26)
“valsts akreditācijas struktūra” ir
valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK)
Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā;
(27)
“atbilstības novērtēšana” ir
process, kurā novērtē, vai ir ievērotas ar iekārtu vai
armatūru saistītās pamatprasības, kas noteiktas šajā
regulā;
(28)
“atbilstības novērtēšanas
struktūra” ir struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas
darbības, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un
inspekciju;
(29)
“atsaukšana” ir jebkāds pasākums ar
mērķi saņemt atpakaļ iekārtu, kas jau darīta
pieejama tiešajam lietotājam;
(30)
“izņemšana” ir jebkāds pasākums, kas
paredzēts, lai novērstu, ka iekārta vai armatūra no
piegādes ķēdes tiek darīta pieejama tirgū;
(31)
“CE marķējums” ir marķējums, ar
ko ražotājs norāda, ka ražojums atbilst piemērojamām
prasībām, kuras ir noteiktas Savienības saskaņošanas
tiesību aktos attiecībā uz tā uzlikšanu;
(32)
“Savienības saskaņošanas tiesību
akti” ir visi Savienības tiesību akti, ar ko saskaņo ražojumu
tirdzniecības nosacījumus.
3. pants
Darīt
pieejamu tirgū un nodošana ekspluatācijā
(1)
Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas
vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka iekārtas var tikt darītas
pieejamas tirgū un nodotas ekspluatācijā tikai tad,
ja tās atbilst šīs regulas prasībām.
(2)
Dalībvalstis veic visus nepieciešamos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka armatūru var darīt pieejamus
tirgū tikai tad, ja tā atbilst šīs regulas prasībām.
(3)
Šī regula neietekmē dalībvalstu
tiesības noteikt prasības, ko tās var uzskatīt par
nepieciešamām, lai nodrošinātu personu, mājdzīvnieku un
īpašuma aizsardzību iekārtu normālas izmantošanas laikā
ar nosacījumu, ka tas nav saistīts ar šādu iekārtu
modificēšanu.
4. pants
Gāzes
piegādes parametri
(1)
Dalībvalstis saskaņā ar
II pielikumā noteiktajām prasībām Komisiju un
pārējās dalībvalstīs informē par to
teritorijā izmantotā gāzveida kurināmā gāzu tipiem
un to atbilstošajiem piegādes spiedieniem, kā arī
savlaicīgi informē par jebkādām izmaiņām
šajā jomā.
(2)
Komisija nodrošina šīs informācijas
publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
5. pants
Pamatprasības
Iekārtas un armatūra atbilst
tām piemērojamām pamatprasībām, kas noteiktas
I pielikumā.
6. pants
Brīva
aprite
(1)
Dalībvalstis saistībā ar šīs
regulas aptvertajiem aspektiem neliedz, neierobežo un nekavē darīt
pieejamas tirgū un nodot ekspluatācijā iekārtas, kas
atbilst šai regulai.
(2)
Dalībvalstis saistībā ar šīs
regulas aptvertajiem riskiem neliedz, neierobežo un nekavē darīt
pieejamu tirgū un nodot ekspluatācijā armatūru, kas atbilst
šai regulai.
(3)
Šī regula neietekmē dalībvalstu pienākumu
paredzēt pasākumus saistībā ar no atjaunojamiem
energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu un
ēku energoefektivitāti saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK,
Direktīvu 2010/31/ES un Direktīvu 2012/27/ES. Šādi noteikumi ir
atbilstīgi Līgumam.
II NODAĻA
UZŅĒMĒJU
PIENĀKUMI
7. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R2. pants]
Ražotāju
pienākumi
(1)
Laižot tirgū savas iekārtas vai
armatūru, ražotāji nodrošina, ka tie ir projektēti un izgatavoti
saskaņā ar pamatprasībām, kas noteiktas
I pielikumā.
(2)
Iekārtu vai armatūras ražotāji
sagatavo III pielikumā minēto tehnisko dokumentāciju un
veic 14. pantā minēto atbilstības novērtēšanas
procedūru vai nodrošina tās veikšanu.
Ja, veicot pirmajā rindkopā minēto
procedūru, ir pierādīta iekārtas atbilstība
piemērojamajām prasībām, ražotāji sagatavo ES
atbilstības deklarāciju un uzliek CE marķējumu.
Ja, veicot pirmajā rindkopā minēto
procedūru, ir pierādīta armatūras atbilstība
piemērojamajām prasībām, ražotāji sagatavo
armatūras atbilstības sertifikātu.
(3)
Ražotāji pēc iekārtas laišanas
tirgū tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības
deklarāciju glabā 10 gadus.
Ražotāji pēc armatūras laišanas
tirgū tehnisko dokumentāciju un armatūras atbilstības
deklarāciju glabā 10 gadus.
(4)
Ražotāji nodrošina, lai būtu
procedūras, kā nodrošināt pastāvīgu atbilstību
sērijveida ražošanā. Pienācīgi ņem vērā
iekārtas vai armatūras projekta vai raksturlielumu izmaiņas,
kā arī izmaiņas harmonizētajos standartos vai citās
tehniskajās specifikācijās, atsaucoties uz kurām
deklarēta iekārtu atbilstība.
Ja to uzskata par lietderīgu
saistībā ar iekārtas vai armatūras radīto risku,
ražotāji patērētāju un citu galalietotāju
veselības un drošības aizsardzības nolūkā veic
tirgū laistās iekārtas paraugu testēšanu, izmeklē un,
ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības par
neatbilstīgām iekārtām un armatūru un atsauc šādas
iekārtas, kā arī pastāvīgi informē
izplatītājus par šādu uzraudzību.
(5)
Ražotāji nodrošina, ka uz to
iekārtām vai armatūras ir tipa, partijas vai sērijas numurs
vai cits elements, pēc kura to var identificēt.
Ja iekārtas vai armatūras izmēri
vai veids to nepieļauj, ražotāji nodrošina, ka nepieciešamā
informācija ir norādīta uz iepakojuma.
(6)
Ražotāji uz iekārtas vai, ja tas nav
iespējams, uz iepakojuma un iekārtai pievienotajās
instrukcijās norāda savu nosaukumu, reģistrēto
komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi
saziņas vajadzībām. Norādītajai adresei ir
jābūt adresei, ko izmanto kā vienoto kontaktpunktu saziņai
ar ražotāju. Kontaktinformāciju norāda valodā, ko
patērētāji, lietotāji un tirgus uzraudzības
iestādes spēj viegli saprast, un to nosaka attiecīgā
dalībvalsts.
Ražotāji uz armatūras vai, ja tas nav
iespējams, uz iepakojuma un armatūrai pievienotajās
instrukcijās norāda savu nosaukumu, reģistrēto
komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi
saziņas vajadzībām. Norādītajai adresei ir jābūt
adresei, ko izmanto kā vienoto kontaktpunktu saziņai ar
ražotāju.
(7)
Ražotāji nodrošina, ka iekārtai
valodā, ko patērētāji un citi galalietotāji spēj
viegli saprast un ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, ir
pievienotas instrukcijas un drošības informācija saskaņā ar
I pielikuma 1.5. punktu. Šādas instrukcijas un drošības
informācija ir skaidras, saprotamas un nepārprotamas.
Ražotāji nodrošina, ka armatūrai
valodā, ko iekārtas ražotāji spēj viegli saprast, ir
pievienots armatūras atbilstības sertifikāts, kurā  cita
starpā ir iekļautas norādes par tās iemontēšanu,
samontēšanu, regulēšanu, ekspluatāciju un tehnisko apkopi
saskaņā ar I pielikuma 1.7. punktu Šādas norādes
ir skaidras un viegli saprotamas.
(8)
Ražotāji, kuri uzskata vai kuriem ir iemesls
uzskatīt, ka iekārta vai armatūra, ko tie darījuši pieejamu
tirgū, neatbilst šai regulai, nekavējoties īsteno
nepieciešamās korektīvās darbības, lai nodrošinātu
iekārtas vai armatūras atbilstību vai pēc vajadzības
to atsauktu vai izņemtu no tirgus. Turklāt, ja iekārta vai armatūra
rada apdraudējumu, ražotāji nekavējoties par to informē
kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs,
kurās viņi iekārtu vai armatūru ir darījuši pieejamu
tirgū, norādot sīku informāciju, jo īpaši par
neatbilstību un par veiktajām korektīvajām
darbībām.
(9)
Pēc pamatota kompetentās valsts
iestādes pieprasījuma ražotāji tai viegli saprotamā
valodā sniedz visu informāciju un dokumentāciju, kas
nepieciešama, lai pierādītu iekārtas vai armatūras
atbilstību šai regulai. Minēto informāciju un dokumentāciju
var sniegt papīra vai elektroniskā formā. Ražotāji pēc
šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos pasākumos,
kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt
iekārtas vai armatūra, ko viņi laiduši tirgū.
8. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R3. pants]
Pilnvarotie
pārstāvji
(1)
Ražotājs ar rakstisku pilnvaru var iecelt
pilnvaroto pārstāvi.
Pilnvarotā pārstāvja pilnvarās
neietilpst 7. panta 1. punktā noteiktie pienākumi un
tehniskās dokumentācijas sagatavošana.
(2)
Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus,
kas noteikti no ražotāja saņemtajā pilnvarā. Pilnvara
pilnvarotajam pārstāvim ļauj veikt vismaz šādas
darbības:
(a)
pēc iekārtas laišanas tirgū 10 gadus
glabāt valsts uzraudzības iestādēm pieejamu ES
atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju;
(b)
pēc armatūras laišanas tirgū 10 gadus
glabāt valsts uzraudzības iestādēm pieejamu armatūras
atbilstības sertifikātu un tehnisko dokumentāciju;
(c)
pēc pamatota kompetentās valsts
iestādes pieprasījuma sniegt šai iestādei visu informāciju
un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu iekārtas
vai armatūras atbilstību;
(d)
pēc kompetento valsts iestāžu
pieprasījuma sadarbojas ar tām visos pasākumos, kas tiek veikti,
lai likvidētu apdraudējumus, ko rada iekārtas vai armatūra,
uz kurām attiecas pilnvarotā pārstāvja pilnvaras.
9. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R4. pants]
Importētāju
pienākumi
(1)
Importētāji laiž tirgū tikai
atbilstīgas iekārtas un armatūru.
(2)
Pirms iekārtas laišanas tirgū
importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo
atbilstības novērtēšanas procedūru, kā noteikts 14. pantā.
Importētāji nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju,
ka iekārtai ir CE marķējums, ka tai ir pievienotas
instrukcijas un drošības informācija atbilstīgi I pielikuma
1.5. punktam un ka ražotājs ir izpildījis 7. panta 5. un 6. punktā
noteiktās prasības.
Pirms armatūras laišanas tirgū
importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo
atbilstības novērtēšanas procedūru, kā noteikts 14. pantā.
Importētāji nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko
dokumentāciju, ka armatūrai ir pievienots armatūras
atbilstības sertifikāts, kurā cita starpā ir iekļauta
informācija par tās iemontēšanu vai samontēšanu,
regulēšanu, ekspluatāciju un tehnisko uzturēšanu
saskaņā ar I pielikuma 1.7. punktu un ka ražotājs ir
izpildījis attiecīgi 7. panta 5. un 6. punktā
noteiktās prasības.
Ja importētājs uzskata vai ja viņam
ir iemesls uzskatīt, ka iekārta vai armatūra neatbilst
I pielikumā noteiktajām pamatprasībām,
importētājs nelaiž iekārtu vai armatūru tirgū, pirms
ir nodrošināta tās atbilstība. Turklāt, ja iekārta vai
armatūra rada apdraudējumu, importētājs par to informē
ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.
(3)
Importētāji uz iekārtas vai, ja tas
nav iespējams, uz iepakojuma un iekārtai pievienotajās
instrukcijās norāda savu nosaukumu, reģistrēto
komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi
saziņas vajadzībām. Kontaktinformāciju norāda
valodā, ko patērētāji, citi galalietotāji un tirgus
uzraudzības iestādes spēj viegli saprast, un to nosaka
attiecīgā dalībvalsts.
Importētāji uz armatūras vai, ja
tas nav iespējams, uz iepakojuma norāda savu nosaukumu, reģistrēto
komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi
saziņas vajadzībām. Kontaktinformāciju norāda
valodā, ko iekārtas ražotāji un tirgus uzraudzības
iestādes spēj viegli saprast, un to nosaka attiecīgā
dalībvalsts.
(4)
Importētāji nodrošina, ka iekārtai
valodā, ko patērētāji un citi galalietotāji spēj
viegli saprast un ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, ir
pievienotas instrukcijas un drošības informācija saskaņā ar
I pielikuma 1.5. punktu.
Importētāji
nodrošina, ka armatūrai valodā, ko iekārtas ražotāji
spēj viegli saprast un ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, ir
pievienots armatūras atbilstības sertifikāts, kurā cita
starpā ir iekļautas instrukcijas par tās iemontēšanu,
samontēšanu, regulēšanu, ekspluatāciju un tehnisko apkopi
saskaņā ar I pielikuma 1.7. punktu.
(5)
Importētāji nodrošina, lai laikā,
kad tie ir atbildīgi par iekārtu vai armatūru, uzglabāšanas
un pārvadāšanas apstākļi neapdraudētu tās
atbilstību I pielikumā noteiktajām prasībām.
(6)
Ja to uzskata par lietderīgu
saistībā ar iekārtas vai armatūras radīto risku,
importētāji lietotāju veselības un drošības
aizsardzības nolūkā un pēc pienācīgi pamatota
pieprasījuma no kompetentajām iestādēm veic tirgū
laisto iekārtu vai armatūras paraugu testēšanu, izmeklē un,
ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības par neatbilstīgām
iekārtām vai armatūru un atsauc šādas iekārtas,
kā arī pastāvīgi informē izplatītājus par
šādu uzraudzību.
(7)
Importētāji, kuri uzskata vai kuriem ir
iemesls uzskatīt, ka iekārta vai armatūra, ko tie laiduši
tirgū, neatbilst šai regulai, nekavējoties īsteno
nepieciešamās korektīvās darbības, lai nodrošinātu
iekārtas vai armatūras atbilstību vai pēc vajadzības
to atsauktu vai izņemtu no tirgus. Turklāt, ja iekārta vai
armatūra rada apdraudējumu, importētāji nekavējoties
par to informē kompetentās valsts iestādes tajās
dalībvalstīs, kurās viņi iekārtu vai armatūru ir
darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo
īpaši par neatbilstību un par veiktajām korektīvajām
darbībām.
(8)
Importētāji pēc iekārtas
laišanas tirgū 10 gadus glabā tirgus uzraudzības
iestādēm pieejamu ES atbilstības deklarācijas kopiju un
nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu
pieejama tehniskā dokumentācija.
Importētāji pēc armatūras
laišanas tirgū 10 gadus glabā tirgus uzraudzības
iestādēm pieejamu armatūras atbilstības sertifikāta
kopiju un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma
būtu pieejama tehniskā dokumentācija.
(9)
Pēc kompetentas valsts iestādes pamatota
pieprasījuma importētāji šai iestādei viegli saprotamā
valodā sniedz visu nepieciešamo informāciju un dokumentāciju,
lai pierādītu ražojuma vai armatūras atbilstību.
Minēto informāciju un dokumentāciju var sniegt papīra vai
elektroniskā formā. Importētāji pēc šīs
iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek
veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, kurus var radīt
iekārtas vai armatūra, ko viņi laiduši tirgū.
10. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R5. pants]
Izplatītāju
pienākumi
(1)
Darot iekārtu vai armatūru pieejamu
tirgū, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro
šajā regulā noteiktās prasības.
(2)
Pirms iekārtu darīt pieejamu tirgū,
izplatītāji pārliecinās, ka izstrādājumam ir CE marķējums,
ka tam tās dalībvalsts patērētājiem un citiem
galalietotājiem viegli saprotamā valodā, kurā iekārtu
paredzēts darīt pieejamu tirgū, un ko nosaka attiecīgā
dalībvalsts, ir pievienotas instrukcijas un drošības informācija
saskaņā ar I pielikuma 1.5. punktu un ka ražotājs un
importētājs ir izpildījuši attiecīgi 7. panta 5. un 6. punktā
un 9. panta 3. punktā noteiktās prasības.
Pirms armatūru darīt pieejamu
tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka armatūrai ir
pievienots armatūras atbilstības sertifikāts, kurā cita
starpā iekārtas ražotājiem viegli saprotamā valodā ir
iekļauta informācija par tās iemontēšanu vai
samontēšanu, regulēšanu, ekspluatāciju un tehnisko
uzturēšanu saskaņā ar I pielikuma 1.7. punktu, un ka
ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 7.
panta 5. un 6. punktā un 9. panta 3. punktā noteiktās
prasības.
Ja izplatītājs uzskata vai ja viņam
ir iemesls uzskatīt, ka iekārta vai armatūra neatbilst
I pielikumā noteiktajām pamatprasībām,
importētājs nedara iekārtu vai armatūru pieejamu
tirgū, pirms ir nodrošināta tās atbilstība. Turklāt,
ja iekārta vai armatūra rada apdraudējumu, izplatītājs
par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī
tirgus uzraudzības iestādes.
(3)
Izplatītāji nodrošina, lai laikā,
kad tie ir atbildīgi par iekārtu vai armatūru, uzglabāšanas
un pārvadāšanas apstākļi neapdraudētu to/tās
atbilstību I pielikumā noteiktajām pamatprasībām.
(4)
Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir
iemesls uzskatīt, ka iekārta vai armatūra, ko tie ir
darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šīs regulas noteikumiem,
attiecīgi rīkojas, lai tiktu veikti nepieciešamie korektīvie
pasākumi iekārtas atbilstības nodrošināšanai Vai, attiecīgos
gadījumos, tās izņemšanai vai atsaukšanai no tirgus. Turklāt,
ja iekārta rada apdraudējumu, izplatītāji nekavējoties
par to informē kompetentās valsts iestādes tajās
dalībvalstīs, kurās viņi iekārtu darījuši
pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par
neatbilstību un jebkuriem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.
(5)
Pēc kompetentas valsts iestādes pamatota
pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu nepieciešamo
informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu iekārtas
vai armatūras atbilstību. Minēto informāciju un
dokumentāciju var sniegt papīra vai elektroniskā formā.
Viņi pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to
visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus,
ko var radīt iekārta vai armatūra, ko viņi darījuši
pieejamu tirgū.
11. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R6. pants]
Gadījumi,
kad ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un
izplatītājiem
Šīs regulas īstenošanas
vajadzībām importētāju vai izplatītāju uzskata
par ražotāju un viņam ir tādi paši pienākumi kā
ražotājam saskaņā ar 7. pantu, ja viņš laiž tirgū
kādu iekārtu vai armatūru ar savu nosaukumu, vārdu vai
preču zīmi vai modificē jau tirgū laistu iekārtu vai
armatūru tā, ka izmaiņas var ietekmēt atbilstību
šīs regulas prasībām.
12. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R7. pants]
Uzņēmēju
identifikācija
Pēc pieprasījuma
uzņēmēji tirgus uzraudzības iestādēm sniedz
šādu informāciju:
(a)
ikviens uzņēmējs, kas tiem
piegādājis iekārtu vai armatūru;
(b)
ikvienu uzņēmējs, kam tie
piegādājuši iekārtu vai armatūru.
Uzņēmēji spēj sniegt
pirmajā daļā minēto informāciju 10 gadus pēc
tam, kad iekārta vai armatūra tiem piegādāta un 10 gadus
pēc tam, kad tie ir piegādājuši iekārtu vai armatūru.
III
NODAĻA
IEKĀRTU
UN ARMATŪRAS ATBILSTĪBA
13. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R8. pants]
Iekārtu
un armatūras atbilstības prezumpcija
Tiek pieņemts,
ka iekārtas un armatūra, kuri atbilst harmonizētajiem
standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilst
I pielikumā minētajām pamatprasībām, uz
kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.
14. pants
Atbilstības
novērtēšanas procedūra iekārtām un armatūrai
(1)
Pirms iekārtas vai armatūras laišanas
tirgū ražotājs to iesniedz atbilstības novērtēšanas procedūras
veikšanai saskaņā ar 2. vai 3. punktu.
(2)
Sērijveidā ražotu iekārtu un
armatūras atbilstību šīs regulas prasībām
sertificē, izmantojot ES tipa pārbaudi (B modulis – produkcijas
tips), kas minēta III pielikuma 1. punktā, kam pēc
ražotāja izvēles seko kāda no turpmāk minētajām
atbilstības novērtēšanas procedūrām:
(a)
atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo
ražošanas kontroli plus uzraudzītas iekārtas vai armatūras
kontroles laiku pa laikam (C2 modulis), kā noteikts III pielikuma 2. punktā;
(b)
atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas
procesa kvalitātes nodrošināšanu (D modulis), kā noteikts
III pielikuma 3. punktā;
(c)
atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas
procesa kvalitātes nodrošināšanu (D modulis), kā noteikts
III pielikuma 4. punktā;
(d)
atbilstība tipam, pamatojoties uz
iekārtas vai armatūras verifikāciju (E modulis), kā
noteikts III pielikuma 5. punktā.
(3)
Ja iekārtu ražo vienā
eksemplārā vai mazos daudzumos, ražotājs var
izvēlēties atbilstību, pamatojoties uz vienības
verifikāciju (G modulis), kā noteikts III pielikuma 6. punktā.
(4)
Pēc tam, kad ir pabeigtas 2. punkta a)
līdz d) apakšpunktā vai 3. punktā minētās
procedūras, iekārtas ražotājs saskaņā ar 18. pantu
uz atbilstīgās iekārtas nostiprina CE marķējumu un
sagatavo ES atbilstības deklarāciju.
Pēc tam, kad pabeigtas 2. punkta a)
līdz d) apakšpunktā minētās procedūras,
armatūras ražotājs izdod armatūras atbilstības
sertifikātu.
(5)
Dokumentu sagatavošanu un saraksti
saistībā ar iekārtas vai armatūras atbilstības
novērtēšanu veic tās dalībvalsts valsts
valodā(-ās), kurā atrodas 2. un 3. punktā
minētā pilnvarotā iestāde, kas veic procedūras, vai
šai iestādei pieņemamā valodā.
15. pants
ES
atbilstības deklarācija [Lēmuma
Nr. 768/2008/EK R10. pants]
(1)
ES atbilstības deklarācija norāda,
ka ir pierādīta atbilstība I pielikumā
izklāstītajām pamatprasībām.
(2)
ES atbilstības deklarācijai ir
V pielikumā norādītā parauga struktūra, tajā
ir elementi, kas norādīti attiecīgajās atbilstības
novērtēšanas procedūrās, kā noteikts
III pielikumā, un tā tiek pastāvīgi atjaunināta.
To tulko valodā vai valodās, ko nosaka dalībvalsts, kurā
iekārtu laiž tirgū vai dara pieejamu tirgū.
(3)
Ja uz iekārtu attiecas vairāk nekā
viens Savienības tiesību akts, kurā ir pieprasīta ES
atbilstības deklarācija, attiecībā uz visiem šiem
Savienības tiesību aktiem sagatavo vienu ES atbilstības
deklarāciju. Minētajā deklarācijā norāda
attiecīgos tiesību aktus, tostarp atsauces uz to
publikācijām.
(4)
Sagatavojot ES atbilstības deklarāciju,
ražotājs uzņemas atbildību par iekārtas atbilstību
šajā regulā noteiktajām prasībām.
16. pants
Armatūras
atbilstības sertifikāts
(1)
Armatūras atbilstības
sertifikātā norāda, ka ir pierādīta atbilstība
I pielikumā noteiktajām piemērojamajām pamatprasībām.
(2)
Armatūras atbilstības sertifikātam
ir VI pielikuma norādītā parauga struktūra. Lai
atvieglotu atbilstības nodrošināšanu I pielikumā
noteiktajām pamatprasībām, kas attiecas uz pabeigtām
iekārtām, armatūras atbilstības sertifikātā
norāda armatūras raksturlielumus un iekļauj instrukcijas par
tās iemontēšanu iekārtā vai samontēšanu šādas
iekārtas iegūšanai. Tajā jābūt iekļautiem
arī elementiem, kas norādīti attiecīgajās
atbilstības novērtēšanas procedūrās, kas noteiktas
III pielikumā, un tos pastāvīgi atjaunina. Tas ir
iekārtas ražotajiem viegli saprotamā valodā.
(3)
Armatūru piegādā kopā ar
armatūras atbilstības sertifikātu.
(4)
Ja uz armatūru attiecas citi Savienības
tiesību akti, kas aptver citus aspektus, kam nepieciešams CE marķējums,
šāda marķējuma esamība norāda, ka tiek uzskatīts,
ka armatūra atbilst šādu citu tiesību aktu prasībām.
Šādā gadījumā dokumentos, paziņojumos vai
instrukcijās, kas nepieciešamas saskaņā ar minētajiem
aktiem un ko pievieno armatūrai, norāda atsauces uz šādu
tiesību aktu publikācijām Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
(5)
Sagatavojot armatūras atbilstības
sertifikātu, ražotājs uzņemas atbildību par armatūras
atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām.
17. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R11. pants]
CE marķējuma
vispārējie principi
Uz CE marķējumu attiecas
vispārējie principi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 765/2008
30. pantā.
18. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R12. pants]
CE marķējuma
un uzrakstu norādīšanas noteikumi un nosacījumi
(1)
CE marķējumu un uzrakstus, kas
minēti IV pielikumā, redzami, salasāmi un neizdzēšami
norāda uz iekārtas vai tās datu plāksnītes.
(2)
IV pielikuma 2. punktā minētos
uzrakstus attiecīgos gadījumos redzami, salasāmi un
neizdzēšami norāda uz armatūras vai tās datu
plāksnītes.
(3)
CE marķējumu un/vai
IV pielikumā minētos uzrakstus uzliek, pirms iekārtu vai
armatūru laiž tirgū.
(4)
Aiz CE marķējuma norāda
iekārtas ražošanas kontroles posmā iesaistītās
pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru.
(5)
Uz armatūras norāda ražošanas kontroles
posmā iesaistītās pilnvarotās iestādes
identifikācijas numuru.
(6)
Aiz CE marķējuma un/vai panta 4. un 5. punktā
minētā identifikācijas numura var norādīt kādu
citu marķējumu par konkrētu risku vai izmantojumu.
IV NODAĻA
ATBILSTĪBAS
NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU PAZIŅOŠANA
19. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R13. pants]
Paziņošana
Dalībvalstis paziņo Komisijai un
pārējām dalībvalstīm struktūras, kuras ir
pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības novērtēšanas
uzdevumus saskaņā ar 14. pantu.
20. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R14. pants]
Pilnvarojošās
iestādes
(1)
Dalībvalstis izraugās pilnvarojošo
iestādi, kas ir atbildīga par tādu procedūru izveidi un
veikšanu, kuras nepieciešamas, lai novērtētu un paziņotu
atbilstības novērtēšanas struktūras un uzraudzītu
pilnvarotās iestādes, tostarp to atbilstību 24. pantam.
(2)
Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā
minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts
akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008
nozīmē un saskaņā ar to.
(3)
Ja pilnvarojošā iestāde deleģē
vai kā citādi uztic veikt 1. punktā minēto
novērtēšanu, paziņošanu vai uzraudzīšanu struktūrai,
kura nav valsts iestāde, šī struktūra ir juridiska persona un mutatis
mutandis atbilst 21. panta 1. līdz 6. punktā
noteiktajām prasībām. Turklāt minētā
struktūra ir spējīga uzņemties saistības, kas izriet
no tās darbībām.
(4)
Pilnvarojošā iestāde uzņemas pilnu
atbildību par 3. punktā minētās struktūras
veiktajiem uzdevumiem.
21. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R15. pants]
Prasības
pilnvarojošajām iestādēm
(1)
Pilnvarojošo iestādi izveido tā, lai
nebūtu interešu konflikta ar atbilstības novērtēšanas
struktūrām.
(2)
Pilnvarojošā iestāde ir organizēta
un darbojas tā, lai nodrošinātu tās darbības
objektivitāti un taisnīgumu.
(3)
Pilnvarojošā iestāde ir organizēta
tā, lai visus lēmumus par atbilstības novērtēšanas
struktūru paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav
tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu.
(4)
Pilnvarojošā iestāde nepiedāvā
un neveic darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas
struktūras, un nesniedz konsultāciju pakalpojumus
komerciālā nolūkā vai par konkurētspējīgu
samaksu.
(5)
Pilnvarojošā iestāde nodrošina
iegūtās informācijas konfidencialitāti.
(6)
Pilnvarojošajai iestādei ir pietiekams skaits
kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai veikšanai.
22. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R16. pants]
Pilnvarojošo
iestāžu pienākums sniegt informāciju
Dalībvalstis informē Komisiju par
atbilstības novērtēšanas struktūru novērtēšanas
un paziņošanas procedūrām un pilnvaroto iestāžu
uzraudzības procedūrām savās valstīs, kā arī
par jebkurām izmaiņām šajā jomā.
Komisija dara šo
informāciju publiski pieejamu.
23. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R17. pants]
Prasības
saistībā ar pilnvarotajām iestādēm
(1)
Lai pilnvaroto iestādi varētu
paziņot, tai jāatbilst šā panta 2. līdz 11. punktā
noteiktajām prasībām.
(2)
Atbilstības novērtēšanas
struktūru izveido saskaņā ar dalībvalsts tiesību
aktiem, un tā ir juridiska persona.
(3)
Atbilstības novērtēšanas
struktūra ir trešā persona, kas ir neatkarīga no
organizācijas vai iekārtas vai armatūras, kuru tā
novērtē.
Struktūra, kas pieder uzņēmumu organizācijai
vai profesionālajai federācijai, kura pārstāv
uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamo iekārtu vai
armatūras izstrādē, ražošanā, piegādē,
uzstādīšanā, lietošanā vai apkalpošanā, var tikt
uzskatīta par šādu struktūru, ja ir pierādīta tās
neatkarība un interešu konflikta neesamība.
(4)
Atbilstības novērtēšanas
struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un
darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas
uzdevumu veikšanu, nav vērtējamo iekārtu vai armatūras
projektētāji, ražotāji, piegādātāji,
uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai
apkopes veicēji, ne arī to pārstāvji. Tas neliedz izmantot
novērtētās iekārtas vai armatūru, kas ir nepieciešamas
atbilstības novērtēšanas struktūras darbībai, vai
izmantot šādas iekārtas vai armatūru personīgām vajadzībām.
Atbilstības novērtēšanas
struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un
darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas
uzdevumiem, nav tieši saistīti ar šo iekārtu vai armatūras
projektēšanu, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību,
uzstādīšanu, lietošanu vai apkopi, kā arī
nepārstāv šajās darbībās iesaistītās
personas. Tie neiesaistās darbībās, kas var būt
pretrunā to lēmuma neatkarībai un integritātei attiecībā
uz tām novērtēšanas darbībām, kuras tie ir pilnvaroti
veikt. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.
Atbilstības novērtēšanas
struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu
slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības
novērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti
vai taisnīgumu.
(5)
Atbilstības novērtēšanas
struktūras un to darbinieki veic atbilstības novērtēšanas
darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un
vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena
un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu
ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtēšanas
darbību rezultātus, īpaši attiecībā uz personām
vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību
rezultātos.
(6)
Atbilstības novērtēšanas
struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības
novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti II pielikumā un attiecībā
uz kuriem tā ir pilnvarota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus
veic pati atbilstības novērtēšanas struktūra, vai tie tiek
veikti tās vārdā un uz tās atbildību.
Atbilstības novērtēšanas
struktūrai vienmēr un visām atbilstības
novērtēšanas procedūrām un iekārtu vai armatūras
veidiem un kategorijām, attiecībā ar ko tā ir pilnvarota,
ir:
(a)
darbinieki ar tehniskām zināšanām un
pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības
novērtēšanas uzdevumus;
(b)
to procedūru apraksti, saskaņā ar
kurām veic atbilstības novērtēšanu, nodrošinot
pārredzamību un šo procedūru reproducējamību. Tai ir
izstrādāta pienācīga politika un procedūras, lai
uzdevumi, kurus tā veic kā pilnvarotā iestāde, būtu
nodalīti no pārējās darbības;
(c)
procedūras to darbību veikšanai, kurās
pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari,
kurā tas darbojas, tā struktūru, attiecīgās
iekārtas vai armatūras tehnoloģijas sarežģītības
pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveidīgs vai
sērijveida.
Atbilstības novērtēšanas
struktūrai ir nepieciešamie līdzekļi, lai pienācīgi
veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus saistībā ar
atbilstības novērtēšanas darbībām, un ir piekļuve
visam nepieciešamajam aprīkojumam un iekārtām.
(7)
Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par
atbilstības novērtēšanas darbību veikšanu, ir:
(a)
laba tehniskā un profesionālā
apmācība, kas aptver visu to atbilstības novērtēšanas
darbību jomu, saistībā ar kuru atbilstības
novērtēšanas struktūra ir pilnvarota;
(b)
pietiekamas zināšanas par prasībām
attiecībā uz veicamo novērtēšanu un atbilstīgas
pilnvaras veikt šo novērtēšanu;
(c)
atbilstīgas zināšanas un izpratne par
I pielikumā izklāstītajām pamatprasībām, par
piemērojamajiem harmonizētajiem standartiem un par attiecīgajiem
noteikumiem Savienības saskaņošanas tiesību aktos un valstu
tiesību aktos;
(d)
spēja sagatavot sertifikātus,
dokumentāciju un ziņojumus, kas apliecina, ka ir veikta
novērtēšana.
(8)
Tiek garantēta atbilstības
novērtēšanas struktūru, to augstākā līmeņa
vadības un darbinieku, kas ir atbildīgi par atbilstības
novērtēšanas uzdevumu veikšanu, objektivitāte.
Atalgojums, ko saņem atbilstības
novērtēšanas struktūras augstākā līmeņa
vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības
novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav atkarīgs no veikto
novērtējumu skaita vai to rezultātiem.
(9)
Atbilstības novērtēšanas
struktūrām ir apdrošināta civiltiesiskā atbildība, ja
vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts
tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par
atbilstības novērtēšanu.
(10)
Atbilstības novērtēšanas
struktūras darbinieki glabā dienesta noslēpumus
attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot
pienākumus, uz kuriem attiecas III pielikums vai jebkādi valstu
tiesību aktu noteikumi, kuri tos nosaka, izņemot attiecībā
uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā
darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas.
(11)
Atbilstības novērtēšanas
struktūras nodrošina, ka darbinieki, kas ir atbildīgi par
atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, ir informēti
par attiecīgajām standartizācijas darbībām un
saskaņā ar attiecīgajiem Savienības saskaņošanas
tiesību aktiem izveidotās pilnvaroto iestāžu koordinācijas
grupas darbībām, vai pašas piedalās šo darbību
veikšanā un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas
administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.
24. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R18. pants]
Pilnvaroto
iestāžu atbilstības prezumpcija
Ja atbilstības novērtēšanas
struktūra pierāda savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti
attiecīgajos harmonizētajos standartos vai to daļās,
atsauces uz kuriem publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 23. pantā
izklāstītajām prasībām, ciktāl piemērojamie
harmonizētie standarti attiecas uz šīm prasībām.
25. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R20. pants]
Pilnvaroto
iestāžu filiāles un apakšlīgumu slēgšana
(1)
Ja pilnvarotā iestāde slēdz
apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar
atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāli, tā
pārliecinās, ka apakšlīguma slēdzējs vai filiāle
atbilst 23. panta prasībām, un attiecīgi informē pilnvarojošo
iestādi.
(2)
Pilnvarotās iestādes uzņemas pilnu
atbildību par apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu
darbību neatkarīgi no tā, kur tie veic
uzņēmējdarbību.
(3)
Par darbībām var slēgt
apakšlīgumu vai tās var veikt filiāle tikai tad, ja klients tam
piekrīt.
(4)
Pilnvarotās iestādes glabā pilnvarojošajai
iestādei pieejamus attiecīgos dokumentus par apakšlīguma
slēdzēja vai filiāles kvalifikāciju novērtēšanu
un darbu, ko tie veikuši atbilstīgi III pielikumam.
26. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R22. pants]
Paziņošanas
pieteikums
(1)
Atbilstības novērtēšanas struktūra
iesniedz paziņošanas pieteikumu pilnvarojošajai iestādei tajā
dalībvalstī, kurā tā veic
uzņēmējdarbību.
(2)
Paziņošanas pieteikumam pievieno
atbilstības novērtēšanas darbību aprakstu, atbilstības
novērtēšanas moduli vai moduļus un norāda
iekārtu/armatūru vai iekārtas/armatūru, attiecībā
uz kurām iestāde paziņo sevi par kompetentu, kā arī
akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izsniegusi valsts
akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības
novērtēšanas struktūra atbilst 23. panta prasībām.
(3)
Ja attiecīgajai atbilstības
novērtēšanas struktūrai nav akreditācijas sertifikāta,
tā pilnvarojošajai iestādei iesniedz visus dokumentāros
pierādījumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu, atzītu un
regulāri uzraudzītu tās atbilstību 23. panta
prasībām.
27. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R23. pants]
Paziņošanas
procedūra
(1)
Pilnvarojošās iestādes var paziņot
tikai tās atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras
atbilst 23. panta prasībām.
(2)
Tās sniedz paziņojumus Komisijai un
pārējām dalībvalstīm, izmantojot Komisijas izveidoto
un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.
(3)
Paziņojumā iekļauj sīku
informāciju par atbilstības novērtēšanas
darbībām, atbilstības novērtēšanas moduli vai
moduļiem, attiecīgo iekārtu/armatūru vai iekārtām/armatūru
un attiecīgo kompetences apliecinājumu.
(4)
Ja paziņošana ir veikta, neizmantojot 26. panta
2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, pilnvarojošā
iestāde iesniedz Komisijai un pārējām
dalībvalstīm dokumentārus pierādījumus, kuri apliecina
atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci un veiktos
pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka minētā
struktūra tiek regulāri uzraudzīta un ka tā joprojām
atbilst 23. panta prasībām.
(5)
Attiecīgā struktūra var veikt pilnvarotās
iestādes darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās
dalībvalstis nav cēlušas iebildumus divu nedēļu laikā
pēc paziņošanas, ja tiek izmantots akreditācijas
sertifikāts, un divu mēnešu laikā pēc paziņošanas, ja
akreditācija netiek izmantota.
Šajā regulā par pilnvaroto iestādi
uzskata tikai šādu iestādi.
(6)
Komisijai un pārējām dalībvalstīm
paziņo par attiecīgām turpmākām izmaiņām
paziņojumā.
28. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R24. pants]
Pilnvaroto
iestāžu identifikācijas numuri un saraksti
(1)
Komisija katrai pilnvarotajai iestādei
piešķir identifikācijas numuru.
Tā piešķir tikai vienu šādu numuru
arī tad, ja šāda iestāde ir pilnvarota atbilstīgi
vairākiem Savienības tiesību aktiem.
(2)
Komisija publisko saskaņā ar šo regulu
paziņoto iestāžu sarakstu, tostarp tām piešķirtos
identifikācijas numurus un darbības, kurām tās ir
pilnvarotas.
Komisija nodrošina minētā saraksta
atjaunināšanu.
29. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R25. pants]
Izmaiņas
pilnvarās
(1)
Ja pilnvarojošā iestāde ir noskaidrojusi
vai ir tikusi informēta, ka pilnvarotā iestāde vairs neatbilst 23. pantā
noteiktajām prasībām vai nespēj pildīt savus
pienākumus, pilnvarojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur
vai anulē pilnvaras, ņemot vērā to, kādā
mērā attiecīgā pilnvarotā iestāde neatbilst
prasībām vai nespēj pildīt savus pienākumus. Pilnvarojošā
iestāde nekavējoties par to attiecīgi informē Komisiju un
pārējās dalībvalstis.
(2)
Ja pilnvaras tiek ierobežotas, atceltas vai
anulētas vai ja pilnvarotā iestāde ir beigusi darbību,
paziņojošā dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka minētās iestādes dokumenti tiek nodoti
citai pilnvarotajai struktūrai vai arī pēc pieprasījuma ir
pieejami atbildīgajām pilnvarojošajām un tirgus uzraudzības
iestādēm.
30. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R26. pants]
Pilnvaroto
iestāžu kompetences apšaubīšana
(1)
Komisija izskata visus gadījumus, kad tai ir
radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā
uz kādas pilnvarotās iestādes kompetenci vai tās
atbilstību prasībām, vai spēju joprojām izpildīt
tai uzticētos uzdevumus.
(2)
Paziņojošā dalībvalsts pēc
pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju, kas pamato
attiecīgās iestādes pilnvarošanu vai pilnvarotās
iestādes kompetences saglabāšanu.
(3)
Komisija nodrošina, lai visa sensitīvā
informācija, kas saņemta izmeklēšanas gaitā, tiktu
apstrādāta kā konfidenciāla informācija.
(4)
Ja Komisija pārliecinās, ka pilnvarotā
iestāde neatbilst vai vairs neatbilst tās pilnvarošanas
prasībām, tā pieņem īstenošanas aktu, pieprasot
paziņojušajai dalībvalstij veikt nepieciešamos korektīvos
pasākumus, tostarp pilnvarojuma atsaukšanu, ja tas ir nepieciešams.
Pirmajā daļā minēto
īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 36. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru.
31. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R27. pants]
Prasības
attiecībā uz pilnvaroto iestāžu darbību
(1)
Pilnvarotās iestādes veic
atbilstības novērtēšanu saskaņā ar
III pielikumā paredzētajām atbilstības
novērtēšanas procedūrām.
(2)
Atbilstības novērtēšanu veic
samērīgā veidā, izvairoties no nevajadzīga sloga
radīšanas uzņēmējiem.
Atbilstības novērtēšanas
struktūras veic savu darbību, pienācīgi ņemot
vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas,
struktūru, attiecīgās iekārtas vai armatūras
tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošana
notiek masveidīgi vai sērijveidā.
To darot, tās tomēr ievēro
tādu stingrību un aizsardzības līmeni, kāds
vajadzīgs, lai iekārta vai armatūra atbilstu šīs regulas
prasībām.
(3)
Ja pilnvarotā iestāde konstatē, ka
ražotājs nav izpildījis I pielikumā vai atbilstīgajos
harmonizētajos standartos vai citās tehniskajās
specifikācijās noteiktās pamatprasības, tā pieprasa,
lai ražotājs veiktu attiecīgus korektīvus pasākumus, un
neizdod atbilstības sertifikātu.
(4)
Ja, uzraugot atbilstību pēc
sertifikāta izdošanas, pilnvarotā iestāde atklāj, ka
kāda iekārta vai armatūra vairs nav atbilstīga, tā
pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus korektīvus
pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai anulē
sertifikātu.
(5)
Ja korektīvie pasākumi netiek veikti vai
nedod vēlamo rezultātu, pilnvarotā iestāde attiecīgi
ierobežo, aptur vai anulē sertifikātus.
32. pants
Pilnvaroto
iestāžu lēmumu pārsūdzēšana
Dalībvalstis nodrošina, lai būtu pieejama
pārsūdzības procedūra attiecībā uz pilnvaroto iestāžu
lēmumiem.
33. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R28. pants]
Pilnvaroto
iestāžu pienākums sniegt informāciju
(1)
Pilnvarotās iestādes informē pilnvarojošo
iestādi par:
(a)
sertifikātu atteikšanu, ierobežošanu,
apturēšanu vai anulēšanu;
(b)
jebkādiem apstākļiem, kas
ietekmē pilnvarojuma darbības jomu, vai nosacījumiem, uz kuriem
pamatojas pilnvarošana;
(c)
informācijas pieprasījumiem par
atbilstības novērtēšanas darbībām, ko tās
saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm;
(d)
pēc pieprasījuma – par atbilstības
novērtēšanas darbībām, kas veiktas pilnvarojuma jomā,
un visām citām veiktajām darbībām, tostarp
pārrobežu darbībām un apakšlīgumu slēgšanu.
(2)
Pilnvarotās iestādes sniedz
pārējām iestādēm, kas pilnvarotas atbilstīgi šai
regulai un veic līdzīgas atbilstības novērtēšanas
darbības, kuras aptver tās pašas iekārtas un armatūru,
attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar
negatīviem un – pēc pieprasījuma – arī pozitīviem
atbilstības novērtēšanas rezultātiem.
34. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R29. pants]
Pieredzes
apmaiņa
Komisija organizē pieredzes apmaiņu
starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par pilnvarošanas
kārtību.
35. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R30. pants]
Pilnvaroto
iestāžu koordinācija
Komisija nodrošina, lai tiktu izveidota
attiecīga koordinācija un sadarbība starp iestādēm,
kuras pilnvarotas atbilstīgi šai regulai, un lai šāda
koordinācija un sadarbība norisinātos pilnvaroto iestāžu
nozares grupā vai grupās.
Dalībvalstis nodrošina, lai to pilnvarotās
iestādes tieši vai ar ieceltu pārstāvju palīdzību
piedalītos šādas grupas vai grupu darbā.
V NODAĻA
KOMITEJAS
PROCEDŪRA
36. pants
Komitejas procedūra
(1)
Komisijai palīdz Gāzveida
kurināmā iekārtu komiteja. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
(2)
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
37. pants
Pielikumu
grozījumi
Nolūkā ņemt vērā to
tehnoloģisko attīstību, kas saistīta ar gāzes
piegādes parametriem, Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu par
grozījumiem attiecībā uz dalībvalstu paziņojumos par
gāzes piegādes parametriem to teritorijā iekļauto informāciju
un par paziņojuma sniegšanas veidu, kas noteikts II pielikumā.
38. pants
Deleģējuma
izmantošana
(1)
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai ir piešķirtas atbilstīgi šajā pantā
paredzētajiem nosacījumiem.
(2)
Šīs regulas 37. pantā
minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku.
(3)
Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā
laikā atsaukt 37. pantā minēto pilnvaru
deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts
minētajā lēmumā norādītais pilnvaru
deleģējums. Tas stājas spēkā nākamajā
dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī vai tajā
norādītajā vēlākā datumā. Tas neietekmē
jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību.
(4)
Tiklīdz Komisija pieņem
deleģētu aktu, tā par to vienlaikus informē Eiropas
Parlamentu un Padomi.
(5)
Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 37. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja
ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc
minētā akta paziņošanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms
minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir
informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Minēto laikposmu
pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma var pagarināt
par diviem mēnešiem.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA
UN PĀREJAS NOTEIKUMI
39. pants
Sankcijas
Dalībvalstis paredz noteikumus par
sankcijām, ko par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem
piemēro uzņēmējiem, un veic visus pasākumus, kas
nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Šādi noteikumi var
paredzēt kriminālsodus par nopietniem pārkāpumiem.
Paredzētās sankcijas ir
iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.
Dalībvalstis par šiem noteikumiem
Komisiju informē līdz [3 mēneši pirms šīs regulas
piemērošanas dienas] un nekavējoties informē Komisiju par
jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.
40. pants
Pārejas
noteikumi
(1)
Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū tiek
darītas pieejamas vai ka ekspluatācijā tiek nodotas tādas iekārtas,
uz kurām attiecas Direktīva 2009/142/EK, kuras atbilst
minētās direktīvas prasībām un ir laistas tirgū
līdz [42. panta 2. punktā minētais datums].
(2)
Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū
tiek darīta pieejama tāda armatūra, uz ko attiecas
Direktīva 2009/142/EK, kura atbilst minētās direktīvas
prasībām un ir laista tirgū līdz [42. panta 2. punktā
minētais datums].
41. pants
Atcelšana
Direktīvu 2009/142/EK atceļ no [42. panta
2. punktā minētais datums].
Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar
VII pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.
42. pants
Stāšanās
spēkā un piemērošanas diena
(1)
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(2)
To piemēro no [divi gadi pēc
stāšanās spēkā].
(3)
Atkāpjoties no 2. punkta, 19. līdz
35. pantu piemēro no [seši mēneši pēc stāšanās
spēkā].
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               OV L 330, 16.12.2009., 10. lpp.
[2]               OV L 196, 26.7.1990., 15. lpp.
[3]               OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.
[4]               OV L 167, 22.6.1992., 17. lpp.
[5]               OV L 239, 6.9.2013., 136. lpp.
[6]               OV L 239, 6.9.2013., 162. lpp.
[7]               OV L 278, 12.10.2012., 1. lpp.
[8]               OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.
[9]               OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.
[10]             OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.
[11]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes
Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK,
2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012.).
[12]             Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas
attiecas uz ražojumu tirgus uzraudzību un ar ko groza Padomes
Direktīvu 89/686/EEK un Direktīvu 93/15/EEK, un direktīvas 94/9/EK,
94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 1999/5/EK, 2000/9/EK, 2000/14/EK, 2001/95/EK, 2004/108/EK,
2006/42/EK, 2006/95/EK, 2007/23/EK, 2008/57/EK, 2009/48/EK, 2009/105/EK, 2009/142/EK,
2011/65/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 302/2011, Regulu
(EK) Nr. 764/2008 un Regulu (EK) Nr. 765/2008 (COM(2013) 75 final).
[13]             OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.
[14]             OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.
[15]             Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai,
COM (2011) 206 galīgā redakcija.
[16]             Direktīvas 2009/142/EK par iekārtām,
kurās izmanto gāzveida kurināmo (GAD), ex-post novērtējums,
Final Report, Risk & Policy Analysts Limited, 2011. gada
marts, http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/03_2011_finalreport_gas_en.pdf.
[17]             Jauna tiesiskā regulējuma (JTR)
saskaņošanas tiesību aktu kopums (preču tiesību aktu kopuma
īstenošana), Komisijas dienestu darba dokuments: ietekmes
novērtējums, kas pievienots 10 priekšlikumiem pielāgot
ražojumu saskaņošanas direktīvas Lēmumam  Nr. 768/2008/EK, SEC(2011)
1376 galīgā redakcija.
[18]             http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2004:296:0002:0007:LV:PDF
[19]             Piemēram, no biomasas iegūts gāzveida
kurināmais, kur "biomasa" ir lauksaimniecībā,
mežsaimniecībā un saistītās nozarēs, tostarp
zivsaimniecībā un akvakultūrā, iegūtu bioloģiskas
izcelsmes produktu, atkritumu un nogulšņu bioloģiski
noārdāmā daļa (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes
vielas), kā arī rūpniecisko un sadzīves atkritumu
bioloģiski noārdāmā daļa.
[20]             Pilnvarojums M400 – I posms: Standartizācija
gāzes raksturlielumu jomā, gala ziņojums, CEN/BT/WG 197 (2012)
novērtējums par H grupas gāzu kvalitātes
atšķirību ietekmi uz GAD atbilstīgu iekārtu darbību.
Pilnvarojums M475: Pilnvarojums
piešķirts CEN biometāna standartiem izmantošanai transportā
un ievadīšanai dabasgāzes cauruļvados.
[21]             OV C [...], [...], [...]. lpp.
[22]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra
Direktīva 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto
gāzveida kurināmo (OV L 330, 16.12.2009., 10. lpp.).
[23]             OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.
[24]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes
Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK,
2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012.,
12. lpp.).
[25]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu
sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (OV L 218, 13.8.2008.,
82. lpp.).
[26]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus
uzraudzības prasības attiecībā uz produktu
tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008.,
30. lpp.).
[27]             OV L […], […], […]. lpp.
[28]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra
Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina
prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009.,
10. lpp.).
[29]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa
Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas
veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK
un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009, 16. lpp.).
[30]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija
Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010.,
13. lpp.).
[31]             Eiropas
Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par
energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES
un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).
[32]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija
Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz
dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu
(OV L 211,14.8.2009., 94. lpp.).
[33]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra
Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes
Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK,
2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012.,
12. lpp.).
[34]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
I PIELIKUMS
PAMATPRASĪBAS
PROVIZORISKAS PIEZĪMES
1. Šajā regulē noteiktās pamatprasības
ir obligātas.
2. Pamatprasības jāinterpretē
un jāpiemēro tā, lai projektēšanas un ražošanas laikā
ņemtu vērā tehnikas attīstību un pašreizējo
praksi, kā arī tehniskos un saimnieciskos apsvērumus, kuri ir
saskaņā ar augsta līmeņa veselības un drošības
aizsardzību.
1.         VISPĀRĪGAS
PRASĪBAS
1.1. Iekārtas ir konstruētas un
izgatavotas tā, lai tās varētu droši ekspluatēt un lai
tās neapdraudētu cilvēkus, mājdzīvniekus vai īpašumu,
tās izmantojot normālā veidā un ar vēlamo
veiktspēju.
Armatūra ir projektēta un
konstruēta tā, lai tā precīzi atbilstu tai
paredzētajam mērķim, kad tā ir iemontēta
iekārtā vai samontēta, lai šādu iekārtu iegūtu.
1.2. Ražotāja pienākums ir
analizēt riskus, lai noteiktu tos, kuri attiecas uz tā iekārtu
vai armatūra. Pēc tam ražotājs projektē un konstruē
iekārtu vai armatūru, ņemot vērā veikto analīzi.
1.3. Izvēloties vispiemērotākos
risinājumus, iekārtas vai armatūras ražotājs piemēro
turpmāk izklāstītos principus, šādā secībā:
(a)
cik iespējams, novērst vai samazināt
apdraudējumus (uz drošību orientēta projektēšana un
konstruēšana);
(b)
veikt vajadzīgos aizsargpasākumus, lai
nodrošinātos pret apdraudējumiem, ko nevar novērst;
(c)
informēt lietotājus par nenovērstajiem
riskiem, ko rada pieņemto aizsargpasākumu nepilnības, un
norādīt, vai ir vajadzīgi kādi īpaši piesardzības
pasākumi.
1.4. Projektējot un konstruējot
iekārtu un sastādot instrukcijas, ražotājs paredz ne tikai to,
ka iekārta tiks izmantota, kā paredzēts, bet arī tās
paredzamu neparedzētu izmantošanu.
1.5. Laižot tās tirgū, visām
iekārtām:
(a)
jāpievieno uzstādītājam
paredzētās tehniskās instrukcijas:
(b)
jāpievieno lietotājam
paredzētās lietošanas un apkalpošanas pamācības;
(c)
jāuzliek attiecīgas
brīdinājumzīmes, kuras jānorāda arī uz
iepakojuma.
Instrukcijas, pamācības un
brīdinājumzīmes ir valodā, kas ir saprotama
patērētājiem un citiem galalietotājiem, un to nosaka
attiecīgā dalībvalsts.
1.6.1.
Uzstādītājam paredzētajās tehniskajās
pamācībās ir visas vajadzīgās instrukcijas par
uzstādīšanu, regulēšanu un apkopi, lai nodrošinātu šo
darbību pareizu veikšanu un iekārtas drošu ekspluatāciju.
Uzstādīšanas
instrukcijās iekļauj arī informāciju par tehniskajām
specifikācijām saskarnei starp iekārtu un tās
uzstādīšanas vidi, lai nodrošinātu tās pareizu
pieslēgumu gāzes piegādes tīklam, papildu energoavotam,
gaisa padevei un degšanas produktu aizvadīšanas sistēmai.
1.6.2. Lietotājam paredzētās
lietošanas un apkopes pamācībās ir iekļauta visa
informācija, kas nepieciešama izstrādājuma drošai lietošanai, un
lietotajā uzmanība tiek īpaši vērsta uz jebkādiem
lietošanas ierobežojumiem.
Iekārtas ražotājs iekārtai
pievienotajās instrukcijās attiecīgos gadījumos
iekļauj visu nepieciešamo informāciju par gatavā
iekārtā iemontētas armatūras regulēšanu,
ekspluatāciju un tehnisko apkopi.
1.6.3. Brīdinājumzīmēs uz
iekārtas un uz tās iepakojuma precīzi norāda
izmantojamās gāzes tipu, gāzes padeves spiedienu, iekārtas
kategoriju un jebkādus lietošanas ierobežojumus, jo īpaši
ierobežojumu tam, ka šo iekārtu drīkst uzstādīt tikai
vietās ar pietiekamu ventilāciju, lai nodrošinātu tās
radīto apdraudējumu samazināšanu līdz minimumam.
1.7. Attiecīgajai armatūrai
armatūras atbilstības sertifikātā iekļauj
iemontēšanas vai samontēšanas, regulēšanas, ekspluatācijas
un tehniskās apkopes instrukcijas.
2.         MATERIĀLI
2.1. Iekārtu vai armatūras
materiāli ir piemēroti to paredzētajam lietojumam un ir
noturīgi pret ekspluatācijas laikā paredzamu mehānisku,
ķīmisku un termisku iedarbību.
2.2. Iekārtas ražotājs vai
materiālu piegādātājs garantē tādas
materiālu tehniskās īpašības, kas ir svarīgas
drošībai.
3.         PROJEKTĒŠANA UN
KONSTRUĒŠANA
Šajā punktā noteiktās, no
pamatprasībām izrietošās saistības attiecībā uz
iekārtam piemēro arī attiecībā uz armatūru,
ciktāl tas ir nepieciešams.
3.1. Vispārīgi
3.1.1. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai tās, parasti izmantojot, neradītu
nestabilitāti, deformāciju, bojājumus vai nodilumu, kas
varētu apdraudēt to drošību.
3.1.2. Kondensācija, kas veidojās
iekārtas ieslēgšanas un/vai lietošanas laikā, neapdraud
iekārtas drošību.
3.1.3. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai minimizētu sprādziena risku
iekšējās izcelsmes ugunsgrēka gadījumā.
3.1.4. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai nerastos ūdens un nepiemērota gaisa
iekļūšana gāzes kontūrā.
3.1.5. Ja papildus pievadītās
enerģijas normālas svārstības, iekārtas turpina droši
darboties.
3.1.6. Anormālas papildus pievadītas
enerģijas svārstības, piegādes pārtraukums vai
atjaunošana nerada bīstamu situāciju.
3.1.7. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai novērstu jebkādus ar gāzi
saistītus riskus, ja rodas elektriskas izcelsmes apdraudējumi.
Attiecīgos gadījumos ņem vērā atbilstības
novērtējuma rezultātus saistībā ar drošības
prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/5/EK[1] par
radioiekārtām vai Eiropas Padomes un Parlamenta Direktīvā
2006/95/EK par elektroiekārtām, kas paredzētas lietošanai
noteiktās sprieguma robežās[2].
3.1.8. Iekārtām jābūt
projektētām un konstruētām tā, lai novērstu
jebkādus ar gāzi saistītus riskus, ja rodas apdraudējumi,
ko rada elektromagnētiskas parādības. Attiecīgos
gadījumos ņem vērā atbilstības novērtējuma
rezultātus saistībā ar elektromagnētiskās
savietojamības prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 1999/5/EK vai Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 2004/108/EK, kas attiecas uz elektromagnētisko
savietojamību[3].
3.1.9. Visas spiedienam pakļautās
iekārtas daļas iztur mehānisko un temperatūras
iedarbību, nedeformējoties veidā, kas var ietekmēt
drošību.
3.1.10. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai drošības, kontroles vai regulēšanas
ierīces defekts nevarētu izraisīt bīstamu situāciju.
3.1.11. Ja iekārta ir aprīkota ar
drošības ierīcēm un kontrolierīcēm,
kontrolierīču darbība nedrīkst ņemt virsroku pār
drošības ierīču funkcionēšanu.
3.1.12. Visas iekārtu daļas, kuras
ir uzstādītas vai ieregulētas ražošanas posmā un ar
kurām lietotājs vai uzstādītājs nedrīkstētu
veikt manipulācijas, ir atbilstoši aizsargātas.
3.1.13. Pārslēgi un citas kontroles
un regulēšanas ierīces ir nepārprotami marķētas un ar
atbilstošām instrukcijām, lai novērstu jebkādas
kļūdas, tās lietojot. To konstrukcija ir tāda, lai
novērstu nejaušu manipulāciju.
3.2. Nesadegušās gāzes
noplūde
3.2.1. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai gāzes noplūdes līmenis nebūtu
bīstams.
3.2.2. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, ka gāzes noplūde jebkurā
ekspluatācijas stāvoklī ir ierobežota, lai nepieļautu
bīstamu nesadegušās gāzes uzkrāšanos iekārtā.
3.2.3. Tās iekārtas, kas
paredzētas lietošanai telpās un istabās, ir projektētas un
konstruētas tā, lai nepieļautu nesadegušas gāzes
noplūdi visās situācijās, kas varētu radīt
bīstamu nesadegušās gāzes uzkrāšanos šādās
telpās un istabās.
3.2.4. Iekārtas, kas projektētas un
konstruētas tādas gāzes sadedzināšanai, kas satur toksiskas
sastāvdaļas, nerada apdraudējumu cilvēku un
mājdzīvnieku veselību.
3.3. Aizdedzināšana
Iekārtas
ir projektētas un konstruētas tā, lai, tās parasti
izmantojot, aizdedzināšana un atkārtota aizdedzināšana notiktu
vienmērīgi un būtu nodrošināta divpakāpju
aizdedzināšana.
3.4. Sadegšana
3.4.1. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai, tās parasti izmantojot, sadedzināšanas
process būtu stabils un degšanas produkti nesaturētu veselībai
kaitīgas vielas nepieņemamā koncentrācijā.
3.4.2. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai, tās parasti izmantojot, nenotiktu nejauša
degšanas produktu noplūde.
3.4.3. Iekārtas, kas savienotas ar
dūmvadu degšanas produktu izkliedēšanai, ir projektētas un
konstruētas tā, lai anormālās velkmes apstākļos
bīstamos daudzumos nenotiktu degšanas produktu noplūde
attiecīgajās telpās un istabās.
3.4.4. Iekārtas ir projektētas un
konstruētas tā, lai, tās parasti izmantojot, nerastos tāda
veselībai kaitīgu vielu koncentrācija, ka tās varētu apdraudēt
to cilvēku un mājdzīvnieku veselību, kuri nonāk ar
tām saskarē.
3.5. Enerģijas racionāla izmantošana
Iekārtām ir jābūt
projektētam un konstruētām tā, lai nodrošinātu
enerģijas efektīvu izmantošanu, atspoguļojot jaunākos
sasniegumus attiecīgajā jomā un ņemot vērā
drošības aspektus.
3.6. Temperatūra
3.6.1. Tās iekārtu daļas, kuras
ir paredzētas, lai tās uzstādītu vai novietotu tuvu
virsmām, nesasniedz tādu temperatūru, kas rada
apdraudējumu.
3.6.2. To iekārtas virsmu daļa,
kurām parastas izmantošanas laikā paredzēts pieskarties, nerada
apdraudējumu lietotājam.
3.6.3. Iekārtu ārējo daļu
virsmas temperatūras, izņemot tās virsmas vai daļas, kas
saistītas ar siltuma pārnesi, ekspluatācijas apstākļos
nerada apdraudējumu personām un jo īpaši bērniem un
vecāka gadagājuma cilvēkiem, attiecībā uz kuriem
jāņem vērā, ka to reaģēšanas laiks ir
ilgāks.
3.7. Saskare ar pārtiku un ūdeni,
kas paredzēts lietošanai uzturā
Neskarot
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par
materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar
pārtikas produktiem[4],
un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka
saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības
nosacījumus[5],
materiāli un daļas, ko izmanto iekārtas konstrukcijā, kas
var nonākt saskarē ar pārtiku vai ūdeni, kurš
paredzēts lietošanai pārtikā, kā definēts 2.
pantā Padomes Direktīvā 98/83/EK par dzeramā ūdens
kvalitāti[6],
nedrīkst pasliktināt pārtikas un ūdens kvalitāti.
II PIELIKUMS
DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMU PAR
GĀZES PIEGĀDES PARAMETRIEM SATURS
(1)
Dalībvalstu ziņojumiem Komisijai un
pārējām dalībvalstīm, kā paredzēts 4.
pantā, ir šāds saturs:
(a)
(i)         augstākā siltumspēja (GCV),
MJ/m3   minimālā/maksimālā;
(ii)     Wobbe skaitlis, MJ/m3    minimālais/maksimālais;
(b)
Gāzes sastāvs pēc tilpuma, % no
kopējā satura:
–
C1 līdz C5 saturs % (summa)    minimālais       maksimālais;
–
N2 + CO2 saturs, %        minimālais       maksimālais;
–
CO saturs, %      minimālais       maksimālais;
–
nepiesātinātie ogļūdeņraži          minimāli          maksimāli;
–
ūdeņraža saturs, %         minimālais       maksimālais.
(c)
informācija par toksiskām
sastāvdaļām gāzveida kurināmajā.
Paziņojumā iekļauj arī
šādu informāciju:
(a)
piegādes spiediens, iekārtu ieplūdes
atverē, mbar:        nominālais/minimālais/maksimālais;
(b)
i) piegādes spiediens piegādes
punktā, mbar:    nominālais/minimālais/maksimālais;
ii) pieļaujamais spiediena zudums
galalietotāja gāzes iekārtā, mbar:
nominālais/minimālais/maksimālais.
(2)
Atsauces nosacījumi Wobbe indeksam un
augstākajai siltumspējai ir šādi:
(a)
degšanas atsauces temperatūra: 15°C;
(b)
tilpuma mērīšanas atsauces
temperatūra: 15°C;
(c)
tilpuma mērīšanas atsauces spiediens:
1013,25 mbar.
III PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS
PROCEDŪRAS IEKĀRTĀM UN ARMATŪRAI
1. B MODULIS.
ES TIPA PĀRBAUDE — RAŽOŠANAS TIPS
1.1. ES tipa pārbaude ir atbilstības
novērtēšanas procedūras tā daļa, kuras gaitā
pilnvarotā iestāde pārbauda iekārtas vai armatūras
tehnisko projektu un verificē un apstiprina, ka iekārtas vai
armatūras tehniskais projekts atbilst šīs regulas prasībām.
1.2. ES tipa pārbaudi veic,
novērtējot iekārtas vai armatūras tehniskā projekta
piemērotību, šajā nolūkā pārbaudot tehnisko
dokumentāciju un 1.3. punktā norādītos apstiprinošos
pierādījumus, kā arī pārbaudot pilnībā
komplektētas iekārtas vai armatūras paraugu, kas ir
reprezentatīvs paredzētajai produkcijai (ražošanas tips).
1.3. Ražotājs iesniedz ES tipa pārbaudes
pieteikumu tikai vienai pilnvarotajai iestādei pēc paša
izvēles.
1.3.1. Pieteikumā iekļauj:
(a)
ražotāja vārdu/nosaukumu un adresi un, ja
pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, norāda arī
šā pārstāvja vārdu/nosaukumu un adresi;
(b)
rakstisku paziņojumu, ka šis pats pieteikums
nav iesniegts citai pilnvarotajai iestādei;
(c)
tehnisko dokumentāciju. Tehniskā dokumentācija
ir tāda, kas ļauj novērtēt iekārtas vai armatūras
atbilstību šīs regulas piemērojamajām
prasībām, un tajā ir iekļauta apdraudējuma(-u)
attiecīga analīze un novērtējums. Tehniskajā
dokumentācijā norāda piemērojamās prasības, un,
ciktāl tas ir vajadzīgs šādam novērtējumam, tajā
ir dati par iekārtas vai armatūras projektēšanu, ražošanu un
ekspluatāciju. Tehniskajā dokumentācijā, ja vien tas
iespējams, ir iekļauti šādi elementi:
(1)
iekārtas vai armatūras
vispārīgs apraksts;
(2)
projekta skices un ražošanas rasējumi, un
sastāvdaļu, mezglu, kontūru u.c. shēmas;
(3)
apraksti un skaidrojumi, kas nepieciešami, lai
izprastu minētos rasējumus un shēmas, kā arī
ierīces vai armatūras darbību;
(4)
to pilnībā vai daļēji
piemēroto harmonizēto standartu un/vai attiecīgo tehnisko
specifikāciju sarakstu, uz kurām ir publicētas atsauces Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un, ja
minētie harmonizētie standarti nav piemēroti, to risinājumu
apraksti, kas pieņemti šīs regulas būtisko drošības
prasību izpildei. Ja harmonizētie standarti ir piemēroti
daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda
piemērotās standartu daļas;
(5)
veikto projekta aprēķinu, veikto
pārbaužu u.c. rezultāti;
(6)
testu ziņojumi;
(7)
paraugi, kas ir reprezentatīvi
paredzētās produkcijas paraugi. Pilnvarotā struktūra
drīkst pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai veiktu
testēšanas programmu;
(8)
papildu pierādījumi, kas apliecina
tehniskā projekta piemērotību. Šajos pierādījumos
norāda visus izmantotos dokumentus, jo īpaši, ja nav
pilnībā piemēroti attiecīgie harmonizētie standarti
un/vai tehniskās specifikācijas. Šajos papildu
pierādījumos vajadzības gadījumā iekļauj to
testu rezultātus, kas iegūti attiecīgajā ražotāja
laboratorijā vai citā testu laboratorijā ražotāja
uzdevumā un uz ražotāja atbildību.
(9)
iekārtas uzstādīšanas un lietošanas
instrukcijas.
(10)
armatūras atbilstības sertifikāts,
kurā ir norādījumi par to, kā armatūru iemontēt
iekārtā vai kā to samontēt, lai iegūtu šādu iekārtu.
1.3.2. Attiecīgos gadījumos projekta
dokumentācijā iekļauj šādus dokumentus:
(a)
ES tipa pārbaudes sertifikāts un
armatūras atbilstības sertifikāts, kas attiecas uz
armatūru, kas iemontēta iekārtā;
(b)
apstiprinājumi un sertifikāti, kas
attiecas uz iekārtas vai armatūras ražošanas un/vai pārbaudes
un/vai uzraudzības metodēm;
(c)
jebkurš cits dokuments, kas ļauj pilnvarotajai
iestādei labāk veikt novērtēšanu.
1.4. Pilnvarotā struktūra:
attiecībā uz iekārtu vai
armatūru:
1.4.1. pārbauda tehnisko
dokumentāciju un pierādījumus, lai novērtētu
iekārtas vai armatūras tehniskā projekta atbilstību,
attiecībā uz paraugu(-iem):
1.4.2. pārliecinās, ka paraugs(-i)
ir ražots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un noskaidro,
kuri elementi ir projektēti saskaņā ar piemērojamajiem
atbilstīgo harmonizēto standartu un/vai tehnisko specifikāciju
noteikumiem un kuri projektēti, nepiemērojot šo standartu
attiecīgos noteikumus;
1.4.3. veic atbilstošas pārbaudes un
testus vai uzdod to veikšanu, lai pārliecinātos, vai, ja
ražotājs ir izvēlējies risinājumus, kas piedāvāti
attiecīgajos harmonizētajos standartos un/vai tehniskajās
specifikācijās, tie ir tikuši piemēroti pareizi;
1.4.4. veic attiecīgās
pārbaudes un testus vai uzdod to veikšanu, lai pārliecinātos, ka
gadījumos, kad nav tikuši piemēroti attiecīgajos
harmonizētajos standartos un/vai tehniskajās specifikācijās
paredzētie risinājumi, ražotāja pieņemtie risinājumi
atbilst attiecīgajām šīs regulas pamatprasībām;
1.4.5. vienojas ar ražotāju par vietu,
kur tiks veiktas šīs pārbaudes un testi.
1.5. Pilnvarotā struktūra sagatavo
novērtējuma ziņojumu, kurā norāda pasākumus, kas
veikti saskaņā ar 1.4. punktu, un šo pasākumu rezultātus.
Neskarot savus pienākumus pret pilnvarojošajām iestādēm,
pilnvarotā iestāde minētā ziņojuma saturu pilnīgi
vai daļēji izpauž tikai ar ražotāja piekrišanu.
1.6. Ja iekārtas vai armatūras tips
atbilst šīs regulas prasībām, pilnvarotā iestāde
ražotājam izsniedz ES tipa pārbaudes sertifikātu.
Sertifikātā iekļauj ražotāja vārdu/nosaukumu un
adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma
nosacījumus (ja tādi ir) un datus, kas nepieciešami
apstiprinātā tipa identificēšanai, kā arī,
attiecīgā gadījumā, tā darbības aprakstu. Sertifikātam
var būt pievienots viens vai vairāki pielikumi.
Sertifikātā un tā pielikumos ir
visa attiecīgā informācija, kas ļauj novērtēt
izgatavoto iekārtu vai armatūras atbilstību
pārbaudītajam tipam un kas ļauj veikt pārbaudi lietošanas
laikā.
Sertifikāta derīguma termiņš ir
ne vairāk kā desmit gadi no tā izdošanas dienas. Ja tips neatbilst
piemērojamajām šīs regulas prasībām, pilnvarotā
iestāde atsakās izsniegt ES tipa pārbaudes sertifikātu un
attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju, precizējot
šāda atteikuma iemeslus.
1.7. Pilnvarotā iestāde seko
līdzi izmaiņām vispārzināmajos jaunākajos
sasniegumos, no kā var izrietēt, ka apstiprinātais tips var
vairs neatbilst piemērojamajām šīs regulas prasībām,
un nosaka, vai šādu izmaiņu dēļ ir nepieciešama papildu
izmeklēšana. Ja tā ir nepieciešama, pilnvarotā struktūra
par to attiecīgi informē ražotāju.
Ražotājs pilnvaroto iestādi,
kurā glabājas tehniskā dokumentācija par ES tipa
pārbaudes sertifikātu, informē par visām
apstiprinātā tipa modifikācijām, kas var ietekmēt
iekārtas vai armatūras atbilstību šīs regulas pamatprasībām,
vai par sertifikāta derīguma nosacījumiem. Šādām
modifikācijām ir vajadzīgs papildu apstiprinājums, ko
pievieno kā papildinājumu sākotnējam ES tipa pārbaudes
sertifikātam.
1.8. Katra pilnvarotā iestāde
informē savas pilnvarojošās iestādes un pārējās
pilnvarotās iestādes par tiem ES tipa pārbaudes
sertifikātiem un/vai to papildinājumiem, kurus tā ir izdevusi.
Pilnvarotā iestāde, kas atsakās
izsniegt vai atsauc, aptur vai citādi ierobežo ES tipa pārbaudes
sertifikātu attiecīgi informē savas pilnvarojošās
iestādes un pārējās pilnvarotās iestādes,
pamatojot savu lēmumu.
Komisija, dalībvalstis un
pārējās pilnvarotās iestādes, iesniedzot
pieprasījumu, var saņemt ES tipa pārbaudes sertifikātu
un/vai to papildinājumu kopijas. Iesniedzot pieprasījumu, Komisija un
dalībvalstis var saņemt tehniskās dokumentācijas un
pilnvarotās iestādes veikto pārbaužu rezultātu kopijas.
Pilnvarotā iestāde glabā ES tipa pārbaudes
sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu, kā arī
tehniskās dokumentācijas, tostarp ražotāja iesniegtās
dokumentācijas, eksemplāru līdz sertifikāta derīguma
termiņa beigām.
1.9. Ražotājs ES tipa pārbaudes
sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu eksemplāru
kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā pieejamu valsts
iestādēm 10 gadus pēc iekārtas vai armatūras
laišanas tirgū.
1.10. Ražotāja pilnvarotais
pārstāvis var iesniegt 1.3. punktā minēto pieteikumu
un pildīt pienākumus, kas noteikti 1.7. un 1.9. punktā, ja tas
ir paredzēts pilnvarā.
2. MODULIS C2. ATBILSTĪBA TIPAM,
PAMATOJOTIES UZ RAŽOŠANAS IEKŠĒJU KONTROLI APVIENOJUMĀ AR UZRAUDZĪTĀM
IEKĀRTAS VAI ARMATŪRAS PĀRBAUDĒM PĒC NEJAUŠI
IZVĒLĒTIEM INTERVĀLIEM
2.1. Atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas iekšēju
kontroli apvienojumā ar uzraudzītām iekārtas vai
armatūras pārbaudēm pēc nejauši izvēlētiem
intervāliem ir atbilstības novērtēšanas procedūras tā
daļa, kuras gaitā ražotājs izpilda 2.2. un 2.3. punktā un
2.4. un 2.5. punktā noteiktos pienākumus, kā arī uz
savu atbildību nodrošina un apliecina, ka attiecīgās
iekārtas vai armatūra atbilst ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs regulas
prasībām.
2.2. Ražošana
Ražotājs veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai ar
ražošanas procesu un tā pārraudzību tiktu nodrošināta
saražoto iekārtu vai armatūras atbilstība tipam, kas
aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs
regulas prasībām.
2.3. Iekārtas
vai armatūras pārbaudes
Pilnvarotā
iestāde, ko izvēlējies ražotājs, veic iekārtas vai
armatūras pārbaudes vai uzdod to veikšanu reizi gadā vai
biežāk, lai pārliecinātos par iekārtas iekšējo
pārbaužu kvalitāti, cita starpā ņemot vērā
iekārtu vai armatūras tehnoloģisko sarežģītību un
ražošanas apjomus. Lai pārbaudītu iekārtas vai armatūras
atbilstību attiecīgajām šīs regulas prasībām,
pārbauda pilnvarotās struktūras uz vietas, pirms laišanas
tirgū izraudzītus galīgo iekārtu vai armatūras
atbilstošus paraugus, kā arī veic attiecīgus testus kā
noteikts atbilstošās harmonizēto standartu un/vai tehnisko
specifikāciju daļās vai ekvivalentos testos. Ja paraugs
neatbilst pieņemamajam kvalitātes līmenim, pilnvarotā
iestāde veic attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu, ka
attiecīgās iekārtas vai armatūra tiek laista tirgū.
Piemērojamās paraugu ņemšanas
procedūras nolūks ir noteikt, vai iekārtas vai armatūras
ražošanas procesa parametri ir pieņemamās robežās, lai
tādējādi nodrošinātu atbilstību iekārtas vai
armatūras atbilstību.
Ražotājs uz
pilnvarotās iestādes atbildību ražošanas procesa laikā
uzliek atbildīgās iestādes identifikācijas numuru.
2.4. CE
marķējums un ES atbilstības deklarācija
2.4.1.
Ražotājs uzliek CE marķējumu un IV pielikumā
paredzētos uzrakstus katrai iekārtai, kura atbilst tipam, kas
aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst
šīs regulas piemērojamām prasībām.
2.4.2.
Ražotājs rakstiski sagatavo ES atbilstības deklarāciju
iekārtas modelim un glabā to pieejamu valsts iestādēm 10
gadus pēc iekārtas laišanas tirgū. ES atbilstības
deklarācijā norāda iekārtas modeli, kam šī
deklarācija ir sagatavota.
ES
atbilstības deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara
pieejamu attiecīgajām iestādēm.
2.5.
Armatūras atbilstības sertifikāts
2.5.1.
Ražotājs uzliek IV pielikuma 3. punktā paredzētos uzrakstus
katrai armatūrai, kura atbilst tipam, kas aprakstīts ES tipa
pārbaudes sertifikātā, un atbilst šīs regulas
piemērojamām prasībām.
2.5.2.
Ražotājs rakstiski sagatavo armatūras atbilstības
sertifikātu armatūras modelim un glabā to pieejamu valsts
iestādēm 10 gadus pēc armatūras laišanas tirgū.
Armatūras atbilstības sertifikātā ir norādīts
armatūras modelis, kam tas ir sagatavots, un to pievieno armatūrai.
2.6. Pilnvarotais
pārstāvis
Ražotāja
pienākumus, kas noteikti 2.4. un 2.5. punktā, viņa
vārdā un uz viņa atbildību var pildīt tā
pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka tas ir paredzēts
pilnvarā.
3.
D MODULIS. ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ RAŽOŠANAS PROCESA
KVALITĀTES NODROŠINĀŠANU
3.1.
Atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes
nodrošināšanu, ir atbilstības novērtēšanas procedūras tā
daļa, kuras gaitā ražotājs izpilda 3.2. punktā un 3.5. vai
3.6. punktā noteiktos pienākumus, kā arī uz savu
atbildību nodrošina un apliecina, ka attiecīgās iekārtas
vai armatūra atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un atbilst šīs regulas prasībām, kas uz
to attiecas.
3.2. Ražošana
Ražotājs
izmanto apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu
attiecībā uz attiecīgo iekārtu vai armatūras ražošanu,
galīgo pārbaudi un testēšanu, kā noteikts
3.3. punktā, un tas ir pakļauts uzraudzībai, kā
noteikts 3.4. punktā.
3.3.
Kvalitātes nodrošināšanas sistēma
3.3.1.
Ražotājs iesniedz paša izvēlētajai pilnvarotajai iestādei
pieteikumu novērtēt tā attiecīgo iekārtu vai
armatūras kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Šajā
pieteikumā iekļauj:
(a)
ražotāja vārdu/nosaukumu un adresi un, ja
pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, norāda arī
šā pārstāvja vārdu/nosaukumu un adresi;
(b)
rakstisku paziņojumu, ka tāds pats
pieteikums nav iesniegts citai pilnvarotajai iestādei;
(c)
visu attiecīgo informāciju par
iekārtu vai armatūru, kas apstiprināta saskaņā ar B
moduli;
(d)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
dokumentāciju;
(e)
apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju
un ES tipa pārbaudes sertifikāta kopiju.
3.3.2. Kvalitātes nodrošināšanas
sistēma nodrošina, ka iekārtas vai armatūra atbilst tipam, kas
aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā, un tām
šīs regulas prasībām, kuras uz tām attiecas.
Visi ražotāja pieņemtie principi,
prasības un noteikumi ir sistemātiski un mērķtiecīgi
rakstveidā apkopoti nostādņu, procedūru un
norādījumu veidā. Kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas dokumentācija rada vienotu izpratni par kvalitātes
nodrošināšanas programmām, plāniem, rokasgrāmatām un
uzskaites datiem.
Tajā jo īpaši atbilstīgi
aplūko:
(a)
kvalitātes mērķus un vadības
organizatorisko struktūru, pienākumus un pilnvaras
attiecībā uz iekārtu kvalitāti;
(b)
attiecīgās izmantojamās ražošanas,
kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodes,
procedūras un sistemātiskos pasākumus;
(c)
pārbaudes un testus, ko veic pirms ražošanas
procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežumu,
kādā tos veic;
(d)
datus par kvalitāti, piemēram,
inspekcijas ziņojumus un testēšanas datus, kalibrēšanas datus,
ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju
u. c.;
(e)
uzraudzības līdzekļus, kas ļauj
pārliecināties, kā tiek panākta paredzētā
iekārtas kvalitāte un kvalitātes nodrošinājuma
sistēmas efektīva darbība.
3.3.3. Pilnvarotā struktūra
novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai
noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām
prasībām.
Tā pieņem, ka šīm
prasībām atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas elementi, kas atbilst attiecīgajām valsts standarta
specifikācijām, ar kurām īstenots attiecīgais
harmonizētais standarts un/vai tehniskās specifikācijas.
Līdztekus tam, ka revīzijas grupai
ir pieredze kvalitātes vadības sistēmu jomā, tajā ir
vismaz viens loceklis ar pieredzi attiecīgās iekārtas vai
armatūras novērtēšanas jomā un attiecīgās
iekārtas vai armatūras tehnoloģijas novērtēšanas
jomā un tai ir zināšanas par šīs regulas
piemērojamajām prasībām. Revīzijā ietver
ražotāja telpu novērtēšanas apmeklējumu. Revīzijas
grupa izskata 3.3.1. punkta e) apakšpunktā minēto tehnisko
dokumentāciju, lai pārliecinātos par ražotāja spēju
noteikt šīs regulas atbilstīgās prasības un veikt
nepieciešamās pārbaudes nolūkā nodrošināt
iekārtas vai armatūras atbilstību minētajām prasībām.
Attiecīgo lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā ietver revīzijā gūtos
atzinumus un argumentētu novērtējuma lēmumu.
3.3.4.
Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas,
un atbilstīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.
3.3.5. Ražotājs regulāri
informē pilnvaroto iestādi, kas apstiprinājusi kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu, par visām paredzētajām
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izmaiņām.
Pilnvarotā
iestāde novērtē visas ierosinātās izmaiņas un
izlemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma
joprojām būs atbilstīga 3.3.2. punkta prasībām
vai arī ir vajadzīga pārvērtēšana.
Tā savu
lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā ietver
pārbaudes secinājumus un argumentētu novērtējuma
lēmuma.
3.4.
Uzraudzība, par kuru ir atbildīga pilnvarotā iestāde
3.4.1.
Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs
pienācīgi pilda pienākumus attiecībā uz
apstiprināto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
3.4.2.
Ražotājs novērtēšanas nolūkos nodrošina pilnvarotās
iestādes pārstāvjiem pieeju ražošanas, pārbaužu,
testēšanas un noliktavu telpām un sniedz tiem visu nepieciešamo
informāciju, jo īpaši:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
dokumentāciju; un
(b)
datus par kvalitāti, piemēram,
pārbaudes ziņojumus un testu datus, kalibrēšanas datus,
ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.
tml.
3.4.3. Pilnvarotā iestāde periodiski
veic auditu vismaz reizi divos gados, lai pārliecinātos, ka
ražotājs uztur un izmanto kvalitātes nodrošināšanas
sistēmu, un iesniedz ražotājam revīzijas ziņojumu.
3.4.4. Turklāt pilnvarotās
iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju arī bez
brīdinājuma. Šādu apmeklējumu
laikā pilnvarotās iestādes pārstāvji
vajadzības gadījumā var veikt iekārtu vai
armatūras testus vai uzdot to veikšanu, lai pārliecinātos, ka
kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi.
Pilnvarotā iestāde iesniedz ražotājam ziņojumu par
apmeklējumu un, ja ir veikti testi – testa ziņojumu.
3.5. CE marķējums un ES
atbilstības deklarācija
3.5.1. Ražotājs uzliek
IV pielikumā paredzēto CE zīmi un uzrakstus un uz
3.3.1. punktā minētās pilnvarotās iestādes
atbildību arī šīs iestādes identifikācijas numuru
katrai iekārtai, kas atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un šīs regulas piemērojamajām
prasībām.
3.5.2. Ražotājs rakstiski sagatavo ES
atbilstības deklarāciju katrai iekārtai un glabā to
pieejamu valsts iestādēm 10 gadus pēc iekārtas laišanas
tirgū. ES atbilstības deklarācijā norāda iekārtas
modeli, kam šī deklarācija ir sagatavota.
ES atbilstības deklarācijas kopiju
pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām
iestādēm.
3.6. Armatūras atbilstības sertifikāts
3.6.1.
Ražotājs uzliek IV pielikuma 3. punktā paredzētos uzrakstus
un uz 3.3.1. punktā minētās pilnvarotās iestādes
atbildību arī šīs iestādes identifikācijas numuru
katrai armatūras vienībai, kas atbilst ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam un piemērojamajām
šīs regulas prasībām.
3.6.2.
Ražotājs armatūrai rakstiski sagatavo armatūras atbilstības
sertifikātu un glabā to pieejamu valsts iestādēm 10 gadus
pēc armatūras laišanas tirgū. Armatūras atbilstības
sertifikātā ir norādīts armatūras modelis, kam tas ir
sagatavots, un to pievieno armatūrai.
3.7. Ražotājs
vismaz 10 gadus pēc iekārtas vai armatūras laišanas tirgū
glabā valsts iestāžu vajadzībām:
(a)
3.3.1. punktā minēto
dokumentāciju;
(b)
3.3.5. punktā minētās
apstiprinātās izmaiņas;
(c)
3.3.5., 3.4.3. un 3.4.4. punktā
minētos pilnvarotās iestādes lēmumus un ziņojumus.
3.8. Katra pilnvarotā iestāde
informē savas pilnvarojošās iestādes par kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumu anulēšanu un
periodiski vai pēc pieprasījuma dara pieejamu savām
pilnvarojošajām iestādēm informāciju, kas saistīta ar
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu novērtējumiem.
Katra pilnvarotā iestāde
informē pārējās pilnvarotās iestādes par tiem
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem, kurus
tā ir atteikusi, apturējusi, anulējusi vai citādi
ierobežojusi, sniedzot sava lēmuma pamatojumu.
3.9. Pilnvarotais pārstāvis
Ražotāja pienākumus, kā
noteikts 3.3.1., 3.3.5. punktā un 3.5. vai 3.6. punktā un
3.7. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa atbildību
var pildīt tā pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šie
pienākumi ir noteikti pilnvarā.
4. E MODULIS.
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ IEKĀRTAS VAI ARMATŪRAS
KVALITĀTES NODROŠINĀŠANU
4.1.
Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekārtas vai armatūras
kvalitātes nodrošināšanu, ir atbilstības novērtēšanas
procedūras tā daļa, kuras gaitā ražotājs izpilda 4.2.
un 4.5. vai 4.6. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un
paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgās iekārtas vai
armatūra atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un tām šīs regulas prasībām, kas
tām ir piemērojamas.
4.2. Ražošana
Ražotājs
izmanto apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu
attiecībā uz attiecīgo iekārtu vai armatūras
galīgo pārbaudi un testēšanu, kā noteikts
4.3. punktā, un tas ir pakļauts uzraudzībai, kā
noteikts 4.4. punktā.
4.3.
Kvalitātes nodrošināšanas sistēma
4.3.1.
Ražotājs iesniedz paša izraudzītai pilnvarotajai iestādei
pieteikumu novērtēt tā attiecīgo iekārtu vai
armatūras kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Šajā
pieteikumā iekļauj:
(a)
ražotāja vārdu/nosaukumu un adresi un, ja
pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, norāda arī
šā pārstāvja vārdu/nosaukumu un adresi;
(b)
rakstisku paziņojumu, ka tāds pats
pieteikums nav iesniegts nevienai citai pilnvarotajai iestādei;
(c)
visu informāciju, kas attiecas uz
paredzēto iekārtas kategoriju;
(d)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
dokumentāciju; un
(e)
apstiprinātā tipa tehnisko
dokumentāciju un ES tipa pārbaudes sertifikāta kopiju.
4.3.2. Kvalitātes nodrošināšanas
sistēma nodrošina iekārtu vai armatūras atbilstību tipam,
kas aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs
regulas piemērojamajām prasībām.
Visus ražotāja pieņemtos principus,
prasības un noteikumus sistemātiski un mērķtiecīgi
rakstiski apkopo nostādņu, procedūru un norādījumu
veidā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
dokumentācija ļauj konsekventi interpretēt kvalitātes
nodrošināšanas programmas, plānus, rokasgrāmatas un uzskaites
datus.
Tajā jo īpaši ir atbilstīgi
aprakstīti šādi elementi:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas mērķi
un vadības organizatoriskā struktūra, pienākumi un pilnvaras
saistībā ar ražojuma kvalitātes nodrošināšanu;
(b)
pārbaudes un testi, kas tiks veikti pēc
ražošanas;
(c)
dati par kvalitāti, tādi kā
inspekcijas ziņojumi un testēšanas dati, kalibrēšanas dati,
ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju
u. c.;
(d)
paņēmieni, ar kādiem uzrauga
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektīvu darbību.
4.3.3. Pilnvarotā iestāde
novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai
noteiktu, vai tā atbilst 4.3.2. punkta prasībām.
Tā pieņem, ka šīm
prasībām atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas elementi, kas atbilst attiecīgajām valsts standarta
specifikācijām, ar kurām īstenots attiecīgais
harmonizētais standarts un/vai tehniskā specifikācija.
Līdztekus tam, ka revīzijas grupai
ir pieredze kvalitātes vadības sistēmu jomā, tajā ir
vismaz viens loceklis ar pieredzi attiecīgās iekārtas vai
armatūras novērtēšanas jomā un attiecīgās
iekārtas vai armatūras tehnoloģijas novērtēšanas
jomā un tai ir zināšanas par šīs regulas
piemērojamajām prasībām. Revīzija ietver ražotāja
telpu novērtēšanas apmeklējumu. Revīzijas grupa
izskata 4.3.1. punkta e) apakšpunktā minēto tehnisko
dokumentāciju, lai pārliecinātos par ražotāja spēju
noteikt šīs regulas atbilstīgās prasības un veikt
nepieciešamās pārbaudes nolūkā nodrošināt
iekārtas vai armatūras atbilstību minētajām
prasībām.
Attiecīgo lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā ietver revīzijā gūtos
atzinumus un argumentētu novērtējuma lēmumu.
4.3.4. Ražotājs apņemas pildīt
pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas, un atbilstīgi un efektīvi uzturēt to
spēkā.
4.3.5. Ražotājs regulāri
informē pilnvaroto iestādi, kas apstiprinājusi kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu, par visām paredzētajām
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izmaiņām.
Pilnvarotā iestāde novērtē
visas ierosinātās izmaiņas un izlemj, vai grozītā
kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām būs
atbilstīga 4.3.2. punkta prasībām vai arī ir
vajadzīga pārvērtēšana.
Tā savu lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā ietver pārbaudes secinājumus un
argumentētu novērtējuma lēmumu.
4.4.
Uzraudzība, par kuru ir atbildīga pilnvarotā iestāde
4.4.1.
Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs
pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas.
4.4.2.
Ražotājs novērtēšanas nolūkos nodrošina pilnvarotās
iestādes pārstāvjiem pieeju ražošanas, pārbaužu,
testēšanas un noliktavu telpām un sniedz tiem visu nepieciešamo
informāciju, jo īpaši:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
dokumentāciju;
(b)
datus par kvalitāti, piemēram,
pārbaudes ziņojumus un testu datus, kalibrēšanas datus,
ziņojumus par attiecīgā personāla kvalifikāciju u.
tml.
4.4.3. Pilnvarotā iestāde periodiski
veic auditu vismaz reizi divos gados, lai pārliecinātos, ka
ražotājs uztur un izmanto kvalitātes nodrošināšanas
sistēmu, un iesniedz ražotājam revīzijas ziņojumu.
4.4.4.
Turklāt pilnvarotās iestādes pārstāvji var arī
apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu
apmeklējumu laikā pilnvarotās iestādes
pārstāvji vajadzības gadījumā var
veikt iekārtu vai armatūras testus vai uzdot to veikšanu, lai
pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma
darbojas pareizi. Pilnvarotā iestāde iesniedz ražotājam
ziņojumu par apmeklējumu un, ja ir veikti testi – testa
ziņojumu.
4.5. CE
marķējums un ES atbilstības deklarācija
4.5.1.
Ražotājs uzliek IV pielikumā paredzēto
CE marķējumu un uzrakstus un uz 4.3.1. punktā
minētās pilnvarotās iestādes atbildību arī
šīs iestādes identifikācijas numuru katrai iekārtai, kas
atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam
un šīs regulas piemērojamajām prasībām.
4.5.2.
Ražotājs rakstiski sagatavo ES atbilstības deklarāciju katram
iekārtas modelim un glabā to pieejamu valsts iestādēm 10
gadus pēc iekārtas laišanas tirgū. ES atbilstības
deklarācijā norāda iekārtas modeli, kam šī deklarācija
ir sagatavota.
ES
atbilstības deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara
pieejamu attiecīgajām iestādēm.
4.6.
Armatūras atbilstības sertifikāts
4.6.1.
Ražotājs uzliek IV pielikuma 3. punktā paredzētos uzrakstus
un uz 4.3.1. punktā minētās pilnvarotās iestādes
atbildību arī šīs iestādes identifikācijas numuru
katrai armatūras vienībai, kas atbilst ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs regulas
piemērojamajām prasībām.
4.6.2.
Ražotājs rakstiski sagatavo armatūras atbilstības
sertifikātu katram armatūras modelim un glabā to pieejamu valsts
iestādēm 10 gadus pēc armatūras laišanas tirgū.
Armatūras atbilstības sertifikātā ir norādīts
armatūras modelis, kam tas ir sagatavots, un to pievieno armatūrai.
4.7. Ražotājs vismaz 10 gadus pēc
iekārtas vai armatūras laišanas tirgū glabā pieejamus
valsts iestādēm šādus dokumentus:
(a)
4.3.1. punktā minēto
dokumentāciju;
(b)
4.3.5. punktā minētās
apstiprinātās izmaiņas;
(c)
4.3.5., 4.4.3. un 4.4.4. punktā
minētos pilnvarotās iestādes lēmumus un ziņojumus.
4.8. Katra pilnvarotā iestāde
informē savas pilnvarojošās iestādes par izdotiem vai atsauktiem
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu apstiprinājumiem un
periodiski vai pēc pieprasījuma dara savām pilnvarojošajām
iestādēm pieejamu sarakstu ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
apstiprinājumiem, kuri ir noraidīti, kuru darbība ir
apturēta vai citādi ierobežota.
Katra pilnvarotā iestāde
informē pārējās pilnvarotās iestādes par tiem
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem, kurus
tā ir izsniegusi. Katra pilnvarotā iestāde informē
pārējās pilnvarotās iestādes par tiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem, kurus tā ir
atteikusi vai anulējusi, sniedzot sava lēmuma pamatojumu.
4.9. Pilnvarotais pārstāvis
Ražotāja pienākumus, kā
noteikts 4.3.1., 4.3.5. un 4.5. vai 4.6. punktā un 4.7 punktā,
viņa vārdā un uz viņa atbildību var pildīt
pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šie pienākumi ir
noteikti pilnvarā.
5. F MODULIS.
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ IEKĀRTAS VAI ARMATŪRAS
VERIFIKĀCIJU
5.1.
Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekārtas vai armatūras
verificēšanu, ir tā atbilstības novērtēšanas
procedūras daļa, kuras gaitā ražotājs izpilda 5.2., 5.5.1.
un 5.6. vai 5.7. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina
un paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgās iekārtas
vai armatūra, uz kuru attiecas 5.3. punkta noteikumi, atbilst ES tipa
pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un tām
šīs regulas prasībām, kuras uz tiem attiecas.
5.2. Ražošana
Ražotājs veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā pārraudzība
nodrošinātu saražoto iekārtu un armatūras atbilstību ES
tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam
apstiprinātajam tipam un tām šīs regulas prasībām,
kuras uz tiem attiecas.
5.3.
Verificēšana
Ražotāja
izraudzīta pilnvarotā iestāde veic attiecīgas pārbaudes
un testus vai uzdod to veikšanu, lai pārbaudītu iekārtu vai
armatūras atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam apstiprinātajam tipam un attiecīgajām
šīs regulas prasībām.
Pārbaudes un
testus, lai pārbaudītu iekārtu vai armatūras atbilstību
attiecīgajām prasībām, pēc ražotāja izvēles
veic vai nu katrai iekārtai vai armatūras vienībai, kā
precizēts 5.4. punktā, vai arī pārbaudot un testējot
iekārtas vai armatūru statistiskas izlases veidā, kā
norādīts 5.5. punktā.
5.4.
Atbilstības verificēšana, pārbaudot un testējot katru
iekārtu vai armatūras vienību
5.4.1. Katru
iekārtu un armatūras vienību pārbauda atsevišķi un
veic attiecīgus testus, kas norādīti attiecīgajā(-os)
harmonizētajā(-os) standartā(-os) un/vai tehniskajās
specifikācijās, vai līdzvērtīgus testus, lai
verificētu atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam apstiprinātajam tipam un attiecīgajām
šīs regulas prasībām.
Ja nav
atbilstīga piemērojamā standarta, attiecīgā
pilnvarotā iestāde lemj par to, kādi testi jāveic.
5.4.2.
Pilnvarotā iestāde izsniedz atbilstības sertifikātu par
veiktajām pārbaudēm un testiem un uzliek savu
identifikācijas numuru katrai apstiprinātajai iekārtai vai
armatūras vienībai vai uz savu atbildību uzdod tā
uzlikšanu.
Ražotājs
10 gadus pēc iekārtas vai armatūras laišanas tirgū
glabā atbilstības sertifikātus, lai valsts iestādes
varētu tos pārbaudīt.
5.5.
Atbilstības statistiskā verificēšana
5.5.1.
Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas
procesā un tā pārraudzībā nodrošinātu katras
izgatavotās partijas vienveidīgumu, un iesniedz savas iekārtas
vai armatūru verificēšanai vienveidīgu partiju veidā.
5.5.2. No katras
partijas nejaušas izlases veidā ņem paraugus saskaņā ar
šajā regulā noteiktajām prasībām. Iekārtas vai
armatūru paraugā pārbauda katru atsevišķi un veic
attiecīgos testos, kas izklāstīti attiecīgajā(-os)
harmonizētajā(-os) standartā(-os) un/vai tehniskajās
specifikācijās, vai līdzvērtīgus testus, lai
pārliecinātos, ka iekārtas vai armatūra atbilst šīs
regulas piemērojamajām prasībām, un lai noteiktu, vai
partija ir apstiprināma vai noraidāma. Ja nav atbilstīga
harmonizētā standarta, attiecīgā pilnvarotā
iestāde lemj par to, kādi testi jāveic.
5.5.3. Ja ražojumu
partiju akceptē, visas šīs partijas iekārtas vai armatūru
uzskata par apstiprinātām, izņemot tās paraugā
ietilpstošās iekārtas vai armatūru, kas nav izturējušas
testus.
Pilnvarotā
iestāde izsniedz atbilstības sertifikātu par veiktajām
pārbaudēm un testiem un uzliek savu identifikācijas numuru
katrai apstiprinātajai iekārtai vai armatūras vienībai vai
uz savu atbildību uzdod tā uzlikšanu.
Ražotājs 10
gadus pēc iekārtas vai armatūras laišanas tirgū glabā
atbilstības sertifikātus pieejamus valsts iestādēm.
5.5.4. Ja partiju
izbrāķē, pilnvarotā iestāde vai kompetentā
iestāde veic attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu
attiecīgās partijas laišanu tirgū. Ja notiek bieža partiju
izbrāķēšana, pilnvarotā iestāde drīkst
apturēt statistiskās verifikācijas veikšanu un veikt
attiecīgus pasākumus.
5.6. CE
marķējums un ES atbilstības deklarācija
5.6.1.
Ražotājs uzliek IV pielikumā paredzēto
CE marķējumu un uzrakstus un uz 5.3. punktā
minētās pilnvarotās iestādes atbildību arī
šīs iestādes identifikācijas numuru katrai iekārtai, kas
atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un
šīs regulas piemērojamajām prasībām.
5.6.2.
Ražotājs rakstiski sagatavo ES atbilstības deklarāciju katram
iekārtas modelim un glabā to pieejamu valsts iestādēm 10
gadus pēc iekārtas laišanas tirgū. ES atbilstības
deklarācijā norāda iekārtas modeli, kam šī
deklarācija ir sagatavota.
ES
atbilstības deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara
pieejamu attiecīgajām iestādēm.
Ja
5.3. punktā minētā pilnvarotā iestāde tam
piekrīt, ražotājs uz tās atbildību iekārtām var
uzlikt arī pilnvarotās iekārtas identifikācijas numuru.
5.7.
Armatūras atbilstības sertifikāts
5.7.1.
Ražotājs uzliek IV pielikuma 3. punktā paredzētos uzrakstus
un uz 5.3. punktā minētās pilnvarotās iestādes
atbildību arī šīs iestādes identifikācijas numuru
katrai armatūras vienībai, kas atbilst ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam apstiprinātajam tipam un šīs
regulas piemērojamajām prasībām.
5.7.2.
Ražotājs rakstiski sagatavo armatūras atbilstības
sertifikātu katram armatūras modelim un glabā to pieejamu valsts
iestādēm 10 gadus pēc armatūras laišanas tirgū.
Armatūras atbilstības sertifikātā ir norādīts
armatūras modelis, kam tas ir sagatavots, un to pievieno armatūrai.
Ja
5.3. punktā minētā pilnvarotā iestāde tam
piekrīt, ražotājs uz tās atbildību armatūrai var
uzlikt arī pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru.
5.8. Ja
pilnvarotā iestāde tam piekrīt un uzņemas par to
atbildību, ražotājs iekārtām vai armatūrai var piestiprināt
pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru ražošanas procesa
laikā.
5.9. Pilnvarotais
pārstāvis
Ražotāja
pienākumus viņa vārdā un uz viņa atbildību var
pildīt viņa pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka
šie pienākumi ir norādīti pilnvarā. Pilnvarotais
pārstāvis var nepildīt 5.2. un 5.5.1. punktā
noteiktos ražotāja pienākumus.
6. G MODULIS.
ATBILSTĪBA, KAS PAMATOJAS UZ RAŽOJUMA VIENĪBAS VERIFICĒŠANU
6.1. Atbilstība, pamatojoties uz ražojuma
vienības verificēšanu, ir tāda atbilstības
novērtēšanas procedūra, kuras gaitā ražotājs izpilda
6.2., 6.3. un 6.5. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un
paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgā iekārta, uz
kuru attiecas 6.4. punkta noteikumi, atbilst tām šīs regulas
prasībām, kuras uz to attiecas.
6.2. Tehniskā dokumentācija
Ražotājs izstrādā tehnisko
dokumentāciju un dara to pieejamu 6.4. punktā minētajai
pilnvarotajai iestādei. Šī dokumentācija ļauj
novērtēt iekārtas atbilstību attiecīgajām
prasībām un ietver apdraudējuma(-u) pienācīgu
analīzi un novērtējumu. Tehniskajā dokumentācijā
norāda piemērojamās prasības, un, ciktāl tas ir
nepieciešams novērtēšanai, tā aptver iekārtas projektu,
ražošanu un ekspluatāciju.
6.2.1. Vienmēr, kad tāda
nepieciešama, tehniskajā dokumentācijā ir vismaz šādi
elementi:
(a)
iekārtas vispārīgs apraksts;
(b)
projekta skices un ražošanas rasējumi, un
komponentu, mezglu, elektrisko slēgumu shēmas utt.;
(c)
apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi
minēto rasējumu un shēmu, kā arī iekārtas
darbības izpratnei;
(d)
to pilnībā vai daļēji
piemēroto harmonizēto standartu un/vai attiecīgo tehnisko
specifikāciju saraksts, uz kurām ir publicētas atsauces Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un, ja
minētie harmonizētie standarti nav piemēroti, to risinājumu
apraksti, kas izmantoti šīs regulas pamatprasību izpildei. Ja
harmonizētie standarti ir piemēroti daļēji, tehniskajā
dokumentācijā norāda, kuras to daļas ir piemērotas;
(e)
veikto projekta aprēķinu, veikto
pārbaužu u. c. rezultāti;
(f)
testu ziņojumi;
(g)
uzstādīšanas un lietošanas
pamācības.
6.2.2. Attiecīgos gadījumos projekta
dokumentācijā iekļauj šādus dokumentus:
(a)
atbilstības sertifikātu, kas attiecas uz
iekārtā iemontēto armatūru;
(b)
apliecinājumus un sertifikātus
saistībā ar iekārtas ražošanas un pārbaudes un
uzraudzības metodēm;
(c)
jebkurus citus dokumentus, kas ļauj
pilnvarotajai iestādei labāk veikt novērtēšanu.
Ražotājs glabā tehnisko
dokumentāciju pieejamu attiecīgajām valsts iestādēm 10
gadus pēc iekārtas laišanas tirgū.
6.3. Ražošana
Ražotājs veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai ražošanas procesā un tā
pārraudzībā nodrošinātu izgatavoto iekārtu
atbilstību šīs regulas piemērojamajām prasībām.
6.4. Verificēšana
Ražotāja izraudzīta pilnvarotā
iestāde veic attiecīgas pārbaudes un testus, kas noteikti
attiecīgajos harmonizētajos standartos un/vai tehniskajās
specifikācijās, vai līdzvērtīgus testus, lai
pārbaudītu iekārtas atbilstību šīs regulas
piemērojamajām prasībām, vai uzdod veikt šādas
pārbaudes un testus. Ja nav šāda harmonizētā standarta
un/vai tehniskās specifikācijas, attiecīgā pilnvarotā
iestāde lemj par to, kādi testi jāveic.
Ja pilnvarotā iestāde uzskata to par
nepieciešamu, pārbaudes un testus var veikt pēc iekārtas
uzstādīšanas.
Pilnvarotā iestāde izdod
atbilstības sertifikātu par veiktajām pārbaudēm un
testēšanu un uzliek savu identifikācijas numuru apstiprinātajai
iekārtai vai uz savu atbildību uzdod tā uzlikšanu.
Ražotājs 10 gadus pēc iekārtas
laišanas tirgū glabā atbilstības sertifikātus pieejamus
valsts iestādēm.
6.5. CE marķējums un ES
atbilstības deklarācija
6.5.1. Ražotājs uzliek
IV pielikumā paredzēto CE marķējumu un uzrakstus
un uz 6.4. punktā minētās pilnvarotās iestādes
atbildību arī šīs iestādes identifikācijas numuru
katrai iekārtai, kas atbilst šīs regulas piemērojamajām
prasībām.
6.5.2. Ražotājs rakstiski sagatavo ES
atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu valsts
iestādēm 10 gadus pēc iekārtas laišanas tirgū. ES
atbilstības deklarācijā norāda iekārtu, kurai šī
deklarācija ir sagatavota.
ES atbilstības deklarācijas kopiju
pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām
iestādēm.
6.6. Pilnvarotais pārstāvis
Ražotāja pienākumus, kā
noteikts 6.2. un 6.5. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa
atbildību var pildīt pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu,
ka šie pienākumi ir noteikti pilnvarā.
IV PIELIKUMS
            CE MARĶĒJUMS UN
UZRAKSTI
(1)
Uz iekārtas vai tās datu plāksnes ir
CE marķējums, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 765/2008
II pielikumā, kam seko ražošanas kontroles posmā
iesaistītās pilnvarotās iestādes identifikācijas
numurs un CE zīmes uzlikšanas gadskaitļa pēdējie divi
cipari.
(2)
Uz iekārtas vai tās datu plāksnes ir
šāda informācija:
(a)
ražotāja vārds/nosaukums,
reģistrēts komercnosaukums, reģistrēta preču zīme
vai identifikācijas simbols;
(b)
iekārtas tips, partijas vai sērijas
numurs vai cits identifikācijas elements;
(c)
attiecīgā gadījumā –
izmantotās elektroapgādes tips;
(d)
iekārtas kategorijas marķējums;
(e)
gāzes padeves spiediens;
(f)
informācija, kas nepieciešama, lai
nodrošinātu pareizu un drošu uzstādīšanai atbilstoši
iekārtas tehniskajām īpašībām.
(3)
Uz armatūras vai tās datu plāksnes,
ciktāl nepieciešams, ir 2) punktā paredzētā
informācija.
V PIELIKUMS
ES ATBILSTĪBAS
DEKLARĀCIJA
ES atbilstības deklarācijā
iekļauj šādus elementus:
(a)
iekārta/iekārtas modelis (ražojuma,
partijas, tipa vai sērijas numurs);
(b)
ražotāja un attiecīgā
gadījumā viņa pilnvarota pārstāvja
vārds/nosaukums un adrese;
(c)
šī atbilstības deklarācija ir izdota
vienīgi uz šā ražotāja atbildību;
(d)
deklarācijas priekšmets (iekārtas
identifikācija, kas nodrošina tās izsekojamību. Ja tas
nepieciešams iekārtas identifikācijai, var iekļaut
attēlu.):
(1)
iekārtas apraksts;
(2)
veiktā atbilstības novērtēšanas
procedūra;
(3)
tās pilnvarotās iestādes
vārds/nosaukums un adrese, kas veikusi atbilstības
novērtējumu;
(4)
atsauce uz ES tipa pārbaudes sertifikātu,
(e)
iepriekš aprakstītais deklarācijas
priekšmets atbilst attiecīgajiem Savienības saskaņošanas
tiesību aktiem: ……………. (atsauce uz citiem piemērojamiem
Savienības tiesību aktiem);
(f)
atsauces uz attiecīgajiem harmonizētajiem
standartiem vai atsauces uz specifikācijām, attiecībā uz
kurām tiek deklarēta atbilstība;
(g)
pilnvarotā iestāde vai iestādes …
(nosaukums, adrese, numurs) … ir veikusi … (darbības apraksts) … un
izsniegusi sertifikātu(-s): …;
(h)
papildu informācija.
Parakstīts šādas personas
vārdā: …………………….
(izdošanas vieta un datums):
(vārds, uzvārds, amats) (paraksts):
VI PIELIKUMS
ARMATŪRAS
ATBILSTĪBAS SERTIFIKĀTS
Armatūras
atbilstības sertifikātā iekļauj šādus elementus:
(a)
armatūra/armatūras modelis (ražojuma,
partijas, tipa vai sērijas numurs);
(b)
ražotāja un attiecīgā
gadījumā viņa pilnvarota pārstāvja
vārds/nosaukums un adrese;
(c)
Šis armatūras atbilstības
sertifikāts ir izdots vienīgi uz armatūras ražotāja
atbildību;
(d)
deklarācijas priekšmets (armatūras
identifikācija, kas nodrošina tās izsekojamību. Ja tas
nepieciešams armatūras identifikācijai, var iekļaut
attēlu.):
(1)
armatūras apraksts un raksturlielumi;
(2)
veiktā atbilstības novērtēšanas
procedūra;
(3)
tās pilnvarotās iestādes
vārds/nosaukums un adrese, kas veikusi atbilstības
novērtējumu;
(4)
atsauce uz ES tipa pārbaudes sertifikātu,
(e)
iepriekš aprakstītais armatūras
atbilstības sertifikāta priekšmets atbilst Regulai ……………. par
gāzveida kurināmā iekārtām (atsauce uz šo regulu);
(f)
atsauces uz izmantotajiem attiecīgajiem
harmonizētajiem standartiem vai atsauces uz specifikācijām,
attiecībā ar kurām ir deklarēta atbilstība;
(g)
pilnvarotā iestāde vai iestādes …
(nosaukums, adrese, numurs) … ir veikusi … (darbības apraksts) … un
izsniegusi sertifikātu(-s): …;
(h)
norādījumi, kā armatūra
būtu jāiemontē iekārtā vai jāsamontē, lai
iegūtu šādu iekārtu nolūkā veicināt pabeigtu
iekārtu atbilstību pamatprasībām;
(i)
papildu informācija:
Parakstīts šādas personas
vārdā: …………
(izdošanas vieta un datums):
(vārds, uzvārds, amats) un paraksts.
VII PIELIKUMS
 ATBILSTĪBAS TABULA
 Direktīva 2009/142/EK || Šī regula
   ||
 1. panta 1. punkta pirmā daļa || 1. panta 1. punkts
 1. panta 1. punkta otrā daļa || 1. panta 3. punkta a) apakšpunkts
 1. panta 2. punkts || 2. panta 1., 2. un 5. punkts
 1. panta 3. punkts || 1. panta 2. punkts
 ___ || 2. panta 3., 4. un 6. līdz 31. punkts
 2. panta 1. punkts || 3. panta 1. punkts
 ___ || 3. panta 2. punkts
 2. panta 2. punkts || 4. panta 1. punkts
 ___ || 4. panta 2. punkts
 3. pants || 5. pants
 4. pants || 6. pants
 ___ || 7. pants
 ___ || 8. pants
 ___ || 9. pants
 ___ || 10. pants
 ___ || 11. pants
 ___ || 12. pants
 ___ || 13. pants
 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts || ___
 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts || ___
 5. panta 2. punkts || ___
 6. pants || ___
 7. pants || ___
 8. panta 1. līdz 4. punkts || 14. panta 1. līdz 5. punkts
 8. panta 5. punkts || ___
 ___ || 14. panta 6. punkts
 8. panta 6. punkts || 14. panta 7. punkts
 ___ || 15. pants
 ___ || 16. pants
 ___ || 17. pants
 9. pants || ___
 10. panta 1. punkts || 18. panta 1. punkts
 10. panta 2. punkts || ___
 11. pants || ___
 12. pants || ___
 ___ || 18. panta 2. līdz 5. punkts
 ___ || 19. pants
 ___ || 20. pants
 ___ || 21. pants
 ___ || 22. pants
 ___ || 23. pants
 ___ || 24. pants
 ___ || 25. pants
 ___ || 26. pants
 ___ || 27. pants
 ___ || 28. pants
 ___ || 29. pants
 ___ || 30. pants
 ___ || 31. pants
 ___ || 32. pants
 ___ || 33. pants
 ___ || 34. pants
 ___ || 35. pants
 ___ || 36. pants
 ___ || 37. pants
 ___ || 38. pants
 ___ || 39. pants
 ___ || 40. pants
 13. pants || __
 14. pants || __
 15. pants || __
 16. pants || __
 ___ || 41. pants
 I pielikums || I pielikums
 ___ || II pielikums
 II pielikums || III pielikums
 III pielikums || IV pielikums
 IV pielikums || __
 V pielikums || __
 VI pielikums || __
 ___ || V pielikums
 ___ || VI pielikums
 ___ || VII pielikums
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada
9. marta Direktīva 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju
termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo
atzīšanu (OV L 91, 7.4.1999.,     10. lpp.).
[2]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra
Direktīva 2006/95/EK par dalībvalstu tiesību aktu
saskaņošanu attiecībā uz elektroiekārtām, kas
paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 374,
27.12.2006., 10. lpp.).
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra
Direktīva 2004/108/EK par to, kā tuvināt dalībvalstu
tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību,
un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu (OV L 390, 31.12.2004.,
24. lpp.).
[4]               Eiropas
Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1935/2004 par
materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar
pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK
atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).
[5]               Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko
nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības
nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88,
4.4.2011., 5. lpp.).
[6]               Padomes 1998. gada 3. novembra Direktīva 98/83/EK par dzeramā
ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.98., 32. lpp.).