|

52011PC0738

Priekšlikums PADOMES REGULA par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis  /* COM/2011/0738 galīgā redakcija - 2011/0334 (CNS) */

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSŠā priekšlikuma mērķis ir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – LESD) 322. panta 2. punktu paredzēt noteikumus, kas vajadzīgi, lai noteiktu metodes un kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai dara pieejamus tradicionālos pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis un kas attiecīgi minēti 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā Padomes Lēmumā […/…] par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (turpmāk tekstā – 2014. gada pašu resursu lēmums)[1].Ar šo kārtību īsteno 2014. gada pašu resursu lēmumā noteikto sistēmu, paredzot pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis, noteikšanu, uzskaites kārtību, termiņus, kavējumu procentu maksājumus, apliecinošo dokumentu uzglabāšanu un administratīvo sadarbību. Turklāt ar šo kārtību tiek papildināti īstenošanas pasākumi, kas noteikti LESD 311. panta 4. punktā par kontroli un uzraudzību un papildu ziņošanas prasībām[2].Komisijas priekšlikuma pamatā ir pieredze, kas gūta, pārvaldot pašu resursus. Tajā ir apvienoti svarīgākie aspekti no divām pašreizējām sistēmām: tradicionālo pašu resursu sistēmas un pašreizējās PVN pašu resursu sistēmas. Lai izvairītos no nevajadzīgiem ierobežojumiem attiecībā uz tiesisko kārtību, kas dalībvalstīm jāizveido, lai ieviestu finanšu darījumu nodokli, tiek ierosināts, ka tiesības saņemt pašu resursus nerodas līdz brīdim, kamēr dalībvalsts nav faktiski iekasējusi ieņēmumus. Tomēr, lai pašu resursus būtu iespējams iekasēt ātri un efektīvi, tiek ierosināts, ka ieņēmumus dara pieejamus, izmantojot mēneša pārskatu sistēmu un norādot precīzu datumu, līdz kuram pašu resursi ir jādara pieejami.Turpmāk ir apkopots priekšlikuma saturs. Nākamajā iedaļā ir atsauces uz Padomes Regulu (EK, Euratom ) 1150/2000[3]. Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma priekšlikumu šīs regulas pārstrādātajai versijai[4].2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI2.1. IevadsŠis priekšlikums ir daļa no dokumentu kopuma, kurā ir ietverts arī priekšlikums Padomes regulai par kārtību, kādā ES budžetam jādara pieejami jaunie PVN pašu resursi[5], un grozītais priekšlikums pārstrādātajai Padomes regulai par tradicionālo pašu resursu un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšanu[6].Pēc tam, kad būs panākta vispārīga vienošanās par pašu resursu dokumentiem, Komisija izskatīs iespēju konsolidēt vienā regulā noteikumus par Savienības pašu resursu noteikšanu un par to, kā tos darīt pieejamus.2.2. Regulas I nodaļa "Vispārīgi noteikumi"-  Priekšlikuma 1. pants "Darbības joma": Šajā pantā ir norādīts, ka ierosinātā kārtība attiecas uz jaunu pašu resursu veidu, kas paredzēts Lēmuma […/...] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā.-  Priekšlikuma 2. pants "Finanšu darījumu nodokļa pašu resursu noteikšana": Noteikts brīdis, kurā rodas Savienības tiesības uz finanšu darījumu nodokļa pašu resursiem.2.3. Regulas II nodaļa "Finanšu darījumu nodokļa pašu resursu nodošana"-  Priekšlikuma 3. pants "Uzskaites kārtība": Finanšu darījumu nodokļa pašu resursiem tiek ierosināts izmantot tādu pašu kārtību, kāda tiek izmantota pašreizējiem pašu resursiem saskaņā ar Regulas 1150/2000 9. pantu.-  Priekšlikuma 4. pants "Iegrāmatošana, ziņošana un nodošanas termiņi": FDN pašu resursiem tiek ierosināts izmantot noteikumus, kas ir līdzīgi Regulas 1150/2000 6. pantā noteiktajiem, t.i., iespējami agrāko mēneša aprēķina dienu un mēneša pārskatu izmantošanu. Komisija izstrādās precīzus noteikumus mēneša pārskatiem, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar konsultēšanās procedūru. Tiek ierosināts, ka FDN pašu resursi un ar tiem saistītie mēneša pārskati jādara pieejami pirmajā darba dienā otrajā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā dalībvalstis ir noteikušas Savienības tiesības saņemt pašu resursus. Tā kā nododamās summas katru mēnesi var ievērojami atšķirties, tiek arī ierosināts, ka dalībvalstis nosūta aprēķinus par summām, kas tiks iegrāmatotas.-  Priekšlikuma 5. pants "Procenti par resursu nodošanas kavējumiem": Tiek ierosināts, ka attiecībā uz FDN pašu resursu nodošanas kavējumiem piemēro tādu pašu kavējumu procentu kārtību, kāda pašreiz ir noteikta Regulas 1150/2000 11. pantā.-  Priekšlikuma 6. pantā "Uzskaites korekcijas" FDN pašu resursiem tiek ierosināts tāds pats termiņš, kāds šobrīd tiek piemērots citiem pašu resursu veidiem saskaņā ar Regulas 1150/2000 7. pantu.2.4. Regulas III nodaļa "Administratīvā kārtība"-  Priekšlikuma 7. un 8. pantā "Apliecinošo dokumentu saglabāšana" un "Administratīvā sadarbība" ir ierosināts, ka pienākumus, kas dalībvalstīm attiecībā uz citiem pašu resursu veidiem ir noteikti Regulas 1150/2000 3. un 4. pantā, piemēro arī FDN pašu resursiem.2.5. Regulas IV nodaļa "Nobeiguma noteikumi"-  Priekšlikuma 9. pants "Komitejas procedūra": Paredzēts, ka ar FDN pašu resursiem nodarbosies Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos ( ACOR ), kas šobrīd darbojas saskaņā ar Regulas 1150/2000 20. pantu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.2011/0334 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklisEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. panta 2. punktu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7],ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu[8],tā kā:1.  Savienības pašu resursiem, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis (FDN) un kuri minēti 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā Padomes Lēmumā […/…] par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu[9] (turpmāk "FDN pašu resursi"), būtu jābūt pieejamiem Savienībai ar iespējami vislabākajiem nosacījumiem, un tāpēc būtu jāparedz kārtība, kādā dalībvalstis šos pašu resursus nodod Komisijai.2.  FDN pašu resursu noteikšana būtu jāsaista ar FDN maksājumu saņemšanu dalībvalstī, lai panāktu vienkāršību un noteiktību administratīvajās un uzskaites procedūrās. Turklāt šī pieeja nodrošinātu skaidru un tiešu saikni starp ieņēmumiem no FDN un Savienības pašu resursiem.3.  FDN pašu resursi būtu jādara pieejami, iegrāmatojot summas šim nolūkam atvērtā kontā, saskaņā ar Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu[10]. Dalībvalstīm būtu jāmaksā procenti, ja tās ir FDN pašu resursus kontos ir iegrāmatojušas ar novēlošanos. Saskaņā ar principu par finanšu pareizu pārvaldību būtu jārūpējas par to, lai izmaksas par procentu piedziņu nepārsniedz maksājamo procentu summu.4.  Dalībvalstīm būtu jāglabā dokumenti, lai tie būtu Komisijai pieejami, un vajadzības gadījumā jānosūta dokumenti un informācija, kas Komisijai ir vajadzīga, lai tā varētu īstenot pilnvaras, kas tai piešķirtas attiecībā uz Savienības pašu resursiem. Jo īpaši dalībvalstīm būtu jānosūta Komisijai mēneša pārskati par noteiktajiem prasījumiem.5.  Par pašu resursu iekasēšanu atbildīgajām valsts iestādēm vienmēr būtu jāspēj iesniegt Komisijai dokumentus, kas apliecina iekasētos pašu resursus.6.  Ir nepieciešams nodrošināt dalībvalstu un Komisijas ciešu sadarbību, lai sekmētu finanšu noteikumu pareizu piemērošanu attiecībā uz pašu resursiem.7.  Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[11].8.  Lai noteiktu sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz FDN pašu resursu kontu mēneša pārskatiem, ņemot vērā šo pārskatu tehnisko raksturu, īstenošanas aktu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.9.  Šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro Lēmumu […/…],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I nodaļaVISPāRīGI NOTEIKUMI1. PANTSDarbības jomaRegulā ir izklāstīti noteikumi par to, kā Komisijai ir nododami Savienības pašu resursi, kuru pamatā ir daļa no finanšu darījumu nodokļa (FDN), kas minēti Lēmuma […/…] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā (turpmāk "FDN pašu resursi").2. pantsFDN pašu resursu noteikšana1. Nolūkā piemērot šo regulu Savienības prasījumus attiecībā uz FDN pašu resursiem, kas minēti Lēmuma […/…] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka, tiklīdz dalībvalsts, kas ir tiesīga piemērot FDN konkrētam darījumam, ir saņēmusi jebkādu nodokļa maksājumu, kas veicams par šo darījumu saskaņā ar Padomes Direktīvu […/…][12], ieskaitot ieņēmumus no avansa maksājumiem vai atlikuma maksājumiem.2. Ja ir noticis ar nodokli apliekams darījums Direktīvas […/…] nozīmē, bet ir samaksāta tikai daļa no piemērojamā nodokļa, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka pienākošos pašu resursu summu nodod Komisijai, pirms jebkādi ieņēmumi saistībā ar FDN tiek ieskaitīti dalībvalstij.II nodaļaFDN PAšU RESURSU NODOšANA3. PANTSUzskaites kārtība1. Dalībvalstis FDN pašu resursus ieraksta kredītā kontā, ko saskaņā ar Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1150/200 9. pantu Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai iestādē, ko dalībvalsts norīkojusi.2. Dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta šādu informāciju:a) ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas Komisijas konta kredītā – konta pārskatu, kas atspoguļo FDN pašu resursu iegrāmatošanu;b) ja a) apakšpunktā minētais pārskats nav pieejams darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu iegrāmatošanu.3. Kredītā ierakstītās summas iegrāmato euro izteiksmē saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002[13].4. Kopsavilkuma kontu par FDN pašu resursiem pārzina dalībvalsts kase vai dalībvalsts norīkota iestāde.5. FDN pašu resursu uzskaites nolūkā mēnesis beidzas ne ātrāk kā pēdējā darba dienā pulksten 13.00 attiecīgajā mēnesī, kad ir noteikti attiecīgie pašu resursi.4. pantsIegrāmatošana, ziņošana un nodošanas termiņi1. Summas, kas noteiktas saskaņā ar 2. pantu, iegrāmato kontā, kas norādīts 3. panta 1. punktā, pirmajā darba dienā otrajā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā summa tika noteikta.2. Dalībvalsts vismaz desmit dienas pirms 1. punktā norādītā datuma nosūta Komisijai mēneša pārskatu par FDN pašu resursu kontiem.3. Ierakstu 3. panta 4. punktā norādītajā kopsavilkuma kontā veic vēlākais pirmajā darba dienā otrajā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā saskaņā ar 2. pantu ir noteikta summa.4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros sīki izklāsta noteikumus, ko piemēro šā panta 2. punktā minētajiem mēneša pārskatiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.5. pantsProcenti par summu nodošanas kavējumiem1. Par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus 3. panta 1. punktā minētajā kontā, attiecīgai dalībvalstij jāmaksā procenti.Tomēr piedziņu atceļ procentu summām, kas ir mazākas nekā EUR 500.2. Procentus iekasē saskaņā ar likmēm un nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 11. panta 2. un 3. punktā.3. Šā panta 1. punktā minētajiem procentu maksājumiem mutatis mutandis piemēro 3. panta 2. un 3. punktu.6. pantsUzskaites korekcijasPēc 31. decembra trešajā gadā pēc konkrētā gada mēneša pārskatu summā, ko dalībvalsts paziņo saskaņā ar 4. panta 5. punktu par attiecīgo gadu, neizdara nekādas papildu korekcijas, izņemot datus, par kuriem Komisija vai attiecīgā dalībvalsts paziņojusi pirms minētās dienas.III nodaļaADMINISTRATīVā KāRTīBA7. PANTSApliecinošo dokumentu saglabāšanaDalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka apliecinošos dokumentus par FDN pašu resursu nodošanu glabā vismaz trīs kalendāros gadus pēc tā gada beigām, uz kuru šie apliecinošie dokumenti attiecas.Ja pirmajā daļā minēto apliecinošo dokumentu pārbaude, ievērojot Regulas (ES) Nr. […/…] 5. pantu, rāda, ka ir vajadzīga korekcija, šos dokumentus glabā, pārsniedzot pirmajā daļā paredzēto termiņu, pietiekami ilgi, lai korekciju varētu izdarīt un uzraudzīt.Ja strīds starp dalībvalsti un Komisiju par pienākumu darīt pieejamu noteiktu summu FDN pašu resursu tiek atrisināts ar savstarpēju vienošanos vai ar Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu, dalībvalsts apliecinošos dokumentus, kas vajadzīgi finanšu pēcpārbaudei, nodod Komisijai divu mēnešu laikā no strīda atrisināšanas.8. pantsAdministratīvā sadarbība1. Dalībvalsts sniedz Komisijai šādu informāciju:a) par FDN pašu resursu noteikšanu, iekasēšanu, nodošanu un kontroli atbildīgo dienestu vai aģentūru nosaukumus un galvenos noteikumus attiecībā uz minēto dienestu un aģentūru lomu un darbību;b) normatīvo un administratīvo aktu vispārīgos noteikumus un grāmatvedības noteikumus, kas attiecas uz FDN iekasēšanu, šo ieņēmumu radīto pašu resursu nodošanu Komisijai un Komisijas veikto kontroli saistībā ar šiem resursiem;c) visu to administratīvo un grāmatvedības reģistru precīzus nosaukumus, kur ieraksta FDN pašu resursus, jo īpaši to reģistru nosaukumus, ko izmanto, lai sastādītu 4. pantā paredzētos pārskatus.Par visām izmaiņām šajā informācijā tūlīt paziņo Komisijai.2. Komisija pēc dalībvalsts lūguma nosūta visām dalībvalstīm 1. punktā minēto informāciju.IV nodaļaNOBEIGUMA NOTEIKUMI9. PANTSKomitejas procedūra10.  Komisijai palīdz Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. […/…]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.11.  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.10. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regulu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiemTIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPriekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis (FDN).1.2. Attiecīgā(s) politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā [14]ES budžeta ieņēmumi (1. sadaļa, Pašu resursi).1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma programmu/sagatavošanas darbību[15]( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā1.4. Mērķi1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuAr šo priekšlikumu papildina un precizē Komisijas 2011. gada 29. jūnija priekšlikumus par ES pašu resursu sistēmu [skatīt COM(2011)510, 511 un 512].1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbībasKonkrētais mērķis Nr. ..Attiecīgās ABM/ABB darbības1. sadaļa – pašu resursi1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.Finanšu darījumu nodoklis (FDN) varētu veidot jaunu ieņēmumu plūsmu, kas varētu samazināt pašreizējās dalībvalstu iemaksas, sniegt valstu valdībām papildu rīcības brīvību un veicināt vispārējos centienus budžeta konsolidācijas jomā. Lai gan finanšu darījumu nodokļi tādā vai citādā veidā jau pastāv nedaudzās dalībvalstīs, izvērtējums arī apliecināja, ka ES līmeņa pasākumi būtu gan efektīvāki, gan lietderīgāki nekā nekoordinēta dalībvalstu rīcība, ņemot vērā pārrobežu darbību apmēru un nodokļu bāzu lielo mobilitāti. Turklāt šāds nodoklis varētu palīdzēt samazināt pašreizējo iekšējā tirgus sadrumstalotību. ES iniciatīva būs pirmais solis ceļā uz FDN piemērošanu pasaules līmenī.1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas pārraudzībā izmantojamos rādītājus.Ar šo priekšlikumu jāizveido sistēma savlaicīgai un pareizai FDN pašu resursu nodošanai ES budžetā.1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasNoteikumi par FDN pašu resursu pieejamību ES budžetā ir jāsaskaņo pietiekami agri, lai nodrošinātu jauno pašu resursu savlaicīgu ieviešanu.1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaSkatīt 1.4.3. iepriekš.1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasn.p.1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemŠis priekšlikums ir daļa no priekšlikumu kopuma, kas ietver arī grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, un priekšlikumu Padomes direktīvai par finanšu darījumu nodokli ES. Šajos priekšlikumos kopumā ir izklāstīta iespējamā mijiedarbība starp FDN direktīvu un pašu resursu noteikumiem.1.6. Ilgums un finansiālā ietekme( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva-  ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.-  ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva-  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 1.1.2013. līdz 31.12.2013.,-  pēc kura turpinās normāla darbība no 1.1.2014.1.7. Paredzētie pārvaldības veidi [16]( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:-  ( izpildaģentūrām-  ( Kopienu izveidotām struktūrām[17]-  ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus-  ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt )Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.Piezīmes2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi attiecībā FDN pašu resursu nodošanu ir atrodami Padomes regulas priekšlikuma III un IV nodaļā.2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.2.1. Apzinātie riskiPotenciālie riski ir šādi: nepareiza FDN pašu resursu noteikšana, nepareiza iegrāmatošana, resursu novēlota nodošana un uzskaites kļūdas.2.2.2. Paredzētās kontroles metodesŠie riski ir sistemātiski skatīti priekšlikumā, kurā ir ietverti arī īpaši noteikumi par administratīvo sadarbību un komitoloģijas procedūra.2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Papildus 2.2.2. punktā minētajiem noteikumiem jāatzīmē, ka noteikumi par kontroli un uzraudzību ir iekļauti pievienotajā grozītajā priekšlikumā Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus.3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijasNav.3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 5 | „Administratīvie izdevumi” |2011. gada nemainīgās cenās, miljonos euro2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. gads un turpmākie gadi |( Cilvēkresursi | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |( Pārējie administratīvie izdevumi | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |KOPĀ — DG BUDGET | Apropriācijas | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |KOPĀ apropriācijas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | Saistību kopsumma = maksājumu kopsumma) | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | Saistības | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Maksājumi | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.3.1. Kopsavilkums-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:2011. gada nemainīgās cenās, miljonos euro2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. gads un turpmākie gadi |Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA |Cilvēkresursi | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |Citi administratīvie izdevumi | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[18] |Cilvēkresursi |Citi administratīvie izdevumi |Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ neiekļautā starpsumma |KOPĀ | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. gads un turpmākie gadi |( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) |27 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 4 | 13 | 13 | 13 | 13 |XX 01 01 02 (Delegācijas) |XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) |10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) |( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[19] |27 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | 0 | 7 | 7 | 7 | 7 |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) |XX 01 04 yy[20] | – Galvenajā mītnē[21] |– delegācijās |XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) |Citas budžeta pozīcijas (Precizēt) |KOPĀ |Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.Veicamo darbu apraksts:Ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki | Jaunā FDN pašu resursu nodaļa kontrolēs, vai dalībvalstis pareizi un savlaicīgi nosaka, uzskaita, atgūst un nodod FDN pašu resursus ("FDN PR"), ko tās ir iekasējušas un ar kuriem finansē ES budžetu. Galvenie veicamie uzdevumi ir šādi. 1) Inspekcijas – kontrolēt dalībvalstu darbību FDN PR jomā, organizējot inspekcijas uz vietas un pamatojoties uz gada plānu, kurā ņemti vērā riska faktori. Ir paredzēts, ka 5 lielākās iekasētājas valstis tiks apmeklētas divreiz un citas dalībvalstis – vienreiz gadā. Mazāko dalībvalstu apmeklējumus varētu arī rīkot tikai reizi divos gados. Visi inspekciju ziņojumi un dalībvalstu atbildes uz tām ir jāapspriež ar dalībvalstīm FDN PR Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos, kuras sanāksmes tiek organizētas divas reizes gadā. Pēc katra konkrētā inspekcijas konstatējuma ir vajadzīgi finanšu vai juridiski/administratīvi kontroles pasākumi, kurus pabeidz tikai pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības. Ja tās nav veiktas, būs nepieciešams uzsākt pārkāpuma procedūru. 2) Kontroles pasākumi pēc Eiropas Revīzijas palātas revīzijām Ar FDN PR saistītas revīzijas (saistībā ar ticamības deklarāciju vai īpašas revīzijas) dalībvalstīs veiks arī Eiropas Revīzijas palāta. Papildus kontroles pasākumiem saistībā ar nodaļas veikto inspekciju konstatējumiem nodaļa būs atbildīga arī par kontroles pasākumiem saistībā ar Revīzijas palātas veikto revīziju konstatējumiem attiecīgajās dalībvalstīs. 3) Atgūšanas uzraudzība un atsevišķu gadījumu kontrole Nodaļa uzraudzīs arī dalībvalstu darbību saistībā ar FDN PR summu atgūšanu atsevišķos gadījumos, kuriem ir būtiska finansiāla ietekme (piemēram, saistībā ar liela mēroga izmeklēšanām, ko veic OLAF). Lai veiktu vispārīga rakstura uzraudzību par summām, ko atgūst saistībā ar krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem, nodaļai varētu būt nepieciešams pārvaldīt īpašas datubāzes (jaunas vai izstrādātas uz pašreizējo datubāzu pamata, piemēram, OWNRES), uz kurām dalībvalstis varētu nosūtīt ziņojumus par visiem gadījumiem, kuros summas pārsniedz EUR 10 000. Turklāt kontroles pasākumi būs vajadzīgi arī katrā konkrētajā gadījumā, kurā dalībvalstu administratīvas kļūdas dēļ ir radušies FDN PR zaudējumi. 4) Paziņojumi par dalībvalstu norakstītajām summām un to pārvaldība Par visiem gadījumiem, kuros FDN PR summas nav atgūstamas un tās pārsniedz noteiktu robežlielumu, dalībvalstīm var noteikt pienākumu nosūtīt ziņojumu, kurā ir izskaidroti iemesli, kāpēc summu nav iespējams atgūt un nodot Komisijai. Nodaļa sadarbībā ar Juridisko dienestu, DG TAXUD un OLAF pārbaudītu, vai attiecīgā dalībvalsts ir pienācīgi rīkojusies un vai to var atbrīvot pienākuma darīt pieejamu šo summu. Visos gadījumos, kuros tiktu konstatēts, ka dalībvalsts ir vainīga pie FDB PR zuduma, būtu vajadzīgi nodaļas īstenoti kontroles pasākumi. 5) Kandidātvalstu sagatavotības uzraudzība un palīdzība tām Nodaļa uzraudzīs kandidātvalstu sagatavotību FDN PR jomā, t.i., tā organizēs uzraudzības apmeklējumus, analizēs šo valstu atbildes uz aptaujas lapām, kā arī rīkos simulācijas pasākumus. Turklāt tiks nodrošināta pirmspievienošanās palīdzības programma, paredzot seminārus un praktiskas mācības, kurās tiks sīki izskaidroti šo valstu turpmākie pienākumi FDN PR jomā. |3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu-  ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmāŠis priekšlikums ir cieši saistīts ar priekšlikumiem nākamajai daudzgadu finanšu shēmai, ko Komisija pieņēma 2011. gada 29. jūnijā. Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt piemērotus līdzekļus ES budžeta finansējumam no 2014. gada 1. janvāra, kad sāksies nākamās finanšu shēmas darbība.-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma3.2.5. Trešo personu iemaksas-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu.3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem-  ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus-  ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:( pašu resursus( dažādus ieņēmumusmiljonos EUR, pašreizējās cenāsBudžeta ieņēmumu pozīcija | Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas | Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[22] || | 2014. |2015. |2016. |2017. |2018. |2019. |2020. | |Jauna (1. sadaļā) | | 43,692 |45,335 |46,801 |48,414 |50,175 |52,108 |54,226 | |Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.Pielikumā Ziņojumam par pašu resursu sistēmas darbību [SEC(2011)876, II daļa, 25.-26. lpp.] un ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījumu nodokļa sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK, ir sniegti kvantitatīvi aprēķini un paskaidrojumi par izmantotajiem pieņēmumiem.Izmantotā formulaAprēķinu pamatā ir formula, kas sākotnēji tika izstrādāta Francijas Finanšu ministrijā 2000. gadā; pēdējo gadu laikā to ir lietojuši Jetin un Denys (2005. g.), kā arī McCulloch un Pacillo (2011. g.). Ar to pieņem, ka nodokļu ieņēmumus R var aprēķināt kā:[pic],kur τ ir nodokļu likme, V ir darījumu apjoms gada laikā un E skaidro kā pārcelšanos un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Mainīgais lielums c raksturo darījuma izmaksas procentos no darījuma apjoma un ε ir nodokļa elastība, kas apraksta nodokļa palielinājuma ietekmi uz darījuma apjomu, t.i., nodokļa bāzi. Pēdējā izteiksme iekavās apraksta apjoma reakciju tirgos, ko izraisa tikai darījuma izmaksas. Šajā formulā ar lielumu E ir tieši iekļauta pārcelšanās un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas.Datu avotiDati par valūtu darījumiem (valūtas tūlītējo darījumu, valūtu mijmaiņas darījumu un valūtu nākotnes darījumu apgrozījums) ir iegūti no Starptautisko norēķinu bankas ( BIS ).Dati par kapitāla vērtspapīru aprēķiniem ir balstīti uz datiem, kas pieejami no Eiropas Vērtspapīru biržu federācijas ( Federation of European Securities Exchanges (FESE )). Dati satur informāciju par kapitāla vērtspapīru darījumiem regulētās biržās. Tie nesatur datus par privātām biržām, piemēram dažu lielu banku tirdzniecības sistēmām (tādām kā Goldman Sachs sistēma Sigma X ), un privātiem darījumiem ar akcijām.Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem tirgus aktivitāti atvasināto ārpusbiržas instrumentu tirgos mēra, pamatojoties uz BIS paziņotajiem datiem par apgrozījumu nominālās vērtības izteiksmē un nenomaksāto summu izteiksmē.Kvantitatīvie aprēķiniIzmantotie pieņēmumi lielā mērā ietekmē ieņēmumu aprēķinus, un dažādiem tirgus segmentiem tika izmantoti atšķirīgi pieņēmumi. Tāpēc turpmāk redzamie aprēķini ir tikai ilustratīvi, un to pamatā ir 2010. gada dati.Norādītā summa atbilst turpmāk norādīto triju kategoriju apvienojumam.i) vērtspapīru darījumu nodokli ( STT ) piemēro visiem obligāciju un biržas darījumiem, ko īsteno regulētajos tirgos, ar likmi 0,1 %.ii) nosaka 0,01 % likmi biržas atvasinātajiem instrumentiem, jo īpaši vienas akcijas termiņa darījumiem, akciju indeksa opciju darījumiem, akciju indeksa termiņa darījumiem, obligāciju opciju darījumiem un obligāciju termiņu darījumiem.iii) šo pašu likmi piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem procentu likmju instrumentiem, tostarp nestandartizētiem procentu likmes nākotnes līgumiem, mijmaiņas darījumiem un opciju darījumiem.Īpašie pieņēmumi par darījumu izmaksām, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un elastību ir atrodami ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam Direktīvai par finanšu darījumu nodokli [SEC(2011)1102 un 1103].Tiek pieņemts, ka ES budžetam tik ieturēta daļa, kas vienāda ar divām trešdaļām.Aprēķiniem par 2010. un turpmākajiem gadiem summas palielina, izmantojot aprēķinus par NKI nominālo pieaugumu.[1] OV L […], […], […]. lpp.[2] Grozītais priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, COM(2011)740, 9.11.2011.[3] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.[4] COM(2011)512, 2011. gada 29. jūnijs.[5] Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai padarītu pieejamus pašu resursus, kas balstīti uz pievienotās vērtības nodokli, COM(2011)737, 9.11.2011.[6] Grozītais priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, COM(2011)742, 9.11.2011.[7] OV C , , .. lpp.[8] OV C […], […], […]. lpp.[9] OV L […], […], […]. lpp.[10] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.[11] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.[12] OV L […], […], […]. lpp.[13] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[14] ABM – uz darbības jomām balstīta vadība, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.[15] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā.[16] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[17] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.[18] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[19] CA – līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki ( Intérimaire ), JED — jaunākie eksperti delegācijās ( Jeune Expert en Délégation ) , LA – vietējie darbinieki; SNE—valstu norīkotie eksperti.[20] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).[21] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).[22] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


|

52011PC0210

/* COM/2011/0210 galīgā redakcija - NLE 2011/0088 */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 18.4.2011COM(2011) 210 galīgā redakcija2011/0088 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importuPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS2.  Priekšlikuma pamatojums un mērķiPadomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes Regula (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam.-  Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.3.  APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS4.  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmSaskaņā ar pamatregulas noteikumiem procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses.-  Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēti noteikumi par vispārēja ietekmes novērtējuma veikšanu, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.5.  PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI6.  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPievienotais Padomes regulas priekšlikums ir pamatots ar galīgo konstatējumu par to, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs atbilst visiem jauna ražotāja eksportētāja statusa piešķiršanas kritērijiem un tādēļ tam piemērojams vidējais svērtais antidempinga maksājums 8,4 % apmērā.-  Juridiskais pamatsPadomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo valsts iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas.7.  IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.2011/0088 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”),ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 1425/2006[2] un jo īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA8.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 noteica galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam Savienībā. Ņemot vērā to ražotāju eksportētāju lielo skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica antidempinga maksājumu („sākotnēja izmeklēšana”), tika izveidota Ķīnas ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8% līdz 12,8 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet izlasē iekļauti netika, noteica maksājuma likmi 8,4 %. Vienam uzņēmumam noteica maksājuma likmi 4,3 % ar Regulu (EK) Nr. 249/2008. Ķīnas Tautas Republikā 28,8 % maksājuma likme tika piemērota tiem uzņēmumiem, kuri vai nu paši nebija pieteikušies, vai nesadarbojās izmeklēšanā.9.  Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā paredzēts, ka, ja kāds jauns ĶTR ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus, ka:10.  tas izmeklēšanas laikā (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) („izmeklēšanas periods”) minētās regulas 1. panta 1. punktā minētos ražojumus neeksportēja uz Kopienu (pirmais kritērijs);11.  tas nav saistīts ar ĶTR eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā („otrais kritērijs”); kā arī12.  ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgos ražojumus uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Kopienu (trešais kritērijs),13.  tad minētās regulas 1. pantu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas ir piemērojama uzņēmumiem, kas sadarbojas un nav iekļauti izlasē, t.i., 8,4 % apjomā.14.  Ar Regulu (EK) Nr. 249/2008[3] un (EK) Nr. 189/2009[4] un ar Padomes Regulu (ES) Nr. XXX grozīja to uzņēmumu sarakstu, kurām piemēroja vidējo svērto maksājuma likmi 8,4 % apmērā uzņēmumiem, kas izmeklēšanā sadarbojās.B. JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI15.  Seši Ķīnas uzņēmumi ir iesnieguši pieteikumu, lai tiem piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet nebija iekļauti izlasē („jauna ražotāja eksportētāja režīms”).16.  Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai šie seši pieteikuma iesniedzēji atbilst kritērijiem, kas vajadzīgi jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā.17.  Visiem sešiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta pieteikuma veidlapa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.18.  Viens uzņēmums, kas pieprasīja jauna ražotāja eksportētāja režīmu, nesniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc nebija iespējams pārbaudīt, vai tas atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un tā pieprasījums bija jānoraida.19.  Viens uzņēmums pieteikumu atsauca.20.  Viens uzņēmums attiecīgo ražojumu uz Savienību ne tikai neeksportēja, bet arī neuzņēmās neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu pēc IP. Tādējādi tas neizpildīja trešo kritēriju, un pieprasījumu noraidīja.21.  Vienu uzņēmumu neņēma vērā kā jaunu ražotāju eksportētāju, jo tas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju ĶTR, kuram piemēro ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 noteiktus antidempinga pasākumus. Tādējādi tas neatbilda otrajam kritērijam, un tā pieprasījums tika noraidīts.22.  Viens uzņēmums iesniedza maldinošu informāciju par uzņēmuma dibināšanas datumu. Tādēļ rodas šaubas par iesniegtās informācijas ticamību, kā arī periodu, kad attiecīgo ražojumu būtu bijis iespējams eksportēt uz ES. Tāpēc uzņēmuma pieprasījumu noraidīja.23.  Uzskatīja, ka pierādījumi, ko sniedza atlikušais Ķīnas ražotājs eksportētājs, ir pietiekami, lai pierādītu, ka tas atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. panta kritērijiem. Tādēļ šim ražotājam eksportētājam var piemērot maksājuma likmi (t.i., 8,4 %), kas piemērojama izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, un to var iekļaut Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikuma ražotāju eksportētāju sarakstā.24.  Pieteikumu iesniedzēji un Savienības ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus.25.  Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un pilnībā ņemti vērā gadījumā, ja tie bija pamatoti,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumā sniegtajā Ķīnas Tautas Republikas ražotāju sarakstā iekļauj šādu uzņēmumu:Uzņēmums | Pilsēta | TARIC papildu kods |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.[3] OV L 76, 19.3.2008., 8. lpp.[4] OV L 67, 12.3.2009., 5. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0640

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004  /* COM/2006/0640 galīgā redakcija - COD 2006/0207 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 24.10.2006COM(2006) 640 galīgā redakcija2006/0207 (COD).PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSMērķisŠā Komisijas priekšlikuma mērķis ir grozīt Regulu (EK) Nr. xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004, lai to saskaņotu ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[1] un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK[2].PriekšvēstureLēmums 2006/512/EK ieviesa jaunu ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību - regulatīvo kontroles procedūru. Turpmāk, regulatīvās kontroles procedūras jāizmanto attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.SatursRegulā (EK) Nr. xxx/2006 paredzētas Komisijas ieviešanas pilnvaras izmantojot regulatīvo procedūru:-  20. panta 2. punktā, lai precizētu pagarinājuma piešķiršanas pamatojuma definīciju un-  49. panta 3. punktā par maksimālajām summām un finanšu sankciju atmaksu nosacījumiem un procedūru.Regula (EK) Nr. xxx/2006 ir jāgroza, lai ar jauno regulatīvās kontroles procedūru paredzētu šo abu īstenošanas pasākumu pieņemšanu, jo tie paredz Regulu papildināt ar mazāk būtiskiem elementiem.Juridiskais pamatsEK Līguma 95. pantsSubsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, ja tas aprobežojas ar grozījumiem, kas noteikti nepieciešami, lai saskaņotu Regulu (EK) Nr. xxx/2006.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula. Nav citu piemērotu juridisko instrumentu, ņemot vērā, ka šis priekšlikums attiecas uz spēkā esošas regulas grozījumiem.Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.2006/0207 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004(Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejas atzinumu[4],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[5],saskaņā ar EK Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru[6],tā kā:1.  Regulas (EK) Nr. xxx/2006 20. panta 2. punkts un 49. panta 3. punkts paredz izmantot regulatīvo procedūru, kas noteikta ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar kuru nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[7].2.  Lēmums 1999/468/EK ir grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK[8], kas ievieš regulatīvās kontroles procedūras jāizmanto attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.3.  Tādēļ Regula (EK) Nr. xxx/2006 attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. xxx/2006 51. pantā 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:« 2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktus un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēEiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[2] OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.[3] OV C , , . lpp.[4] OV C , , . lpp.[5] OV C , , . lpp.[6] OV C , , . lpp.[7] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[8] OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.


|

52011PC0554

/* COM/2011/0554 galīgā redakcija - 2011/0237 (NLE) */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), piemērošanu spēkā esoša antidempinga maksājuma termiņbeigu pārskatīšanas procedūrā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāGalīgais antidempinga maksājums attiecībā uz tādu ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kurus klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00, tika noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 684/2008 (OV L 182, 19.7.2008., 1. lpp.).-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmProcedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisija 2010. gada 20. jūlijā, pamatojoties uz divu Savienības ražotāju pamatotu pieprasījumu, sāka spēkā esošā galīgā antidempinga maksājuma termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu.Pārskatīšanā konstatēja pastāvīgu dempingu un kaitējumu, kas gadījumā, ja antidempinga pasākumus atceltu, atkal izraisītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Papildus tam konstatēja, ka nepiemērot pasākumus nebūtu Savienības interesēs.Tāpēc, lai pagarinātu spēkā esošo pasākumu termiņu, Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas ne vēlāk kā 2011. gada 19. oktobrī ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .-  Juridiskais pamatsPadomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ:pamatregula neparedz alternatīvas.4) IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.2011/0237 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valstsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1.  Spēkā esošie pasākumi2.  Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 7,6 % līdz 46,7 %.3.  Pēc ex officio starpposma pārskatīšanas ražojuma jomā Padome ar Regulu (EK) Nr. 684/2008[3] precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu.4.  Pēc ex officio pret apiešanu vērstas antidempinga pasākumu izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 499/2009[4] attiecināja galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005, uz tādiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.5.  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums6.  Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[5] Komisija 2010. gada 21. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji — BT Products AB un Lifter S.r.l . (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā gandrīz visu, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju Savienībā.7.  Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.8.  Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana9.  Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2010. gada 20. jūlijā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu[6] (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.10.  Izmeklēšana11.  Izmeklēšanas periods12.  Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu tika veikta attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda (“attiecīgais periods”).13.  Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana14.  Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.15.  Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.16.  Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs, kas vēlētos sadarboties. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.17.  Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no divām Savienības ražotāju grupām, kuras ir pieprasījuma iesniedzējas. Neviens Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) zināmais ražotājs eksportētājs pārskatīšanā nesadarbojās. Neviens importētājs nepieteicās izlases izveidē, un neviens cits importētājs vai lietotājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, ne arī pieteicās izmeklēšanas laikā.18.  Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:ražotāji Savienībā-  Lifter SRL, Casole d'Elsa , Itālija;-  BT Products AB, Mjölby , Zviedrija.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS19.  Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana un kas precizēts starpposma pārskatīšanā ražojuma jomā, proti, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR un kuri pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).20.  Izmeklēšanā apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tie paši lietošanas veidi, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA21.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.22.  Ievadpiezīmes23.  Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar deviņpadsmit zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No tiem sākotnēji tikai viens uzņēmums, proti, Crown Equipment (Suzhou) , piekrita iekļaušanai izlasē, taču vēlāk atsauca savu piekrišanu. Līdz ar to neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās izmeklēšanā, un secinājumi par dempinga turpināšanos un atkārtošanos bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, Eurostat datiem, kā arī uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku.24.  Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā25.  Analogā valsts26.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Eiropas Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.27.  Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Kanādu. Tā kā ražošana Kanādā ir izbeigta, paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu kā analogā valsti bija paredzēts izmantot Brazīliju. Tomēr neviens no zināmajiem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem nepiekrita sadarbībai. Aicinājums sadarboties tika nosūtīts arī 27 Indijas ražotājiem un diviem Taivānas ražotājiem, taču arī šajos gadījumos sadarbību neizdevās izveidot. Ieinteresētās personas nav ierosinājušas citas analogās valstis.28.  Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija nav uzskatāmi parādījusi, ka analogās valsts datu izmantošana šajā gadījumā ir neiespējama. Uzņēmuma ierosinājumi tika pārbaudīti. Dažos gadījumos izrādījās, ka eksportētāja, kurš nesadarbojās, ierosinātie uzņēmumi nav attiecīgā ražojuma ražotāji. Uzņēmums arī ierosināja, ka par analogo valsti varētu izmantot Vjetnamu. Taču šo priekšlikumu nevarēja ņemt vērā, jo Vjetnama netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Kā skaidrots 17. un 18. apsvērumā, Komisija sazinājās ar lielu skaitu uzņēmumu trīs potenciālajās analogās valstīs: Brazīlijā, Indijā un Taivānā. Neskatoties uz šiem centieniem, sadarbība netika panākta. Ja nesadarbojas neviena analogā valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu Eiropas Savienībā par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.29.  Normālā vērtība30.  Ņemot vērā to, ka analogās valstis nav sadarbojušās šajā pārskatīšanā, kā pamats normālās vērtības noteikšanai tika izmantota cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā šo cenu atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Šāda metodika tika izmantota gan attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), gan arī attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā TER netika piešķirts.31.  Eksporta cena32.  Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti — Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtie Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumi un dalībvalstu muitas iestāžu apkopotie eksporta pavadrēķini.33.  Salīdzinājums34.  Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW , vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā to faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras un iekšzemes pārvadājumiem eksportētājvalstī, kā arī attiecībā uz apdrošināšanu.35.  Dempinga starpība36.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts, ka PIP laikā pastāv ievērojams dempings 97 %–224 % apmērā. Ievērojama dempinga starpības atšķirība pastāv tādēļ, ka eksporta cenas noteikšanai tika izmantoti dažādi dati.37.  Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā38.  Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, Eurostat datiem un ĶTR oficiālo eksporta statistiku.39.  Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR importa attīstība, eksportētāju neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcība, Ķīnas cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz trešām valstīm.40.  ĶTR importa attīstība41.  Ķīnas ražotāji eksportētāji pēc pasākumu piemērošanas 2005. gadā turpināja piegādāt ES tirgum ievērojamu daudzumu ar roku paceļamu paliktņu autokrāvēju. Importa apjoms no ĶTR uz ES PIP laikā (gandrīz 400 000 vienības) atbilst 99 % no kopējā ES importa, kas ievērojami pārsniedz pirms pasākumu piemērošanas fiksēto līmeni (no 118 000 vienībām 2000. gadā līdz 280 000 vienībām sākotnējās izmeklēšanas periodā).42.  Eksportētāju neizmantotā jauda43.  Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu ĶTR, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju. Pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā tirgus informācija, kuru ieinteresētās personas nav apstrīdējušas, liecina par milzīgu ĶTR pieejamo jaudu. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis, attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību, divas reizes pārsniedza visa ES tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā).44.  Ražošanas līmenis skaidri liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu piemēroti, uz Savienības tirgu tiktu papildus nosūtīts ievērojams daudzums Ķīnas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.45.  Savienības tirgus pievilcība, cenas Ķīnas iekšzemes tirgū un eksporta cenas uz trešām valstīm46.  Cenu ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No ĶTR ES importēto ražojumu cena bija aptuveni viena trešdaļa no cenas, ko Savienības ražotāji piemēroja saviem nesaistītajiem ES pircējiem.47.  Pamatojoties uz Ķīnas eksporta statistiku, tika konstatēts, ka PIP uz Savienību kā galamērķi tika nosūtīti 40 % no visiem Ķīnas eksportētajiem ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem. ASV ir otrs lielākais Ķīnas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju eksporta tirgus, kas veido 20 % no visas Ķīnas eksportētās produkcijas, bet pārējais produkcijas apjoms tiek sūtīts uz dažādiem citiem galamērķiem.48.  Cena izstrādājumiem, ko Ķīna eksportē uz ES, kopumā atbilst vidējai Ķīnas eksporta cenai uz visām trešām valstīm, izņemot ASV. Tomēr var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, izstrādājumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā ES tirgus svarīgumu un izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.49.  Salīdzinājumā ar ASV attiecībā uz ES tiek piemērotas ievērojami augstākas Ķīnas eksporta cenas (PIP laikā — par 17 % augstākas cenas). Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, nav iespējams noteikt, ciktāl šo cenu atšķirību var pamatot ar atšķirībām ražojumu sortimentā. Tomēr, pamatojoties uz pieejamiem eksporta datiem, nevar izslēgt iespēju, ka ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji, ko pašlaik eksportē uz ASV par zemākām cenām, pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu (daļēji) novirzīti uz Savienību. Šādu iespējamību var pamatot ar iepriekš 31. apsvērumā minētajiem iemesliem.50.  Iepriekš minētie cenu salīdzinājumi liecina, ka ES joprojām ir ļoti pievilcīgs galamērķis Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, visticamāk, turpinās eksportēt lielu daudzumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju par zemām cenām.51.  Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību52.  Iepriekš minētā analīze liecina, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA53.  Ražošanas apjoms Savienībā54.  Savienībā līdzīgus ražojumus ražo divas uzņēmumu grupas, kuras šajā gadījumā ir pieprasījuma iesniedzēji, kā arī trešais Savienības ražotājs, kas ražo ar roku paceļamus paliktņu autokrāvējus. Visu šo uzņēmumu saražotā produkcija veido kopējo Savienības līdzīgo ražojumu produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.55.  Savienības ražošanas nozare56.  Tā kā šie ražotāji veido visu Savienības ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju, tiek uzskatīts, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”.57.  Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija izmantoja neprecīzu Savienības ražošanas nozares definīciju, jo Savienības ražošanas nozares definīcijā un kaitējuma analīzē ietvēra Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās. Tas apgalvoja, ka tas ir pretrunā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. Taču saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Savienības ražošanas nozare ietver visus līdzīgā ražojuma Savienības ražotājus. Tādējādi ražotājs, kas nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulu pieder pie Savienības ražošanas nozares. Kā skaidrots 42. apsvērumā, Savienības ražotāja, kurš nesadarbojās, dati tika iekļauti vienīgi attiecībā uz pārdevumu apjomu nesaistītiem pircējiem un Savienības ražošanas nozares tirgus daļām. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja Savienības ražotāju, kas nesadarbojās, izslēgtu no analīzes, izmeklēšanas secinājumi paliktu nemainīgi.E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ58.  Ievadpiezīme59.  Tā kā neviens Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās, dati par attiecīgā ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes ražojuma importu uz Eiropas Savienību ir balstīti uz Eurostat statistiskajiem datiem.60.  Patēriņš Savienības tirgū61.  Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.62.  No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 40 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.1. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Kopējais ES patēriņš (vienības) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 49 | 60 |63.  ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas64.  Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes produkcijas importa apjoms samazinājās par 37 % un PIP sasniedzis 387 907 vienības. Tomēr neatkarīgi no ievērojamā Savienības pieprasījuma samazinājuma Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga, jo Ķīnas importa samazinājuma līmenis neatbilda Savienības patēriņa samazinājuma līmenim. Līdz ar to attiecīgās valsts importa tirgus daļa ievērojami palielinājās laika posmā no 2007. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 83 %. Ķīnas importa vidējā cena attiecīgajā periodā nedaudz mainījās.2. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Attiecīgās valsts importa apjoms (vienības)* | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 85 | 49 | 63 |Attiecīgās valsts importa tirgus daļa * | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |Attiecīgās valsts importa cena no (EUR par vienību)* | 96 | 92 | 100 | 97 |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 96 | 104 | 101 |* Eurostat dati. Līdz pret apiešanu vērstu pasākumu piemērošanai attiecībā uz importu no Taizemes 2008. gadā daļa no Ķīnas ražojumiem 2007. un 2008. gadā tika deklarēti kā Taizemes izcelsmes ražojumi. Tāpēc datos par importu no attiecīgās valsts iekļauts arī Taizemes imports, tādējādi nedaudz ietekmējot 2. tabulā norādītos datus par 2007. un 2008. gadu.65.  Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē66.  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ar konfidencialitāti saistītu apsvērumu dēļ (pārskatīšanā sadarbojās tikai divi ražotāji, proti, pieprasījuma iesniedzēji) turpmāk ir atklāti tikai indeksi. Kas attiecas uz 6. un 7. tabulā norādīto kopējo pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem ES un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, lai nodrošinātu savienojamību ar 1. un 2. tabulu (patēriņš un Ķīnas tirgus daļa), dati ir sniegti par visiem trijiem Savienības ražotājiem, t. i., par divām grupām, kuras iesniedza pieprasījumu, un trešo ražotāju, kas nesadarbojas pārskatīšanā (trešā ražotāja pārdošanas apjoma rādītāji noteikti, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju).67.  Ražošana68.  PIP laikā ražošana samazinājās par 35 % salīdzinājumā ar 2007. gadu.3. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Ražošana (vienības) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |69.  Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji70.  Ražošanas jauda laika posmā no 2007. gada līdz PIP saglabājās stabila. Kaut arī jau 2007. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, ražošanas samazināšanās laika posmā no 2007. gada līdz PIP samazināja jaudas izmantošanu vēl par 20 procentu punktiem no 2007. gada līdz PIP, kad jaudas izmantojuma līmenis bija ļoti zems.4. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Ražošanas jauda (vienības) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |Ražošanas jaudas izmantojums |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |71.  Krājumi72.  Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis laika posmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 56 %.5. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Krājumi perioda beigās (vienības) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 131 | 59 | 156 |73.  Pārdošanas apjoms74.  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un lielākais samazinājums bija novērojams laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam.6. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (vienības) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 79 | 55 | 50 |75.  Tirgus daļa76.  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2007. gada, kad tā jau bija zemā līmenī, līdz PIP samazinājās vēl par 16 %. Divi no četriem Savienības ražotājiem, kas piedalījās sākotnējā izmeklēšanā, bija pārtraukuši ražot ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus. Var uzskatīt, ka abus notikumus izraisīja paaugstinātais spiediens, ko Eiropas tirgū radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām un ko Savienības ražošanas nozare izjuta vēl spēcīgāk, ņemot vērā straujo patēriņa samazinājumu.7. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Savienības ražošanas nozares tirgus daļa |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 95 | 111 | 84 |77.  Izaugsme78.  Laika posmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 40 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,2 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt attiecīgais imports ieguva 5 procentu punktus no tirgus daļas.79.  Nodarbinātība80.  No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Tas liecina par Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu situācijā, kad strauji samazinās pieprasījums.8. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 76 | 83 |81.  Darba ražīgums82.  Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 22 %.9. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Darba ražīgums (vienības uz nodarbināto) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 103 | 74 | 78 |83.  Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū84.  Laika posmā no 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību ir palielinājušās par 4 %.10. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Vienības cena ES tirgū (EUR par vienību) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 101 | 103 | 104 |85.  Algas86.  No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 29 %. Tas liecina arī par Savienības ražošanas nozares veiksmīgajiem centieniem ierobežot izmaksas, neraugoties uz problēmām, ko rada ražošanas apjoma ievērojamais samazinājums.11. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 91 | 63 | 71 |87.  Ieguldījumi88.  No 2007. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu strauji samazinājās — par 91 %.12. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Neto ieguldījumi (EUR) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 58 | 27 | 9 |89.  Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem90.  No 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās — par 66 %.91.  Attiecīgajā laika posmā būtiski samazinājās arī ienākums no ieguldījumiem (“INI”) — par 57 %.13. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 68 | -2 | 34 |INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 80 | -2 | 43 |92.  Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu93.  Informācija par neto naudas plūsmu no pamatdarbības ir sniegta turpmāk 14. tabulā. Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.14. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Naudas plūsma (EUR) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 84 | 65 | 73 |94.  Dempinga starpības apmērs95.  Ņemot vērā no ĶTR importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.96.  Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām97.  Iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumu piemērošanas 2005. gadā saimnieciskā un finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir saglabājusies ļoti nestabila tādēļ, ka ES tirgū ir liels lēto Ķīnas preču apjoms. Šī nedrošā situācija ir pārvērtusies neapšaubāmā kaitējumā 2009. gadā un PIP laikā, kad Savienības patēriņa ievērojamais samazinājums pilnīgi atspoguļoja nelabvēlīgā spiediena apjomu, ko rada Ķīnas imports par dempinga cenām. Minētajā laikposmā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms faktiski ir samazinājies vairāk nekā Savienības patēriņš, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi ievērojamu tirgus daļas papildu samazinājumu. Tajā pašā laikposmā, neraugoties uz pasākumu piemērošanu, no Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās un Ķīnas ražojumu imports turpinājās par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. PIP laikā Savienības ražošanas nozares peļņa turpināja samazināties. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no dempinga ietekmes, un PIP laikā šī situācija pasliktinājās vēl vairāk.98.  Secinājumi99.  Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās — rentabilitāte samazinājās par 4,9 procentu punktiem, ražošanas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 35 % un 50 %, jaudas izmantojums samazinājās par 35 %, un tam sekoja nodarbinātības samazinājums. Lai gan daļu no šīm negatīvajām tendencēm var izskaidrot ar pieprasījuma kritumu par 40 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamais samazinājums (par 4 procentu punktiem laika posmā no 2007. gada līdz PIP) un no ĶTR importa tirgus daļas nemainīgais pieaugums skaidri apliecina pieaugošo spiedienu, ko rada no Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā jau tagad esošo no Ķīnas importa kvazimonopolu Savienības tirgū, turpmāks Ķīnas importa pieaugums, ko daļēji nosaka arī šīs produkcijas ievērojami zemās cenas, var samazināt Savienības ražošanas nozares produkcijas izmantošanas līmeni tiktāl, ka nav iespējams nodrošināt šīs nozares dzīvotspēju. Šajā saistībā jāatgādina, ka atbilstīgi tam, kā minēts 47. apsvērumā, divi Savienības ražotāji ir bijuši spiesti pārtraukt darbību ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju jomā.100.  Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkrēti rādītāji, tostarp ražošanas, pārdošanas apjoma, rentabilitātes, jaudas izmantojuma, nodarbinātības rādītāji, faktiski nenorāda uz negatīvām izmaiņām Savienības ražošanas nozarē. Taču uzņēmums aplūkoja vienīgi izmaiņas starp 2009. gadu un PIP, lai gan kaitējuma novērtējumam ir nepieciešams aplūkot visas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, t.i., jāizvērtē izmaiņas no 2007. gada līdz PIP. Kā skaidrots iepriekš (sk. 43. līdz 49. apsvērumu), visi Ķīnas eksportētāja minētie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā mainījās uz negatīvo pusi.101.  Turklāt tas pats eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav nošķīrusi kaitējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, un citas ietekmes, jo īpaši pieprasījuma krišanos ekonomiskās krīzes rezultātā. Tomēr, lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā tiešām samazinājās par 40 %, Ķīnas eksportētājiem izdevās būtiski palielināt tirgus daļu arī uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt, kā skaidrots 58. apsvērumā, jāatgādina, ka importa par dempinga cenām ietekme faktiski bija kaitējošāka zema pieprasījuma periodā.Līdz ar to tiek secināts, ka, neraugoties no piemērotajiem antidempinga pasākumiem, Savienības ražošanas nozare PIP laikā ir cietusi būtisku kaitējumu.102.  Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme103.  Importa par dempinga cenām ietekme104.  Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Eiropas Savienībā samazinājās, importa apjoms no attiecīgās valsts nesamazinājās tādā pašā līmenī, un tādējādi no Ķīnas importa tirgus daļa pieauga vēl vairāk. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, tostarp uz tādiem atšķirīgiem informācijas avotiem kā Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija par Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumiem un eksporta pavadrēķini, kas savākti no dalībvalstu muitas iestādēm. Atkarībā no izmantotā informācijas avota konstatēts, ka imports no attiecīgās valsts samazina Savienības ražošanas nozares cenas par 43–78 %.105.  Imports no citām valstīm106.  Importa apjoms no citām valstīm ir ļoti neliels, un laikposmā no 2007. gada līdz PIP tas samazinājās vēl par 79 %. PIP samazinājās arī importa no citām valstīm tirgus daļa. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ (Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji) turpmāk ir norādīti tikai indeksi.15. tabula2007 | 2008 | 2009 | PIP |Importa no citām valstīm apjoms (vienības) |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 60 | 6 | 21 |Importa no citām valstīm tirgus daļa |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 71 | 12 | 34 |107.  Secinājums108.  Atbilstīgi tam, kā minēts 41. apsvērumā, attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir palielinājusies, neraugoties uz ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā. Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi līdz 83 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Neraugoties uz kopējo pieprasījuma samazinājumu, šis apjoma radītais pastiprinātais spiediens kopā ar zemajām cenām, par kādām no Ķīnas importētā produkcija tiek pārdota Savienībā, ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Līdz ar to tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei PIP laikā.F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA109.  Ievadpiezīmes110.  Kā minēts iepriekš, antidempinga pasākumu piemērošana nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.111.  Iespējamā Ķīnas eksporta tendence gadījumā, ja pasākumi tiek atcelti112.  Kā minēts 27 apsvērumā, ĶTR ir pieejama milzīga ražošanas jauda. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis (attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību) divas reizes pārsniedza visa ES tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā). Nepastāvot pasākumiem, uz Savienības tirgu būtu iespējams papildus nosūtīt ievērojamu daudzumu Ķīnā ražotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.113.  Kā minēts 31. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas ES kopumā atbilst Ķīnas eksporta vidējām cenām citās trešās valstīs. Tomēr var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, ražojumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā ES tirgus svarīgumu un jau izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.114.  Secinājums115.  Ņemot vērā 66. un 67. apsvērumā minētos konstatējumus, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv iespēja, ka turpinātos būtiskais kaitējums, kas konstatēts PIP laikā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares saimnieciskā un finanšu situācija, visticamāk, turpinātu pasliktināties, un vidējā termiņā tas pat varētu apdraudēt šīs nozares pastāvēšanu.G. SAVIENĪBAS INTERESES116.  Ievads117.  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.118.  Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.119.  Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.120.  Savienības ražošanas nozares intereses121.  Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir nepārtraukti samazinājusies, savukārt no attiecīgās valsts importa tirgus daļa ir būtiski palielinājusies. Divi no četriem sākotnējiem Savienības ražotājiem ir pārtraukuši ražot ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu vēl sliktākā situācijā.122.  Importētāju un lietotāju intereses123.  Neviens no nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma piegādes galvenokārt no ĶTR. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka tie lietotāji, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, saglabāja neitrālu nostāju attiecībā uz pasākumu piemērošanu, un tika secināts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem nav lielas nozīmes to uzņēmējdarbībā. Šīs pārskatīšanas gaitā arī nekas neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. Faktiski, ja pasākumi netiktu piemēroti, no Ķīnas imports par dempinga cenām varētu monopolizēt ES ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgu.124.  Secinājums125.  Ņemot vērā iepriekš minēto, nav iespējams skaidri secināt, ka pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm.H . ANTIDEMPINGA PASĀKUMI126.  Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.127.  Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs Savienības ražošanas nozare uzsvēra, ka dempinga un cenu samazinājuma līmenis, kas konstatēts pārskatīšanā, ir daudz augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais un ka pastāv aizvien pieaugošs Ķīnas importa par dempinga cenām spiediens. Savienības ražošanas nozare tādēļ ierosināja, ka Komisija varētu arī apsvērt pārskatīt antidempinga maksājuma apmēru. Ņemot vērā šīs piezīmes un šīs pārskatīšanas konstatējumus, tika apsvērta iespēja uzsākt pilnu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu.128.  No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā dažādu likmju procentuālie maksājumi.129.  Jāatgādina, ka pasākumi, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 tika attiecināti uz tādu pašu ražojumu importu, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir šo izstrādājumu izcelsmes valsts. Veicot šo pārskatīšanu, netika izvirzīti jauni apsvērumi šai sakarā. Tāpēc galīgais antidempinga maksājums 46,7 % apmērā, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, ir jāattiecina arī uz tādu pašu ražojumu importu no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.130.  Individuāli uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad — minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgo ražojumu importu, ko saražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) nosaukti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.131.  Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai[7] kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi groza regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t. i., šasiju un hidraulikas, importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (TARIC kodi 8427 90 00 11 un 8427 90 00 19) un ex 8431 20 00 (TARIC kodi 8431 20 00 11 un 8431 20 00 19), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:Uzņēmums | Maksājuma likme, % | TARIC papildu kods |Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ĶTR | 32,2 | A600 |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ĶTR | 28,5 | A601 |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ĶTR | 39,9 | A602 |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ĶTR | 7,6 | A603 |Visi pārējie uzņēmumi | 46,7 | A999 |3. Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro attiecībā uz “visiem pārējiem uzņēmumiem” atbilstīgi 2. punktam, tiek attiecināts uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (TARIC kodi 8427 90 00 11 un 8431 20 00 11) un nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo izstrādājumu izcelsmes valsts.4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.[3] OV L 192, 19.7.2008., 1. lpp.[4] OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.[5] OV C 70, 19.3.2010., 29. lpp.[6] OV C 196, 20.7.2010., 15. lpp.[7] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.