Avis juridique important

|

52004PC0525

Priekšlikums Padomes regulai ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu noteiktu cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē  /* COM/2004/0525 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu noteiktu cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadome ar Regulu (EK) Nr. 584/96, kas pēdējoreiz apstiprināta ar Regulu (EK) Nr. 964/2003, uzlika galīgo antidempinga maksājumu noteiktu cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē. Šie pasākumi ietver procentuālo nodokli, no kura atbrīvoti divi Taizemes razotāji eksportētājiem, kuri uzņēmusies saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK, kurs grozīts ar Komisijas Lēmumu 2000/453/EK.Komisija 2001. gada aprīlī oficiāli uzsāka starpposma pārskatu, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (,pamatregula") 11. panta 3. punktu, lai pārbaudītu pasākumu veida lietderību attiecībā uz abiem eksportētājiem, no kuriem tika pieņemtas saistības. Tika secināts, ka ir lietderīgi mainīt pasākumu veidu, ieviesot procentuālu nodokli.Vēlāk, 2003. gada janvārī, Komisija pēc Taizemes razotāja eksportētāja ,Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd." pieprasījuma uzsāka daļēju starpposma pārskatu, kuru attiecināja tikai uz dempinga aspektiem, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu. Šajā izmeklēsanā atklājās mazāks dempinga līmenis, nekā sākotnēja izmeklēsanā. Turklāt tika rasti pierādījumi tam, ka dempinga atkārtosanās iespēja ieprieksējā līmenī tuvākajā laikā nav gaidāma. Rezultātā tika secināts, ka apstākļu maiņa ir ilgstosa. Šajos apstākļos tālab uzskata par lietderīgu grozīt pasākumus tiktāl, ciktāl tie attiecas uz so sabiedrību.Ir notikusi apspriesanās ar dalībvalstīm, un tās atbalsta pasākuma grozījumus.Ņemot vērā ieprieks minēto, Komisija ierosina Padomei pieņemt pievienoto priekslikumu regulai par grozījumiem galīgajā antidempinga maksājumā, kas ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 piemērots noteiktu cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē.Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu noteiktu cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, TaizemēEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96  [1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (,pamatregula") un jo īpasi tās 11. un 3. pantu,[1]  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.)ņemot vērā priekslikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriesanās ar Padomdevēju komiteju,tā kāA. PROCEDŪRA1. Ieprieksēja izmeklēsana un esosie pasākumi(1) Pasākumi, kas pasreiz ir spēkā attiecībā uz noteiktu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu ar izcelsmi Taizemē, ir galīgais antidempinga maksājums, kas sākotnēji tika uzlikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 584/96  [2], kura grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2000  [3], un pēc pārbaudes saistībā ar pasākumu termiņa izbeigsanos apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003  [4].[2]  OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.[3]  OV L 182, 21.7.2000., 1. lpp.[4]  OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp.(2) Šim importam piemērojamie pasākumi ietver procentuālo nodokli, no kura atbrīvoti divi Taizemes razotāji eksportētāji, kuri uzņēmusies saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK  [5], kurs grozīts ar Komisijas Lēmumu 2000/453/EK  [6].[5]  OV L 84, 3.4.1996., 46. lpp.[6]  OV L 182, 21.7.2000., 25. lpp.(3) Komisija 2001. gada aprīlī vienlaicīgi uzsāka pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigsanos  [7] saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, un oficiālu starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veikto pārbaudi noslēdza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, saglabājot esosos pasākumus. Tomēr starpposma pārskats, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, palika atklāts, pabeidzot pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigsanos.[7]  OV C 103, 3.4.2001., 5. lpp.2. Pārskatīsanas pamatojums(4) Komisija 2001. gada aprīlī pēc savas iniciatīvas oficiāli uzsāka starpposma pārskatu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, lai pārbaudītu pasākumu veida lietderību attiecībā uz Taizemes izcelsmes importu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka ir radusās izpildes problēmas, uzraugot no diviem Taizemes eksportētājiem, proti, ,Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd." un ,TTU Industrial Corp. Ltd." (,razotāji eksportētāji") pieņemtās saistības, kas ietekmēja pasākumu koriģējoso ietekmi. Pēc apspriesanās ar Padomdevēju komiteju Komisija uzsāka izmeklēsanu, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu. Pārskata uzsāksana tika izsludināta vienlaicīgi ar pārbaudes saistībā ar pasākumu termiņa izbeigsanos uzsāksanu, ar ko apstiprināja esosos pasākumus.(5) Komisija par pārskata uzsāksanu oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējiem Kopienas razotājiem, razotājiem eksportētājiem Taizemē, importētājiem/tirgotājiem, patērētāju nozarēm un visām zināmajām patērētāju apvienībām, kā arī Taizemes valdības pārstāvjiem. Komisija arī deva tiesi iesaistītajām pusēm iespēju rakstiski paust savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa.(6) Pēc tam, kad tika darīti zināmi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veiktās izmaklēsanas rezultāti, viens no Taizemes razotājiem eksportētājiem, ,Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd." ("pieteikuma iesniedzējs") 2002. gada aprīlī iesniedza pieprasījumu veikt starpposma pārskatu tam piemērotajiem antidempinga pasākumiem, attiecinot to tikai uz tā dempinga stāvokli, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījumā tika apgalvots, ka ilgstosu apstākļu izmaiņu rezultātā ir ievērojami samazinājusies normālvērtība, kas savukārt ir samazinājusi vai likvidējusi dempingu, līdz ar to pasākumu piemērosana tā importam pasreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciesama.(7) Pēc apspriesanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi starpposma pārskata uzsāksanai, Komisija publicēja paziņojumu par izmeklēsanas uzsāksanu  [8] un uzsāka to.[8]  OV C 17, 24.1.2003., 2. lpp.(8) Komisija oficiāli paziņoja eksportētājas valsts pārstāvjiem un pieteikuma iesniedzējam par starpposma pārskatu, kas attiecas tikai uz dempingu, un deva visām tiesi iesaistītajām pusēm iespēju rakstiski paust savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Komisija arī nosūtīja anketu pieteikuma iesniedzējam.(9) Komisija savāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga konstatēsanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieteikuma iesniedzēja telpās.(10) Izmeklēsana attiecībā uz dempingu aptvēra periodu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (se turpmāk ,izmeklēsanas periods" jeb ,IP").B. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGI PRODUKTIAttiecīgais produkts(11) Attiecīgais produkts, kam piemēroja starpposma pārskatu, ir tāds pats, kā ieprieksējās izmeklēsanās aplūkotais produkts, proti, noteikti cauruļu savienotājelementi (izņemot lietos cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar vītnēm), no dzelzs un tērauda (izņemot nerūsējoso tēraudu), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kuri paredzēti sadurmetināsanai vai izmantosanai citiem mērķiem (,attiecīgais produkts" vai ,cauruļu savienotājelementi"), ar izcelsmi Taizemē. Tos pasreiz klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11 (TARIC kods 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARIC kods 7307 93 19 99) ex 7307 99 30 (TARIC kods 7307 99 30 98) un ex 7307 99 90 (TARIC kods 7307 99 90 98).Līdzīgs produkts(12) Līdzīgi kā ieprieksējās izmeklēsanās, arī sajās izmeklēsanās ir atklājies, ka Taizemē razotiem un vietēja tirgū pārdotiem un/vai uz Kopienu eksportētiem dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementiem ir tādas pasas galvenās fiziskās un ķīmiskās īpasības, kā tiem cauruļu savienotājelementiem, ko Kopienā pārdod Kopienas razotāji, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.C. DEMPINGS ATTIECĪBĀ UZ PIETEIKUMA IESNIEDZĒJU1.1 Normālvērtība(13) Ciktāl tas attiecas uz normālvērtības noteiksanu, vispirms tika konstatēts, vai pieteikuma iesniedzēja kopējie pārdosanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, salīdzinot ar kopējo eksporta pārdosanas apjomu uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka tā tas ir, jo pieteikuma iesniedzēja pārdosanas apjoms vietējā tirgū veidoja vismaz 5 % no tā kopējā eksporta pārdosanas apjoma Kopienai.(14) Pēc tam pārbaudīja, vai pieteikuma iesniedzēja pārdosanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi katram produktu veidam, ko eksportēja uz Kopienu. Uzskatīja, ka tā tas ir, ja IP laikā viena produkta veida kopējie pārdosanas apjomi vietējā tirgū veidoja 5 % vai vairāk no tā pasa produkta veida apjomiem, kas eksportēti uz Kopienu. Pamatojoties uz so, konstatēja, ka pārdosanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi visiem uz Kopienu eksportētajiem produktu veidiem, izņemot vienu.(15) Tika arī pārbaudīts, vai katra produkta veida pārdosanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas īstenoti parastā tirdzniecības apritē, nosakot attiecīgā veida rentablās pārdosanas īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Ja tā produkta veida pārdosanas apjomi, ko pārdod par neto realizācijas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām razosanas izmaksām, sastādīja 80% vai vairāk no minētā veida kopējā pārdosanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar razosanas izmaksām, vai lielāka par tām, normālvērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā produkta veida pārdosanas apjoma cenām vietējā tirgū IP laikā - neatkarīgi no tā, vai minētā pārdosana bijusi rentabla, vai nē. Ja produkta veida rentablās pārdosanas apjoms bijis 80 % vai mazāk, bet vismaz 10 % no kopējā pārdosanas apjoma, normālvērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, ko aprēķina kā tikai minētā veida vidējo svērto rentablajam pārdosanas apjomam vietējā tirgū.(16) Ja kāda savienotājelementu veida rentablās pārdosanas apjoms veidoja mazāk kā 10% no minētā veida kopējā pārdosanas apjoma vietējā tirgū, tika uzskatīts, ka so konkrēto veidu nepārdod pietiekamos daudzumos, lai cena vietējā tirgū nodrosinātu pietiekamu pamatu normālvērtības noteiksanai.(17) Ikreiz, kad konkrētam produkta veidam, kuru pārdod pieteikuma iesniedzējs, normālvērtības noteiksanai nevarēja izmantot vietējā tirgus cenu, bija jāizmanto cita metode. Šajā sakarā, ja nebija citu razotāju eksportētāju un nevienas citas pienācīgas metodes, izmantoja salikto normālvērtību.(18) Visos gadījumos, kad tika izmantota saliktā normālvērtība, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālvērtība tika veidota, eksportēto veidu razosanas izmaksām, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas, pieskaitot pienācīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu (TV un A izmaksu) summu un pienācīgu peļņas normu. Šajā nolūkā Komisija pārbaudīja, vai razotāja eksportētāja TV un A izmaksas un peļņu vietējā tirgū veido ticami dati. Faktiskās TV un A izmaksas vietējā tirgū uzskatīja par ticamām, jo attiecīgās sabiedrības pārdosanas apjomu vietējā tirgū varēja uzskatīt par reprezentatīvu. Peļņas normu vietējā tirgū noteica, pamatojoties uz pārdosanas apjomu vietējā tirgū, kas panākts parastā tirdzniecības apritē.1.2 Eksporta cena(19) Tā kā viss attiecīgā produkta eksporta apjoms tika tiesi pārdots vienam neatkarīgam klientam Kopienā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas tika faktiski samaksātas vai bija jāmaksā, veicot eksporta pārdosanu Kopienai.1.3 Salīdzinājums(20) Lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu katram veidam pēc razotāja cenas un tajā pasā tirdzniecības līmenī, pienācīgi tika ņemtas vērā atsķirības, kuras, kā tika apgalvots un pierādīts, ietekmēja cenu salīdzināmību eksporta cenas un normālvērtības starpā. Šīs korekcijas tika izdarītas attiecībā uz ievedmuitu, atlaidēm, transporta, apdrosināsanas, pārkrausanas izmaksām, iepakosanu, kredītiem un komisijas naudu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.1.4 Dempinga starpība(21) Lai aprēķinātu dempinga starpību, Komisija salīdzināja vidējo svērto normālvērtību un vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu.(22) Salīdzinājuma gaitā, kā aprakstīts ieprieks, pieteikuma iesniedzējam tika atklāts dempings. Konstatētā dempinga starpība, izteikta procentos no Kopienas robezas līmeņa CIF vērtības pirms nodokļa nomaksas, bija 7,4 %.1.5. Apstākļu izmaiņu ilglaicīgums un dempinga atkārtosanās iespējamība(23) Saskaņā ar Komisijas parasto praksi tika pārbaudīts, vai var pamatoti uzskatīt, ka apstākļu izmaiņas ir ilglaicīgas.(24) Tika konstatēts, ka nav iemesla uzskatīt, ka pārdosanas cenas vietējā tirgū un normālvērtība tuvākajā laikā saglabāsies stabila.(25) Komisija pārbaudīja eksporta cenu iespējamo attīstību zemākas maksājuma likmes piemērosanas rezultātā. Šajā sakarā tika uzskatīts, ka saistības, kuras tika pieņemtas saskaņā ar sākotnējo procedūru, ierobezo pieteikuma iesniedzēja pārdosanas iespējas, liekot veikt pārdosanu tikai Kopienas tirgum. Kā minēts tālāk 35. apsvērumā, tika konstatēts, ka sis saistību veids vairs nav piemērots. Vēlāk tika pārbaudīts, vai eksporta pārdosanas apjomi, kuriem piemēro zemāku maksājumu, varētu ievērojami palielināt pieteikuma iesniedzēja razotā attiecīgā produkta importu Kopienā.(26) Izmeklēsanā atklājās, ka pieteikuma iesniedzēja razosanas jauda kops sākotnējā izmeklēsanas perioda ir palielinājusies ievērojami un pēdējos trijos gados - mazākā apmērā, savukārt tā razosanas jaudas izmantojums ir saglabājies tuvu 100 % līmenim.(27) Tomēr izmeklēsanā arī atklājās, ka sabiedrība lielāko daļu produkcijas eksportē uz vispāratzītiem citu treso valstu tirgiem. Pieteikuma iesniedzējs tiesām IP laikā eksportēja vairāk nekā 90 % no sarazotā attiecīgā produkta apjoma, gandrīz pilnībā uz citām tresām valstīm. Kops sākotnējā izmeklēsanas perioda eksports uz citām tresām valstīm trīskārsojās un pēdējos trijos gados turpināja pieaugt. Tika arī konstatēts, ka cenas eksportam uz tresām valstīm bija apmēram par 25 % augstākas nekā eksportam uz EK.(28) Tā kā pieteikuma iesniedzējam nav daudz liekas jaudas, kuru varētu izmantot, lai palielinātu pārdosanas apjomus Kopienai, ja tiktu samazināts antidempinga pasākumu līmenis, ieprieks minētos secinājumus, tostarp tos, kuri attiecas uz eksportu uz tresām valstīm un jo īpasi uz eksporta cenām sīm valstīm, uzskata par pierādījumiem tam, ka tuvākajā laikā nav iespējama importa par dempinga cenām atkārtosanās līmenī, kas līdzīgs ieprieksējā izmeklēsanā konstatētajam.(29) Rezultātā tiek secināts, ka apstākļu maiņa, jo īpasi ievērojami samazinātā normālvērtība, ir ilglaicīga. Tālab, ņemot vērā samazināto dempinga līmeni, uzskata par lietderīgu grozīt pasākumus tiktāl, ciktāl tie attiecas uz pieteikuma iesniedzēju.1.6. Secinājumi(30) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma apjoms nedrīkst pārsniegt konstatēto dempinga starpību, bet tam jābūt mazākam nekā sī starpība, ja sāds mazāks maksājuma līmenis būtu pietiekams, lai likvidētu Kopienas razosanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tā kā maksājuma apjoms pieteikuma iesniedzējam bija aprēķināts, pamatojoties uz dempinga starpību, maksājums jākoriģē atbilstosi sajā izmeklēsanā atklātajai zemākajai dempinga starpībai, proti, 7,4 %.(31) No ieprieks minētā izriet, ka attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju jāgroza antidempinga maksājums, kas sākotnēji tika uzlikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 584/96 un apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003.(32) Ieinteresētās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā nodomam ieteikt grozīt ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 uzlikto antidempinga maksājumu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju.D. STARPPOSMA PĀRSKATS ATTIECĪBĀ UZ PASĀKUMU VEIDU(33) Saistības, kuras sākotnēji uzņēmās abi attiecīgie eksportētāji, pēc būtības bija kvantitatīvas saistības, saskaņā ar kurām sabiedrības apņēmās nodrosināt to, ka to veiktais eksports uz Kopienu notiek, ievērojot maksimālo kopapjomu.(34) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu saistību mērķis ir novērst dempinga par importa cenām kaitējumu izraisoso ietekmi, ko var panākt, ja eksportētājs paceļ cenas vai izbeidz veikt eksportu par dempinga cenām. Izmeklēsanā ir atklājies, ka tāda veida saistības, kas sākotnēji tika pieņemtas sajā gadījumā 1996. gadā un kuras vienkārsi ierobezoja importa daudzumu Kopienā, nepacēla cenas līdz līmenim, kas nenodara kaitējumu, līdz ar to atjaunojot godīgu tirdzniecību Kopienas tirgū. Tālab sajā gadījumā saistības pasreizējā veidā neuzskata par atbilstosu un efektīvu līdzekli, lai likvidētu dempinga kaitējumu izraisoso ietekmi. Turklāt Komisija nevar efektīvi kontrolēt to, vai eksportētie attiecīgā produkta daudzumi nepārsniedz saistībās noteiktās robezas.(35) Tālab tika secināts, ka spēkā esosās saistības vairs nav piemērotas.(36) Ieinteresētās puses tika informētas par visiem būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija sā secinājuma pamatā.E. IEROSINĀTIE PASĀKUMI(37) Antidempinga pasākumi, kas piemērojami noteiktu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē, kā apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003, jāgroza attiecībā uz i) pieteikuma iesniedzēju, ņemot vērā izmeklēsanā atklāto zemāko dempinga starpību, un ii) attiecīgajiem eksportētājiem, ņemot vērā starpposma pārskata, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu, rezultātus.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Padomes Regulas (EK) Nr. 964/2003 1. panta 2. punktu aizstāj ar sādu punktu:"2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tīrajai Kopienas brīvas robezpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas, tālāk minēto sabiedrību razotajiem produktiem ir sāda:">TABELPOSITION>2. Padomes Regulas (EK) Nr. 964/2003 1. panta 3. punktu un 2. pantu atceļ.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā --priekssēdētājs


|

52011PC0438

/* COM/2011/0438 galīgā redakcija - 2011/0189 (NLE) */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bārija karbonāta importam

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis,[1] (“pamatregula”), piemērošanu procedūrā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bārija karbonāta importam piemērojamo pasākumu pārskatīšanu. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padome 2005. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005[2] noteica konkrētu galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas izcelsmes bārija karbonāta importam. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pievienotā Padomes regulas priekšlikuma pamatā ir dempinga turpināšanās iespējamības, kā arī kaitējuma Savienības ražošanas nozarei atkārtošanās iespējamības izmeklēšanā konstatētie fakti. Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai pagarinātu patlaban spēkā esošo pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |1.  2011/0189 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bārija karbonāta importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3], (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu, 11. panta 2., 5. un 6. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA2.  Spēkā esošie pasākumi3.  Ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005[4] Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes bārija karbonāta (“BaCO3”) importam. Konkrētā galīgā maksājuma likme ir robežās no EUR 6,3 līdz 56,4 par tonnu.4.  Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums5.  Pēc 2010. gada martā publicētā paziņojuma par ĶTR izcelsmes BaCO3 importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[5] Komisija 2010. gada 19. aprīlī atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu.6.  Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir vienīgais BaCO3 ražotājs Eiropas Savienībā un kas pārstāv 100 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.7.  Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par šīs pārskatīšanas sākšanu[6] (“paziņojums par procedūras sākšanu”).8.  Izmeklēšana9.  Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods10.  Izmeklēšana par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ietvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).11.  Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ietvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).12.  Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana13.  Par pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieteikumu iesniegušajam Savienības ražotājam, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem, zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem no Savienības un to apvienībām, ražotājiem analogajā valstī, kā arī ĶTR iestādēm.14.  Ieinteresētajām personām Komisija deva iespēju arī rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.15.  Ņemot vērā pieprasījumā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai noteiktu, vai veikts dempings un kāda ir tā turpināšanās iespējamība.16.  Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešama izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visus zināmos importētājus aicināja pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam.17.  Komisija saņēma atbildi tikai no trim uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām Ķīnas Tautas Republikā un tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav nepieciešams veikt izlases veida pārbaudi.18.  Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija to pieprasījušas, līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.19.  Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieteikumu iesniegušā Savienības ražotāja un ar to saistītā aģenta, deviņiem lietotājiem, četriem importētājiem, diviem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnā un diviem ražotājiem no iespējamajām analogajām valstīm. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas pieteicās pārbaudei izlases veidā, nolēma turpmāk procedūrā nesadarboties.20.  Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību un aizstāvētu Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:a) ES ražotājs, kas iesniedza pieprasījumu:-  Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG , Hanovere, un ar to saistītais uzņēmums Solvay Bario e Derivati SpA. , Masa;b) ražotāji eksportētāji ĶTR:-  Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd. , Šanduņas province,-  Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd. , Guidžou province;c) ražotāji analogajā valstī (Indijā):-  Solvay Vishnu Barium Private Limited , Haidarābādu;d) importētāji:-  Norkem Limited , Knutsforda, Apvienotā Karaliste,-  L'Aprochimide Srl , Mudžo, Itālija;e) lietotāji:-  Technische Glass Illmenau GmbH , Ilmenava, Vācija.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS21.  Attiecīgais ražojums22.  Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kuru vērtēja iepriekšējā izmeklēšanā, un to definē šādi: ĶTR izcelsmes bārija karbonāts, kurā stroncija saturs pārsniedz 0,07 % svara un sēra saturs pārsniedz 0,0015 % svara, kurš ir pulvera, presētu granulu vai kalcinētu granulu formā un kurš atbilst KN kodam ex 2836 60 00.23.  BaCO3 izmanto galvenokārt ķieģeļu un flīžu ražošanas nozarē, keramikas nozarē un ferīta ražošanā. Agrāk to izmantoja katodstaru lampu ( CRT ) ražošanā, bet Eiropas Savienībā to vairs nedara, jo šīs lampas aizstātas ar šķidro kristālu un plazmas ekrāniem.24.  Līdzīgs ražojums25.  Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā atklāja, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam BaCO3, kā arī bārija karbonātam, ko ražo un pārdod analogas valsts (Indijas) iekšējā tirgū, un tam, ko pieteikumu iesniegušais Savienības ražotājs ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienāds galvenais izmantošanas veids.26.  Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.C. DEMPINGS27.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties.28.  Vispārīga informācija29.  No 16 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, sākot termiņa beigu pārskatīšanu, trīs pieteicās pārbaudei izlases veidā, bet tikai divi pilnībā sadarbojās ar Komisiju, atbildot uz visiem anketas jautājumiem.30.  Analogā valsts31.  Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, jānosaka, pamatojoties uz atbilstīgas tirgus ekonomikas trešās valsts (“analogās valsts”) cenām vai salikto vērtību.32.  Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV, un šī valsts arī šajā izmeklēšanā tika piedāvāta normālās vērtības noteikšanai. Tomēr tika uzskatīts par nepieciešamu pārbaudīt, vai šī valsts joprojām ir piemērota minētās termiņa beigu pārskatīšanas vajadzībām. Visiem zināmajiem bārija karbonāta ražotājiem visā pasaulē, tostarp Brazīlijā, Indijā, Japānā un ASV, tika nosūtītas vēstules. Tika saņemtas divas atbildes, viena no ražotāja ASV un otra no ražotāja Indijā.33.  Rūpīgi izvērtējot tādus kritērijus kā kopējais ražošanas apjoms, ražotāju skaits, konkurence tirgū, kopējais importa apjoms, antidempinga maksājumi un muitas nodevas gan ASV, gan Indijas vietējā tirgū, tika nolemts par analogo valsti izvēlēties Indiju. Indija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tika atzīta par piemērotāku izvēli nekā ASV lielāka tās tirgus apjoma, lielāka importa apjoma un spēcīgākas konkurences dēļ šā ražojuma vietējā tirgū. Piezīmes vai iebildumus par šo jautājumu neiesniedza neviena ieinteresētā persona. Tādēļ normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, pamatoja ar datiem, ko sniedza Indijas ražotājs.34.  Importa dempings PIP laikā35.  Normālā vērtība36.  Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai bārija karbonāta kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū PIP neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvs, proti, vai šādas pārdošanas kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka šis pārdošanas apjoms nebija reprezentatīvs, tādēļ par normālo vērtību jāizmanto saliktā vērtība. Noteiktās normālās vērtības pamatā bija kopējās ražošanas izmaksas plus uzņēmuma pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņa, kas gūta vietējā tirgū, pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē.37.  Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.38.  Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā Indijas ražotāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, kurš sadarbojās, PIP laikā tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu.39.  Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā Indijas tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Tā kā PIP laikā nebija līdzīgā ražojuma rentablas pārdošanas, par normālo vērtību bija jāizmanto saliktā vērtība. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ražotāja kopējām ražošanas izmaksām, tām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un samērīgu peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. PVA izmaksas un peļņa, ko pieskaitīja izmantotā līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām, atbilda izmaksām, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, un veidoja 10,6 % PVA izmaksām un 7,2 % peļņai. Netika sniegta nekāda informācija, kas liecinātu, ka šādas summas nebūtu samērīgas vai ka šādi noteiktā peļņas summa pārsniegtu peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošās preces izcelsmes valsts iekšējā tirgū.40.  Eksporta cena41.  Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visu pārdošanu eksportam uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.42.  Salīdzinājums43.  Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.44.  Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, tika pievērsta dažām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.45.  Dempinga starpība46.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.47.  Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šāds salīdzinājums parādīja, ka šis uzņēmums turpina dempingu pat vēl augstākā līmenī.48.  Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, šāds salīdzinājums, kas tika veikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, parādīja būtisku dempingu. Šis uzņēmums veido 98 % no eksporta, uz kuru attiecas atlikusī maksājuma likme, un pārējie 2 % no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās procedūrā, nevar ietekmēt konstatēto dempinga starpību. Turklāt, tā kā tie nesadarbojās, tiek uzskatīts, ka to veiktais dempings nevar būt zemākā līmenī nekā uzņēmumam, kas sadarbojās.D. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA49.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka, pasākumus atceļot, dempings turpināsies.50.  Saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika pārbaudīta ražošanas apjoma un ražošanas jaudas attīstība ĶTR, kā arī eksporta pārdošanas apjomu uz Eiropas Savienību un citu trešo valstu tirgiem iespējamā attīstība.51.  Saskaņā ar sūdzību ĶTR ir lielākā bārija karbonāta ražotāja pasaulē. Turklāt ĶTR ir arī lielākā barīta ražotāja, kas ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma ražošanai. Tikai diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ražošanas jauda ir 331 000 t gadā, kas apmēram trīskārt pārsniedz ES patēriņu PIP. Turklāt šiem diviem uzņēmumiem kopējā neizmantotā jauda ir 34 000 t, ar ko pietiek, lai apmierinātu pusi no ES patēriņa.52.  Trijās no pasaules lielajām bārija karbonāta ražotājām valstīm (ASV, Indijā un Brazīlijā) pašlaik ieviesti antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas. Var secināt, ka, ņemot vērā ievērojamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā un tās dempinga praksi vairākās valstīs, gadījumā, ja antidempinga pasākumus atceltu, uz ES tirgu tiktu sūtīti papildu apjomi.53.  Tas, ka, neraugoties uz antidempinga pasākumiem attiecībā uz Ķīnas importu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir izdevies PIP laikā uz ES eksportēt ievērojamus apjomus (par vidējo cenu EUR 251 par tonnu) un palielināt savu tirgus daļu ES, liecina par pastāvīgu Ķīnas eksportētāju interesi par ES tirgu.54.  Pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku, ir pilnīgi skaidrs, ka ES tirgus ir īpaši pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo augstākās eksporta cenas (kas tomēr ir dempinga cenas) tie ir sasnieguši, eksportējot uz ES. Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku PIP vidējā pārdošanas cena ES tirgū bija USD 269 FOB , turpretī vidējā eksporta cena uz Indiju bija USD 220.55.  Ķīnas eksporta statistika rāda, ka, par spīti tam, ka ir izzudusi galvenā bārija karbonāta izmantošanas joma (katodstaru lampu ražošana), Ķīnas eksports visā pasaulē ir palielinājies no 130 000 t 2009. gadā līdz 158 000 t 2010. gadā.56.  Ja atceltu pasākumus, sagaidāms, ka, ņemot vērā milzīgo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, Ķīnas eksports, visticamāk, tiktu virzīts uz ES. Šo secinājumu pamato arī tas, ka pasaulē lielākos tirgus, kā ASV, Indiju un Brazīliju, aizsargā ar lieliem antidempinga maksājumiem.57.  Šā importa cenas, domājams, joprojām būtu dempinga cenas, jo nav nekādu pazīmju, ka eksportētāji mainītu savu cenas noteikšanas politiku, ja pasākumus atceltu.58.  Tādēļ ir secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.E. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA59.  Vienīgais ražotājs Savienībā, kas sadarbojās, veidoja 100 % no Savienības BaCO3 ražošanas apjoma PIP. Tādēļ uzskata, ka tas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.F. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ60.  Patēriņš Savienībā1. tabula. Patēriņš Savienībā2007 | 2008 | 2009 | PIP |Patēriņš (tonnās) | 123 354 | 104 037 | 62 637 | 76 560 |Indekss | 100 | 84 | 51 | 62 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat statistikas dati.61.  Savienības patēriņa apjoma pamatā ir kombinēts Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un trešo valstu importa apjoms, pamatojoties uz Eurostat datiem.62.  Pamatojoties uz to un kā redzams 1. tabulā, Savienības patēriņš attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, proti, par 38 %, kas galvenokārt skaidrojams ar katodstaru lampu ražošanas izbeigšanu Eiropas Savienībā.63.  ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas2. tabula. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un importa cena2007 | 2008 | 2009 | PIP |Importa apjoms (tonnās) | 76 306 | 64 573 | 37 341 | 48 720 |Indekss | 100 | 85 | 49 | 64 |Tirgus daļa | 61,9 % | 62,1 % | 59,6 % | 63,6 % |Indekss | 100 | 100 | 96 | 103 |CIF importa cena (EUR/t) | 230 | 257 | 239 | 251 |Indekss | 100 | 112 | 104 | 109 |Avots: Eurostat statistikas dati.64.  Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms samazinājās par 36 %, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās par 38 %. Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, situācijā, kad patēriņš samazinās, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par trim procentu punktiem.65.  Vidējās ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %. Lielākais cenu pieaugums notika no 2007. līdz 2008. gadam, bet 2009. gadā cenas kritās, un tad atkal palielinājās PIP laikā.66.  Savienības ražošanas nozares vidējā ražotāja cena tika salīdzināta ar Ķīnas CIF vidējām importa cenām līdz Savienības robežai. Minētās cenas tika iegūtas no Eurostat datiem, tajās iekļāva pēcimportēšanas izmaksas, muitas nodokļus un antidempinga maksājumus. Salīdzinājums liecināja, ka Ķīnas importa cenas PIP bija par 37,9 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka, neieviešot pasākumus, Ķīnas importa cenas būtu par 44,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.67.  Importa apjoms no citām trešām valstīm un šā importa tirgus daļa68.  Kopējais BaCO3 importa apjoms no trešām valstīm, kas nav ĶTR, bija nebūtisks un veidoja mazāk nekā 1 % no Savienības patēriņa attiecīgajā periodā.69.  Jānorāda, ka importa cenas no citām trešām valstīm PIP nebija zemākas par Savienības cenām.70.  Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē71.  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums72.  Jānorāda, ka, tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, dati par ražošanu, ražošanas jaudu un tās izmantošanu bija jāsniedz indeksu veidā.3. tabula. Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojumsIndekss | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |Ražošana | 100 | 79 | 36 | 47 |Ražošanas jauda | 100 | 100 | 100 | 100 |Ražošanas jaudas izmantojums | 100 | 79 | 36 | 47 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.73.  Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2003. gada pielāgojusi savu ražošanas modeli, lai tas atbilstu jaunajai tirgus situācijai un katodstaru lampu ražošanas izbeigšanai Eiropas Savienībā. Tādēļ ražošanas jauda samazinājās vairāk nekā par 50 %, jo aplūkojamo ražojumu tagad ražo uz vienām iekārtām pārmaiņus ar stroncija karbonātu (“SrCO3”).74.  Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā nemainījās. Jaudas izmantojums tādējādi mainījās līdzīgi ražošanas apjomam.75.  Krājumi4. tabula. Krājumi2007 | 2008 | 2009 | PIP |Indekss | 100 | 97 | 41 | 41 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.76.  Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 59 %. Šādu samazinājumu izraisīja pieprasījuma samazinājums un ES ražošanas nozares spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.77.  Pārdošanas apjoms un cenas5. tabula. Pārdošanas apjums, vērtības un vienības pārdošanas cenas2007 | 2008 | 2009 | PIP |Pārdošanas apjoms (indekss) | 100 | 84 | 53 | 59 |Pārdošanas apjoma vērtība (indekss) | 100 | 92 | 66 | 73 |Vienības pārdošanas cena (indekss) | 100 | 109 | 124 | 123 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.78.  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 41 %. Lielākais samazinājums notika 2009. gadā vispārējās ekonomikas lejupslīdes dēļ. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās proporcionāli vairāk nekā ES patēriņš šajā periodā. Pārdošanas vērtība samazinājās mazāk būtiski nekā apjoms, jo Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt cenu līmeni attiecīgajā periodā, un vienības pārdošanas cena palielinājās par 23 %.79.  Tirgus daļa un izaugsme6. tabula. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa2007 | 2008 | 2009 | PIP |Indekss | 100 | 100 | 105 | 95 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēti Eurostat statistikas dati.80.  Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2009. gadā palielinājās par 5 %, bet pēc tam PIP laikā ievērojami samazinājās par 10 %. Tas norāda, ka tad, kad tirgū nenotiek izaugsme, Savienības ražošanas nozare nespēj saglabāt savu tirgus daļu.81.  Nodarbinātība, darba ražīgums un algas7. tabula. Nodarbinātība, algas un darba ražīgums2007 | 2008 | 2009 | PIP |Nodarbinātība (indekss) | 100 | 87 | 55 | 57 |Algas (EUR/darba ņēmējs; indekss) | 100 | 108 | 106 | 113 |Darba ražīgums (indekss) | 100 | 91 | 65 | 82 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.82.  Attiecīgajā periodā nodarbinātība ievērojami samazinājās ekonomikas lejupslīdes un jaunās tirgus situācijas dēļ. Vidējā alga palielinājās par 13 % augstās inflācijas dēļ, kas tieši ietekmēja algu indeksāciju. Darba ražīgums šajā pašā periodā samazinājās par 18 % ražošanas apjoma samazinājuma dēļ, ko nevarēja kompensēt ar štatu samazināšanu.83.  Rentabilitāte8. tabula. Rentabilitāte2007 | 2008 | 2009 | PIP |Indekss | –100 | –192 | –351 | –206 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.84.  Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās vairāk nekā par 106 % ekonomikas lejupslīdes dēļ un katodstaru lampu ražošanas izbeigšanas dēļ, jo šie abi faktori ietekmēja pārdošanas apjomus un ražošanas izmaksas. Nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem.85.  Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja9. tabula. Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem2007 | 2008 | 2009 | PIP |Ieguldījumi (indekss) | 100 | 82 | 90 | 97 |Ienākums no ieguldījumiem (indekss) | –100 | –251 | –506 | –176 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.86.  Ieguldījumu apjoms attiecīgajā periodā bija stabils. Savienības ražošanas nozares ieguldījumi tika norakstīti izdevumos tajā pašā gadā, kad tie tika veikti. Ienākumam no ieguldījumiem (peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumiem gada laikā) attiecīgajā periodā bija negatīva dinamika līdz ar rentabilitāti.87.  Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vērā ņemamas grūtības piesaistīt kapitālu. Tomēr jānorāda, ka attiecīgajā periodā veiktie ieguldījumi bija nebūtiski.88.  Skaidras naudas plūsma10. tabula. Skaidras naudas plūsma2007 | 2008 | 2009 | PIP |Indekss | –100 | –83 | 25 | 32 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.89.  Attiecīgajā periodā naudas plūsma ievērojami uzlabojās krājumu apjoma samazināšanas dēļ.90.  Dempinga starpības lielums91.  Gan dati, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, gan EUROSTAT dati liecināja, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, dempings PIP laikā aizvien turpinājās pat augstākā līmenī, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.92.  Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām93.  Savienības ražošanas nozare nelabvēlīgajos ekonomiskajos apstākļos, ko noteica vispārējā ekonomikas lejupslīde un viena būtiska lietojuma izzušana, neatguvās no iepriekšējā dempinga, jo īpaši pārdošanas apjoma, pārdošanas cenas un rentabilitātes ziņā. Vēl jo vairāk, tika konstatēts, ka dempings turpinājās PIP laikā.94.  Savienības ražošanas nozares eksporta darbība11. tabula. Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms2007 | 2008 | 2009 | PIP |Indekss | 100 | 86 | 45 | 66 |Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.95.  Savienības ražošanas nozares BaCO3 eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 34 %. Savienības ražošanas nozare varēja eksportēt tikai nelielu apjomu, ņemot vērā Ķīnas eksporta nesaudzīgo konkurenci tirgos ārpus Eiropas Savienības. Eksporta apjoma samazināšanos attiecīgajā periodā izskaidro arī ekonomikas lejupslīde.96.  Secinājums par situāciju Savienības ražošanas nozarē97.  Lai arī visi galvenie kaitējuma indikatori, kā pārdošanas apjoms, rentabilitāte, ražošanas apjoms, nodarbinātība un darba ražīgums, attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu attīstību, antidempinga pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju.98.  Runājot par Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, nelielā samazināšanās tendence liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, patēriņa samazināšanās apstākļos Ķīnas eksports ne tikai izslēdza citas valstis no tirgus, bet arī ieguva tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina.99.  Jāsecina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju negatīvo attīstību, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Tādēļ tika pārbaudīts, vai kaitējums varētu turpināties, ja pasākumus ļautu atcelt.G. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA100.  Kopsavilkums, kurā izvērtēta dempinga turpināšanās un kaitējumu izraisošā dempinga atkārtošanās iespējamība101.  Jāatgādina, ka patēriņš ES tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas ir būtiski samazinājies katodstaru lampu ražošanas izbeigšanas un ekonomikas lejupslīdes dēļ. Šādos apstākļos Ķīnas importa tirgus daļa ir palielinājusies vairāk nekā par 15 %, bet Savienības ražošanas nozares un trešo valstu importa tirgus daļa ir būtiski samazinājusies. Tas liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un sarūkošo patēriņu Eiropas Savienībā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija pastāvīga interese par ES tirgu un viņi spēja no tā izslēgt trešās valstis.102.  Jāatgādina arī, ka ĶTR ražotāji eksportētāji PIP laikā turpināja dempingu un Savienības ražošanas nozares cenu samazināšanu ļoti ievērojamā līmenī. Pamatojoties uz iepriekš minēto, nav pamata uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji arī turpmāk neturpinās dempingu un Savienības ražošanas nozares cenu samazināšanu.103.  Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas ražotājiem PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda: aptuveni 280 000 tonnu. Tas atbilst vairāk nekā trīskāršam ES tirgus apjomam PIP. Lai gan prognozē pieprasījuma pieaugumu ĶTR, gaidāms, ka nākamajos gados saglabāsies ļoti liela neizmantotā jauda.104.  Savienības tirgus ir galvenais ĶTR eksporta mērķis. Citos lielākajos eksporta tirgos, piemēram, ASV un Indijā, ir spēkā ievērojami[7] antidempinga pasākumi, kas vērsti pret Ķīnas izcelsmes BaCO3. Tādēļ šo valstu tirgi Ķīnas eksportam ir praktiski nepieejami. Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi par Savienības tirgu, prognozē, ka, atceļot pasākumus, uz Savienības tirgu tiks virzīts ievērojams eksporta apjoms, radot spēcīgu kopēju cenas samazinošu ietekmi.105.  Secinājums par kaitējuma turpināšanās iespējamību106.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, iespējams, ievērojami palielināsies imports no ĶTR uz Savienību par dempinga cenām, veicinot cenu lejupslīdi. Šāda situācija, iespējams, vidējā termiņā izraisītu Savienības ražošanas nozares izzušanu, jo, no vienas puses, samazināts pārdošanas apjoms neļautu ES ražošanas nozarei pietiekami samazināt nemainīgās izmaksas un, no otras puses, tā nespētu sasniegt pietiekami augstu cenu līmeni. Kaitējuma turpināšanos attiecīgajā periodā pastiprināja ekonomikas lejupslīde un būtiska lietojuma izzušana.107.  Notikumi pēc PIP108.  Kaut arī ĶTR importa cenas no PIP beigām līdz 2011. gada februārim palielinājās par 17,8 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena tajā pašā laikā palielinājās tikai aptuveni par 7 %, ĶTR importa cenas pēc PIP joprojām bija vairāk nekā par 15 % zemākas nekā ES cenas.H. SAVIENĪBAS INTERESES109.  Ievada piezīme110.  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādo iesaistīto personu, proti, Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju, intereses.111.  Tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, tajā jāanalizē situācija, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, un jāizvērtē esošo antidempinga pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz iesaistītajām personām.112.  Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, pastāv pārliecinoši iemesli, pamatojoties uz kuriem varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs ir neturpināt pasākumus.113.  Savienības ražošanas nozares intereses114.  Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare darbojas ļoti efektīvi. Tā samazināja štatus un mainīja ražošanas modeli, lai pielāgotos jaunajai tirgus situācijai un nodrošinātu rūpnīcas pastāvēšanu, kurā, kā norādīts 53. apsvērumā, pārmaiņus ražo BaCO3 un SrCO3. Kaut arī pasākumi neveicināja Savienības ražošanas nozares finansiālo atveseļošanos, tiem tomēr bija pozitīva ietekme uz tās finanšu situāciju. Faktiski, ja nebūtu spēkā šie pasākumi, ES tirgu, domājams, būtu pārplūdinājis zemas cenas ĶTR izcelsmes imports, un Savienības ražošanas nozare būtu jāslēdz.115.  Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozares ražošanas modelis ir balstīts uz diviem savstarpēji saistītiem ražojumiem, t. i., lai samazinātu nemainīgās izmaksas, vajadzīgs pietiekams abu ražojumu pārdošanas apjoms. Ja pasākumus atļautu atcelt, paredzamais palielinātais importa apjoms par dempinga cenām izraisītu būtisku BaCO3 ražošanas darbības samazinājumu, kas savukārt samazinātu SrCO3 ražošanas darbības rentabilitāti un galarezultātā varētu novest pie visas rūpnīcas slēgšanas.116.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret importu par dempinga cenām no ĶTR.117.  Nesaistīto importētāju intereses118.  Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem. Tika saņemtas atbildes no četriem nesaistītajiem importētājiem. Divi no šiem importētājiem ražo suspensiju — šķīdumu, ko veido BaCO3, piedevas un ūdens un kas paredzēts ķieģeļu ražošanai.119.  Importētāji norādīja, ka antidempinga maksājumu ieviešana izraisījusi cenu celšanos maksājumu ieviešanas laikā. Šajā sakarā jānorāda, ka šāda atšķirība vairs nav ievērojama, jo konstatēts, ka eksporta cenas uz ES, salīdzinot ar vidējo cenu visos tirgos ārpus ES, PIP laikā bija apmēram vienādas[8].120.  Importētāji arī norādīja, ka ES tirgū nav BaCO3 deficīta, kaut arī tiem kļūst arvien grūtāk iegūt BaCO3 no ĶTR pieaugošā vietējā pieprasījuma dēļ. Importa statistika tomēr neuzrāda attiecīgā ražojuma eksporta apjoma samazinājumu uz Savienību PIP laikā vai pēc tā. To apstiprina arī izmeklēšanas konstatējumi attiecībā uz neizmantoto jaudu (71) apsvērumā.121.  Tika arī konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi nerada nekādu negatīvu ietekmi uz importētāju finanšu situāciju.122.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finanšu situāciju un ka pasākumu saglabāšana neradīs nevēlamu ietekmi uz tiem.123.  Lietotāju intereses124.  Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem lietotājiem. Atbildes sniedza deviņi attiecīgā ražojuma lietotāji. Kā norādīts 16. apsvērumā, lielākie rūpnieciskie BaCO3 lietotāji Savienībā darbojas ķieģeļu un flīžu ražošanas nozarē, keramikas nozarē un ferīta ražošanā.125.  Viens lietotājs iesniedza viedokli, ka pasākumu pastāvēšana vai turpināšanās nav lietotāju interesēs, tomēr tas nepamatoja šo pretenziju. Neviens cits lietotājs, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nenorādīja, ka pasākumiem būtu ievērojama ietekme uz viņa uzņēmējdarbību un ka tie būtu jāatceļ.126.  Secinājums par Savienības interesēm127.  Ņemot vērā iepriekšminēto, ir secināts, ka nepastāv pārliecinoši iemesli, kas neļautu pagarināt spēkā esošos antidempinga pasākumus.I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI128.  Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu. Pēc šā paziņojuma minētajām personām tika dots laiks izteikt apsvērumus un iesniegt prasības. Pēc informācijas izpaušanas netika saņemtas piezīmes.129.  No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas izcelsmes bārija karbonāta importu, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005, būtu jāsaglabā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda bārija karbonāta importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2836 60 00 ( TARIC kods 2836 60 00 10) un kas ražots Ķīnas Tautas Republikā.2. Galīgajam antidempinga maksājumu apjomam jābūt vienādam ar turpmāk norādītajām noteiktajām summām ražojumiem, ko ražo šādi ražotāji.Uzņēmums | Maksājuma likme (EUR/t) | TARIC papildkods |Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62 Qinglong Road, Songhe pilsēta, Dzjinšaņas apgabals, Hubei province, ĶTR | 6,3 | A606 |Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, dienvidu Zhuzibukuang Qichun, Dzaodžuanas pilsētas Centra rajons, Šanduņas province, ĶTR | 8,1 | A607 |Visi pārējie uzņēmumi | 56,4 | A999 |3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozījumā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[9], antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā piecus gadus.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 189, 21.7.2005., 15. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[4] OV L 189, 21.7.2005., 15. lpp.[5] OV C 78, 27.3.2010., 4. lpp.[6] OV C 192, 16.7.2010., 4. lpp.[7] Indijas antidempinga maksājumi pret Ķīnas BaCO3 ir robežās no USD 76,06 līdz USD 236 par tonnu; ASV antidempinga maksājumi pret Ķīnas BaCO3 ir robežās no 34,4 līdz 81,3 %.[8] Avots: Ķīnas eksporta statistika.[9] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).