				|

		52012PC0512

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/… , ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Šodien banku nozares stabilitāte daudzos
gadījumos joprojām ir ļoti atkarīga no dalībvalsts,
kurās attiecīgās bankas ir reģistrētas. Šaubas par
valsts parāda ilgtspējību, ekonomiskās izaugsmes
perspektīvām un kredītiestāžu dzīvotspēju ir
radījušas un turpina radīt negatīvas un savstarpēji
pastiprinošas tirgus tendences. Tas var radīt apdraudējumu dažu
kredītiestāžu dzīvotspējai, kā arī finanšu
sistēmas stabilitātei, un var radīt smagu slogu attiecīgo
dalībvalstu publisko finanšu sektoram, kas jau tā nonācis
sarežģītā situācijā.
Šāda situācija rada īpašu risku
euro zonā, kurā vienotā valūta palielina
iespējamību, ka notikumi vienā dalībvalstī var
apdraudēt visas euro zonas ekonomisko attīstību un stabilitāti.
Turklāt patlaban pastāvošais finansiālās iziršanas risks pa
valstu robežām ievērojami apgrūtina finanšu pakalpojumu
vienotā tirgus darbību un neļauj tam dot ieguldījumu
ekonomikas atveseļošanā.
Eiropas Banku iestādes (EBI) izveidošana
ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES)
Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi
(Eiropas Banku iestādi), un Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas
(EFUS) izveidošana jau ir ļāvusi uzlabot sadarbību starp valstu
uzraudzības iestādēm un veicināt vienota noteikumu kopuma
izstrādi finanšu pakalpojumiem ES. Tomēr banku uzraudzība
joprojām lielā mērā notiek valstu robežās, un
tāpēc tā neatbilst integrētajiem banku tirgiem. Ar
uzraudzību saistītās nepilnības kopš banku krīzes ir
ievērojami iedragājušas uzticēšanos ES banku nozarei un
veicinājušas saspīlējuma pieaugumu euro zonas valsts parāda
vērtspapīru tirgos.
Tāpēc Komisija 2012. gada
maijā ilgāka termiņa redzējuma par ekonomikas un
fiskālās integrācijas satvarā aicināja izveidot banku savienību,
lai atjaunotu uzticēšanos bankām un euro. Vienam no banku
savienības galvenajiem elementiem vajadzētu būt vienotam
uzraudzības mehānismam (VUM), kas īsteno banku tiešu
pārraudzību, nolūkā īstenot uzraudzības
noteikumus stingrā un objektīvā veidā un īstenot
pārrobežu banku tirgu efektīvu pārraudzību. Augstu
kopēju standartu izmantošana banku uzraudzībā euro zonā
palīdzēs veidot nepieciešamo uzticēšanos starp
dalībvalstīm, kas ir priekšnosacījums jebkādu kopēju
atbalsta mehānismu ieviešanai.
Euro zonas samitā 2012. gada
29. jūnijā valstu un valdību vadītāji
aicināja Komisiju „iesniegt priekšlikumus, lai drīzumā izveidotu
vienotu uzraudzības mehānismu. Kad šāds mehānisms būs
izveidots euro zonas bankām, Eiropas stabilizācijas mehānismam
(ESM) pēc parasta lēmuma pieņemšanas vajadzētu būt
iespējai tieši rekapitalizēt bankas”. Eiropadomes 2012. gada
28./29. jūnija sanāksmes secinājumos teikts, ka šajā
euro zonas paziņojumā un priekšlikumos, ko attiecīgi iesniegs
Komisija, būtu jāņem vērā “konkrēts un noteiktā
laikā īstenojams ceļvedis patiesas ekonomiskās un
monetārās savienības izveidei”.
Saskaņā ar šo jauno mehānismu
ECB veiks dažādus svarīgus kredītiestāžu uzraudzības
uzdevumus euro zonā un dalībvalstīs. Nolūkā
saglabāt un padziļināt iekšējo tirgu citām
dalībvalstīm tiks atļauts iesaistīties ciešā
sadarbībā ar ECB.
Lai nepieļautu iekšējā tirgus
sadrumstalotību pēc vienotā uzraudzības mehānisma
izveides, ir jānodrošina EBI pienācīga darbība.
Tāpēc EBI loma būtu jāsaglabā, lai turpinātu
vienotā noteikumu kopuma izstrādi un nodrošinātu
uzraudzības prakses konverģenci visā ES.
Līdz ar priekšlikumu Padomes regulai par
konkrētu uzdevumu piešķiršanu ECB attiecībā uz ar
kredītiestāžu uzraudzību saistītu politiku
saskaņā ar LESD 127. panta 6. punktu ar šo priekšlikumu
izdara mērķtiecīgus grozījumus regulā, ar ko izveido
Eiropas Banku iestādi.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Komisija ir ņēmusi vērā
analīzes, kas veiktas tās “uzraudzības noteikumu paketes”
pieņemšanas kontekstā, ar ko izveidoja Eiropas uzraudzības
iestādes, un kurās tika novērtēti VUM izveides
operatīvie, pārvaldības, finanšu un juridiskie aspekti.
Oficiālu ietekmes novērtējumu 29. jūnija Euro zonas
samita noteiktajā termiņā nebija iespējams sagatavot.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Priekšlikums pamatojas uz LESD
114. pantu, jo ar šo priekšlikumu groza Regulu
(ES) Nr. 1093/2010, kas pieņemta saskaņā ar to pašu
juridisko pamatu.
Priekšlikums attiecas tikai uz to
procedūru kārtības grozīšanu, saskaņā ar
kurām darbojas EBI, lai ņemtu vērā uzraudzības
uzdevumu piešķiršanu ECB un lai nodrošinātu, ka EBI var turpināt
īstenot savas funkcijas nolūkā aizsargāt finanšu
pakalpojumu iekšējā tirgus integritāti, efektivitāti un
pareizu darbību, un lai saglabātu finanšu sistēmas
stabilitāti iekšējā tirgū. Tas nemaina kompetenču
līdzsvaru starp EBI un valstu iestādēm. Priekšlikumā
iekļautie noteikumi nepārsniedz to, kas tiešām nepieciešams, lai
sasniegtu nospraustos mērķus. Tāpēc priekšlikums atbilst
Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā
noteiktajam subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.
4.           Sīkāks priekšlikuma
skaidrojums
EBI pilnvaras, jo īpaši saistošas
starpniecības/ārkārtas situācijas
Tiek mainīts 4. panta,
18. panta 1. punkta un 35. panta 1. līdz
3. punkta formulējums, lai nodrošinātu, ka EBI var veikt savus
uzdevumus saistībā ar ECB, šajā nolūkā
precizējot, ka apzīmējumā ”kompetentās iestādes”
ir ietverta arī ECB, tāpat kā citos pantos, kuros ir atsauce uz
“kompetentajām iestādēm”.
Lai nodrošinātu, ka EBI var veikt savus
uzdevumus strīdu izšķiršanai un darboties ārkārtas
situācijās arī attiecībā uz ECB, 18. un
19. pantā tiek pievienots 18. panta 3.a punkts un 19. panta
3.a punkts, lai paredzētu īpašu procedūru
attiecībā uz lēmumu, ko EBI pieņēmusi
saskaņā ar 18. panta 3. punktu vai 19. panta
3. punktu. Procedūra paredz, ka, ja ECB nepakļaujas EBI
rīcībai, lai izšķirtu strīdu vai meklētu
risinājumu ārkārtas situācijā, tai būtu
pienākums izskaidrot iemeslus. Šādā maz ticamā
gadījumā, ja attiecīgās prasības noteiktas tieši
piemērojamā Savienības tiesību aktā, EBI var
pieņemt individuālu lēmumu, kas adresēts attiecīgajai
finanšu iestādei, lai tiktu nodrošināta tās noteikto pasākumu
izpilde, un parasti tiek sagaidīts, ka EBI šādu lēmumu
pieņems. Tas nodrošinās EBI strīdu izšķiršanas pilnīgu
izpildāmību un tās rīcību ārkārtas
situācijā.
Balsošanas kārtība
Fakts, ka ECB koordinēs euro zonas
dalībvalstu pozīciju, nozīmē, ka jāpārskata
balsošanas kārtība, kas patlaban paredzēta EBI regulā, lai
nodrošinātu, ka EBI lēmumi tiek pieņemti nolūkā
saglabāt un nostiprināt finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu.
Saskaņā ar EBI regulu lēmumus
par reglamentējošiem jautājumiem (saistoši tehniskie standarti,
vadlīnijas un ieteikumi, kas paredzēti 10., 15. un
16. pantā, un lēmumi par ierobežojumu pārskatīšanu
attiecībā uz finanšu darbībām, kas paredzēti
9.5. pantā), kā arī par budžeta jautājumiem
(VI nodaļa) Uzraudzības padome pieņem, pamatojoties uz
tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts
LES 16. panta 4. punktā un Protokola Nr. 36 par
pārejas noteikumiem 3. pantā.
Lēmumus par citiem jautājumiem
(piemēram, tiesību aktu pārkāpumi saskaņā ar
17. pantu, strīdu izšķiršana saskaņā ar
19. pantu, Valdes ievēlēšana) pieņem Uzraudzības
padome ar balsojošo locekļu vienkāršu vairākumu
saskaņā ar noteikumu “vienai personai viena balss”.
Ja balsošanas tiesības netiek
mainītas, nevar tikt nodrošināts, ka ar vienkāršu balsu
vairākumu pieņemtie lēmumi vienmēr atspoguļos visas
Savienības intereses. Tāpēc balsošanas kārtība dažos
īpašos vienkārša balsu vairākuma gadījumos ir
jākoriģē, lai nodrošinātu iekšējā tirgus
integritātes saglabāšanu, vienlaikus izvairoties no riska, ka var
tikt paralizēta EBI lēmumu pieņemšana.
Labākais variants, kas rasts šā
mērķa sasniegšanai, ir piešķirt lēmumu pieņemšanas
pilnvaras neatkarīgai darba grupai un nodrošināt spēcīgu
apvērstā balsu vairākuma balsošanas mehānismu, kas
nodrošinās, ka neatkarīgās darba grupas sagatavoto priekšlikumu
atbalsta euro zonas dalībvalstis un dalībvalstis, kas nav euro zonas
dalībnieces. Tas nodrošinās arī to, ka euro zonas
dalībvalstīm nevar būt bloķējošais mazākums
gadījumā, ja darbība tiek vērsta pret kādu no
tām.
Tāpēc EBI regulas 41. pants
tiek grozīts, lai neatkarīgai darba grupai piešķirtu
spēcīgākas pilnvaras lēmumu pieņemšanai par ES
tiesību aktu pārkāpumiem un strīdu izšķiršanu un lai
attiecīgi pieņemtu noteikumus par tās sastāvu.
EBI regulas 44. pantu groza, lai
nodrošinātu, ka neatkarīgās darba grupas ierosinātie
lēmumi tiek pieņemti, ja vien tos nenoraida ar vienkāršu balsu
vairākumu, ieskaitot vismaz trīs iesaistīto dalībvalstu un
trīs neiesaistīto dalībvalstu balsis. Tiek pievienots īpašs
noteikums par neatkarīgās darba grupas iecelšanu.
Valdes sastāvs
Ņemot vērā izšķirīgo
ietekmi, kāda, ievēlot Valdi (klātesošo locekļu
vienkāršs vairākums), ir locekļiem no iesaistītajām
dalībvalstīm vai dalībvalstīm, kas cieši sadarbojas ar
vienoto uzraudzības mehānismu, locekļi no
dalībvalstīm, kas nav iesaistītas VUM, varētu nebūt
pienācīgi pārstāvēti Valdē. Lai nodrošinātu
sabalansētu Valdes sastāvu, atspoguļojot ES kopumā un
ietverot dalībvalstis, kas nav iesaistītas vienotajā
uzraudzības mehānismā, priekšlikumā paredzēts
grozīt EBI Valdes sastāvu, lai nodrošinātu, ka valdē ir
pārstāvēti vismaz divi locekļi no dalībvalstīm,
kas nav iesaistītas vienotajā uzraudzības mehānismā.
Tāpēc EBI regulas 45. pantu
groza, lai nodrošinātu, ka Valdē ir ietvertas vismaz divas
dalībvalstis, kas nav iesaistītas VUM.
Balsošanas kārtības
pārskatīšana, ņemot vērā turpmāko
attīstību
Lai ņemtu vērā jebkādus
notikumus virknē to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, vai kuru
kompetentās iestādes ir iesaistījušās ciešā
sadarbībā saskaņā ar Regulas …/… 6. pantu, Komisijai
ir jāpārskata ierosinātie noteikumi, lai pārbaudītu,
vai šādu notikumu dēļ ir vajadzīgas papildu korekcijas, lai
nodrošinātu, ka EBI lēmumi tiek pieņemti finanšu pakalpojumu
iekšējā tirgus saglabāšanas un nostiprināšanas
interesēs.
5.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
2012/0244 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko
izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi),
groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr.
…/… , ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus
saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],

ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas atzinumu[2],
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       2012. gada
29. jūnijā euro zonas valstu vai to valdību vadītāji
aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai nodrošinātu vienotu
uzraudzības mehānismu, kurā piedalās Eiropas
Centrālā banka (ECB). Eiropadome savos 2012. gada
29. jūnija secinājumos aicināja Eiropadomes
priekšsēdētāju ciešā sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju,
Eurogrupas priekšsēdētāju un ECB priekšsēdētāju
izstrādāt konkrētu un noteiktā laikā īstenojamu
ceļvedi, lai sasniegtu patiesu ekonomikas un monetāro savienību,
ietverot tajā konkrētus priekšlikumus par finanšu pakalpojumu
vienotā tirgus vienotības un integritātes saglabāšanu,
kā arī ņemot vērā euro zonas paziņojumu un
Komisijas nolūku nākt klajā ar priekšlikumiem, kas pamatojas uz
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 127. pantu.
(2)       Vienota uzraudzības
mehānisma paredzēšana ir pirmais solis ceļā uz Eiropas
banku savienības izveidi, kas pamatojas uz patiesu vienotu noteikumu
kopumu finanšu pakalpojumiem un ko veido arī kopīga noguldījumu
apdrošināšanas un noregulējuma sistēma.
(3)       Lai nodrošinātu vienoto
uzraudzības mehānismu, ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/…[3] [127. panta 6. punkta
regula] ECB tiek piešķirti īpaši uzdevumi attiecībā uz
politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību tajās
dalībvalstīs, kurās kā valūtu izmanto euro. Citas
dalībvalstis var piedalīties ciešā sadarbībā ar ECB.
Saskaņā ar minēto regulu Eiropas Centrālajai bankai ir
jākoordinē un jāpauž minēto dalībvalstu nostāja
attiecībā uz tiem lēmumiem, kas jāpieņem Eiropas Banku
iestādes (EBI) Uzraudzības padomei un kas ietilpst ECB uzdevumu
jomā.
(4)       Uzraudzības uzdevumu
piešķiršanai ECB attiecībā uz daļas dalībvalstu banku nozaru
nekādā veidā nevajadzētu apgrūtināt
iekšējā tirgus darbību finanšu pakalpojumu jomā.
Tāpēc pēc minētās piešķiršanas ir
jānodrošina EBI pienācīga darbība.
(5)       Ņemot vērā
uzraudzības uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Padomes Regulu
(ES) Nr. …/… [127. panta 6. punkta regula], EBI
vajadzētu spēt īstenot uzdevumus arī attiecībā uz
ECB. Lai nodrošinātu, ka paliek spēkā esošie mehānismi
strīdu izšķiršanai un rīcībai ārkārtas
situācijās, būtu jāparedz īpaša procedūra. Jo
īpaši, ja ECB nepakļaujas EBI rīcībai, lai izšķirtu
strīdu vai meklētu risinājumu ārkārtas
situācijā, tai būtu pienākums izskaidrot iemeslus.
Šādā gadījumā vienmēr, kad, pamatojoties uz
prasībām, kas noteiktas tieši piemērojamā Savienības
tiesību aktā, EBI var pieņemt individuālu lēmumu, tai
šādi būtu jārīkojas.
(6)       Lai nodrošinātu, ka
atbilstoši tiek ņemtas vērā visu dalībvalstu intereses, un
ļautu pienācīgi darboties EBI nolūkā saglabāt un
padziļināt iekšējo tirgu finanšu pakalpojumu jomā,
būtu jāpieņem Uzraudzības padomes balsošanas
kārtība, jo īpaši attiecībā uz lēmumiem, ko EBI
pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu.
(7)       Lēmumi par Kopienas
tiesību aktu pārkāpumiem un strīdu izšķiršanu
būtu jāizskata neatkarīgai darba grupai, kas sastāv no
balsstiesīgiem Uzraudzības padomes locekļiem, kuriem nav
nekādu interešu konfliktu un ko ieceļ Uzraudzības padome.
Lēmumi, ko darba grupa ierosina Uzraudzības padomei, būtu
uzskatāmi par pieņemtiem, ja vien tos nenoraida ar vienkāršu
balsu vairākumu, kuram būtu jāsastāv no atbilstoša
tādu dalībvalstu locekļu balsu skaita, kuras iesaistītas
VUM, un atbilstoša tādu dalībvalstu locekļu balsu skaita, kuras
nav iesaistītas VUM.
(8)       Nebūtu uzskatāms,
ka tās neatkarīgās darba grupas locekļi, kas izveidota atbilstoši
Regulas (ES) Nr. 1093/2010 41. panta 2. punktam, ir
interešu konflikta situācijā tikai tāpēc, ka viņi
pārstāv tādas kompetentās iestādes, kas piedalās
VUM, un ka attiecīgais gadījums, par kuru darba grupai jālemj,
attiecas uz VUM. EBI būtu jāsagatavo šīs darba grupas
reglaments, kas nodrošina tās neatkarīgumu un objektivitāti.
(9)       Valdes sastāvam
vajadzētu būt sabalansētam, un būtu jānodrošina, ka
tajā ir pienācīgi pārstāvētas dalībvalstis,
kas nav iesaistītas VUM.
(10)     Lai nodrošinātu EBI
pienācīgu darbību un to, ka visas dalībvalstis tajā ir
atbilstoši pārstāvētas, balsošanas kārtība, Valdes
sastāvs un neatkarīgās darba grupas sastāvs pēc
attiecīga laikposma būtu jāpārskata, ņemot
vērā gūto pieredzi un turpmāko attīstību.
(11)     Tā kā šīs
regulas mērķus, proti, nodrošināt augstu, efektīvu un
atbilstīgu regulējuma un uzraudzības līmeni Eiropas
Savienībā, aizsargāt finanšu tirgu integritāti, efektivitāti
un sakārtotu darbību, kā arī saglabāt finanšu
sistēmas stabilitāti, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis,
un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos
mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī,
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes
principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir
vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza
šādi:
1.           regulas 4. panta 2. punkta i)
apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“i) kompetentās iestādes, kā
noteikts Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK,
tostarp ECB jautājumos, kas saistīti ar uzdevumiem, kuri
piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/…* [LESD 127. panta
6. punkta Padomes Regula], Direktīvā 2007/64/EK un kā
minēts Direktīvā 2009/110/EK;
__________________________
* OV L …, ….., …. lpp. "
2.           regulas 18. pantu groza
šādi:
a) 1. punktu aizstāj ar šādu:
"1. Tādu nelabvēlīgu
notikumu gadījumā, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgu
pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu
sistēmas vai tās daļas stabilitāti, iestāde
aktīvi veicina un vajadzības gadījumā saskaņo visus
pasākumus, ko veic attiecīgās kompetentās uzraudzības
iestādes.
Lai pildītu minētos starpnieka un
koordinatora pienākumus, iestāde saņem informāciju par visiem
attiecīgajiem attīstības virzieniem, un tā jāaicina
piedalīties novērotāja statusā jebkurās attiecīgo
kompetento uzraudzības iestāžu sanāksmēs.”;
b) pēc 3. punkta pievieno šādu
punktu:
“3.a      Ja iestāde pieprasa ECB kā
kompetentajai iestādei veikt nepieciešamos pasākumus
saskaņā ar 3. punktu, ECB izpilda šādu pieprasījumu
vai ne vēlāk kā 48 stundu laikā sniedz iestādei
atbilstošu pieprasījuma nepildīšanas pamatojumu.”
3.           R=regulas 19. pantam
pēc 3. punkta pievieno šādu punktu:
“3.a      Ja iestāde saskaņā ar
3. punktu pieprasa ECB kā kompetentajai iestādei veikt
konkrētus pasākumus vai atturēties no pasākumu veikšanas,
ECB izpilda šādu pieprasījumu vai desmit dienu laikā pēc
pieprasījuma saņemšanas sniedz iestādei atbilstošu
pieprasījuma nepildīšanas pamatojumu.”;
4.           regulas 35. pantā 1.,
2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
"1. Pēc iestādes
pieprasījuma kompetentās iestādes sniedz iestādei visu
nepieciešamo informāciju, lai tā varētu veikt šajā
regulā noteiktos pienākumus, ja tām ir likumīga piekļuve
attiecīgajai informācijai un ja informācijas pieprasījums
ir samērīgs ar konkrētā pienākuma raksturu.
2. Iestāde var arī pieprasīt,
lai informācija tiktu sniegta regulāri un norādītajā
formātā. Ja iespējams, šādos pieprasījumus izdara,
izmantojot vienotus ziņojuma formātus.
3. Pēc kompetentās iestādes
pamatota pieprasījuma iestāde var sniegt visu vajadzīgo
informāciju, lai kompetentā iestāde varētu veikt savus
pienākumus, saskaņā ar dienesta noslēpumu ievērošanas
pienākumu, kas noteikts nozaru tiesību aktos un 70. pantā.”;
5.           regulas 41. pantā 2.,
3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
"2. Regulas 17. un 19. panta nolūkā
Uzraudzības padome izveido neatkarīgu darba grupu, kas sastāv no
priekšsēdētāja un diviem locekļiem, ko Uzraudzības
padome ieceļ no saviem balsstiesīgajiem locekļiem. Vismaz viens
neatkarīgās darba grupas loceklis ir no dalībvalsts, kas nav
euro zonas dalībvalsts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD
127. panta 6. punkta Padomes Regula].
Darba grupas locekļi rīkojas
neatkarīgi un objektīvi saskaņā ar 42. pantu, nav
attiecīgās kompetentās iestādes pārstāvji vai to
kompetento iestāžu pārstāvji, kuras iesaistītas
strīdā.
3. Darba grupa izstrādā lēmuma
priekšlikumu, kas galīgajā redakcijā jāpieņem
Uzraudzības padomei, ievērojot 44. panta 1. punkta trešajā
daļā izklāstīto procedūru.
4. Uzraudzības padome pieņem
2. punktā minētās darba grupas reglamentu, tostarp
noteikumus, ar kuriem īsteno prasību, kas noteikta minētā
punkta otrajā daļā.”;
6.           regulas 42. pantā
pievieno šādu punktu:
„Pirmais un otrais punkts neskar uzdevumus,
kas ECB piešķirti ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD 127. panta
6. punkta Padomes Regula].”;
7.           regulas 44. panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
"1. Uzraudzības padomē
lēmumi tiek pieņemti ar tās locekļu vienkāršu balsu
vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.
Par 10. līdz 16. pantā
minētajām darbībām, kā arī pasākumiem un
lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 9. panta 5. punkta trešo
daļu un VI nodaļu, un, atkāpjoties no šā punkta
pirmās daļas, Uzraudzības padome pieņem lēmumus ar
tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu un
Protokola (Nr. 36) par pārejas noteikumiem 3. pantu.
Attiecībā uz lēmumiem
saskaņā ar 17. un 19. pantu darba grupas ierosināto
lēmumu uzskata par pieņemtu, ja vien to nenoraida ar vienkāršu
balsu vairākumu, ieskaitot vismaz trīs iesaistīto
dalībvalstu locekļu balsis un vismaz trīs tādu
dalībvalstu locekļu balsis, kuras nav ne iesaistītās
dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD
127. panta 6. punkta Padomes Regula], ne arī dalībvalstis,
kas ir uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB saskaņā ar
minēto regulu.
Atkāpjoties no trešās daļas,
sākot ar datumu, kad četras vai mazāk dalībvalstis nav ne
iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulu
(ES) Nr. …/… [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], ne
arī dalībvalstis, kas ir uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB
saskaņā ar minēto regulu, darba grupas ierosināto
lēmumu uzskata par pieņemtu, ja vien to nenoraida ar vienkāršu
balsu vairākumu, kurā šādi balsojis vismaz viens šādu
dalībvalstu loceklis.
Katram loceklim ir viena balss.
Attiecībā uz darba grupas
sastāvu saskaņā ar 41. panta 2. punktu
Uzraudzības padome cenšas panākt vienprātību. Ja nav
iespējams panākt vienprātību, Uzraudzības valdes
lēmumus pieņem ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu
vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.”;
8.           regulas 45. panta
1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
“Uzraudzības padomes ievēlēto
locekļu pilnvaru termiņš ir divarpus gadi. Minēto termiņu
var pagarināt vienu reizi. Valdes sastāvs ir līdzsvarots un proporcionāls,
kā arī atspoguļo visu Savienību kopumā. Valdē ir
vismaz divi pārstāvji no valstīm, kas nav iesaistītās
dalībvalstis saskaņā ar regulu [LESD 127. panta
6. punkta Padomes Regula] un kas nav arī uzsākušas ciešu
sadarbību ar ECB saskaņā ar minēto regulu. Pilnvaras
pārklājas, un tiek veikti attiecīgi pasākumi rotācijas
nodrošināšanai.”
2. pants
Neskarot Regulas (ES) Nr. 1093/2010
81. pantu, Komisija līdz 2016. gada 1. janvārim
publicē ziņojumu par šīs regulas noteikumu piemērošanu
attiecībā uz:
(a)
balsošanas kārtības
piemērotību;
(b)
Valdes sastāvu; un
(c)
tās neatkarīgās grupas sastāvu,
kas sagatavo lēmumus 17. un 19. panta vajadzībām.
Ziņojumā jo īpaši ņem
vērā jebkādus notikumus virknē to dalībvalstu, kuru
valūta ir euro, vai kuru kompetentās iestādes ir iesaistījušās
ciešā sadarbībā saskaņā ar Regulas …/… 6. pantu,
un tajā tiek pārbaudīts, vai šādu notikumu dēļ ir
vajadzīgas minēto noteikumu papildu korekcijas, lai nodrošinātu,
ka EBI lēmumi tiek pieņemti finanšu pakalpojumu iekšējā
tirgus saglabāšanas un stiprināšanas interesēs.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV C […], […], […] lpp.
[2]               OV C […], […], […] lpp..
[3]


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0476

Priekšlikums Padomes regula, ar ko laikposmam no 2010. gada līdz 2012. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību  /* COM/2009/0476 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.9.2009COM(2009) 476 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko laikposmam no 2010. gada līdz 2012. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldībuPASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi/Vispārīgais konteksts Padomes 2007. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 824/2007, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažiem zvejas produktiem (OV L 184), zaudē spēku 2009. gada 31. decembrī. Lai Kopienas nozarei 2010.–2012. gadā garantētu pienācīgus piegāžu apstākļus, šajā priekšlikumā paredzēts ieviest līdzīgu režīmu laikposmam no 2010. gada līdz 2012. gadam. ES ir ieinteresēta palielināt atsevišķas šobrīd spēkā esošās autonomās tarifu kvotas, jo dažās dalībvalstīs apstrādes rūpniecības uzņēmumi saskaras ar nopietnām grūtībām, kas neļauj pietiekamā apjomā nodrošināt to apgādi ar noteiktiem zvejas produktiem no Kopienas. Turklāt, ņemot vērā pieprasījuma izmaiņas, priekšlikumā iekļauts viens jauna veida produkts, vienai kvotai nav pagarināts piemērošanas termiņš un dažiem produktiem ir samazināts kvotas apjoms. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2007. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 824/2007, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst politikai lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības, attīstības un ārējo attiecību jomā. Tas neskars to jaunattīstības valstu intereses, kas ar ES noslēgušas tirdzniecības līgumu ar atvieglotiem noteikumiem (respektīvi, VPS režīma un ekonomikas partnerattiecību nolīguma režīma valstis). |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās ar dalībvalstīm notika Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā. Tika veikta neformāla konsultēšanās ES nozares pārstāvju līmenī (ES Zivju produktu ražotāju apvienība, Zivju produktu importētāju un eksportētāju nacionālo apvienību federācija). Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Ierosinātos pasākumus atbalstīja lielākā daļa dalībvalstu. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Zinātnes nozares un specializācijas jomas Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā. Izmantotās metodes Atklāta apspriešanās. Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Katras dalībvalsts izraudzītie eksperti. 2009. gada pirmajā pusgadā notika apspriešanās Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā un Zivsaimniecības padomdevējas komitejas (ACFA) III darba grupā (Tirgi un tirdzniecība) un tikšanās ar ieinteresētajām aprindām (ES Zivju produktu ražotāju apvienība jeb AIPCE un Zivju produktu importētāju un eksportētāju nacionālo apvienību federācija jeb CEP). Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Netika minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Priekšlikuma publicēšana. |Ietekmes novērtējums Nepiemēro. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2010. gada līdz 2012. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību. |Juridiskais pamats EK līguma 26. pants. |Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes princips uz šo priekšlikumu neattiecas. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |Jāpieņem pasākumi, lai nākamajā trīs gadu periodā, kas sākas 2010. gadā, mazinātu piegāžu nepietiekamību apstrādes nozarē. |Minētie pasākumi atbilst principiem, kas noteikti, lai vienkāršotu procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītajiem uzņēmumiem, un Komisijas paziņojumam par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (98/C 128/02). |Likumdošanas instrumentu izvēle |Ierosinātais likumdošanas instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti turpmāk minētā iemesla dēļ. Atbilstīgi EK līguma 26. pantam Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotas. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā Kopienā. |4) IETEKME UZ BUDžETU |Pamatojoties uz visjaunāko pilnīgo statistiku (2008. gads), šīs regulas piemērošanas ietekmi uz ieņēmumu zaudējumiem par pirmo gadu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam var novērtēt 75 miljonu EUR apmērā. Minētā summa ir aprēķināta, pamatojoties uz vislielākās labvēlības režīma (MFN) nodokļa likmēm un kvotu pilnīgu izmantojumu. Šādā veidā ir aprēķināta maksimālā ieņēmumu zaudējuma vērtība, jo Kopiena vairākām trešo valstu grupām (vispārējās preferenču sistēmas jeb VPS režīma valstis, VPS+ režīma valstis, brīvās tirdzniecības nolīguma valstis) piešķir labvēlīgākas tirdzniecības preferences un kvotas vidējais izmantojums spēku zaudējošās regulas piemērošanas pirmajos divos gados bija attiecīgi 78 % un 75 %. Tādējādi, ņemot vērā to, ka MFN nodokļus nepiemēro visos gadījumos, faktiskajām ieņēmumu zaudējuma summām jābūt mazākām (aptuveni 25 miljoniem EUR). |5) PAPILDU INFORMāCIJA |Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts ir saistīts ar EEZ aktuālu jautājumu, tāpēc tas jāattiecina arī uz Eiropas Ekonomikas zonu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko laikposmam no 2010. gada līdz 2012. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 26. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:1.  Kopienas apgādi ar atsevišķu veidu zvejas produktiem patlaban nosaka imports no ārpuskopienas valstīm. Pēdējo 10 gadu laikā ES pašapgāde ar zvejas produktiem ir samazinājusies, agrāko 57 % vietā nodrošinot vairs tikai 36 %. Kopienas interesēs ir atbilstīgā apjomā Kopienas tarifu kvotu robežās daļēji vai pilnībā apturēt muitas nodokļa piemērošanu šiem produktiem. Lai neapdraudētu zvejas produktu ražošanu Kopienā un nodrošinātu ES apstrādes nozarei vajadzīgās piegādes, šādas tarifu kvotas jāatver, ievērojot attiecīgā produkta jutīgumu pret situācijas izmaiņām Kopienas tirgū. Tādēļ ir lietderīgi šādas tarifu kvotas 2010.–2012. gadam atvērt, samazinot vai nepiemērojot muitas nodokli.2.  Padome 2007. gada 10. jūlijā ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 824/2007, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību[2]. Lai Kopienas nozarei 2010.–2012. gadā garantētu pienācīgus piegāžu apstākļus, Regulu (EK) Nr. 824/2007 aizstāj ar šo regulu.3.  Jānodrošina visiem Kopienas importētājiem vienlīdzīga un pastāvīga piekļuve minētajām tarifu kvotām, un tām noteiktās nodokļa likmes pastāvīgi jāpiemēro visam attiecīgo produktu importam visās dalībvalstīs, līdz tarifu kvotas ir pilnībā izmantotas.4.  Lai šo tarifu kvotu kopīga pārvaldība būtu efektīva, jāļauj dalībvalstīm attiecīgās kvotas izmantot tādā apmērā, kas atbilst faktiskajam importam. Šī pārvaldības metode prasa ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, tāpēc Komisijai ir jāspēj uzraudzīt kvotu izmantojuma stāvokli un sniegt attiecīgu informāciju dalībvalstīm.5.  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[3], ir noteikta tarifu kvotu pārvaldības sistēma, kurā ievērota hronoloģiskā secība atbilstoši datumiem, kuros pieņemtas muitas deklarācijas preču laišanai brīvā apgrozībā. Tarifu kvotas, ko atver ar šo regulu, Komisijai un dalībvalstīm jāpārvalda saskaņā ar minēto sistēmu.6.  Skaidrības labad no 2010. gada 1. janvāra jāatceļ Regula (EK) Nr. 824/2007.7.  Ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir svarīgi paredzēt atkāpi no sešu nedēļu termiņa, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants8.  Ievedmuitas nodokļa piemērošanu pielikumā norādītajiem produktiem tarifu kvotu robežās aptur uz pielikumā norādīto laiku, piemērojot pielikumā norādītās nodokļa likmes un līdz pielikumā norādītajam maksimālajam daudzumam.9.  Pielikumā norādīto produktu importam 1. punktā minētās kvotas piemēro tikai tad, ja deklarētā muitas vērtība ir vismaz vienāda ar references cenu, kas ir noteikta vai vēl nosakāma saskaņā ar 29. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 104/2000[4].2. pantsŠīs regulas 1. pantā minētās tarifu kvotas pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.3. pantsKomisija un dalībvalstu muitas iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu pienācīgu šīs regulas piemērošanas pārvaldību un kontroli.4. pantsRegulu (EK) Nr. 824/2007 atceļ.5. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2010. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS1.2.0. pants | Ietekme uz pašu resursiem | - 56,2/gadā |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIPārbaudes attiecībā uz dažu to produktu galīgo izmantošanu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, veiks saskaņā ar 291. līdz 300. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi.5. CITAS PIEZĪMESTā kā iepriekšējais autonomo tarifu kvotu režīms zaudē spēku 2009. gada 31. decembrī, šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt nepārtrauktību un ieviest līdzīgu režīmu, pienācīgi ievērojot dominējošās piegādes vajadzības un vispārējos apstākļus.Šajā priekšlikumā iekļautās korekcijas spēku zaudējošās regulas pielikumā vajadzīgas, lai ņemtu vērā saņemtos pieprasījumus par jaunu produktu iekļaušanu, kā arī autonomo tarifu kvotu produktu apraksta papildinājumus un grozījumus, kas ir iesniegti un pieņemti.Šīs darbības aptuvenās izmaksasRegulas galvenā ietekme izpaužas kā ieņēmumu zaudējums Kopienai. Pamatojoties uz visjaunāko pilnīgo statistiku (2008. gads), šīs regulas piemērošanas ietekmi uz ieņēmumu zaudējumiem par pirmo gadu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam var novērtēt 75 miljonu EUR apmērā. Iepriekšējās regulas ietekmi novērtēja kā 69 miljonus EUR gadā.Minētā summa ir aprēķināta, pamatojoties uz vislielākās labvēlības režīma ( MFN ) nodokļa likmēm un kvotu pilnīgu izmantojumu. Šādā veidā ir aprēķināta maksimālā ieņēmumu zaudējuma vērtība, jo Kopiena vairākām trešo valstu grupām (vispārējās preferenču sistēmas jeb VPS režīma valstis, VPS+ režīma valstis, brīvās tirdzniecības nolīguma valstis) piešķir labvēlīgākas tirdzniecības preferences un kvotas vidējais izmantojums spēku zaudējošās regulas piemērošanas pirmajos divos gados bija attiecīgi 78 % un 75 %.Tādējādi, ņemot vērā to, ka MFN nodokļus nepiemēro visos gadījumos, faktiskajām ieņēmumu zaudējuma summām jābūt mazākām (aptuveni 25 miljoniem EUR). Tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā importētajiem zvejas produktiem uzliktais nodoklis vidēji ir mazāks par 3 % ad valorem atšķirībā no zvejas produktiem piemērotā vidējā MFN nodokļa jeb 10,9 %.Tomēr, aprēķinot ieņēmumu zaudējumu, tika ņemta vērā saskaņā ar kopīgo tirgus organizāciju noteiktā nodokļu piemērošanas apturēšana.[pic][pic][1] OV C […], […]., […] lpp.[2] OV L 184, 14.7.2007., 1. lpp.[3] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.[4] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.[5] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % jeb iekasēšanas izmaksas.


|

52010PC0611

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) […/….], ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu  /* COM/2010/0611 galīgā redakcija - COD 2010/0303 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 28.10.2010COM(2010) 611 galīgā redakcija2010/0303 (COD)xxxxxPr iekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) […/….],ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanuSEC(2010) 1263 SEC(2010) 1264PASKAIDROJUMA RAKSTS1. KONTEKSTSPēc naftas tankkuģa „Erika” avārijas un šīs avārijas izraisītā milzīgā naftas piesārņojuma 2000. gada nogalē Komisija ierosināja regulu, ar kuru kā tehniska struktūra tika izveidota Eiropas Jūras drošības aģentūra ( EMSA ), kuras mērķis ir nodrošināt augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu Eiropas Savienībā. 2002. gada 27. jūnijā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Regulu 1406/2002, kas stājās spēkā tā paša gada augustā, bet EMSA uzsāka darbību 2003. gada martā.EMSA regulas iepriekšējie grozījumiKopš 2002. gada Regula 1406/2002 ir grozīta trīs reizes, galvenokārt saistībā ar izmaiņām ES jūrniecības tiesību aktos.Pirmajam grozījumam[1] EMSA dibināšanas regulā bija horizontāls raksturs, un tas attiecās uz finanšu un budžeta procedūrām, kā arī uz pārredzamību.Reaģējot uz „Prestige” avāriju 2002. gadā, ar otro grozījumu[2], kas stājās spēkā 2004. gada maijā, Aģentūrai tika uzticēti jauni nozīmīgi uzdevumi, jo īpaši saistībā ar gatavību rīkoties un reaģēšanu piesārņojuma gadījumā. Otrajā pārskatīšanā tika ņemta vērā arī ES kompetences attīstība kuģošanas drošības jomā, un Aģentūrai tika uzdots sniegt tehnisko palīdzību Komisijai pārbaužu veikšanā saskaņā ar Regulu 725/2004[3] par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu. Turklāt jūrnieku mācību sakarā EMSA tika lūgts palīdzēt Komisijai novērtēt jūrnieku diplomēšanas procedūras un mācību iestādes gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs saskaņā ar Starptautiskās jūrniecības organizācijas STCW konvenciju (jūrnieku sagatavošanas, diplomēšanas un sardzes pildīšanas standarti).Saskaņā ar trešo grozījumu[4] EMSA tika piešķirts daudzgadu finansējums 154 miljonu euro apmērā reaģēšanas pasākumiem piesārņojuma gadījumos 2007.–2013. gadam.Tomēr iepriekš veiktie grozījumi nav bijuši pietiekami, lai EMSA tiktu galā ar jaunajām problēmām, jo lielākoties šīs problēmas neietilpst pašas Eiropas Jūras drošības aģentūras vai EMSA un ES ietekmes jomā kopumā.Eiropas Jūras drošības aģentūras pašreizējā situācijaŠodien EMSA sniedz dalībvalstīm un Komisijai zinātnisku un tehnisku atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm pareizi piemērot Kopienas tiesību aktus jūras drošības, kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomā, pārraudzītu šo tiesību aktu īstenošanu un novērtētu pastāvošo pasākumu efektivitāti, kā arī palīdzētu izstrādāt jaunus pasākumus. Daži 2009. gada pamatrādītāji raksturo EMSA dažādās darbības jomas.114 pārbaudes jūras drošības, kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomās |Sarīkoti 88 pasākumi vairāk nekā 2250 dalībniekiem, tostarp 694 cilvēki pabeiguši mācības 34 mācību semināros |65 nozīmīgi tehniski ziņojumi |Noslēgti 13 līgumi par 18 gatavības režīmā esošiem naftas savācējkuģiem (no kuriem 16 ir gatavības režīmā un 2 sagatavošanas posmā) dažādos Eiropas Savienības jūru reģionos. Līdzdalība 47 mācību treniņos |Vairāk nekā 3 miljoni ziņojumu mēnesī nosūtīti 2000 lietotājiem ES kuģu satiksmes uzraudzības sistēmā SafeSeaNet |CleanSeaNet sistēmā atklāti 2107 iespējamie naftas plankumi, dalībvalstis pārbaudījušas 751 naftas plankuma esību un apstiprinājusies 194 naftas plankumu esība |Sistēma kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos (LRIT): ES LRIT datu centra izveide un vadība, ietverot vairāk nekā 6000 ES dalībvalstu karoga kuģus |Izsmeļošāka informācija par EMSA ir pieejama pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā, kā arī EMSA tīmekļa vietnē[5].2. IEROSINāTā PASāKUMA MēRķIS UN PAMATOJUMSIerosinātā pasākuma mērķis ir grozīt Regulu 1406/2002, precizējot pašreizējos EMSA uzdevumus un lomu, kā arī paplašinot EMSA uzdevumus jaunās jomās, kas pašlaik attīstās starptautiskā un/vai ES līmenī.Komisija, 2005. gada nogalē ieviešot trešo likumdošanas pasākumu paketi kuģošanas drošībai, savā paziņojumā norādīja: „ šajā paketē ietverto pasākumu ieviešanā attiecīgā gadījumā iesaistīsies Eiropas Jūras drošības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002. Daži no šiem pasākumiem jau ir paredzēti spēkā esošajā regulā. Citi pasākumi ir paredzēti priekšlikumā par grozījumiem regulā, ar ko izveido Aģentūru; minēto priekšlikumu Komisija plāno iesniegt nākamajos mēnešos.” [6].Paziņojumā „Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” [7] Komisija darīja zināmu savu nodomu „pārskatīt Eiropas Jūras drošības aģentūras pilnvaras un darbību, lai lielākā mērā sekmētu tehnisko un zinātnisko palīdzību, ko tā var sniegt dalībvalstīm un Komisijai”.Padome 2009. gada 30. marta secinājumos aicināja Komisiju izstrādāt pasākumus, lai „ ņemot vērā gaidāmās problēmas, stiprinātu Eiropas Jūras drošības aģentūras tiesisko regulējumu tehniskas un zinātniskas palīdzības nodrošināšanā dalībvalstīm un Komisijai” [8].Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes uzaicinājuma[9] Komisijas dienesti gatavo priekšizpēti par Eiropas krasta apsardzes dienestu. Šobrīd Komisijas dienesti ir secinājuši, ka EMSA darbība varētu sekmēt sinerģijas stiprināšanu ES līmenī attiecībā uz konkrētām krasta apsardzes darbībām. To varētu veicināt, paplašinot EMSA uzdevumus izvēlētajās jomās, jo īpaši saistībā ar jūras satiksmes un kuģošanas maršrutu uzraudzību, kā arī palīdzību dalībvalstīm iespējamo piesārņotāju izsekošanā.2.1. Eiropas Jūras drošības aģentūras ārējais novērtējumsSaskaņā ar Regulas 1406/2002 22. pantu EMSA Administratīvā padome 2007. gada nogalē uzdeva veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Konsultāciju uzņēmuma „COWI” veiktajā pētījumā tika novērtēta EMSA dibināšanas regulas, Aģentūras un tās darba metožu ietekme. 2008. gada martā Administratīvajai padomei tika iesniegts nobeiguma ziņojums[10]. Ārējā novērtējumā ir augsti novērtēts Aģentūras darbs, raksturojot to ar šādu citātu:„Novērtējuma vispārējais secinājums ir tāds, ka EMSA izveidošana ir novērsusi zināmas nepilnības jūras drošības jomā Eiropas Savienībā. Aģentūra ir strauji attīstījusies tai uzticēto uzdevumu ziņā, kļūstot par nozīmīgu struktūru jūras drošības jomā. Aģentūra ir devusi pievienoto vērtību nozarei kopumā un jo īpaši abām galvenajām ieinteresētajām pusēm – dalībvalstīm un Komisijai.” [11]Tomēr ziņojumā arī ir atzīmēts, ka iespējams veikt vēl dažus uzlabojumus un precizējumus.2.2. EMSA Administratīvās padomes ieteikumiPamatojoties uz ārējo novērtējumu, Administratīvā padome nāca klajā ar ieteikumiem[12], kurus var apkopot šādi.I. Izmaiņas Regulā 1406/2002-  grozīt dibināšanas regulas 22. pantu, iekļaujot regulāru EMSA regulas īstenošanas novērtējumu (ik pēc pieciem gadiem).II. Ieteikumi, kas saistīti ar Aģentūru un tās darba praksi-  turpināt pievērsties tiem pasākumiem, kas rada pievienoto vērtību ieinteresētajām pusēm;-  izstrādāt stratēģisko plānu nākamajiem pieciem gadiem;-  turpināt veicināt izmaksu un budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām;-  strukturēt ikgadējās darba programmas tā, lai tās varētu izmantot kā attiecīgā gada operatīvās rīcības plānus;-  sagatavot gada pārskatu, lai atspoguļotu faktiskos sasniegumus salīdzinājumā ar mērķiem;-  attīstīt projektu vadības resursus.III. Citi/vispārēji ieteikumi-  veikt oficiālas, periodiskas EMSA efektivitātes pārbaudes.2.3. Eiropas Jūras drošības aģentūras daudzgadu stratēģijaEMSA Administratīvā padome 2010. gada martā apstiprināja daudzgadu stratēģiju 2010.–2014. gadam, kurā ir iekļautas 14 Eiropas Jūras drošības aģentūrai jaunas tēmas. Komisija atbalsta stratēģiju atbilstoši nepieciešamo budžeta līdzekļu pieejamībai. Lai gan Komisija uzskata, ka daudzas no 14 tēmām nerada vajadzību veikt grozījumus ES tiesību aktos un jo īpaši EMSA regulā, šajā priekšlikumā tā ir ņēmusi vērā šādas tēmas.1. tēma. Negadījumu izmeklēšana. Jaunais 2. panta 4. punkta b) apakšpunkta formulējums atspoguļo daudzgadu stratēģiju.4. tēma. Pārbaudes. Ideja par pārbaužu ziņojumu horizontālo analīzi ir atspoguļota 3. panta 3. punktā. Kuģošanas drošības jomā 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir ierosināts, ka EMSA varētu sniegt tehnisko palīdzību visu pārbaužu veikšanā saskaņā ar Regulu 725/2004 (saistībā ar kuģiem un saistībā ar ostas iekārtām). Jautājums par atzītām drošības organizācijām ( RSO ) attiecīgā gadījumā tiks izskatīts konkrētos ES tiesību aktos.6. tēma. Kuģošanas uzraudzība. 2. panta 4. punkta a) apakšpunktam tika pievienota norāde uz EMSA ieguldījumu kuģošanas uzraudzībā.7. tēma. No satelīta saņemtās informācijas par jūras satiksmi ( GMES ) koordinēšana. 2. panta 2. punkta d) apakšpunktam tika pievienota norāde uz EMSA ieguldījumu ES programmu, piemēram, GMES , īstenošanā.9. tēma. Reģionālais centrs. Atbilstoši stratēģijai Komisija ierosina atcelt pašreizējo ierobežojumu, saskaņā ar kuru vienīgi kuģu satiksmes uzraudzība tiek uzskatīta par cita veida tehnisko konsultāciju, proti, mācības un piekļuve operatīvajām sistēmām arī ir svarīgi aspekti Vidusjūras un Melnās jūras reģiona kontekstā (sk. izmaiņas 5. panta 3. punktā).10. tēma. Pētniecība. 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā tiek atzīmēta lielāka EMSA līdzdalība ES pētniecībā.11. tēma. Kaimiņvalstis. 2. panta 5. punkts atspoguļo EMSA jauno lomu attiecībās ar kaimiņvalstīm.Lai gan 13. tēma „cilvēka faktors” un 14. tēma „e-jūrniecība” šajā posmā neprasa veikt nekādas izmaiņas EMSA regulā, Komisija paredz papildu cilvēkresursus šim priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā.2.4. Eiropas Jūras drošības aģentūras uzdevumiŠā priekšlikuma sagatavošanā Komisija ir izmantojusi ārējo novērtējumu, ieteikumus un daudzgadu stratēģiju. Turklāt tā ir ņēmusi vērā attīstību starptautiskā un ES mērogā, kas prasītu veikt grozījumus EMSA regulā (sk. pievienoto ietekmes novērtējumu).Komisija ierosina saglabāt EMSA pašreizējos mērķus un uzdevumus. Tomēr dažus jēdzienus ir nepieciešams precizēt, un ir skaidrāk jādefinē EMSA palīdzība Komisijai, dalībvalstīm un citām pusēm.Trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes īstenošana rada nepieciešamību uzticēt EMSA jaunus uzdevumus. Kopienas likumdevējs 2008. gada decembrī vienojās par šo vērienīgo un visaptverošo tiesību aktu paketi, kas iekļāva ostas valsts kontroli, klasificēšanas sabiedrības, kuģu satiksmes uzraudzību, nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kompensāciju pasažieriem, karoga valsts prasības un kuģu īpašnieku atbildību. 2009. gada aprīlī tika oficiāli pieņemti astoņi tiesību akti, un nākamo gadu laikā tika īstenoti dažādi pasākumi[13].Pētniecības jomā EMSA ir vairāk jāiesaistās ES jūras izpētē un, analizējot pētniecības projektus, jānosaka iespējamie papildu pasākumi no reglamentējošā viedokļa. Bez tam, ņemot vērā tās iespaidīgo tehnisko pieredzi, EMSA varētu palīdzēt Komisijai noteikt nepieciešamos pētniecības pasākumus. Tomēr EMSA neuzņemsies pētniecības projektu vadību, un tās darbība nedublēsies ar pastāvošo ES pētniecības struktūru uzdevumiem.Grozījumu mērķis ir arī precizēt EMSA atbalstu Komisijai un dalībvalstīm dažādās starptautiskās un reģionālās organizācijas , lai nodrošinātu, ka Komisija un dalībvalstis saņem vislabāko iespējamo tehnisko konsultāciju. Tas attiecas, piemēram, uz SJO, SDO, tām organizācijām, kas izveidotas saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, un citām reģionālajām organizācijām (piemēram, saistībā ar Barselonas konvenciju, Bonnas sadarbības nolīgumu, Bukarestes konvenciju, Helsinku konvenciju, Lisabonas nolīgumu un Arktikas Padomi).Turklāt daži nozīmīgi operatīvie dienesti , ko pārvalda EMSA ( SafeSeaNet , CleanSeaNet , LRIT , ostas valsts kontrole u.c.), var dot ievērojamu ieguldījumu citu ES politiku īstenošanā, piemēram, integrētai pieejai kuģošanas uzraudzībai integrētās ES jūrniecības politikas ietvaros. Mērķis ir apvienot un padarīt sadarbspējīgas dažādas pastāvošās, izstrādē esošās vai plānotās uzraudzības sistēmas[14]. Vēl viena politikas joma, kurā EMSA , ņemot vērā tās satelītu datu apstrādes pieredzi, varētu dot nozīmīgu ieguldījumu, ir GMES programma („Globālā vides un drošības novērošana”). Turklāt EMSA zināšanas, sistēmas, programmatūru un datus varētu izmantot, vērtējot un analizējot tādas ar kuģošanu saistītās problēmas kā balasta ūdens, jūrā izmestie atkritumi un zemūdens troksnis jūras vidē , ņemot vērā mērķi par atbilstību laba vides stāvokļa kritērijiem, kas jāsasniedz saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu[15].Turklāt ir jāņem vērā ietekme, kādu piekrastes naftas ieguve var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi, kā to pierādījuši nesenie notikumi. Šī pārskatītā redakcija precizē, ka EMSA reaģēšanas spējas var izmantot arī gadījumos, kad jūras piesārņojumu izraisījuši citi avoti, nevis kuģi, proti, naftas platformas. ES Civilās aizsardzības mehānisma ietvaros EMSA un daudzas ES dalībvalstis ir piedāvājušas ASV iestādēm speciālu aprīkojumu un specializētus kuģus piesārņojuma likvidēšanai, lai palīdzētu cīnīties ar naftas noplūdi Meksikas līci. Komisija turpinās apsvērt, kādu ieguldījumu EMSA varētu nākotnē dot piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves iekārtu drošības veicināšanā, paturot prātā, ka šīs darbības neietilpst jūras transporta nozarē un ka Komisija sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm šobrīd izvērtē vajadzību izstrādāt ES noteikumus.Saskaņā ar pašreizējo EMSA regulu tehniskās sadarbības veidošana ar kaimiņvalstīm ir ļoti sarežģīta. Līdz šim atbilstoši 17. panta noteikumiem vienīgi Norvēģija un Īslande varēja piedalīties EMSA darbā. Citas trešās valstis, kurām ir jūras robeža ar ES (Baltijas jūra, Melnā jūra, Vidusjūra un Ziemeļu Ledus okeāns), ir izrādījušas interesi par tehnisko sadarbību ar EMSA dažādās jomās (satelīta attēlu izmantošana potenciālo piesārņotāju izsekošanā, jūras satiksmes datu apmaiņa, mācības, tehniskā ekspertīze, kuģi piesārņojuma seku likvidēšanai). Ierobežojošā juridiskā pamata dēļ līdz šim Aģentūras veiktie pasākumi sadarbības veidošanā ir bijuši ļoti ierobežoti.Komisija uzskata, ka EMSA ieguldījums kuģošanas drošības pastiprināšanā nedrīkst pārsniegt Regulā 725/2004[16] noteikto. Tādējādi nav paredzēts iesaistīt EMSA Direktīvas 2005/65/EK[17] īstenošanā saistībā ar ostu aizsardzības pastiprināšanu. Tomēr ir ierosināts atcelt pašreizējos nosacījumus, kas ierobežo EMSA palīdzību Komisijai, veicot pārbaudes[18] saskaņā ar Regulu 725/2004, lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un elastību. Saprotams, ka ekspertu grupas vadītājs ekspertiem uzticēs atšķirīgus uzdevumus atbilstoši viņu pieredzei. Izdarot šo grozījumu, nav paredzēts EMSA piešķirt papildu resursus.2.5. Pārvaldības aspektiPēc vairāk nekā septiņiem darbības gadiem EMSA pārvaldības struktūra ir izrādījusies stabila. Tāpēc ir pamatots iemesls saglabāt EMSA institucionālo struktūru, kas atbilst tā saucamās Kopienas „regulatīvās” aģentūras struktūrai ar augstu autonomijas pakāpi. Tomēr pieredze rāda, ka nedaudzās jomās ir nepieciešami uzlabojumi un precizējumi.Jo īpaši tas attiecas uz pārbaudēm, ko Aģentūra organizē Komisijas uzdevumā. Šajā jomā ir jāprecizē Aģentūras, Komisijas, Administratīvās padomes un dalībvalstu loma; Administratīvajā padomē esošajiem dalībvalstu pārstāvjiem var rasties interešu konflikts: no vienas puses, viņi pieņem lēmumus par EMSA darbību un resursiem, jo īpaši par apmeklējumu politiku[19], bet no otras puses, viņi paši pārstāv tās dalībvalstu pārvaldes iestādes, kuras EMSA pārbauda Komisijas uzdevumā, lai noteiktu valsts noteikumu un prakses atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem. Šis potenciālais konflikts ir izraisījis diskusijas Administratīvās padomes sanāksmēs, jo īpaši laikā, kad tika lemts par EMSA „apmeklējumu politiku”.Lai gan pagaidām ir veiksmīgi izdevies izvairīties no nopietnām problēmām, pastāvošo noteikumu problemātiskā rakstura dēļ ir nepieciešama koriģējoša rīcība, precizējot dažādo dalībnieku lomas. Lai dotu dalībvalstīm, pašai Aģentūrai un Komisijai iespēju sniegt savu ieguldījumu un uzņemties atbildību, Komisija ierosina, ka Aģentūras operatīvās darba metodes pārbaužu veikšanai ir jāpieņem Komisijai saskaņā ar komitoloģijas procedūru līdzīgi kā EASA gadījumā. Administratīvā padome turpinās pildīt savu lomu, inter alia lemjot par Aģentūras darba programmu un budžetu.-  Citi pārvaldības jautājumi skar Aģentūras vadīšanu. Saskaņā ar EMSA Administratīvās padomes ieteikumiem Aģentūras ārējais novērtējums būtu regulāri jāatkārto, tādējādi radot nepieciešamību grozīt 22. pantu. Otrais ieteikums attiecas uz EMSA daudzgadu stratēģijas izstrādi, kas ļautu veidot labāku stratēģisko redzējumu, jo pašreizējo plānošanu galvenokārt nosaka ikgadējais budžeta cikls (sk. izmaiņas 10. un 15. pantā). Turklāt EMSA darbinieku skaita pieauguma dēļ regulā ir jānosaka nodaļas vadītāja amats.-  Attiecībā uz horizontālajiem pārvaldības aspektiem , kas skar visas ES aģentūras, ES iestādes pēc Komisijas 2008. gada paziņojuma[20] ir uzsākušas pārdomu procesu. Tādēļ Komisija ir nolēmusi neierosināt nekādas horizontālas dabas izmaiņas. Tomēr Komisija vēlas vērst uzmanību uz jauno balsstiesību attiecību Administratīvajā padomē starp Komisiju un dalībvalstīm, kas tika ievērojami izmainīta pēdējās ES paplašināšanās kārtās. Lai gan 2002. gadā pirmajās EMSA Administratīvās padomes sanāksmēs Komisijai bija aptuveni 21 % balsu (4 pārstāvji no 19 pārstāvjiem ar balsstiesībām), ES paplašinoties līdz 27 dalībvalstīm, šī attiecība ir samazināta līdz aptuveni 13 % un vēl tiks samazināta nākamajās paplašināšanās kārtās. Administratīvās padomes pieņem lēmumus ar visu balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu (sk. 14. pantu), bet lai ieceltu izpilddirektoru, nepieciešams četru piektdaļu balsu vairākums (sk. 16. pantu). Komisija uzskata, ka Eiropas likumdevēja sākotnējie nodomi attiecībā uz institucionālo līdzsvaru EMSA Administratīvajā padomē būtu jāatjauno vidējā termiņā, turpmāk nepalielinot locekļu skaitu Administratīvajā padomē (pašlaik tajā ir 31 loceklis ar balsstiesībām un seši locekļi bez balsstiesībām[21]).2.6. Ietekmes novērtējumsŠim priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējuma ziņojums un kopsavilkums. Ietekmes novērtējuma padome sniedza savu atzinumu 2008. gada 22. jūnijā, dodot vairākus ieteikumus par ziņojuma projekta uzlabojumiem, kuri ir iekļauti galīgajā redakcijā.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1. Juridiskais pamatsPriekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts, kas kalpoja par juridisko pamatu Regulai 1406/2002.3.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principiSubsidiaritātes un proporcionalitātes principi tiek pilnībā ievēroti. Neatkarīgais ārējais novērtējums (sk. iepriekš 2.1. punktu) ir apstiprinājis, ka nepieciešama ES iejaukšanās, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai sasniegt vajadzīgo līmeni jūras drošības, kuģošanas drošības un jūras vides aizsardzības jomā ES. Turklāt Aģentūras darbība ir atzīta par efektīvu. Ierosinātie pasākumi ir samērīgi, jo tie ievieš grozījumus tikai tajās spēkā esošās regulas daļās, kurās nepieciešami precizējumi vai izmaiņas.3.3. Juridiskā instrumenta izvēleRegula ir vispiemērotākais juridiskais instruments, lai grozītu pašreiz spēkā esošu regulu.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikumam ir neliela ietekme uz budžetu, ciktāl Aģentūrai tiek uzticēti daži jauni vai paplašināti uzdevumi, kuru īstenošanai EMSA vajadzētu 18 amata vietas, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu darbību. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo budžeta situāciju, Komisija ir vienojusies ar Aģentūru par ievērojamu cilvēkresursu pārdali, kuras rezultātā sešas no šīm amata vietām nodrošinās EMSA , veicot cilvēkresursu iekšēju pārdali. Tas nozīmē, ka budžeta lēmējinstitūcijai turpmākajās ikgadējās budžeta procedūrās būtu jālemj kopumā tikai par 12 papildu amata vietām Aģentūras personāla plānā, kas tiks pakāpeniski ieviests no 2012. līdz 2014. gadam (piecas amata vietas 2012. gadā, četras amata vietas 2013. gadā un trīs amata vietas 2014. gadā). Tas pilnībā atbilst Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānam 2011.–2013. gadam, kuru EMSA Administratīvā padome pieņēmusi 2010. gada martā un nosūtījusi budžeta lēmējinstitūcijai kā daļu no 2011. gada budžeta procedūras dokumentācijas. Tādējādi šā priekšlikuma ietekme uz budžetu aprobežojas ar kopējo summu aptuveni 3,9 miljoni euro laika posmā no 2012. līdz 2015. gadam (sk. sīkāku informāciju pievienotajā finanšu pārskatā un ietekmes novērtējumā).Komisija uzskata, ka pēc ievērojamā EMSA cilvēkresursu pieauguma laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam ( EMSA šajos četros gados kopumā izveidotas 126 papildu amata vietas) Aģentūra pašlaik atrodas konsolidācijas stadijā, kā to apliecina personāla plāni no 2009. līdz 2011. gadam, kas paredz tikai nelielu štata palielināšanu, neraugoties uz EMSA straujo attīstību un jaunajiem uzdevumiem. Pirms ierosināt turpmāku uzdevumu paplašināšanu, kurai nepieciešami papildu resursi, Komisija ar Aģentūras palīdzību turpinās padziļināti pētīt EMSA darbību un resursus, lai arī turpmāk nodrošinātu, ka Aģentūrā tiek izmantotas visas cilvēkresursu iekšējās pārdales iespējas.5. PRIEKšLIKUMA SATURSPriekšlikums sastāv no diviem pantiem. Pirmajā pantā ir izklāstīti ierosinātie grozījumi Regulā 1406/2002, bet otrais pants attiecas uz regulas stāšanos spēkā. Šajā tabulā sniegts pārskats par izmaiņām Regulā 1406/2002, bet turpmākajās sadaļās ir dota sīkāka informācija.Pants | Priekšmets | Izmaiņas |1 | Mērķi | Jauna versija |2 | Uzdevumi | Jauna versija |3 | Pārbaudes | Jauna versija |4 | Pārskatāmība | Bez izmaiņām |5 | Juridiskais statuss | Nelielas izmaiņas 3. un 4. punktā |6 | Personāls | Bez izmaiņām |7 | Privilēģijas | Bez izmaiņām |8 | Atbildība | Bez izmaiņām |9 | Valodas | Bez izmaiņām |10 | Administratīvā padome | Nelielas izmaiņas 2. punktā: mainīts c) apakšpunkts, pievienots ca) apakšpunkts un cb) apakšpunkts, svītrots g) apakšpunkts, mainīts i) apakšpunkts un vienkāršots l) apakšpunkts |11 | Sastāvs | Bez izmaiņām |12 | Priekšsēdētājs | Bez izmaiņām |13 | Sanāksmes | Bez izmaiņām |14 | Balsošana | Bez izmaiņām |15 | Izpilddirektors | Izmaiņas 2. punktā (mainīts a) apakšpunkts, iekļauts aa) apakšpunkts un ab) apakšpunkts, mainīts b) un d) apakšpunkts, svītrots g) apakšpunkts, kā arī svītrots 3. punkts) |16 | Iecelšana | Jauna versija |17 | Trešās valstis | Bez izmaiņām |18 | Budžets | Nelielas izmaiņas 1. punktā |19 | Kontrole | Bez izmaiņām |20 | Krāpšana | Bez izmaiņām |21 | Finanšu noteikumi | Bez izmaiņām |22 | Novērtēšana | Nelielas izmaiņas 1. punktā |23 | Sākums | Jauna versija |24 | Stāšanās spēkā | Bez izmaiņām |5.1.1. Izmaiņas 1. pantā (Mērķi)Kā minēts iepriekš, regulas mērķi paliek nemainīgi. Tādēļ Komisija ierosina 1. pantā izdarīt tikai dažus nelielus grozījumus.5.1.2. Izmaiņas 2. pantā (Uzdevumi)Tā kā panta teksts ir grūti uztverams tā pašreizējā redakcijā, Komisija ierosina jaunu teksta redakciju, saglabājot iepriekšējo uzbūvi. Izmaiņu mērķis ir radīt lielāku skaidrību attiecībā uz EMSA uzdevumiem lietotājam draudzīgā formātā. Ierosinātais pants sastāv no pieciem punktiem. Ievada punktā ir noteiktas Aģentūras darbības jomas, atspoguļojot 1. pantā doto precizējumu. Par Komisijas galīgo atbildību par ES acquis īstenošanu atgādina 4. apsvērums. Atšķirīgie EMSA uzdevumi saistībā ar dažādiem adresātiem ir izklāstīti 2.–5. punktā.5.1.3. Izmaiņas 3. pantā (Pārbaudes)Lai pareizi atspoguļotu EMSA institucionālo lomu ES tiesību aktu īstenošanā, Komisija ierosina jaunu 3. panta formulējumu. Tiek svītrota atsauce uz Administratīvās padomes noteikto politiku. Lēmumu pieņemšana par „apmeklējumu politiku”, kas ietekmē mītnes zemes administrāciju, dalībvalstu pārstāvjiem patiesi varētu radīt interešu konfliktu. Tā vietā Komisija ierosina sekot Eiropas Aviācijas drošības aģentūras piemēram saistībā ar Aģentūras operatīvo darba metožu izstrādi šajā jomā[22]. Tādējādi visas ieinteresētās puses (Aģentūra, dalībvalstis un Komisija) būs iesaistītas, un vienlaikus tiks respektētas to institucionālās lomas un atbildība.5.1.4. Izmaiņas 5. pantā (Juridiskais statuss, administratīvie pasākumi, reģionālie centri)Ar ierosinātajām izmaiņām 3. punktā Komisija vēlas atcelt pašreizējo ierobežojumu, kas reģionālajam centram ļauj nodarboties vienīgi ar kuģu satiksmes pārraudzības jautājumiem atbilstoši Direktīvai 2002/59. Ierosinātās izmaiņas neparedz, ka Komisija iesniegs EMSA Administratīvajai padomei pieprasījumu par reģionālā centra izveidi. Vispirms ir skaidri jāpierāda, ka šādu reģionālo centru ir iespējams izveidot.Panta 4. punktā ierosinātās izmaiņas atspoguļo EMSA aizvien aktīvāko iesaistīšanos jūras transporta jautājumos reģionālā un starptautiskā līmenī, piemēram, sistēmā kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos ( LRIT ) un kuģošanas uzraudzības attīstībā Eiropas Savienībā. Tādēļ Aģentūrai jāizveido administratīva sadarbība ar citām organizācijām. Izpilddirektors ir Aģentūras pārstāvis un tādējādi Aģentūras vārdā var noslēgt administratīvos nolīgumus, kas nav starptautiski līgumi. Pārredzamības nodrošināšanai ir nepieciešams attiecīgi informēt Administratīvo padomi.5.1.5. Izmaiņas 10. pantā (Administratīvā padome)Komisija ierosina šādus grozījumus 10. panta 2. punktā:-  c) apakšpunktā ir jāpielāgo atsauce uz 2. pantu;-  jaunais ca) apakšpunkts un cb) apakšpunkts attiecas uz EMSA daudzgadu stratēģiju un daudzgadu personāla politikas plānu, ko pieņem Administratīvā padome;-  ņemot vērā izmaiņas 3. pantā, ir jāsvītro g) apakšpunkts;-  i) apakšpunktā ir jāatspoguļo jaunie nodaļas vadītāju amati;-  tālāk minētā 15. panta 2. punkta g) apakšpunkta vienkāršošana saistībā ar atsevišķu ziņojumu par piesārņojuma novēršanas pasākumiem ļauj vienkāršot l) apakšpunktu.5.1.6. Izmaiņas 15. pantā (Izpilddirektors)Komisija ierosina dažas izmaiņas 15. panta 2. punktā par izpilddirektoru. Daudzas no tām ir vienkāršas redakcionālas izmaiņas, kas atspoguļo grozījumus citos pantos. Visbeidzot, 3. punktu var svītrot, jo tā saturs ir ietverts 16. pantā.5.1.7. Izmaiņas 16. pantā (Izpilddirektora un nodaļas vadītāju iecelšana)Sakarā ar Aģentūras darbinieku skaita pieaugumu (līdz 242 darbiniekiem 2010. gadā) izpilddirektoram nepieciešams atbalsts vadības līmenī. Kopš 2008. gada jūnija EMSA organizatoriskā struktūra paredz iecelt trīs vidējā vadības līmeņa nodaļas vadītājus, kas atbilst situācijai citās līdzīga mēroga ES aģentūrās. Tādējādi jaunais formulējums neprasa ieviest jaunus amatus EMSA štatu sarakstā. Panta nosaukums ir mainīts, un tiek noteikts, ka izpilddirektors ieceļ nodaļas vadītājus pēc tam, kad ir saņemts labvēlīgs atzinums no Administratīvās padomes.5.1.8. Izmaiņas 18. pantā (Budžets)Tā kā LRIT ir globāls tīkls, EMSA veiks datu apmaiņu par jūras satiksmi ar citiem datu centriem, ietverot sīki izstrādātu norēķinu sistēmu. Lai gan pašreizējā EMSA regula jau paredz, ka maksa par dažādiem pakalpojumiem ir viens no Aģentūras ienākumu avotiem (sk. 18. panta 1. punkta c) apakšpunktu), ir jāpievieno tehniskais termins „samaksa”. Atšķirībā no citām ES aģentūrām nav ne paredzēts, ne plānots, ka maksājumi varētu veidot ievērojamu EMSA ienākumu daļu. ES joprojām būs galvenais EMSA finansēšanas avots.5.1.9. Izmaiņas 22. pantā (Novērtēšana)Atbilstoši EMSA Administratīvās padomes ieteikumiem Aģentūras ārējais novērtējums nedrīkst būt vienreizējs pasākums, bet tas ir regulāri jāatkārto.5.1.10. Izmaiņas 23. pantāŠā panta noteikumi attiecībā uz EMSA darbības uzsākšanu ir novecojuši, un tos var svītrot. Tādējādi šis pants var kļūt par komitejas standarta pantu. Jūras drošības jomā 2002. gadā ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 tika izveidota vienota Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja ( COSS ), kurai jāpalīdz Komisijai arī saistībā ar šo regulu. Jāatgādina, ka Aģentūras operatīvajām darba metodēm pārbaužu veikšanai (3. pants) piemēro komiteju procedūras.2010/0303 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) […/….],ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[23],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[24],rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[25],tā kā:1.  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002[26] izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (turpmāk „Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.2.  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome 2007. gadā uzdeva veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1406/2002 saistībā ar Aģentūru un tās darba praksi.3.  Pamatojoties uz ārējā novērtējuma rezultātiem, Administratīvās padomes ieteikumiem un daudzgadu stratēģiju, vairāki Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi ir jāprecizē un jāatjaunina. Turklāt Aģentūrai būtu jāuztic vairāki papildu uzdevumi, kas atspoguļotu jūras drošības politikas attīstību ES un starptautiskā līmenī. Ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti. Tādējādi, veicot cilvēkresursu iekšējo pārdali Aģentūrā, varētu nodrošināt vienu trešdaļu no jauno uzdevumu izpildei nepieciešamo papildu darbinieku skaita.4.  Ir jāprecizē daži noteikumi saistībā ar Aģentūras īpašo pārvaldību. Ņemot vērā Komisijas īpašo atbildību par Līgumā paredzētās ES politikas īstenošanu, Komisijai jāsniedz Aģentūrai politikas norādes attiecībā uz tās uzdevumu veikšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot Aģentūras juridisko statusu un tās izpilddirektora neatkarību atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1406/2002.5.  Aģentūrai jādarbojas Savienības interesēs. Tam jāietver ietver arī tas, ka Aģentūra var darboties ārpus ES teritorijas savas kompetences jomās.6.  Aģentūrai jāpalielina tās atbalsts Komisijai saistībā ar pētniecības pasākumiem, kas ietilpst Aģentūras kompetences jomās. Tomēr ir jāraugās, lai Aģentūras darbība nedublētos ar pašreizējo ES pētniecības pamatprogrammu. It sevišķi Aģentūrai nevajadzētu vadīt pētniecības projektus.7.  Pēc tam, kad ir beidzies termiņš ES sadarbības sistēmai nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. decembra lēmumu Nr. 2850/2000/EK[27], aģentūrai jāturpina īstenot vairākus pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar iepriekšminēto sistēmu, jo īpaši izmantojot konsultatīvās tehniskās grupas pieredzi saistībā ar sagatavotību jūras piesārņošanas gadījumiem un reaģēšanu uz tiem.8.  Nesenie notikumi ir likuši apzināties ietekmi, kādu piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbi var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi. Aģentūras reaģēšanas spējas ir nepārprotami jāpaplašina, ietverot reaģēšanu uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām. Bez tam Aģentūrai jāsniedz atbalsts Komisijai, analizējot pārvietojamo piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu drošību, lai atklātu iespējamos trūkumus, balstot savu ieguldījumu uz iegūto pieredzi saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem.9.  Savienība ir izveidojusi visaptverošu jūras transporta stratēģiju līdz 2018. gadam, kas ietver e-jūrniecības koncepciju. Turklāt tiek veidots ES kuģošanas uzraudzības tīkls. Aģentūrai ir jūrniecības sistēmas un lietotnes, kas varētu būt noderīgas šīs politikas īstenošanā. Tādēļ Aģentūrai jānodrošina ieinteresētajiem partneriem pieeja šīm sistēmām un datiem.10.  Aģentūra ir kļuvusi par autoritatīvu avotu, kas ES mērogā sniedz datus par jūras satiksmi, kuri varētu būt noderīgi un svarīgi citu ES aktivitāšu īstenošanā. Ar savu darbību, jo īpaši saistībā ar ostas valsts kontroli, jūras satiksmes un kuģošanas maršrutu pārraudzību, kā arī palīdzību iespējamo piesārņotāju izsekošanā, Aģentūrai jāsekmē sinerģijas stiprināšana ES līmenī attiecībā uz konkrētām krasta apsardzes darbībām. Bez tam, veicot datu vākšanu un pārraudzību, Aģentūrai būtu arī jāapkopo pamatinformācija par iespējamo apdraudējumu jūras transportam un jūras videi no piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbībām.11.  Aģentūras sistēmas, lietotnes, zināšanas un dati ir svarīgi arī, lai sasniegtu mērķi panākt, ka jūras ūdeņi atbilst laba vides stāvokļa kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK[28], jo īpaši attiecībā uz tādiem ar kuģošanu saistītiem elementiem kā balasta ūdens, jūrā izmestie atkritumi un zemūdens troksnis.12.  Aģentūra veic pārbaudes, lai palīdzētu Komisijai novērtēt ES tiesību aktu īstenošanas efektivitāti. Ir skaidri jādefinē Aģentūras, Komisijas, dalībvalstu un Administratīvās padomes loma.13.  Komisijai un Aģentūrai ir cieši jāsadarbojas, izstrādājot Aģentūras operatīvās darba metodes saistībā ar pārbaudēm. Kamēr nav stājušies spēkā pasākumi attiecībā uz šīm darba metodēm, šādu pārbaužu veikšanā Aģentūrai jāievēro pašreizējā prakse.14.  Prasības Aģentūras operatīvajām darba metodēm pārbaužu veikšanai jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[29].15.  Tāpēc Regula (EK) Nr. 1406/2002 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1 . pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 1406/2002Regulu (EK) Nr. 1406/2002 groza šādi.1) Regulas 1. līdz 3. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:„1. pantsMērķi1. Ar šo regulu izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru („Aģentūra”). Aģentūra darbojas Savienības interesēs.2. Aģentūra sniedz dalībvalstīm un Komisijai vajadzīgo tehnisko un zinātnisko atbalstu un augsta līmeņa zināšanas, lai palīdzētu nodrošināt Savienības tiesību aktu pareizu piemērošanu saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu, lai pārraudzītu tiesību aktu īstenošanu un novērtētu pastāvošo pasākumu efektivitāti.3. Aģentūra sniedz dalībvalstīm un Komisijai tehnisko un zinātnisko atbalstu nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā un pēc pieprasījuma ekonomiski izdevīgā veidā nodrošina papildu atbalstu dalībvalstu reaģēšanas mehānismiem piesārņojuma gadījumā, neskarot piekrastes valstu atbildību nodrošināt atbilstošu piesārņojuma novēršanas mehānismu esību un ņemot vērā pastāvošo sadarbību starp dalībvalstīm šajā jomā. Aģentūras darbība atbalsta ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom[30].2. pantsAģentūras uzdevumi1. Lai nodrošinātu, ka piemērotā veidā tiek īstenoti 1. pantā izklāstītie mērķi, Aģentūra veic šā panta 2. punktā uzskaitītos uzdevumus, kas saistīti ar jūras drošību un kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem.2. Aģentūra palīdz Komisijai:a) veikt sagatavošanās darbus attiecīgo ES tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādāšanai, jo īpaši atbilstoši starptautisko tiesību aktu izmaiņām šajā jomā;b) efektīvi īstenot attiecīgos ES tiesību aktus, jo īpaši veicot šīs regulas 3. pantā minētās pārbaudes un sniedzot Komisijai tehnisko palīdzību to pārbaužu veikšanā, kas tai uzticētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 725/2004[31] 9. panta 4. punktu; Aģentūra var dot ieteikumus Komisijai saistībā ar jebkādiem attiecīgo ES tiesību aktu uzlabojumiem;c) sniegt tehnisko palīdzību, kas vajadzīga, lai piedalītos Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO), Starptautiskās darba organizācijas (SD O ) tehnisko iestāžu darbā un to tehnisko iestāžu darbā, kas izveidotas saskaņā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, kā arī citu attiecīgo starptautisko un reģionālo organizāciju darbā;d) izstrādāt un īstenot ES politiku saistībā ar tādiem Aģentūras uzdevumiem kā, piemēram, jūras transporta maģistrāles, Eiropas jūras transporta telpa bez šķēršļiem, e-jūrniecība, iekšzemes ūdensceļi, Jūras stratēģijas pamatdirektīva, klimata pārmaiņas, kā arī veikt pārvietojamo piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu drošības analīzi;e) īstenot ES programmas, kas saistītas ar Aģentūras uzdevumiem, piemēram, „Globālā vides un drošības novērošana” ( GMES ) un sadarbības programmas ar Eiropas kaimiņvalstīm;f) analizēt notiekošos un pabeigtos pētniecības projektus, kas attiecas uz Aģentūras darbības jomām; tas ietver arī iespējamo reglamentējošo pārraudzības pasākumu noteikšanu atbilstoši konkrētu pētniecības projektu rezultātiem, kā arī galveno tēmu un prioritāšu noteikšanu turpmākai izpētei ES līmenī;g) veikt uzdevumus, kuri tai uzticēti pašlaik spēkā esošajos un turpmākajos ES tiesību aktos attiecīgajā jomā.3. Aģentūra kopā ar dalībvalstīm:a) attiecīgos gadījumos organizē mācības jomās, par kurām atbild ostas valsts, karoga valsts un piekrastes valsts;b) izstrādā tehniskos risinājumus, tostarp nodrošina attiecīgus pakalpojumus un sniedz tehnisko palīdzību jautājumos, kas saistīti ar ES tiesību aktu īstenošanu;c) izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, ekonomiski izdevīgā veidā sniedz papildu atbalstu dalībvalstu reaģēšanas mehānismiem nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas; šajā sakarā Aģentūra sniedz palīdzību tai cietušajai dalībvalstij, kurā notiek piesārņojuma seku likvidēšanas darbi.4. Aģentūra palīdz dalībvalstīm un Komisijai šādos jautājumos:a) satiksmes uzraudzības jomā Aģentūra jo īpaši veicina sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas rajonos jomās, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK[32], izstrādā un izmanto jebkādu informācijas sistēmu, kas vajadzīga minētās direktīvas mērķu sasniegšanai. Turklāt Aģentūra sekmē vienotas informācijas apmaiņas vides izveidi ES jūrniecības jomā;b) saistībā ar jūras negadījumu izmeklēšanu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/18/EK[33] Aģentūra sniedz atbalstu dalībvalstīm nopietnu jūras negadījumu izmeklēšanā, kā arī analīzē negadījumu izmeklēšanas ziņojumus, lai noteiktu pievienoto vērtību, ko ES līmenī varētu dot izmeklēšanā izdarītie secinājumi;c) sniedzot objektīvu, ticamu un salīdzināmu statistiku, informāciju un datus, Aģentūra ļauj Komisijai un dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu to darbību un novērtētu pašreizējo pasākumu efektivitāti. Starp šādiem uzdevumiem ir tehnisko datu vākšana, reģistrēšana un izvērtēšana, sistemātiska pastāvošo datubāzu izmantošana, tostarp to savstarpējā papildināšana, kā arī nepieciešamības gadījumā jaunu datubāzu veidošana. Pamatojoties uz savāktajiem datiem, Aģentūra sniedz Komisijai atbalstu ar kuģiem saistītas informācijas publicēšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK[34]. Aģentūra arī palīdz Komisijai un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai efektīvāk atklātu un vajātu tos kuģus, kuri veic nelikumīgas noplūdes, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/35/EK[35].5. Pēc Komisijas lūguma Aģentūra sniedz tehnisku palīdzību attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanā Savienības kandidātvalstīm, visām Eiropas kaimiņattiecību partnervalstīm un valstīm, kas parakstījušas Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli.Pēc Komisijas lūguma Aģentūra arī sniedz palīdzību šīm valstīm nejauša vai apzināta jūras piesārņojuma gadījumā, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, analoģiski dalībvalstīm piemērojamiem nosacījumiem, kā minēts šā panta 3. punkta c) apakšpunktā.Šos uzdevumus saskaņo ar pastāvošajām reģionālās sadarbības programmām, un nepieciešamības gadījumā tajos iekļauj attiecīgu mācību organizēšanu.3. pantsPārbaudes1. Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus un palīdzētu Komisijai pildīt tās pienākumus saskaņā ar Līgumu, jo īpaši novērtēt Savienības tiesību aktu īstenošanas efektivitāti, Aģentūra veic pārbaudes dalībvalstīs.Dalībvalstu iestādes sniedz Aģentūras personāla darbam nepieciešamo atbalstu.Turklāt Aģentūra Komisijas vārdā veic pārbaudes trešās valstīs atbilstoši ES tiesību aktiem, jo īpaši saistībā ar Savienībā atzītām organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009[36] un jūrnieku mācībām un diplomēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK[37].2. Aģentūras operatīvajām darba metodēm 1. punktā minēto pārbaužu veikšanai ir jāatbilst prasībām, kas jāpieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto procedūru.3. Ja nepieciešams un jebkurā gadījumā tad, kad pārbaužu cikls ir noslēgts, Aģentūra analizē šā cikla ziņojumus, lai noteiktu horizontālos konstatējumus un vispārīgos secinājumus par pastāvošo pasākumu efektivitāti. Aģentūra šo analīzi iesniedz Komisijai tālākai apspriešanai ar dalībvalstīm.”2) Regulas 5. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:„3. Pēc Komisijas pieprasījuma Administratīvā padome ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu var pieņemt lēmumu par reģionālo centru izveidošanu, kas vajadzīgi Aģentūras uzdevumu efektīvākai un lietderīgākai veikšanai.4. Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors. Iepriekš informējot par to Administratīvo padomi, izpilddirektors Aģentūras vārdā var noslēgt administratīvus nolīgumus ar citām organizācijām, kas darbojas Aģentūras darbības jomās.”3) Regulas 10. panta 2. punktu groza šādi:a) punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:„c) darba programmas izstrādāšanas gaitā izskata 2. panta 3. punktā minētos dalībvalstu tehniskās palīdzības pieprasījumus;ca) pieņem Aģentūras daudzgadu stratēģiju nākamajiem pieciem gadiem, ņemot vērā Komisijas atzinumu;(cb) pieņem Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu;”b) svītro g) apakšpunktu;c) punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„i) īsteno disciplināras pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un 16. pantā minētajiem nodaļas vadītājiem;”d) punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„l) pārskata k) apakšpunktā minētā sīki izstrādātā plāna finanšu izpildi un budžeta saistības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2038/2006[38].”4) Regulas 15. pantu groza šādi:a) panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:„a) sagatavot Aģentūras daudzgadu stratēģiju un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms attiecīgās padomes sēdes;aa) sagatavot Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei;ab) sagatavot ikgadējo darba programmu un sīki izstrādātu Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plānu piesārņojuma gadījumiem un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt tos Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms attiecīgās padomes sēdes. Izpilddirektors veic to īstenošanai nepieciešamos pasākumus. Viņš atbild uz visiem dalībvalstu pieprasījumiem par palīdzības nepieciešamību saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu;b) pēc apspriešanās ar Komisiju un saskaņā ar 3. pantā minētajām prasībām lemt par 3. pantā paredzēto pārbaužu veikšanu. Izpilddirektors un Komisija cieši sadarbojas, sagatavojot 3. panta 2. punktā minētos pasākumus;”b) panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„d) organizēt efektīvu uzraudzības sistēmu, lai Aģentūras veikumu varētu salīdzināt ar tās mērķiem un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā. Izpilddirektors nodrošina, ka Aģentūras organizatoriskā struktūra tiek regulāri pielāgota mainīgajām vajadzībām pieejamo finanšu un cilvēkresursu ziņā. Uz šāda pamata izpilddirektors katru gadu sagatavo un iesniedz Administratīvajai padomei gada pārskata projektu. Pārskatā iekļauj īpašu sadaļu par sīki izstrādātā Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plāna piesārņojuma gadījumiem finanšu izpildi, kā arī atjaunina informāciju par visu to darbību statusu, kuras finansētas saskaņā ar šo plānu. Izpilddirektors izveido atzītiem profesionāliem standartiem atbilstošas regulāras novērtēšanas procedūras;”c) svītro 2. punkta g) apakšpunktu.d) svītro 3. punktu.5) Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu :„ 16. pantsIzpilddirektora un nodaļas vadītāju iecelšana1. Izpilddirektoru ieceļ un atbrīvo no amata Administratīvā padome. Izpilddirektoru ieceļ uz pieciem gadiem, izvēloties no Komisijas piedāvātā kandidātu saraksta, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī kompetenci un pieredzi saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem. Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu.2. Administratīvā padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu par ne vairāk kā trim gadiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt izpilddirektoru teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Ja pilnvaru termiņu nepagarina, izpilddirektors paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.3. Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki nodaļas vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no nodaļas vadītājiem.4. Nodaļas vadītājus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī profesionālo kompetenci un pieredzi saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem. Pēc Administratīvās padomes piekrišanas saņemšanas nodaļas vadītājus ieceļ vai atbrīvo no amata izpilddirektors.”6) Regulas 18. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„c) samaksa un maksa par publikācijām, mācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem.”7) Regulas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Regulāri un vismaz reizi piecos gados Administratīvā padome uzdod veikt neatkarīgu ārējo novērtējumu šīs regulas īstenošanas novērtēšanai. Komisija nodod Aģentūras rīcībā jebkuru informāciju, kuru Aģentūra uzskata par svarīgu šim novērtējumam.”8) Regulas 23. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 23. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2099/2002[39] 3. pantu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.”2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.Briselē, [...]Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […]TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTSPriekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanuAttiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[40]06: Enerģētika un transports0602: Iekšzemes, gaisa un jūras transporta politika060202: Eiropas Jūras drošības aģentūraNoteikumu īstenošana saistībā ar jūras drošību, kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu piesārņošanas gadījumāPriekšlikuma/iniciatīvas būtība( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[41]( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībāMērķiKomisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuMērķi/ES pievienotā vērtība saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020"Aģentūra veicina jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību par labu ES ekonomikai un ES iedzīvotājiem. Tas pilnībā atbilst trijām stratēģijas "Eiropa 2020" prioritātēm:— gudra izaugsme — uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība. Aģentūra veicina pēc iespējas visaugstāko tehnisko standartu izstrādi kuģiem, tādējādi atbalstot zināšanas un inovāciju;— ilgtspējīga izaugsme — resursu ziņā efektīvākas, videi nekaitīgākas un konkurētspējīgākas ekonomikas veicināšana. Aģentūra veicina kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem dažādos reģionos. Kuģošana dos ieguldījumu "20/20/20" klimata/enerģētikas mērķu un pamatiniciatīvas “Resursu ziņā efektīva Eiropa” īstenošanā. Aģentūra dos ieguldījumu stratēģijas īstenošanā jūrniecības nozarē.— integrējoša izaugsme — tādas ekonomikas veicināšana, kurā ir augsts nodarbinātības līmenis un kas nodrošina sociālo un teritoriālo kohēziju. Jūras transports ir būtisks elements, kas nodrošina salu un īpaši nomaļu reģionu teritoriālo kohēziju un integrāciju ES. Aģentūra dod ieguldījumu, lai veicinātu jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību ES.Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (MOVE ĢD) ieguldījums 2010. gada politikas stratēģijas īstenošanāAģentūru (tostarp EMSA) izveide, pārvaldība un koordinēšana ir daļa no MOVE ĢD pamatdarbības.Trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes īstenošana, kurā piedalās EMSA, arī ir daļa no MOVE ĢD pamatdarbības.Komisija paziņojumā "Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā" paziņoja par nodomu " pārskatīt Eiropas Jūras drošības aģentūras pilnvaras un darbību, lai lielākā mērā sekmētu tehnisko un zinātnisko palīdzību, ko tā var sniegt dalībvalstīm un Komisijai " (COM(2009) 8, 21.1.2009., 7. lpp.).Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbībasBudžeta joma 06 02 Konkrētais mērķis Nr. 3 Uzlabot transporta drošībuAttiecīgās ABM / ABB darbības 060202 Eiropas Jūras drošības aģentūraParedzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.Plašāka tehniskā palīdzība, ko EMSA sniedz dalībvalstīm un KomisijaiTehniskā palīdzība, ko EMSA sniedz kaimiņvalstīm ES jūras drošības politikas veicināšanaiRezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.EMSA ikgadējās darba programmās nosaka tās darbības rādītājus. Tos pastāvīgi uzrauga Administratīvā padome. Galvenais uzraudzības līdzeklis ir gada ziņojums.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojumsĪstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasEMSA pilnvaru ierobežota paplašināšana, iekļaujot tajās jaunus uzdevumusES iesaistīšanās pievienotā vērtībaEMSA tika izveidota kā ES aģentūra, lai palīdzētu īstenot ES jūras drošības politiku.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasEMSA īpašais novērtējums 2008. gadā, kā arī ES aģentūru vispārējais novērtējums 2009. gadā ir apliecinājuši pievienoto vērtību, ko Aģentūras darbība dod Komisijai un dalībvalstīm.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemPriekšlikums atbilst ES jūras drošības politikai un tiesību aktiem un ir papildu pasākums pēc trešās kuģošanas drošības tiesību aktu paketes pieņemšanas 2009. gadā.Ilgums un finansiālā ietekme( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva-  ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.-  ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva-  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2012. līdz 2014.,-  pēc kura turpinās normāla darbībaParedzētie pārvaldības veidi[42]( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:-  ( izpildaģentūrām-  ( Kopienu izveidotām struktūrām[43]-  ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus-  ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)PĀRVALDĪBAS PASĀKUMIUzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Visas ES aģentūras darbojas saskaņā ar stingru uzraudzības sistēmu, ko veido iekšējās revīzijas resursi, Komisijas Iekšējās revīzijas dienests, Administratīvā padome, Komisija, Revīzijas palāta un budžeta lēmējinstitūcija. Šī sistēma pastāvēs arī turpmāk.Pārvaldības un kontroles sistēmaApzinātie riskiNavParedzētās kontroles metodesNepiemēroKrāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Arī turpmāk tiek piemēroti krāpšanas apkarošanas pasākumi saskaņā ar šīs regulas 20. pantu.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKMEAttiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijāmDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija… … … ... ... ... ... ... ...] | Dif./nedif. ([44]) | no EBTA valstīm[45] | no kandidātvalstīm[46] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |1.a | 06.02.02.01 [Ieguldījums EMSA I un II sadaļa] | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | NĒ |1.a | 06.02.02.02 [Ieguldījums EMSA III sadaļa] | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | NĒ |Paredzamā ietekme uz izdevumiemParedzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsMiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 1.a | Izaugsme un konkurētspēja |Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)REZULTĀTI |-  Paredzamās cilvēkresursu vajadzības-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) |( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) |Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu-  ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmāAprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.[…]-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[58]Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.[…]Trešo personu iemaksas-  Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu-  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā |EBTA ieguldījums no Norvēģijas un Īslandes, kas aprēķināts kā 2 % no papildu budžeta |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem-  ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus-  ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:-  ( pašu resursus-  ( dažādus ieņēmumus[1] Pirmais grozījums izdarīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1644/2003, OV L 245, 29.9.2003., 10. lpp.[2] Otrais grozījums izdarīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 724/2004, OV L 129, 29.4.2004., 1. lpp.[3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu, OV L 129.4.2004., 6. lpp.[4] Trešais grozījums izdarīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2038/2006, OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp., sk. arī labojumu OV L 30, 3.2.2007., 12. lpp.[5] http://www.emsa.europa.eu/[6] Sk. COM(2005)585, 23.11.2005., 5. lpp.[7] Sk. COM(2009)8, 21.1.2009., 7. lpp.[8] Sk. Padomes paziņojumu presei, dokuments 8176/09, 28. lpp.[9] Sk. 11. pantu 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem, OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.[10] Sk. EMSA tīmekļa vietni http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Uzņēmuma „COWI” ziņojuma kopsavilkums ir pieejams arī pievienotā ietekmes novērtējuma II pielikumā.[11] Sk. „COWI” pētījumu, 6. lpp.[12] Sk. EMSA tīmekļa vietni http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Bez tam ieteikumi ir izklāstīti arī pievienotā ietekmes novērtējuma I pielikumā.[13] OV L 131, 28.5.2009., 11.-135. lpp.[14] Sk. Paziņojumu „Ceļā uz jūrniecības pārraudzības integrēšanu. Vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā” COM(2009) 538 galīgā redakcija.[15] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) , OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.[16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu, OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.[17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/65/EK par ostu aizsardzības pastiprināšanu, OV L 310, 25.11.2005., 28. lpp.[18] Regulas 1406/2002 2. panta b) apakšpunkta iv) daļa pašlaik nosaka: „ Šī Aģentūras palīdzība Komisijai tiks attiecināta tikai uz kuģiem un ar tiem saistītajām uzņēmējsabiedrībām, kā arī atzītām drošības organizācijām, kas pilnvarotas veikt noteiktas ar drošību saistītas darbības”.[19] Sk. 3. panta 1. punktu: „Aģentūra tai uzticēto uzdevumu veikšanai var apmeklēt dalībvalstis pārbaudes vizītēs saskaņā ar Administratīvās padomes noteikto politiku.” Dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html sadaļā pie Administratīvās padomes 2004. gada 25. jūnija sēdes lēmumiem.[20] Sk. Paziņojumu „Eiropas aģentūras – turpmākā virzība”, COM(2008) 135.[21] Balsstiesības ir 27 ES dalībvalstu pārstāvjiem un četriem Komisijas pārstāvjiem, bet četriem speciālistiem, kas pārstāv visvairāk skartās nozares, un diviem pārstāvjiem no Norvēģijas un Īslandes balsstiesību nav.[22] Sk. 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp., un Komisijas 2006. gada 16. maija īstenošanas Regulu (EK) Nr. 736/2006 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm, OV L 129, 17.5.2006., 10. lpp.[23] OV C […], […], […], lpp.[24] OV C […], […], […], lpp..[25] OV C […], […], […], lpp.[26] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.[27] OV L 332, 28.12.2000., 1. lpp.[28] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) , OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.[29] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[30] OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.[31] OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.[32] OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.[33] OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.[34] OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.[35] OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.[36] OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.[37] OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.[38] OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.[39] OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.[40] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.[41] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.[42] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[43] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.[44] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.[45] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[46] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.[47] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[48] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).[49] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.[50] Dažāda veida rezultātus vislabāk var raksturot kā tehnisko palīdzību (TP) Komisijai un dalībvalstīm.[51] Vidējās izmaksas par vienu EMSA darbinieku tiek lēstas 98 050 EUR apmērā ( EMSA lēš, ka gada izmaksas uz vienu personāla locekli 2011. gadā ir 91 550 EUR + 5 % pieskaitāmās izmaksas, infrastruktūras un komandējuma izmaksas + 2 % inflācija 2012. gadā). No 2013. gada (= n+1) summu indeksē par 2 %.[52] "Rezultātu daudzumu" aprēķina kā nepieciešamo jauno amata vietu skaitu. Papildu cilvēkresursus, kas EMSA vajadzīgi šim rezultātam, lēš kā kopumā + 15 FTE , no kuriem 6 nodrošinās EMSA , veicot iekšējo pārdali pēc tās darbības un resursu iekšējās izvērtēšanas. 9 jaunās amata vietas pakāpeniski jāievieš šādi: 4 jaunas amata vietas 2012. gadā, 3 − 2013. gadā un 2 − 2014. gadā.[53] Šis rezultāts attiecas uz tehnisko palīdzību trešām valstīm, kas ir kaimiņvalstis.[54] "Rezultātu daudzumu" aprēķina kā nepieciešamo jauno amata vietu skaitu. Papildu cilvēkresursus, kas EMSA vajadzīgi šim rezultātam, lēš kā + 3 FTE , ko pakāpeniski ievieš trīs gados pa vienai papildu amata vietai katru gadu.[55] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.[56] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).[57] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).[58] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.