               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.6.2017
            COM(2017) 322 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanuattiecībā uz Somijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Somija 2017. gada 1. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 par finansiālo ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                 uzņēmumā Microsoft (Microsoft Mobile Oy) un vienpadsmit tā piegādes vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos (turpmāk “atlaišana”).

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

                        Dalībvalsts

                        Somija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Helsinki-Ūsimā (Ūsimā) (FI1B1),

                        Rietumsomija (Pirkanmā) (FI197),

                        Dienvidsomija (Varsinais-Suomi), (FI1C1)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2017. gada 1. februāris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2017. gada 1. februāris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2017. gada 15. februāris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2017. gada 29. marts

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2017. gada 21. jūnijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        Microsoft (Microsoft Mobile Oy))

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        12

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        62 Datorprogrammēšana, konsultēšana un citas darbības

                        Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits

                        11

                        Pārskata periods (četri mēneši)

                        2016. gada 12. jūlijs – 2016. gada 12. novembris

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        1248

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        0

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        1248

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1248

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        1000

                        Jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        5 559 300

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                           307 500

                        Kopējais budžets (EUR)

                        5 866 800

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        3 520 080

               PIETEIKUMA NOVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 Somija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2017. gada 1. februārī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 15. decembrī pieprasīja no Somijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beigsies 2017. gada 21. jūnijā.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz uzņēmuma Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) un tā 11 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu 1248 atlaistiem darba ņēmējiem. Galvenais uzņēmums darbojas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 62. nodaļā “Datorprogrammēšana, konsultēšana un citas darbības”. Microsoft Mobile Oy veiktie atlaišanas gadījumi galvenokārt atrodas NUTS 2. līmeņa reģionos Helsinki-Ūsimā, Rietumsomijā un Dienvidsomijā.

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Microsoft Mobile Oy

                        1191

                        Manpower Group Solutions

                        14

                        Accenture Oy

                        5

                        Sale Nordic Oy

                        1

                        HCL Technologies Ltd

                        3

                        Spellpoint Oy

                        1

                        ISS Palvelut OyManpower

                        20

                        Symbio Finland Oy

                        3

                        JOT Automation Oy

                        1

                        Tieto Oy

                        2

                        Lionbridge Oy

                        6

                        Varamiespalvelu-Group Oy

                        1

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 12

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1248

                        To pašnodarbināto personu kopējais skaits, kuras beigušas darbību:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:

                        1248

               Intervences kritēriji

               6.Somija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēju ir atlaisti kādā dalībvalstī, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos..

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ilgst no 2016. gada 12. jūlija līdz 2016. gada 12. novembrim.

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir šāds:

               –1191 darba ņēmējs atlaists uzņēmumā Microsoft,

               –57 darba ņēmēji atlaisti Microsoft 11 piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               9.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –1248 darba ņēmēji no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējiem par atlaišanu;

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               10.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1248.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               11.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Somija norāda, ka galvenais iemesls darbinieku skaita samazināšanai ir pasaules mēroga konkurence mobilo tālruņu nozarē un attiecīgi Microsoft Mobile Oy (un tās uz Windows balstītas operētājsistēmas) tirgus daļas samazināšanās.

               12.Pēc tam, kad Microsoft (ASV) iegādājās Nokia mobilo tālruņu uzņēmējdarbību, 2014. gadā izveidoja Microsoft Mobile Oy ar galveno mītni Espo, Somijā. Aptuveni 4700 Nokia darba ņēmēji  Somijā tika pārcelti uz Microsoft Mobile Oy.

               13.Nokia izmantoja tikai Microsoft Windows operētājsistēmu. Microsoft Mobile Oy turpināja šo praksi. 2013. gada vidū šai operētājsistēmai piederēja 3,3 % no pasaules tirgus, kas 2016. saruka līdz 0,8 %. Konkurentu operētājsistēmu, piemēram, Android un iOS (Apple) tirgus daļas 2016. gada sākumā attiecīgi pieauga līdz 82,2 % un 14,6 %.
                  6

                  7

               14.Neraugoties uz to, ka Microsoft Mobile Oy nāca klajā ar jaunām mobilām ierīcēm un ieguldīja komponentos un mārketingā, šī daļa tomēr samazinājās
                  8
                .. Konkurenti piedāvā lētākus aparatūras un operētājsistēmu produktus; tas jaunietekmes tirgos un arī Eiropā piesaista jaunus klientus.

               15.Šis pieteikums ir turpinājums vairākiem iepriekšējiem Somijas pieteikumiem par Nokia norietu (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft un EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems).

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības izbeigšanu

               16.Mobilo ierīču ražošana pamazām pārvietojas uz valstīm ar zemāku atalgojumu, kurās darba apstākļi bieži vien ir slikti
                  9
               . Zems atalgojums ir daļa no izmaksu lietderības
                  10
               . Jaunietekmes tirgos lētas mobilās ierīces ir ļoti pieprasītas. Pieaug arī Eiropas imports
                  11
               ..

               17.Nokia tirgus daļas zaudēšanu izraisīja vairāku Austrumāzijas viedtālruņu ražotāju, kuri iegūst no zemām darbaspēka un ražošanas izmaksām, agresīvā ienākšana tirgū.

               18.Uzvarētāji šajā konkurencē bija ražotāji no ASV un Āzijas, kuri izmanto Android un iOS programmatūru.

               19.Android ir simtiem partneru, īpaši Āzijā, kas katru gadu nāk klājā ar jauniem mobilajiem tālruņiem. Tiek piedāvāti daudzi Android modeļi gan vidējā, gan zemākā cenu kategorijā. Tas ir būtiski tādos tirgos kā Indija, Āfrika un Tuvie Austrumi.

               20.Mobilo ierīču ražošanas ir pārcelta no Dienvidkorejas uz Ķīnu un pavisam nesen — uz vēl zemāku izmaksu valstīm, piemēram, Vjetnamu
                  12
               .

               21.Microsoft 2016. gada maijā paziņoja, ka Somijā Microsoft Mobile Oy likvidēs līdz pat 1350 darbavietām. Visas Microsoft Mobile Oy darbības tiek izbeigtas. Helsinku-Ūsimā reģionā darbu zaudēja 550 darba ņēmēji, Pirkanmā apgabalā (Rietumsomijas reģions) 500 un Salo (Dienvidsomijas reģions) 300.

               22.Patlaban notiek EGF intervence (EGF/2016/001 FI/Microsoft), kuras mērķis atbalstīt darbiniekus, kas atlaisti no Microsoft jau agrāk. Šā priekšlikuma saņēmēji nav identiski minētās EGF intervences saņēmējiem.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

               Skartie NUTS 2. līmeņa reģioni ir Helsinki-Ūsimā, Dienvidsomija un Rietumsomija.

               Helsinki-Ūsimā

               23.Apjomīgā darba ņēmēju atlaišana laikā no 2012. līdz 2016. gadam galvenokārt skāra elektronikas un programmatūras nozares. 2016. gada rudenī atlaišanas notika dažādās ražošanas nozarēs un būvniecībā.

               24.Informācijas un komunikāciju nozarē nodarbināto personu skaits Ūsimā 2016. gada trešajā ceturksnī bija par 6000 mazāks nekā tajā pašā laikā iepriekšējā gadā. Augsti izglītotu personu grupu un IKT speciālistu vidū bezdarba līmenis joprojām turpina pieaugt
                  13
               .

               25.Helsinku, Espo un Vantā pilsētās apjomīga darba ņēmēju atlaišana laikā no 2012. līdz 2016. gadam galvenokārt skāra elektronikas un programmatūras nozares. Šie uzņēmumi no 2012. īdz 2016. gadam atlaida vairāk nekā 5000 darba ņēmēju.

               26.Apmēram 72 % no personām, ko Microsoft atlaida šajā reģionā, ir augsti izglītotas.

               Rietumsomija

               27.Šajā reģionā no Microsoft Mobile Oy atlaišanām visvairāk cieš Pirkanmā apgabals.

               28.Nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroja uzskaitē (TE biroja) 2016. gadā Pirkanmā kopā bija 38 077 nenodarbinātu darba meklētāju; 14,6 % no darbaspēka bija darbu meklējoši bezdarbnieki
                  14
               .

               29.Pirkanmā TE birojā patlaban ir reģistrēti 1700 ITK nozares bezdarbnieki. No visiem reģistrētajiem ilgtermiņa bezdarbniekiem, kas meklē darbu ITK nozarē, 2016. gadā 40 % bija no Pirkanmā.

               30.Speciālisti ar augstāko izglītību ir tā nodarbinātības grupa, kas saskaras ar vislielāko bezdarba pieaugumu. Kopumā 2016. gada septembrī šajā reģionā bija reģistrētas 6084 personas ar akadēmisku grādu kā bezdarbnieki, kas meklē darbu. Augsti izglītotu darba ņēmēju bezdarba līmenis šajā reģionā tehnoloģiju nozarē pagājušajā gadā pieauga par 8,1 procentpunktu.

               Dienvidsomija

               31.Šajā reģionā Microsoft Mobile Oy atlaišanas visvairāk skar Salo pilsētu. Saskaņā ar TE biroja informāciju Salo darbu zaudēs Microsoft 300 darbinieki.

               32.Laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam Salo pilsēta zaudēja kopā 6900 darbvietu, kas ir samazinājums par 26 procentpunktiem. Pārtraucot mobilo tālruņu ražošanu bijušajā Nokia un ekonomikas lejupslīdes dēļ, laikā no 2008. līdz 2016. gadam bezdarbs palielinājās vairāk nekā divas reizes.

               33.Bezdarba līmenis šajā reģionā ir palielinājies vairāk nekā par desmit procentu punktiem — no 7,0 līdz 17,5 %. Šis pieaugums ir ļoti liels pat salīdzinājumā ar citām Somijas pašvaldībām, kurās ir Nokia/Microsoft
                  15
               ..

               34.Salo starp bezdarbniekiem palielinājās augsti kvalificētu darba ņēmēju īpatsvars.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               35.Aplēstais atlaisto darba ņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 1000. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        740

                        (74,0 %)

                        sievietes:

                        260

                        (26,0 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        955

                        (95,5 %)

                        nav ES valstpiederīgie:

                        45

                        (4,5 %)

                        Vecuma grupa:

                        15-24 gadi

                        0

                        (0 %)

                        25-29 gadi

                        25

                        (2,5 %)

                        30-54 gadi

                        925

                        (92,5 %)

                        55-64 gadi

                        50

                        (5,0 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        0

                        (0 %)

               Ierosināto darbību attiecināmība

               36.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, ietver šādas darbības:

               –izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi: šie pasākumi ietvers darba meklēšanas apmācību, atbalstu darbaspēka mobilitātei, (EURES pakalpojumi), darbaudzināšanu (individuālas konsultācijas), karjeras veidošanu un ekspertu novērtējumu;

               –nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi: šie pasākumi ietvers atbalstu neatkarīgiem darba meklētājiem, kompetenču novērtēšanu, izmēģināšanu un personāla atlases pasākumus;

               –apmācība: šis pasākums ietvers profesionālo apmācību, tālākizglītību, nepārtrauktu apmācību un pārmaiņu apmācību, pārkvalificēšanos, kā arī ar uzņēmējdarbību un mobilitāti saistītu apmācību;

               –uzņēmējdarbības sākšanas dotācija: šis pasākums ietvers uzņēmējdarbības sākšanas dotācijas, lai veicinātu uzņēmējdarbības sākšanu, uzsāktu un izveidotu pilna laika uzņēmējdarbību IKT nozarē vai citās nozarēs;

               –algas subsīdija: šis pasākums atbalstīs nodarbinātību jaunā darbvietā, samazinot algu izmaksas. Algas subsīdija ir no 30 % līdz 50 % no algu izmaksām;

               –pabalsti par ceļa un uzturēšanās izmaksām: šis pasākums ir paredzēts, lai segtu izmaksas, kas darba meklētājam radušās apmācību laikā.

               37.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               38.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               39.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 5 866 800, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 5 559 300 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 307 500 apmērā.

               40.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 3 520 080 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas*

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet )

                        195

                        1200

                        234 000

                        Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        800

                        606

                        484 800

                        Apmācība (Koulutus)

                        535

                        6000

                        3 210 000

                        Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija (Starttiraha)

                        18

                        8000

                        144 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        4 072 800

                        (73,26 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Algas subsīdija (Palkkatuki)

                        163

                        9000

                        1 467 000

                        Pabalsti par ceļa un uzturēšanās izmaksām (Liikkuvuusavustus)

                        130

                        150

                        19 500

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        1 486 500

                        (26,74 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        9000

                        2. Pārvaldība

                        —

                        143 000

                        3. Informācija un reklāma

                        —

                        115 500

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                         40 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        307 500

                        (5,24 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        5 866 800

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        3 520 080

               *: Procenti ir noapaļoti, pārējie skaitļi nav.

               41.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               42.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               43.Somija 2016. gada 12. jūlijā sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem. Tāpēc no 2016. gada 12. jūlija līdz 2019. gada 1. februārim ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām.

               44.Somijai 2016. gada 12. jūlijā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 12. jūlija līdz 2019. gada 1. augustam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               45.Valsts priekšfinansējums vai līdzfinansējums tiek izmaksāts galvenokārt no Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas (MEE) Administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta pozīcijas. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ekonomiskās attīstības centru (ELY centru) un TE biroju darbības izdevumiem.

               46.Somija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm

               47.Somija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar darba grupu, kurā iekļauti pārstāvji no attiecīgā reģiona ELY centriem un TE birojiem, Microsoft, Somijas Tehnoloģiju nozaru apvienības, arodbiedrības Pro, Profesionālo inženieru apvienības Somijā, kā arī no Somijas Inovācijas finansēšanas aģentūras.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               48.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs MEE, kura rīkojas kā EFG pārvaldības un sertifikācijas iestāde un kā starpniekstruktūra EGF līdzekļu sadalē. EGF pārvaldības funkcijas ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam.

               49.Apstiprināšanas funkcijas uzticētas Cilvēkresursu un administratīvajai nodaļai. Maksājumus atbalsta saņēmējiem veic ar reģionālo ELY centru un TE biroju starpniecību.

               50.Attiecībā uz revīziju, atbildīgā organizācija ir neatkarīga iekšējās revīzijas vienība, kas darbojas MEE pastāvīgā sekretāra vadībā.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               51.Somija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               52.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  16
               .

               53.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 3 520 080 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               54.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  17
               .

               Saistītie tiesību akti

               55.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu piešķiršanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 3 520 080 apmērā.

               56.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
                  attiecībā uz Somijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  18
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  19
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  20
                12. pantā.

               (3)Somija 2017. gada 1. februārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) un 11 tā piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 3 520 080 apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 3 520 080 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datuma]
                  21*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share.

                     (7)

                     https://www.strategyanalytics.com/strategy-analytics/news/strategy-analytics-press-releases/strategy-analytics-press-release/2016/11/02/strategy-analytics-android-captures-record-88-percent-share-of-global-smartphone-shipments-in-q3-2016#.WTosOjclGUl

                     (8)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share.

                     (9)

                     http://www.businessinsider.com/samsung-factory-working-conditions-2012-11?r=US&IR=T&IR=T.

                     (10)

                     http://comptryx.com/product/global_salary_survey.

                     (11)

                     https://www.kantarworldpanel.com/global/News/Android-Share-Tops-75-in-Europes-Largest-Markets.

                     (12)

                     http://www.thanhniennews.com/business/samsung-shifts-plants-from-china-to-vietnam-to-protect-margins-392.html

                     (13)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1.

                     (14)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1.

                     (15)

                     http://www.itproportal.com/2015/07/20/nokias-woes-pushing-finnish-town-salo-further- into-recession/.

                     (16)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (17)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (18)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (19)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (20)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.2.2016
            COM(2016) 53 final
            2016/0031(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par informācijas apmaiņas mehānisma izveidi sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un par Lēmuma Nr. 994/2012/ES atcelšanu
            (Dokuments attiecas uz EEZ)
            {SWD(2016) 27 final}{SWD(2016) 28 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Enerģētikas savienības stratēģija (COM(2015) 80) paredz: "Attiecībā uz enerģijas (jo īpaši gāzes) piegādes drošību ir ļoti svarīgi, lai tiktu nodrošināts, ka ar enerģijas iegādi saistītie nolīgumi ar trešām valstīm ir pilnīgi saskanīgi ar ES tiesību aktiem". Līdzīgā garā arī Eiropadome 2015. gada 19. marta secinājumos aicināja ievērot "pilnīgu saskanību ar ES tiesību aktiem visos nolīgumos, kas saistīti ar gāzes iegādi no ārējiem piegādātājiem, jo īpaši pastiprinot šo nolīgumu pārredzamību un saderību ar ES enerģētiskās drošības noteikumiem".

               Informācijas apmaiņas mehānisms attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem (SVN) starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā tika izveidots ar Lēmumu, kuru Parlaments un Padome pieņēma 2012. gada 25. oktobrī un kurš stājās spēkā 2012. gada 17. novembrī (SVN lēmums)
                  1
               . Šā mehānisma galvenā iezīme ir tāda, ka Komisija veic SVN atbilstības pārbaudes pēc dalībvalsts un trešās valsts nolīguma noslēgšanas.

               No 2012. gada Komisija ir uzkrājusi lielu pieredzi šā mehānisma īstenošanā. Kopumā, kā norādīts ietekmes novērtējumā par SVN lēmuma grozīšanu un ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par SVN lēmuma piemērošanu, Komisijas vērtējums ir tāds: lai gan pašreizējā sistēma ir piemērota informācijas saņemšanai par pastāvošajiem SVN un to radīto problēmu apzināšanai attiecībā uz saskanību ar ES tiesību aktiem, ar to nepietiek neatbilstību novēršanai. Konkrēti, Enerģētikas savienības stratēģijā teikts: "Esam pieredzējuši, ka praksē šādu nolīgumu pārskatīšana ir ļoti sarežģīta. Parakstītāju nostāja jau tikusi apstiprināta, kas rada politisko spiedienu nemainīt nevienu nolīguma aspektu."

               Tādēļ Komisijas iesaistīšanās pirms dalībvalsts un trešās valsts nolīguma noslēgšanas radītu būtisku pievienoto vērtību, novēršot iespējamos konfliktus starp dalībvalstu pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām līgumtiesībām un ES tiesību aktiem.

               Tādējādi SVN lēmuma grozīšanai ir divi galvenie mērķi:

               1) nodrošināt SVN atbilstību ES tiesību aktiem, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un veicinātu ES enerģētisko drošību; un

               2) veicināt SVN pārredzamību, lai paaugstinātu ES enerģijas piegādes rentabilitāti un pastiprinātu dalībvalstu savstarpējo solidaritāti.

               Atbilstība spēkā pastāvošiem politikas noteikumiem šajā politikas jomā

               Šis priekšlikums atbilst vairākiem ES līmenī pieņemtiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot ES enerģijas tirgus darbību un paaugstināt ES enerģētisko drošību.

               Pašreizējā SVN lēmuma pārskatīšana daļēji ir rezultāts, ko nodrošina Enerģētikas savienības stratēģija, kas pieņemta 2015. gada februārī un nosaka atjauninātās ES enerģētikas politikas vispārējo kontekstu un pārvaldības struktūru.

               Enerģētikas savienības stratēģijas Rīcības plānā ir paredzēti vairāki pasākumi ES enerģētiskās drošības stiprināšanai. Tādēļ šis priekšlikums jāskata saistībā ar citām iniciatīvām, tostarp grozījumiem Gāzes piegādes drošības regulā
                  2
               . SVN lēmums ir cieši saistīts ar Gāzes piegādes drošības regulu, taču izveido informācijas apmaiņas mehānismu ar plašāku piemērošanas jomu. SVN lēmumā SVN tiek definēts kā "juridiski saistošs nolīgums starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm, kurš ietekmē iekšējā enerģijas tirgus darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā". Tādēļ SVN lēmumu piemēro visiem ar enerģijas patēriņu saistītajiem piegādes un infrastruktūras SVN, īpaši gāzes, naftas un elektrības jomā. Nav iekļauti tikai tie SVN, kas attiecas uz jautājumiem Euratom līguma darbības laukā. Šiem SVN Euratom līguma 103. pants paredz īpašu priekšpārbaudes procedūru.

               SVN lēmuma jomā neietilpst komerciāli līgumi starp komercstruktūrām
                  3
               . Šis priekšlikums neattiecina SVN lēmuma jomu uz komerciālajiem līgumiem, kas saistīti ar SVN, jo, kā norādīts Enerģētikas savienības stratēģijā, uz šiem jautājumiem saistībā ar komerciāliem gāzes piegādes līgumiem attiecas priekšlikums pārskatīt Gāzes piegādes drošības regulu.

               Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Šis priekšlikums papildina ne tikai ES enerģētikas politiku. Nodrošinot SVN atbilstību ES tiesību aktiem, tas papildina politiku arī citās Savienības tiesību jomās, piemēram, iekšējā tirgus, konkurences un publiskā iepirkuma jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

               Iepriekš minētie šā priekšlikuma mērķi atbilst šādiem ES Līguma mērķiem:

               nodrošināt enerģijas piegādes drošību Savienībā (LESD 194. panta 1. punkta b) apakšpunkts);

               izveidot funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties (LES 3. panta 3. punkts; LESD 194. panta 1. punkts).

               Tādējādi grozītā SVN lēmuma priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 194. pants, tāpat kā spēkā esošajam SVN lēmumam, ko Parlaments un Padome pieņēma 2012. gada 25. oktobrī.

               Subsidiaritāte (jomās, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē)

               ES rīcības nepieciešamība. Juridiskais pamats SVN lēmuma grozīšanai ir LESD 194. pants. Pamatojoties uz to, 2012. gadā tika pieņemts SVN lēmums, kas ievēro subsidiaritātes principu. Tomēr, ieviešot obligātu Komisijas priekšpārbaudi, SVN lēmums tiktu mainīts. Šādas izmaiņas nozīmētu dalībvalstu uzdevumu nodošanu ES. Kā iepriekš teikts, pieredze liecina, ka ar dalībvalstu novērtējumu nepietiek, lai nodrošinātu apmierinošu SVN atbilstību ES tiesību aktiem, un tas rada juridisku nenoteiktību. Komisijas iesaistīšanās pirms noslēgšanas radītu būtisku pievienotu vērtību šo problēmu risināšanā (it īpaši konfliktos starp dalībvalstu pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām līgumtiesībām un ES tiesību aktiem).

               ES pievienotā vērtība. Enerģētikas infrastruktūras un tirgu pakāpeniska integrācija, kopīgā atkarība no ārējiem piegādātājiem, nepieciešamība nodrošināt solidaritāti krīzes laikā — tas viss nozīmē, ka fundamentālus politiskos lēmumus enerģētikas jomā nedrīkst pieņemt tikai valstu līmenī vien, neiesaistot kaimiņvalstis un ES. SVN lēmums atrodas punktā, kur krustojas ārējā dimensija (jo attiecas uz nolīgumiem ar trešām valstīm) un iekšējais tirgus (jo neatbilstīgie noteikumi, piemēram, klauzulas par galamērķi, negatīvi ietekmē enerģijas produktu brīvu plūsmu iekšējā tirgū). Tādēļ, šā priekšlikuma ietvaros stiprinot sadarbību un pārredzamību ES līmenī, nepārprotami rodas pievienota vērtība.

               Proporcionalitāte

                  Priekšlikuma mērķi ir šādi:

               1) nodrošināt SVN atbilstību Savienības tiesību aktiem, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un veicinātu ES enerģētisko drošību; un

               2) veicināt SVN pārredzamību, lai paaugstinātu ES enerģijas piegādes rentabilitāti un pastiprinātu dalībvalstu savstarpējo solidaritāti.

                  Šo mērķu sasniegšanai būtībā tiek piedāvāts fakultatīvu paraugklauzulu apvienojums ar SVN priekšpārbaudi pirms parakstīšanas. Kā paskaidrots SVN lēmuma grozīšanas ietekmes novērtējumā, pašreizējās sistēmas paturēšana nebūtu lietderīga. Jo īpaši, līdz šim nav izbeigts neviens SVN, ko Komisija atzinusi par problemātisku.

                  Ietekmes novērtējumā arī secināts, ka, izvēloties izstrādāt obligāta parauga klauzulas, tās palīdzētu dalībvalstīm novērst neatbilstību ar Savienības tiesību aktiem, tomēr daudzas un dažādas situācijas un uzņēmējdarbības modeļi, kas ietilpst SVN lēmuma jomā, neļautu izstrādāt tāda parauga klauzulas, kas būtu pietiekami precīzas, lai nodrošinātu juridisku skaidrību un aizstātu galīgā dokumenta projekta padziļinātu priekšpārbaudi. Turklāt atkarībā no trešās valsts nostājas un kaulēšanās spējas dalībvalstīm var neizdoties iekļaut SVN kāda konkrēta parauga klauzulas.

                  Tādējādi ietekmes novērtējumā tiek secināts, ka izvēle veikt obligātu priekšpārbaudi ir vismazāk stingrākā metode neatbilstīgu SVN novēršanai.

               Juridiskā instrumenta izvēle

                  Pastāvošais tiesību akts šajā jomā ir SVN lēmums. Priekšlikuma mērķis ir pastiprināt un attīstīt pasākumus un procedūras, kas paredzētas esošajā lēmumā. Tādējādi bija pareizi par juridisko instrumentu izvēlēties lēmumu. Ņemot vērā jauno elementu daudzumu un apjomu, lēmuma projekts paredz atcelt un aizstāt pašreizējo Lēmumu Nr. 994/2012/ES, nevis grozīt pašreizējos noteikumus.

               3.PAVEIKTĀ NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS

               Paveiktā novērtējums/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Priekšlikuma pamatā ir Komisijas iegūtā pieredze, īstenojot SVN lēmumu pēc tā stāšanās spēkā 2012. gada 17. novembrī, un tā ir analizēta novērtējuma ziņojumā, kas pievienots pielikumā ietekmes novērtējumam par SVN lēmuma grozīšanu, un ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par pašreizējā SVN lēmuma piemērošanu.

               Attiecībā uz SVN lēmuma efektivitāti šie ziņojumi secina, ka pašreizējie noteikumi (jo īpaši tajos paredzētās atbilstības pārbaudes pēc nolīguma noslēgšanas) nav izraisījuši noslēgto neatbilstīgo SVN pārveidošanu par atbilstīgiem nolīgumiem un nav tieši ietekmējuši dalībvalstu sarunas ar trešām valstīm. Komisijai ne reizi nav brīvprātīgi iesniegts neviens SVN projekts priekšpārbaudei. Tādēļ SVN lēmums tā pašreizējā veidā nav uzskatāms par efektīvu.

               Ziņojumos arī secināts, ka kopumā izmaksas, kas saistītas ar pašreizējo SVN lēmumu, ir pamatotas, ņemot vērā to sniegto labumu, jo tās aizsargā iekšējā enerģijas tirgus darbību un veicina piegādes drošību. Tomēr SVN lēmums būtu noderīgāks, ja tajā paredzētās atbilstības pārbaudes būtu priekšpārbaudes (ex-ante), nevis pēcpārbaudes (ex-post), kā patlaban. Tas būtiski uzlabotu juridisko noteiktību un ļautu dalībvalstīm un Komisijai ietaupīt līdzekļus.

               Turklāt minētie ziņojumi paskaidro, ka SVN arī turpmāk būs galvenā nozīme ES enerģētikas nozarē. Tādēļ SVN lēmums ir būtisks, taču ir jāpielāgo enerģijas piegādes mainīgajam raksturam un maršrutiem (ceļiem). Ziņojumi arī uzsver, ka SVN lēmumam nepārprotami ir ES pievienota vērtība, jo tas atvieglina sadarbību un pārredzamību ES līmenī un veicina piegādes drošību, kā arī iekšējā enerģijas tirgus darbību.

               Tādējādi kopumā šajos ziņojumos secināts, ka pašreizējā SVN lēmumā paredzētās procedūras nav pilnīgi piemērotas un galvenā procesuālā problēma šajā jomā ir tas, ka atbilstības pārbaudes ir pēcpārbaudes, kā paredzēts līdzšinējā sistēmā, un tā cēlonis ir grūtās iestāžu sarunas, pieņemot SVN lēmumu 2012. gadā.

                  Šis priekšlikums tiecas novērst konstatētās nepilnības.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Sabiedriskā apspriešana tika organizēta no 2015. gada 28. jūlija līdz 22. oktobrim. Komisija saņēma aptuveni 25 iesniegumus no ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstīm un vairākām apvienībām (reglamentējošajām un nozares apvienībām), un apspriešanā saņemto iesniegumu daudzums ir uzskatāms par pietiekamu.

               Visi respondenti uzsvēra SVN lielo nozīmi enerģijas piegādes drošībā un iekšējā enerģijas tirgus pareizā darbībā. Attiecībā uz nepieciešamību nostiprināt SVN lēmuma izveidoto sistēmu un vislabāko veidu, kā to izdarīt, respondentu viedokļi atšķīrās.

               Pilns pārskats par sabiedriskās apspriešanas rezultātiem ir iekļauts pielikumā ietekmes novērtējumam par SVN lēmuma grozīšanu un nekonfidenciālajās atbildēs, kas publicētas Komisijas vietnē
                  4
               .

               Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Informācija par SVN lēmuma īstenošanu daļēji ir konfidenciāla, jo to paredz vairāki noteikumi pašā SVN lēmumā (4. pants "Konfidencialitāte") un vairāki izņēmumi, kas paredzēti Regulā Nr. 1049/2001
                  5
                par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4. panta 1. punkta a) apakšpunkta 3. ievilkums — starptautisko attiecību aizsardzībai, 4. panta 5. punkts — pēc dalībvalsts lūguma neizpaust dokumentu, kas ir izdots minētajā dalībvalstī, bez tās iepriekšējas piekrišanas, vai 4. panta 2. punkta 2. ievilkums — tiesvedības un juridisku konsultāciju aizsardzībai). Konfidencialitātes un citu iemeslu dēļ tika nolemts neveikt ārēju pētījumu par pašreizējā SVN lēmuma īstenošanu.

               Ietekmes novērtējums

                  Visi piedāvātie pasākumi tika atbalstīti ietekmes novērtējumā. Normatīvās izpētes padomes labvēlīgs atzinums tika saņemts 2015. gada 4. decembrī.

                  Ietekmes novērtējumā tika izskatīti pieci politiski risinājumi.

               1. risinājums. Pašreizējā situācija — SVN lēmums netiek mainīts, bet tiek nostiprināta politika attiecībā uz pārkāpumiem.

               2. risinājums. Paraugklauzulas iekļaušanai SVN, kas nepārkāpj ES tiesību aktus/vadlīnijas.

               3. risinājums. Komisijas veikta obligāta SVN priekšpārbaude.

               4. risinājums. Komisijas obligāta piedalīšanās novērotāja statusā sarunās par SVN.

               5. risinājums. Komisijas vestas sarunas par ES nolīgumiem enerģētikas jomā.

                  Ietekmes novērtējumā tika secināts, ka lētākais, lietderīgākais un samērīgākais ir 3. risinājums.

               Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Priekšlikums radīs ierobežotu administratīvā sloga palielināšanos.

               Pamattiesības

                  Nepiemēro.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē ES budžetu.

               5.PĀRĒJIE ELEMENTI

               Īstenošanas plāni un pārraudzības, novērtēšanas un ziņojumu sniegšanas kārtība

               SVN lēmuma 8. pantā ir paredzēts pārskatīšanas noteikums. Šis pants paredz, ka Komisijai jāsagatavo ziņojums līdz 2016. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc trim gadiem.

               Papildus novērtējuma ziņojumam, kas iekļauts pielikumā ietekmes novērtējumam par SVN lēmuma grozīšanu, pirmais ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ir pievienots šim priekšlikumam par SVN lēmuma pārskatīšanu.

               Turpmāk Komisija plāno izstrādāt nākamo ziņojumu līdz 2020. gada 1. janvārim, kā paredzēts SVN lēmuma 8. pantā.

               Visbeidzot, Komisija kā Līgumu uzraudzītāja vajadzības gadījumā sāks procedūru, kas paredzēta Līguma 258. pantā, ja kāda dalībvalsts neizpildīs pienākumus, kas saistīti ar Savienības tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu.

               Paskaidrojuma dokumenti (direktīvām)

               Nepiemēro.

               Priekšlikuma noteikumu sīkāks skaidrojums

                  Grozītais lēmums satur tālāk minētos elementus.

               1.Paziņošanas pienākumi attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem:

               dalībvalsts pienākums informēt Komisiju par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti par jauna starpvaldību nolīguma noslēgšanu vai pastāvoša nolīguma grozīšanu;

               pienākums regulāri informēt Komisiju pēc tam, kad iesniegts šāds paziņojums par sarunām;

               Komisijas dienesti var sniegt dalībvalstij ieteikumu, kā novērst starpvaldību nolīguma neatbilstību Savienības tiesību aktiem vai Padomes vai Eiropadomes secinājumos paustajām Savienības politiskajām nostājām, ja dalībvalsts iesniedz Komisijai paziņojumu par sarunām;

               dalībvalsts pienākums paziņot Komisijai starpvaldību nolīguma vai grozījuma projektu ar visiem pievienotajiem dokumentiem, tiklīdz puses sarunās panāk vienošanos par visiem galvenajiem elementiem, lai Komisija varētu veikt priekšpārbaudi;

               dalībvalsts pienākums paziņot Komisijai starpvaldību nolīgumu vai grozījumus ar visiem pievienotajiem dokumentiem pēc ratifikācijas;

               dalībvalsts pienākums paziņot Komisijai visus pastāvošos starpvaldību nolīgumus vai grozījumus ar visiem pievienotajiem dokumentiem;

               uz uzņēmumu savstarpējiem nolīgumiem paziņošanas pienākums neattiecas, taču tos var iesniegt brīvprātīgi;

               Komisijas pienākums lietot saņemto informāciju un dokumentus kopīgi ar citām dalībvalstīm saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem.

               2.Komisijas novērtējums:

               Komisijas pienākums veikt starpvaldību nolīguma vai grozījumu projekta priekšpārbaudi un sešu nedēļu laikā informēt dalībvalsti par šaubām par saderību ar Savienības tiesību aktiem, it īpaši iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem un Savienības konkurences tiesībām;

               Komisijas pienākums informēt dalībvalsti par tās viedokli attiecībā uz starpvaldību nolīguma vai grozījumu saskanību ar Savienības tiesībām 12 nedēļu laikā pēc paziņošanas datuma;

               dalībvalsts nedrīkst noslēgt piedāvāto starpvaldību nolīgumu vai grozījumus līdz brīdim, kad Komisija informē dalībvalsti par jebkurām šaubām un tās viedokli. Noslēdzot piedāvāto starpvaldību nolīgumu vai grozījumu, dalībvalsts maksimāli ņem vērā Komisijas viedokli;

               Komisijas pienākums veikt pastāvošo starpvaldību nolīgumu vai grozījumu pēcpārbaudi un informēt dalībvalstis, ja rodas šaubas par šo nolīgumu saskanību ar Savienības tiesībām, deviņu mēnešu laikā pēc to paziņošanas.

               3.Paziņošanas pienākumi un Komisijas novērtējums par nesaistošajiem aktiem:

               dalībvalsts pienākums iesniegt Komisijai pastāvošos un turpmākos nesaistošos aktus ar visiem pievienotajiem dokumentiem;

               Komisija var veikt iesniegtā nesaistošā akta pēcpārbaudi un par to informēt dalībvalsti, ja tā atzīst, ka šā nesaistošā akta īstenošanas pasākumi var nonākt pretrunā Savienības tiesību aktiem;

               Komisijas pienākums lietot saņemtos dokumentus kopīgi ar citām dalībvalstīm saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem.

               2016/0031 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par informācijas apmaiņas mehānisma izveidi sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un par Lēmuma Nr. 994/2012/ES atcelšanu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 2. punktu;

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu;

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem;

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  6
               ;

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu;

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru
                  7
               ,

               tā kā:

               (1)Iekšējā enerģijas tirgus pareizai darbībai nepieciešams, lai uz Savienībā importēto enerģiju pilnībā attiektos noteikumi, ar ko izveido iekšējo enerģijas tirgu. Iekšējais enerģijas tirgus, kas nedarbojas pareizi, nostāda Savienību neaizsargātā un diskriminētā stāvoklī enerģijas piegādes drošības jomā un apdraud potenciālās Eiropas patērētāju un rūpniecības priekšrocības.

               (2)Enerģētikas savienības stratēģijai, ko Komisija pieņēma 2015. gada 25. februārī
                  8
               , ir mērķis nodrošināt patērētājiem drošu, ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un pieejamu enerģiju. Precīzāk, Enerģētikas savienības stratēģija uzsver, ka nolīgumu par enerģijas iegādi no trešām valstīm pilnīga atbilstība Savienības tiesību aktiem ir svarīga enerģijas drošības nodrošināšanai, pamatojoties uz analīzi, kas jau tika veikta 2014. gada maija Eiropas Enerģētikas drošības stratēģijā
                  9
               . Tāpat arī Eiropadome 2015. gada 19. marta secinājumos aicināja ievērot pilnīgu saskanību ar Savienības tiesību aktiem visos nolīgumos, kas saistīti ar gāzes iegādi no ārējiem piegādātājiem, it īpaši, pastiprinot šo nolīgumu pārredzamību un saderību ar Savienības enerģijas piegādes drošības noteikumiem.

               (3)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 994/2012/ES
                  10
                bija noderīgs, lai varētu saņemt informāciju par pastāvošajiem starpvaldību nolīgumiem un apzināt to radītās problēmas attiecībā uz saskanību ar Savienības tiesību aktiem.

               (4)Tomēr izrādījās, ka Lēmums Nr. 994/2012/ES nav efektīvs, jo nespēj nodrošināt starpvaldību nolīgumu atbilstību Savienības tiesību aktiem. Minētais lēmums lielākoties balstījās uz starpvaldību nolīgumu novērtējumu, ko Komisija veica pēc tam, kad dalībvalstis tos bija noslēgušas ar trešām valstīm. Lēmuma Nr. 994/2012/ES īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka šādā pēcpārbaudē netiek pilnībā izmantotas visas iespējas nodrošināt starpvaldību nolīgumu atbilstību Savienības tiesību aktiem. Konkrēti, starpvaldību nolīgumi bieži vien nesatur piemērotus izbeigšanas vai pielāgošanas noteikumus, kas ļautu dalībvalstīm saskaņot starpvaldību nolīgumus ar Savienības tiesību aktiem saprātīgā termiņā. Turklāt parakstītāju nostājas jau ir apstiprinātas, un tas rada politisko spiedienu nemainīt nevienu nolīguma aspektu.

               (5)Lai novērstu ikkatru neatbilstību Savienības tiesību aktiem un sekmētu pārredzamību, dalībvalstīm iespējami drīz jāinformē Komisija par nodomu sākt sarunas par jauniem starpvaldību nolīgumiem vai pastāvošu starpvaldību nolīgumu grozījumiem. Komisija regulāri jāinformē par šo sarunu gaitu. Dalībvalstīm jābūt iespējai uzaicināt Komisiju piedalīties sarunās kā novērotājai.

               (6)Sarunu laikā Komisijai jābūt iespējai sniegt ieteikumus par to, kā novērst nesaderību ar Savienības tiesību aktiem. Konkrēti, Komisija kopā ar dalībvalstīm varētu izstrādāt neobligātas paraugklauzulas vai vadlīnijas. Komisijai jābūt iespējai vērst uzmanību uz Savienības enerģētikas politikas mērķiem, dalībvalstu savstarpējās solidaritātes principu un Padomes vai Eiropadomes secinājumos paustajām Savienības politiskajām nostājām.

               (7)Lai nodrošinātu saderību ar Savienības tiesību aktiem, dalībvalstīm jāpaziņo par starpvaldību nolīguma projektu Komisijai, pirms tas kļūst pusēm juridiski saistošs. Komisijai sadarbības garā jāpalīdz dalībvalstij apzināt atbilstības problēmas starpvaldību nolīguma vai grozījumu projektā. Tad attiecīgā dalībvalsts būs labāk sagatavojusies noslēgt nolīgumu, kas atbilst Savienības tiesību aktiem. Komisijai nepieciešams pietiekams laiks, lai veiktu novērtēšanu un nodrošinātu iespējami lielāku juridisko noteiktību, vienlaikus nepieļaujot nevajadzīgu kavēšanos. Lai varētu pilnībā izmantot Komisijas atbalstu, dalībvalstīm jāatturas no starpvaldību nolīguma noslēgšanas, kamēr Komisija nav informējusi dalībvalsti par savu vērtējumu. Dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai rastu piemērotu risinājumu, kas novērstu apzinātās nesaderības.

               (8)Saistībā ar Enerģētikas savienības stratēģiju vissvarīgākā joprojām ir jau noslēgto un vēl topošo starpvaldību nolīgumu pārredzamība. Tādēļ dalībvalstīm arī turpmāk jāpaziņo Komisijai par pastāvošajiem un plānotajiem starpvaldību nolīgumiem, kuri jau stājušies spēkā vai kurus paredzēts piemērot Vīnes konvencijas par līgumtiesībām 25. panta nozīmē, kā arī par jaunajiem starpvaldību nolīgumiem.

               (9)Komisijai jānovērtē to starpvaldību nolīgumu saderība ar Savienības tiesību aktiem, kuri jau stājušies spēkā vai kurus plānots piemērot pirms šā lēmuma stāšanās spēkā, un attiecīgi jāinformē dalībvalstis. Nesaderības gadījumā dalībvalstīm jādara viss iespējamais, lai rastu piemērotu risinājumu, kas novērstu apzinātās nesaderības.

               (10)Šo lēmumu piemēro tikai starpvaldību nolīgumiem, kas ietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai enerģijas piegādes drošību Savienībā. Šaubu gadījumā dalībvalstīm jāapspriežas ar Komisiju. Principā nolīgumi, kas vairs nav spēkā vai ko vairs nepiemēro, neietekmē iekšējo enerģijas tirgu un enerģijas piegādes drošību Savienībā, tādēļ šis lēmums uz tiem neattiecas.

               (11)Dalībvalstis veido attiecības ar trešām valstīm, ne tikai noslēdzot starpvaldību nolīgumus, bet arī izmantojot nesaistošus aktus. Pat ja šie akti nav juridiski saistoši, tos var izmantot, lai veidotu detalizētu enerģētikas infrastruktūras un enerģijas piegādes sistēmu. Šajā jomā nesaistošie akti var ietekmēt iekšējo enerģijas tirgu tāpat kā starpvaldību nolīgumi, jo to īstenošana var izraisīt Savienības tiesību aktu pārkāpumus. Tādēļ, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz visiem dalībvalstu piemērotajiem pasākumiem, kas var ietekmēt iekšējo enerģijas tirgu un enerģētisko drošību, dalībvalstīm pēc noslēgšanas jāiesniedz Komisijai arī attiecīgie nesaistošie akti. Komisijai jānovērtē iesniegtie nesaistošie akti un, ja nepieciešams, attiecīgi jāinformē dalībvalsts.

               (12)Šim lēmumam nebūtu jāattiecas uz starpvaldību nolīgumiem vai nesaistošiem aktiem, kas pilnībā jādara zināmi Komisijai, izpildot citus Savienības tiesību aktus, vai kas attiecas uz jautājumiem, ko regulē, piemēram, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums.

               (13)Šim lēmumam nebūtu jārada pienākumi attiecībā uz nolīgumiem starp uzņēmumiem. Tomēr dalībvalstīm jānodrošina iespēja brīvprātīgi paziņot Komisijai par šādus nolīgumiem, uz kuriem sniegta nepārprotama atsauce starpvaldību nolīgumos vai nesaistošos aktos.

               (14)Saņemtā informācija Komisijai jādara pieejama visām pārējām dalībvalstīm drošā elektroniskā veidā. Komisijai jāņem vērā dalībvalstu lūgumi iesniegto informāciju traktēt kā konfidenciālu. Tomēr konfidencialitātes pieprasījumi nedrīkst ierobežot pašas Komisijas piekļuvi konfidenciālai informācijai, jo Komisijai ir nepieciešama visaptveroša informācija, lai varētu veikt novērtēšanu. Komisijai jāuzņemas atbildība par konfidencialitātes noteikumu ievērošanas nodrošināšanu. Konfidencialitātes pieprasījumi nedrīkst ierobežot tiesības piekļūt dokumentiem, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001
                  11
               .

               (15)Ja dalībvalsts uzskata starpvaldību nolīgumu par konfidenciālu, tai jāiesniedz Komisijai nolīguma kopsavilkums, kuru var lietot kopīgi ar citām dalībvalstīm.

               (16)Pastāvīgai informācijas apmaiņai par starpvaldību nolīgumiem Savienības līmenī jānodrošina labās prakses izstrāde. Pamatojoties uz šo labo praksi, vajadzības gadījumā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu attiecībā uz Savienības ārpolitiku, Komisijai jāizstrādā fakultatīvas paraugklauzulas, kas izmantojamas starpvaldību nolīgumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādas paraugklauzulas jāizmanto ar mērķi novērst starpvaldību nolīgumu pretrunas Savienības tiesību aktiem, it īpaši noteikumiem par iekšējo enerģijas tirgu un konkurences tiesībām, kā arī pretrunas Savienības noslēgtajiem starptautiskajiem nolīgumiem. To izmantošana ir fakultatīva, un jāparedz iespēja to saturu pielāgot konkrētiem apstākļiem.

               (17)Uzlabotām savstarpējām zināšanām par pastāvošiem un jauniem starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem jānodrošina labāka koordinācija enerģētikas jautājumos starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju. Šādai uzlabotai koordinācijai jānodrošina dalībvalstīm iespēja pilnībā izmantot Savienības politisko un ekonomisko ietekmi un jānodrošina Komisijai iespēja piedāvāt risinājumus problēmām, kas atklātas starpvaldību nolīgumu jomā.

               (18)Komisijai jāatvieglina un jāveicina koordinācija starp dalībvalstīm, lai varētu stiprināt Savienības vispārējo stratēģisko nozīmi, izmantojot stingru, efektīvu un koordinētu pieeju ražojošām, tranzīta un patērējošām valstīm.

               (19)Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem enerģētikas jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šā lēmuma, ko piemēro visās dalībvalstīs, ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums neparedz neko tādu, kas nav vajadzīgs mērķa sasniegšanai.

               (20)Šā lēmuma prasības nedrīkst ierobežot Savienības noteikumu piemērošanu pārkāpumu, valsts atbalsta un konkurences jomā. Konkrēti, Komisijai ir tiesības sākt pienākumu neizpildes procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 258. pantu, ja tā atzīst, ka dalībvalsts nav izpildījusi LESD noteiktos pienākumus.

               (21)2020. gadā Komisijai jānovērtē, vai šis lēmums ir pietiekams un efektīvs, lai nodrošinātu starpvaldību nolīgumu atbilstību Savienības tiesībām, un vai starp dalībvalstīm pastāv augsta līmeņa koordinācija attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā.

               (22)Lēmums Nr. 994/2012/ES ir jāatceļ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Priekšmets un darbības joma

               1.Šis lēmums izveido mehānismu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem enerģētikas jomā, kā definēts 2. pantā, lai optimizētu iekšējā enerģijas tirgus darbību.

               2.Šo lēmumu nepiemēro starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem, uz kuriem pilnībā attiecas citas īpašas paziņošanas procedūras, kas noteiktas Savienības tiesību aktos.

               2. pants

               Definīcijas

               Lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1."starpvaldību nolīgums" ir katrs juridiski saistošs nolīgums starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm, ja tas ietekmē iekšējā enerģijas tirgus izmantošanu vai darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā; tomēr, ja šāds juridiski saistošs nolīgums attiecas arī uz citiem jautājumiem, par "starpvaldību nolīgumu" ir uzskatāmi vienīgi tie noteikumi, kas attiecas uz enerģētiku, tostarp vispārīgie noteikumi, ko piemēro šiem ar enerģiju saistītajiem noteikumiem;

               2."pastāvošs starpvaldību nolīgums" ir starpvaldību nolīgums, kas stājies spēkā vai ko piemēro provizoriski pirms šā lēmuma stāšanās spēkā;

               3."nesaistošs akts" ir juridiski nesaistoša vienošanās starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm, piemēram, saprašanās memorands, kopīga deklarācija, kopīga ministru deklarācija, kopīga rīcība vai kopīgs uzvedības kodekss, kas satur Savienības tiesību interpretāciju, uzliek nosacījumus enerģijas piegādei (piemēram, daudzumus un cenas) vai enerģētikas infrastruktūras attīstībai;

               4."pastāvošs nesaistošs akts" ir nesaistošs akts, kas parakstīts vai par ko citādi panākta vienošanās pirms šā lēmuma stāšanās spēkā.

               3. pants

               Pienākumi paziņot par starpvaldību nolīgumiem

               1.Kad dalībvalsts plāno sākt sarunas ar trešo valsti, lai grozītu pastāvošu starpvaldību nolīgumu vai noslēgtu jaunu starpvaldību nolīgumu, dalībvalsts rakstveidā informē Komisiju par savu nodomu iespējami ilgāku laiku pirms plānotās sarunu sākšanas.

               Ja dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu paziņojumu par sarunām, attiecīgā dalībvalsts regulāri informē Komisiju par sarunu gaitu.

               2.Tiklīdz puses ir vienojušās par visiem galvenajiem elementiem starpvaldību nolīguma vai pastāvoša starpvaldību nolīguma grozījumu projektā, bet pirms oficiālo sarunu slēgšanas, attiecīgā dalībvalsts dara zināmu Komisijai šo nolīguma vai grozījumu projektu kopā ar jebkuriem pielikumiem, lai tā veiktu iepriekšēju novērtēšanu saskaņā ar 5. pantu.

               Ja starpvaldību nolīguma projekts vai pastāvoša starpvaldību nolīguma grozījumu projekts nepārprotami atsaucas uz citiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts iesniedz arī šos citus dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kas var ietekmēt iekšējā enerģijas tirgus darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā.

               3.Ratificējot starpvaldību nolīgumu vai starpvaldību nolīguma grozījumus, attiecīgā dalībvalsts dara zināmu Komisijai šo starpvaldību nolīgumu vai grozījumus, tostarp arī pielikumus.

               Ja ratificētais starpvaldību nolīgums vai grozījumi starpvaldību nolīgumā nepārprotami atsaucas uz citiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts iesniedz arī šos citus dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kas var ietekmēt iekšējā enerģijas tirgus darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā.

               4.2. un 3. punktā noteiktais pienākums ziņot Komisijai neattiecas uz līgumiem starp uzņēmumiem.

               5.Visi paziņojumi saskaņā ar šā panta 1.–3. punktu, 6. panta 1. un 2. punktu un 7. panta 1. un 2. punktu jāiesniedz, izmantojot Komisijas norādīto tīmekļa lietotni. Laikposmus, kas minēti 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 3. punktā, sāk skaitīt no dienas, kad lietotnē reģistrēts pilns paziņojuma fails.

               4. pants

               Komisijas palīdzība

               1.Ja dalībvalsts iesniedz Komisijai paziņojumu par sarunām saskaņā ar 3. panta 1. punktu, Komisijas dienesti var to konsultēt par to, kā novērst sarunās apspriestā starpvaldību nolīguma vai pastāvošā starpvaldību nolīguma grozījumu neatbilstību Savienības tiesību aktiem. Minētā dalībvalsts var arī lūgt Komisijas palīdzību šajās sarunās.

               2.Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma vai pēc Komisijas lūguma un ar attiecīgās dalībvalsts rakstveida piekrišanu Komisija var piedalīties sarunās kā novērotāja.

               3.Ja Komisija piedalās sarunās kā novērotāja, tā var konsultēt attiecīgo dalībvalsti par to, kā novērst sarunās apspriestā starpvaldību nolīguma vai grozījumu neatbilstību Savienības tiesību aktiem.

               5. pants

               Novērtēšana Komisijā

               1.Komisija sešu nedēļu laikā pēc starpvaldību nolīguma vai grozījumu pilna projekta, tostarp pielikumu, paziņošanas datuma saskaņā ar 3. panta 2. punktu informē attiecīgo dalībvalsti par visām šaubām, kas tai radušās par šā starpvaldību nolīguma vai grozījumu projekta saderību ar Savienības tiesību aktiem, it īpaši ar iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem un Savienības konkurences tiesībām. Ja minētajā termiņā nav saņemta Komisijas atbilde, uzskatāms, ka Komisijai nav šaubu.

               2.Ja Komisija saskaņā ar 1. punktu informē attiecīgo dalībvalsti, ka tai radušās šaubas, tā 12 nedēļu laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma datuma informē attiecīgo dalībvalsti par savu viedokli attiecībā uz minētā starpvaldību nolīguma vai grozījumu projekta saderību ar Savienības tiesību aktiem, it īpaši iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem un Savienības konkurences tiesībām. Ja minētajā termiņā Komisijas atzinums nav saņemts, uzskatāms, ka Komisija nav cēlusi iebildumus.

               3.Ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu 1. un 2. punktā minētos termiņus var pagarināt. Ja apstākļi prasa, 1. un 2. punktā minētos termiņus ar Komisijas atļauju saīsina.

               4.Dalībvalsts neparaksta, neratificē un neapstiprina starpvaldību nolīguma vai pastāvoša starpvaldību nolīguma grozījumu projektu līdz brīdim, kad Komisija informē dalībvalsti par šaubām saskaņā ar 1. punktu vai, attiecīgā gadījumā, sniedz atzinumu saskaņā ar 2. punktu, vai, ja no Komisijas nav ne atbildes, ne atzinuma, līdz brīdim, kad notecējis termiņš, kas minēts 1. punktā vai, attiecīgā gadījumā, 2. punktā.

               Parakstot, ratificējot vai apstiprinot starpvaldību nolīgumu vai grozījumus, attiecīgā dalībvalsts maksimāli ņem vērā 2. punktā minēto Komisijas atzinumu.

               6. pants

               Paziņošanas pienākumi un Komisijas novērtējums par pastāvošajiem starpvaldību nolīgumiem

               1.Ne vēlāk kā [trīs mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā] dalībvalsts dara zināmus Komisijai visus pastāvošos starpvaldību nolīgumus, ieskaitot pielikumus un grozījumus.

               Ja pastāvošais starpvaldību nolīgums nepārprotami atsaucas uz citiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts iesniedz arī šos citus dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kas var ietekmēt iekšējā enerģijas tirgus darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā.

               Šajā punktā noteiktais pienākums ziņot Komisijai neattiecas uz līgumiem starp uzņēmumiem.

               2.Pastāvošie starpvaldību nolīgumi, par kuriem šā lēmuma spēkā stāšanās datumā jau ir paziņots Komisijai saskaņā ar Lēmuma Nr. 994/2012/ES 3. panta 1. vai 5. punktu vai Regulas (ES) Nr. 994/2010 13. panta 6. punkta a) apakšpunktu, šā panta 1. punkta izpildes vajadzībām uzskatāmi par tādiem, par kuriem paziņots, ja vien paziņojums atbilst minētā punkta prasībām.

               3.Komisija novērtē saskaņā ar 1. vai 2. punktu paziņotos starpvaldību nolīgumus. Ja pēc pirmā novērtējuma Komisijai rodas šaubas par šo nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, it īpaši iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem un Savienības konkurences tiesībām, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalstis deviņu mēnešu laikā pēc minēto nolīgumu paziņošanas.

               7. pants

               Paziņošanas pienākumi un Komisijas novērtējums par nesaistošajiem aktiem

               1.Apstiprinot nesaistošu aktu vai grozījumus nesaistošā aktā, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par šo nesaistošo aktu vai grozījumiem, ieskaitot to pielikumus.

               Ja nesaistošais akts vai grozījumi nesaistošā aktā nepārprotami atsaucas uz citiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts iesniedz arī šos citus dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kas var ietekmēt iekšējā enerģijas tirgus darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā.

               2.Ne vēlāk kā [trīs mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā] dalībvalsts dara zināmus Komisijai visus pastāvošos nesaistošos aktus, ieskaitot to pielikumus un grozījumus.

               Ja pastāvošais nesaistošais akts nepārprotami atsaucas uz citiem dokumentiem, attiecīgā dalībvalsts iesniedz arī šos citus dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kas var ietekmēt iekšējā enerģijas tirgus darbību vai enerģijas piegādes drošību Savienībā.

               3.1. un 2. punktā noteiktais pienākums ziņot Komisijai neattiecas uz līgumiem starp uzņēmumiem.

               4.Ja pēc pirmā novērtējuma Komisija atzīst, ka nesaistošā akta īstenošanas pasākumi, kas tai paziņoti saskaņā ar 1. un 2. punktu, var nonākt pretrunā Savienības tiesību aktiem, it īpaši iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktiem un Savienības konkurences tiesībām, Komisija var par to informēt attiecīgo dalībvalsti.

               8. pants

               Pārredzamība un konfidencialitāte

               1.Sniedzot informāciju Komisijai saskaņā ar 3. panta 1.–3. punktu, 6. panta 1. punktu un 7. panta 1. un 2. punktu, dalībvalsts var norādīt, vai kāda šīs informācijas daļa — komerciāla vai cita informācija, kuras izpaušana var kaitēt iesaistīto personu darbībām — ir uzskatāma par konfidenciālu un vai sniegto informāciju var lietot kopīgi ar citām dalībvalstīm.

               Tādu norādi attiecībā uz pastāvošajiem nolīgumiem, kas minēti 6. panta 2. punktā, dalībvalsts sniedz ne vēlāk kā [trīs mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā].

               2.Ja dalībvalsts nav norādījusi, ka informācija saskaņā ar 1. punktu ir konfidenciāla, Komisija dara šo informāciju visām pārējām dalībvalstīm pieejamu drošā elektroniskā veidā.

               3.Ja dalībvalsts ir norādījusi, ka pastāvošs starpvaldību nolīgums, grozījumi pastāvošā starpvaldību nolīgumā, jauns starpvaldību nolīgums, pastāvošs nesaistošs akts, grozījumi pastāvošā nesaistošā aktā vai jauns nesaistošs akts ir konfidenciāls saskaņā ar 1. punktu, minētā dalībvalsts dara pieejamu iesniegtās informācijas kopsavilkumu.

               Šāds kopsavilkums satur vismaz tālāk minēto informāciju par attiecīgo starpvaldību nolīgumu, nesaistošo aktu vai grozījumiem:

               (a)priekšmets;

               (b)mērķis un tvērums;

               (c)ilgums;

               (d)puses;

               (e)informācija par galvenajiem elementiem.

               Šis punkts neattiecas uz informāciju, ko iesniedz saskaņā ar 3. panta 1. un 2. punktu.

               4.3. punktā minētos kopsavilkumus Komisija dara elektroniskā veidā pieejamus visām pārējām dalībvalstīm.

               5.Šajā pantā paredzētie konfidencialitātes pieprasījumi neierobežo pašas Komisijas piekļuvi konfidenciālajai informācijai. Komisija nodrošina, lai piekļuve konfidenciālajai informācijai būtu stingri ierobežota līdz tiem Komisijas dienestiem, kuriem piekļuve šai informācijai ir absolūti nepieciešama.

               9. pants

               Koordinācija starp dalībvalstīm

               Komisija atvieglina un veicina koordināciju starp dalībvalstīm, lai:

               (a)pārskatītu pārmaiņas attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem un nesaistošajiem aktiem un censtos panākt konsekvenci un saskanību Savienības ārējās attiecībās ar ražojošām, tranzīta un patērējošām valstīm enerģētikas jomā;

               (b)apzinātu izplatītākās problēmas saistībā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošajiem aktiem un apsvērtu piemērotus pasākumus šo problēmu risināšanai, kā arī piedāvātu risinājumus, ja attiecināms;

               (c)pamatojoties uz labo praksi un apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādātu fakultatīvas paraugklauzulas, kuru piemērošana būtiski uzlabotu turpmāko starpvaldību nolīgumu un nesaistošo aktu saderību ar Savienības tiesību aktiem;

               (d)attiecīgos gadījumos atbalstītu daudzpusēju starpvaldību nolīgumu vai nesaistošu aktu izstrādi, iesaistot vairākas dalībvalstis vai Savienību kopumā.

               10. pants

               Ziņojumu sniegšana un pārskatīšana

               1.Ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu.

               2.Šajā ziņojumā galvenokārt novērtē, cik lielā mērā šis lēmums veicina starpvaldību nolīgumu un nesaistošo aktu saderību ar Savienības tiesību aktiem un augsta līmeņa koordināciju starp dalībvalstīm starpvaldību nolīgumu un nesaistošo aktu jautājumos. Tajā arī novērtē, kāda ir šā lēmuma ietekme uz dalībvalstu sarunām ar trešām valstīm un vai šā lēmuma tvērums un tajā noteiktās procedūras ir piemēroti.

               11. pants

               Atcelšana

               Atceļ Lēmumu Nr. 994/2012/ES.

               12. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               13. pants

               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā
                        Padomes vārdā

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Lēmums Nr. 994/2012/ES, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Regulas (ES) Nr. 994/2010 atcelšanu (atsauce Nr. XXX).

                     (3)
                  SVN lēmuma 7. apsvērums uzsver, ka šis lēmums nerada pienākumus attiecībā uz nolīgumiem starp komercstruktūrām. Šis apsvērums arī paskaidro, ka dalībvalstis var brīvprātīgi paziņot Komisijai komerciālos nolīgumus, uz kuriem SVN ir sniegta nepārprotama atsauce.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/consultation-review-intergovernmental-agreements-decision

                  .

                     (5)
                  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

                     (6)
                  OV C , , . lpp.

                     (7)
                  OV C , , . lpp.

                     (8)
                  COM(2015) 80.

                     (9)
                  COM(2014) 330.

                     (10)
                  OV L 299, 27.10.2012., 13. lpp.

                     (11)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 299, 27.10.2012., 13. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.1.2016
            COM(2016) 30 final
            2016/0013(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz atkāpju apstiprināšanu saistībā ar Uzņēmumu attīstības centra (UAC) finanšu noteikumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Uzņēmumu attīstības centrs (turpmāk “UAC”) ir struktūra, kas izveidota, pamatojoties uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumu
                  1
               .

               UAC tiesisko regulējumu veido Uzņēmumu attīstības centra statūti un reglaments, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 8/2005
                  2
                (turpmāk “UAC statūti”), Uzņēmumu attīstības centra personāla noteikumi, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 9/2005
                  3
               , un Uzņēmumu attīstības centra finanšu noteikumi, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 5/2004
                  4
                (turpmāk “UAC finanšu noteikumi”).

               ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt UAC pienācīgu slēgšanu. Šajā kopīgajā deklarācijā Ministru padome deleģēja ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt nepieciešamos lēmumus šajā jautājumā.

               Kopš 2014. gada jūnija ir pakāpeniski veiktas darbības saistībā ar UAC slēgšanu. Lai varētu slēgt UAC, šajā konkrētajā kontekstā UAC finanšu noteikumos ir jāveic dažas korekcijas.

               UAC finanšu noteikumus pieņēma ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, kas ir UAC un tā statūtu uzraudzības iestāde. Tādēļ UAC valde 2015. gada 19. oktobra vēstulē pieprasīja, lai ĀKK un ES Vēstnieku komisija sniegtu iepriekšēju piekrišanu attiecībā uz atkāpšanos no UAC finanšu noteikumiem. Šīs atkāpes attiecas uz:

               i) iespēju UAC finanšu noteikumu 27. panta 5. punktā noteikto ikgadējo obligāto revīziju vietā veikt vienu obligāto UAC pastāvēšanas pēdējo četru gadu (t.i., 2013.-2016. gada) daudzgadu revīziju;

               ii) iespēju šajā nolūkā noslēgt līgumu ar vienu revīzijas uzņēmumu, neraugoties uz to, ka UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. punktā paredzēts, ka vienu un to pašu revīzijas uzņēmumu nevar iecelt vairāk nekā trīs gadus pēc kārtas.

               Lai nodrošinātu raitu UAC slēgšanu, tiek ierosināts, lai ĀKK un ES Vēstnieku komisija deleģē pilnvaras UAC valdei koriģēt iepriekš minētos UAC noteikumus saskaņā ar savām konkrētajām vajadzībām, lai nodrošinātu pienācīgu slēgšanu.

               2016/0013 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz atkāpju apstiprināšanu saistībā ar Uzņēmumu attīstības centra (UAC) finanšu noteikumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”)
                  5
               , un jo īpaši tā 2. panta 6. punktu,

               ņemot vērā ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2004. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 5/2004 par Uzņēmējdarbības attīstības centra finanšu noteikumiem (turpmāk “UAC finanšu noteikumi”)
                  6
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt Uzņēmējdarbības attīstības centra (UAC) pienācīgu slēgšanu un veikt grozījumus ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā un šim nolūkam nolēma deleģēt ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras izskatīt šo jautājumu ar mērķi pieņemt nepieciešamos lēmumus.

               (2)ĀKK un ES Vēstnieku komisija 2014. gada 23. oktobra Lēmumā Nr. 4/2014
                  7
                atgādina, ka UAC slēgšanā tiek ievērotas ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumā paredzētās UAC uzraudzības iestāžu kompetences un ĀKK un ES Ministru padomes kopīgajā deklarācijā izklāstītie pasākumi.

               (3)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. panta 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja uzrauga centra kopējo stratēģiju un tā valdes darbu.

               (4)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka UAC valde izstrādā finanšu un personāla noteikumus un darbības noteikumus.

               (5)UAC valde 2015. gada 19. oktobrī nosūtītajā pieprasījumā ĀKK un ES Vēstnieku komitejai paskaidroja, ka centra slēgšanas kontekstā tā vēlas atkāpties no UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. un 5. punktā noteiktā, un šajā sakarībā lūdz uzraudzības iestāžu iepriekšēju piekrišanu.

               (6)UAC finanšu noteikumu un Uzņēmējdarbības attīstības centra personāla noteikumu
                  8
                (turpmāk “UAC personāla noteikumi”) izmaiņu vai atkāpju no tiem veikšanai atbilstoši vajadzībām, kas var rasties saistībā ar UAC slēgšanas procesa pienācīgu īstenošanu, nepieciešama elastīga procedūra.

               (7)Prasība iecelt revīzijas uzņēmumu uz trīs gadu ilgu laikposmu, kā tas paredzēts UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. punktā, un prasība, lai šis uzņēmums katru gadu sagatavo obligāto audita ziņojumu, kā tas noteikts šo pašu noteikumu 27. panta 5. punktā, pašreizējā organizācijas slēgšanas kontekstā vairs nav atbilstīga,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz atkāpju apstiprināšanu saistībā ar UAC finanšu noteikumiem, ir izstrādāta, ievērojot šim lēmumam pievienoto ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmuma projektu.

               2.Savienības pārstāvji ĀKK un ES Vēstnieku komitejā drīkst vienoties par nebūtiskām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīgums parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010, 3. lpp.).

                     (2)
                  OV L 66, 8.3.2006., 16. lpp.

                     (3)
                  OV L 348, 30.12.2005., 54. lpp.

                     (4)
                  OV L 70, 9.3.2006., 52. lpp.

                     (5)
                  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīgums parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010, 3. lpp.).

                     (6)
                  OV L 70, 9.3.2006., 52. lpp.

                     (7)
                  OV L 330, 15.11.2014., 61. lpp.

                     (8)
                  OV L 348, 30.12.2005., 54. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.1.2016
            COM(2016) 30 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz atkāpju apstiprināšanu saistībā ar Uzņēmumu attīstības centra (UAC) finanšu noteikumiem

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums

                  PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz atkāpju apstiprināšanu saistībā ar Uzņēmumu attīstības centra (UAC) finanšu noteikumiem

               PIELIKUMS

               Projekts

               ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS

               par atkāpju apstiprināšanu attiecībā uz Uzņēmumu attīstības centra (UAC) finanšu noteikumiem

               ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, III pielikumu (turpmāk “ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”)
                  1
                un jo īpaši tā 2. panta 6. punktu,

               ņemot vērā ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 5/2004 (2004. gada 17. decembris) par Uzņēmējdarbības attīstības centra finanšu noteikumiem (turpmāk “UAC finanšu noteikumi”)
                  2
               ,

               tā kā:

               (1)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. panta 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja uzrauga UAC kopējo stratēģiju un valdes darbu.

               (2)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka UAC valde izstrādā finanšu un personāla noteikumus un darbības noteikumus.

               (3)Uzņēmuma attīstības centra statūtos un reglamentā, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 8/2005
                  3
                (turpmāk “UAC statūti”), un UAC finanšu noteikumos ir paredzēti aizsardzības pasākumi attiecībā uz ĀKK un ES Vēstnieku komitejas sniegto informāciju un tās īstenoto uzraudzību.

               (4)ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt UAC pienācīgu slēgšanu un veikt grozījumus ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumā un šim nolūkam nolēma deleģēt ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras izskatīt šo jautājumu ar mērķi pieņemt nepieciešamos lēmumus.

               (5)ĀKK un ES Vēstnieku komiteja 2014. gada 23. oktobrī pieņemtajā lēmumā Nr. 4/2014
                  4
                atgādina, ka UAC slēgšanas procesā jāievēro ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumā noteiktās UAC uzraudzības iestāžu kompetences un ĀKK un ES Ministru padomes kopīgajā deklarācijā noteiktie pasākumi.

               (6)UAC valde 2015. gada 19. oktobrī nosūtītajā pieprasījumā ĀKK un ES Vēstnieku komitejai paskaidroja, ka centra slēgšanas kontekstā tā vēlas atkāpties no UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. un 5. punktā noteiktā, un šajā sakarībā lūdz uzraudzības iestāžu iepriekšēju piekrišanu.

               (7)UAC finanšu noteikumu un Uzņēmējdarbības attīstības centra personāla noteikumu
                  5
                (turpmāk “UAC personāla noteikumi”) izmaiņu vai atkāpju no tiem veikšanai atbilstoši vajadzībām, kas var rasties saistībā ar UAC slēgšanas procesa pienācīgu īstenošanu, nepieciešama elastīga procedūra.

               (8)Prasība iecelt revīzijas uzņēmumu uz trīs gadu ilgu laikposmu, kā tas paredzēts UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. punktā, un prasība, lai šis uzņēmums katru gadu sagatavo audita ziņojumu, kā tas noteikts UAC finanšu noteikumu 27. panta 5. punktā, pašreizējā organizācijas slēgšanas kontekstā vairs nav atbilstīga,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.ĀKK un ES Vēstnieku komiteja sniedz labvēlīgu atzinumu attiecībā uz tūlītēju atkāpi no UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. un 5. punkta noteikumiem.

               2.Atkāpjoties no UAC finanšu noteikumu 27. panta 1. punktā izklāstītā, UAC varēs iecelt revīzijas uzņēmumu uz četru gadu laikposmu, kas aptver 2013. līdz 2016. gada finanšu gadus. Šo revīzijas uzņēmumu izvēlas saskaņā ar UAC finanšu noteikumos paredzētajām iepirkuma procedūrām.

               Atkāpjoties no UAC finanšu noteikumu 27. panta 5. punktā noteiktā, daudzgadu revīziju sāks par gadiem, kuriem vēl nav veikta revīzija, un kopējo galīgo ziņojumu iesniegs UAC valdei.

               2. pants

               ĀKK un ES Vēstnieku komiteja atļauj UAC valdei mainīt un/vai atkāpties no UAC finanšu un UAC personāla noteikumiem saskaņā ar vajadzībām, kas var rasties, īstenojot UAC pienācīgu slēgšanas procesu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas brīdī.

               […], […]

                     ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīgums parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010, 3. lpp.).

                     (2)
                  OV L 70, 9.3.2006., 52. lpp.

                     (3)

                        OV L 66, 8.3.2006., 66. lpp.

                     (4)
                  OV L 330, 15.11.2014., 61. lpp.

                     (5)
                  OV L 348, 30.12.2005., 54. lpp.