title: Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0227(01)

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.5.2007COM(2007)227 galīgā redakcija2007/0085(CNS)2007/0086(CNS)KOMISIJAS PAZIŅOJUMSpar priekšlikumu grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā – I daļa–PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai KopienāPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju – II daļa–(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTSCukura nozares reforma, par ko vienojās 2005. gada novembrī un kas ir atspoguļota Padomes Regulā (EK) Nr. 318/2006, ir vērsta uz ES cukura nozares ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšanu. Ņemot vērā gaidāmo konkurences pieaugumu, nepieciešams pakāpeniski samazināt iekšējās cenas un ES ražošanas apjomu.Lai veicinātu ES ražošanas apjoma brīvprātīgu samazināšanu, tika ieviesta shēma, piedāvājot cukura ražošanas uzņēmumiem finansiālu atbalstu saistībā ar restrukturizāciju. Vajadzības gadījumā pēc restrukturizācijas perioda beigām 2010. gadā varēs veikt ES ražošanas apjoma pēdējo korekciju, izmantojot Komisijas pieņemto kvotas lineāro samazinājumu.Ar jauno cukura režīmu ieviests arī mehānisms izņemšanai no tirgus. Šā pārvaldības instrumenta mērķis ir ražošanas apjomu ikgadēja korekcija, lai nodrošinātu tirgus līdzsvaru tādā cenu līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas. Jauno mehānismu piemēro saskaņā ar kvotu saražotam cukuram, un tā pamatā ir no tirgus izņemamā procentuālā daļa, ko oktobrī nosaka attiecībā uz pašreizējo tirdzniecības gadu.jaunās cukura kto darbība2006./2007. gadā – reformētās cukura KTO pirmajā ieviešanas gadā – atbilstīgi restrukturizācijas režīmam atteicās no kvotām 1,5 miljonu tonnu apjomā. Šo samazinājumu daļēji kompensēja, piešķirot cukuram un izoklikozei papildu kvotu 1 miljona tonnu apmērā, kā pieļauj reforma.Tā kā kopš reformas ieviešanas eksports ir ierobežots līdz 1374 miljoniem tonnu gadā (salīdzinājumā ar vidēji 4,6 miljoniem tonnu iepriekšējos tirdzniecības gados), 2006. gada sākumā bija gaidāma tirgus nelīdzsvarotība. Pamatojoties uz īpašiem pasākumiem, kas paredzēti, lai veicinātu pāreju no vecās KTO uz jauno, Komisija 2006. gada martā nolēma veikt vienreizēju preventīvu izņemšanu no tirgus attiecībā uz 2006./2007. tirdzniecības gadu, izmantojot:-  robežvērtību, kas izriet no piešķirtajai kvotai piemērojamā koeficienta un kas ļāva uzņēmumiem ražošanu saskaņā ar kvotu ierobežot līdz šai robežvērtībai,-  robežvērtības diferencēšanu katrai dalībvalstij, ņemot vērā gan dalībvalstu reakciju uz restrukturizācijas režīmu, gan iepriekšējās „A” un „B” kvotas.Šā pasākuma rezultātā daļēji samazināja cukura ražošanu un daļēji pārnesa cukura daudzumu uz nākamo gadu vai paredzēja izmantošanai rūpniecībā (1,1 miljonu tonnu). Ņemot vērā atjauninātās prognozes, 2006. gada oktobrī tirgus situācija bija samērā līdzsvarota un papildu izņemšana no tirgus nebija vajadzīga.Attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu – reformētās cukura KTO otro ieviešanas gadu – atbilstīgi restrukturizācijas režīmam tika pieņemti lēmumi par atteikšanos no kvotām 0,7 miljonu tonnu apmērā, kas ir ievērojami mazāk nekā plānotie 5 miljoni tonnu.Tā rezultātā 2007. gada sākumā bilances prognoze 2007./2008. tirdzniecības gadam liecināja par pārmērīgu piedāvājumu 4 miljonu tonnu apmērā. Pamatojoties uz „īpašajām pilnvarām, kas piešķirtas ārkārtas gadījumiem”, Komisija 2007. gada martā nolēma izņemt no tirgus kvotas cukuru, kas atbilst 2 miljoniem tonnu. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 318/2006, ar šo īpašo pasākumu:-  pirms cukurbiešu sējas pieņēma lēmumu, kas ļauj samazināt cukurbiešu un cukura ražošanu,-  paredzēja iespēju atbrīvot no saistībām uzglabāt 13,5% saskaņā ar kvotu saražotā daudzuma tos uzņēmumus, kas samazina ražošanu,-  diferencēja robežvērtību katrai dalībvalstij, ņemot vērā tās reakciju uz restrukturizācijas režīmu.JautājumiIzņemšana no tirgusAtbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 19. pantam Komisija oktobrī nosaka no tirgus izņemamo procentuālo daļu, kas ir savietojama ar tirgus līdzsvaru. Katram uzņēmumam uz sava rēķina jāuzglabā cukura daudzums, kas atbilst noteiktajai procentuālajai daļai, ko piemēroja saskaņā ar kvotu saražotajam cukuram. No tirgus izņemto cukuru uzskata par daļu no nākamā tirdzniecības gada produkcijas.Regulas 19. pants būtu piemērots nelielām korekcijām saskaņā ar kvotu veiktās ražošanas apjomā, ja runa būtu tikai par nelielu tirgus nelīdzsvarotību, kā sakotnēji prognozēts. Saskaņošanas gadījumā lēmums, ko oktobrī, t.i., katra tirdzniecības gada sākumā, pieņem, ņemot vērā precīzus ražošanas rādītājus, ir efektīvs, un pārmērīgo daudzumu obligātā uzglabāšana uz nozares rēķina nerada ražotājiem lielu finansiālu apgrūtinājumu.Tomēr nelielā atsaucība saistībā ar restrukturizācijas shēmu izraisa ievērojamu tirgus nelīdzsvarotību, ko var paredzēt labu laiku pirms tirdzniecības gada sākuma – tiklīdz ir beidzies termiņš pieteikumu iesniegšanai restrukturizācijas fondā. Šajā sakarā atbilstīgi izņemšanas mehānismam ir jāiesēj visas cukurbietes, kas vajadzīgas ražošanai saskaņā ar kopējo kvotu, kā rezultātā tiek saražots pārmērīgs cukura daudzums, kurš tad ir jāizņem no tirgus un ražotājiem jāuzglabā uz sava rēķina.Restrukturizācijas shēmaLīdz šim cenu samazināšanās mēreni ietekmēja pārstrādātājus un gandrīz neskāra audzētājus (kas saņem maksājumus par cukurbietēm ar ievērojamu novēlošanos un pa daļām saskaņā ar starpnozaru nolīgumu). Tādēļ ražotāji, jo īpaši cukurbiešu audzētāji, līdz šim nav reaģējuši uz cukura tirgus cenu signāliem.Pārstrādātājus ir satraucis fakts, ka restrukturizācijas perioda pirmo divu gadu laikā dalībvalstis to kvotu var samazināt pat par 25 % un piešķirt to citiem cukura ražotājiem[1]. Šī iespēja nav tikusi izmantota, tomēr esot bijuši draudi par iespējamu šādu rīcību.Pārstrādātāji ir neaizsargāti, jo dalībvalstis var noteikt lauksaimniekiem piešķiramā atbalsta procentuālo daļu, kas pārsniedz 10% minimumu; tādēļ viņiem ir jāizstrādā restrukturizācijas plāns, nezinot precīzu pieejamo summu.Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmCukura nozares tirgu ieinteresētās personas apspriedās 2007. gada 12. februārī Cukura konsultatīvās grupas sanāksmē, un dalībnieki tika aicināti izteikt savu viedokli par restrukturizācijas fonda lietderīguma uzlabošanu. Eiropas Cukura ražotāju komiteja ( European Committee of sugar producers – CEFS ) iesniedza oficiālu priekšlikumu. Savu viedokli izteica arī Eiropas cukurbiešu audzētāju asociācija ( European beet growers association – CIBE).Februārī un martā notika vairākas dažāda līmeņa sanāksmes. Oficiālās nostājas tika saņemtas arī pa pastu.Sanāksmju sarakstsCEFS:2007. gada 13. martā ar Komisijas dienestiem2007. gada 28. martā ar Komisijas dienestiem, kopā ar CIBECIBE:2007. gada 14. martā ar Komisijas dienestiem2007. gada 20. martā ar komisāru2007. gada 28. martā ar Komisijas dienestiem, kopā ar CEFSAAF – Eiropas Cietes ražotāju asociācija:2007. gada 28. februārī ar Komisijas dienestiemVēstule ar oficiālu nostājuAAF 2007. gada 20. marta vēstuleIerosinātie pasākumiIzņemšana no tirgusRegulas 19. pants ir jāmaina, ieviešot robežvērtību sistēmu un atsakoties no sistēmas, ar kuru samazina saskaņā ar kvotu faktiski saražotā cukura apjomu.Turklāt pārejas periodā līdz 2009./2010. tirdzniecības gadam:-  pirmo lēmumu jāatļauj pieņemt pirms biešu sējas, iespējams, papildinot šo lēmumu ar nākamo izņemšanu no tirgus oktobrī, pamatojoties uz atjauninātiem datiem;-  jāņem vērā tās dalībvalstis, kuras piedalījās restrukturizācijas shēmā; attiecībā uz šīm dalībvalstīm robežvērtība ir jākoriģē proporcionāli kvotām, no kurām atsakās, modulējot šo robežvērtību atbilstīgi uzņēmumu individuālajiem restrukturizācijas centieniem;-  saistībā ar izņemšanu no tirgus nedrīkst samazināt ierastās vajadzīgās piegādes, t.i., daudzumus, attiecībā uz kuriem pilna laika rafinēšanas uzņēmumiem ir prioritāra piekļuve preferenciālajiem ievedumiem.Restrukturizācijas shēma-  audzētājiem un līgumslēdzējiem piešķiramā atbalsta procentuālā daļa jānosaka 10% apmērā, audzētājiem paredzot papildu maksājumus;-  uzlabotie nosacījumi jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, lai izvairītos no to audzētāju un uzņēmumu sodīšanas, kas shēmā piedalījās 2006./2007. un 2007./2008. gadā;-  jānodrošina iespēja audzētājiem uzņemties iniciatīvu par atteikšanos no kvotas zināmās robežās, lai neradītu draudus attiecīgās rūpnīcas izdzīvošanai;-  ja uzņēmums 2008./2009. gadā atsakās vismaz no zināma kvotas apjoma, tam nepiemēro 2007./2008. gada restrukturizācijas maksājumu par to kvotas daļu, uz kuru attiecas lēmums par izņemšanu no tirgus;-  ja ticami rādītāji liecina, ka Kopienas cukura nozares pagaidu restrukturizācijas shēmas kvantitatīvais mērķis tiks gandrīz sasniegts jau 2008./2009. gadā, Komisija var pagarināt piemērošanas termiņu.Turklāt kvotas obligātās samazināšanas gadījumā 2010. gadā jāņem vērā katras dalībvalsts panākumi, samazinot valsts kvotu atbilstīgi restrukturizācijas režīmam.Minētās izmaiņas attiecas uz Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar izņemšanu no tirgus un kvotu galīgo samazināšanu un uz Regulu (EK) Nr. 320/2006 saistībā ar restrukturizācijas shēmu.IetekmePielāgojot izņemšanu no tirgus, tiks atvieglotas restrukturizācijas procesa kavēšanās sekas. Tam nav finansiālas ietekmes.Restrukturizācijas shēmas pielāgojumi ir izstrādāti, lai sasniegtu mērķi par papildu atteikšanos no kvotas 3,8 miljonu tonnu apmērā 2008./2009. un 2009./2010. gadā.Papildu summas restrukturizācijas atbalstiem var finansēt no restrukturizācijas fonda, kura pašfinansēšanas principi paliek spēkā.KOMISIJAS PAZIŅOJUMSpar priekšlikumu grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai KopienāKomisija 2007. gada 7 . maijā iesniedza Padomei priekšlikumu par Regulu, ar kuru groza Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 320/2006[2], ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā, un priekšlikumu par Regulu, ar ko groza Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju[3].Pirmā priekšlikuma mērķis ir padarīt pievilcīgāku dalību restrukturizācijas shēmā. Šajā nolūkā ierosina noteikt procentuālo daļu atbalstam, ko piešķir audzētājiem un darbuzņēmējiem ar savu tehniku, 10% apmērā, līdz ar to kliedējot neskaidrību, kas radusies sakarā ar iespēju, ka dalībvalsts var pieņemt lēmumu noteikt augstāku procentuālo daļu. Turpretim audzētājiem paredzēts piešķirt papildu maksājumu.Turklāt attiecībā uz 2008/.2009. tirdzniecības gadu ierosina rast iespēju audzētājiem sekmēt restrukturizācijas procesu, tieši piesakoties uz restrukturizācijas atbalstu ar nosacījumu, ka viņi atsakās no tiesībām uz piegādi uzņēmumam, ar kuru tos saista piegādes līgumi iepriekšējā tirdzniecības gadā. Tā rezultātā dalībvalstij attiecīgi jāsamazina šāda uzņēmuma kvota. Tomēr ierosinātā pasākuma piemērošana ietver tikai kvotas samazinājumu līdz 10% no attiecīgajam uzņēmumam piešķirtās kvotas, un līdz ar to dalībvalstij, akceptējot audzētāju pieteikumus, jāpamatojas uz to iesniegšanas secību.Regulas (EK) Nr. 320/2006 grozījumus jāsāk piemērot ar 2008./2009. tirdzniecības gadu. Ņemot vērā to, ka restrukturizācijas atbalsta pieteikumu termiņš ir 2008. gada 31. janvāris, cukura ražošanas uzņēmumiem un audzētājiem iesaka rūpīgi izanalizēt savu konkurētspēju vidējā laikposmā un ilgtermiņā un laicīgi sagatavoties iespējamai restrukturizācijas atbalsta pieteikumu iesniegšanai.Otrais priekšlikums attiecas uz grozījumiem Regulas (EK) Nr. 318/2006 noteikumos, ar ko nosaka mehānismu izņemšanai no tirgus, tostarp uz tādu kritēriju iekļaušanu Padomes Regulā, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 290/2007, attiecībā uz iespējamu izņemšanu no tirgus 2007. gada rudenī. Tāpat ierosina atcelt nosacījumu, saskaņā ar kuru izņemšanas gadījumā rafinēšanas uzņēmumiem samazina ierastās vajadzīgās piegādes. Šis ierosinājums stātos spēkā 2007./2008. tirdzniecības gadā.2007/0085(CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai KopienāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4],tā kā:1.  Padomes Regula (EK) Nr. 320/2006[5] tika pieņemta ar mērķi nodrošināt, lai mazāk konkurētspējīgie cukura ražotāji varētu atteikties no ražošanas kvotām. Tomēr atteikšanās no kvotām atbilstīgi minētajai regulai vēl nav sasniegusi sākotnēji paredzēto līmeni.2.  Saskaņā ar 10. panta 2. punktu Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju[6], ņemot vērā restrukturizācijas shēmas rezultātus, vēlākais līdz 2010. gada februāra beigām ir lineāri jāsamazina valsts un reģionālās kvotas, lai novērstu tirgus nelīdzsvarotību, sākot ar 2010./2011. tirdzniecības gadu. Ar šādu lineāru samazināšanu var sodīt konkurētspējīgākos uzņēmumus un vājināt visu nozari. Lai to nepieļautu, ir lietderīgi uzlabot restrukturizācijas shēmas darbību, lai veicinātu atteikšanos no kvotām atbilstīgi minētajai shēmai.3.  Tika konstatēts, ka cukura ražošanas uzņēmumi vilcinās pieteikties restrukturizācijas atbalstam, jo nav skaidrības par restrukturizācijas atbalsta summu, ko tie saņems; tas ir saistīts ar to, ka dalībvalstis var pieņemt lēmumu palielināt cukurbiešu, cukurniedru vai cigoriņu audzētājiem un darbuzņēmējiem ar savu tehniku rezervētā atbalsta minimālo procentuālo likmi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 6. punktam. Lai kliedētu šo neskaidrību, audzētājiem un darbuzņēmējiem ar savu tehniku atvēlamā atbalsta summa ir jānosaka 10 % apmērā no cukura ražošanas uzņēmumiem piešķiramā atbalsta, un attiecīgajiem audzētājiem jāpiešķir papildu maksājums par 2008./2009. tirdzniecības gadu.4.  Lai nesodītu uzņēmumus un audzētājus, kas piedalījās restrukturizācijas shēmā 2006./2007. un 2007./2008. tirdzniecības gadā, tiem ar atpakaļejošu datumu ir jāizmaksā starpība starp atbalsta summu, kas tika piešķirta par minētajiem tirdzniecības gadiem, un atbalsta summu, kas būtu piešķirta par 2008./2009. tirdzniecības gadu.5.  Ja Komisijai ir ticamas norādes, ka restrukturizācijas fonda mērķis, proti, atteikšanās no kvotas 3,8 miljonu tonnu apmērā, tiks gandrīz sasniegts 2008./2009. tirdzniecības gadā, tai jādod iespēja pagarināt piemērošanas termiņu, lai paātrinātu restrukturizācijas procesu.6.  Uzskata, ka restrukturizācijas shēmai būtu labāks rezultāts, ja audzētāji varētu pēc savas iniciatīvas atteikties no pārstrādāšanai kvotu cukurā paredzēto cukurbiešu vai cukurniedru audzēšanas. Tāpēc 2008./2009. tirdzniecības gadā jānodrošina audzētājiem iespēja tieši pieteikties uz atbalstu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 6. punktam, ja tie pārtrauc piegādāt cukurbietes vai cukurniedres uzņēmumiem, ar kuriem tie iepriekšējos tirdzniecības gados noslēguši piegādes līgumus. Tādēļ dalībvalstīm jāsamazina attiecīgo cukura ražošanas uzņēmumu kvota.7.  Lai audzētāju atbalsta pieteikumi nekaitētu cukura ražošanas uzņēmumu ekonomiskajai dzīvotspējai, kvotas samazinājums ir jāierobežo līdz 10% no katram uzņēmumam piešķirtās kvotas, kas atbilst tai kvotas procentuālajai daļai, ko dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 11. panta 1. punktu var atkārtoti piešķirt katru tirdzniecības gadu.8.  Ja audzētāju atbalsta pieteikumu rezultātā tiek samazināta cukura ražošanas uzņēmuma kvota, minētajam uzņēmumam jāpiešķir restrukturizācijas atbalsts, kas minēts Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Piešķirtajām atbalsta summām attiecīgi jāatbilst minētās regulas 3. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajām summām. Tomēr šīs summas ir jāsamazina, ja uzņēmums neveic pasākumus, lai atbalstītu darbaspēku, ko skar ražošanas kvotas samazināšana.9.  Līdz iepriekšējā tirdzniecības gada 31. janvārim cukura ražošanas uzņēmumam, uz kuru attiecas audzētāju atbalsta pieteikumi, jāsaglabā tiesības iesniegt restrukturizācijas atbalsta pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. un 4. pantu, ja šis uzņēmums atsakās no kvotas vismaz līdz tādam kvotas samazinājuma līmenim, kādu izraisītu audzētāju iesniegtie atbalsta pieteikumi. Tādā gadījumā audzētāju pieteikumi jāaizstāj ar cukura ražošanas uzņēmuma atbalsta pieteikumu.10.  Lai arī turpmāk stimulētu dalību restrukturizācijas shēmā, ir lietderīgi paredzēt atbrīvojumu no pagaidu restrukturizācijas summas daļas, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 320/2006 11. pantu par 2007./2008. gadu jāmaksā tiem uzņēmumiem, kuri attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu atsakās no savas kvotas procentuālās daļas, kas atbilst vismaz tai no tirgus izņemamajai procentuālajai daļai, kuru uzņēmumam piemēroja 2007./2008. gadā. Atbrīvojamajai summai ir proporcionāli jāatbilst šai no tirgus izņemamajai procentuālajai daļai.11.  Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 320/2006.12.  Šajā regulā jāņem vērā fakts, ka saskaņā ar restrukturizācijas shēmu no kopējās kvotas inulīna sīrupa ražošanai atteicās jau 2006./2007. tirdzniecības gadā. Tāpēc vairs nav vajadzības atsaukties uz produktu vai izejvielu, no kuras to ražo, proti, uz cigoriņiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 320/2006 groza šādi.1) Regulas 3. pantu groza šādi:a) ar šādu tekstu aizstāj 6. punkta pirmo un otro daļu:„Summu, kas ir vismaz 10% no 5. punktā noteiktā attiecīgā restrukturizācijas atbalsta, piešķir:a) cukurbiešu un cukurniedru audzētājiem, kas laikposmā pirms 2. punktā minētā tirdzniecības gada piegādāja šos produktus cukura ražošanai saskaņā ar attiecīgajām kvotām, no kurām atsakās;b) darbuzņēmējiem ar savu tehniku [iekārtu piegādātājiem], kas ir privātas personas vai uzņēmumi un kas uz līguma pamata ar savu lauksaimniecības tehniku strādāja pie tiem audzētājiem tādu produktu ražošanā un tajā laikposmā, kuri minēti a) apakšpunktā.Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām dalībvalstis nosaka pirmajā daļā minēto laikposmu.”b) pantam pievieno šādus punktus:„7. Attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu 6. punkta a) apakšpunktā minētie audzētāji saņem papildu maksājumu 237,5 euro apmērā par katru kvotas tonnu, no kuras atsakās.8. Šo punktu piemēro:a) uzņēmumiem, kas saskaņā ar restrukturizācijas shēmu atteicās no kvotas 2006./2007. vai 2007./2008. tirdzniecības gadā, unb) audzētājiem un darbuzņēmējiem ar savu tehniku [iekārtu piegādātājiem], uz kuriem attiecas a) apakšpunktā minētā atteikšanās no kvotām.Ja summas, kas 2006./2007. un 2007./2008. tirdzniecības gadā saskaņā ar 1. līdz 6. punktu piešķirtas iepriekšējā apakšpunktā minētajām personām, bija mazākas par summām, kuras tās būtu saņēmušas atbilstīgi 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojamiem nosacījumiem, šo summu starpību izmaksā ar atpakaļejošu datumu.Ja summas, kas 2006./2007. un 2007./2008. tirdzniecības gadā piešķirtas audzētājiem saskaņā ar 7. punktu, bija mazākas par summām, kuras viņi būtu saņēmuši atbilstīgi 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojamiem nosacījumiem, šo summu starpību izmaksā ar atpakaļejošu datumu.”2) Regulas 4. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:„Komisija var pagarināt pirmajā daļā minēto pieteikumu iesniegšanas termiņu attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu par ne vairāk kā 20 darbdienām, ja līdz 2007. gada 31.decembrim ir ticamas norādes, ka 2008./2009. tirdzniecības gadā Kopienā gandrīz būs sasniegts mērķis par atteikšanos no kvotām 3,8 miljonu tonnu apmērā saskaņā ar cukura nozares restrukturizācijas pagaidu shēmu. Komisija līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo par šo pagarinājumu, publicējot to Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.”3) Iekļauj šādu 4.a pantu:„4.a pants Audzētāju pieteikšanās restrukturizācijas atbalstam1. Attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu ikviens audzētājs, kas audzē pārstrādāšanai kvotas cukurā paredzētas cukurbietes vai cukurniedres, var iesniegt attiecīgajai dalībvalstij tiešu pieteikumu uz 3. panta 6. punktā paredzēto atbalstu, papildus uzņemoties saistības pārtraukt kvotas cukurbiešu vai cukurniedru piegādi uzņēmumam, ar kuru tas iepriekšējā tirdzniecības gadā ir noslēdzis piegādes līgumu.2. Pieteikumi, kas minēti 1. punktā, jāiesniedz līdz 2007. gada 30. novembrim. Pieteikumus var iesniegt, sākot ar šīs regulas spēkā stāšanās dienu.3. Attiecīgā dalībvalsts izveido 1. punktā minēto pieteikumu sarakstu hronoloģiskā iesniegšanas secībā un informē pretendentus un attiecīgos uzņēmumus par šo sarakstu 10 darbdienu laikā pēc 2. punktā minētā iesniegšanas termiņa beigām.4. Attiecīgā dalībvalsts, ievērojot 3. punktā minēto hronoloģisko secību, pieņem audzētāju pieteikumus, kas atbilst līdz 10% no katram uzņēmumam piešķirtās kvotas, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 11. panta 4. punktu proporcionāli samazina attiecīgā uzņēmuma kvotu.Ja sasniedz 10% limitu, attiecīgā dalībvalsts pilnībā vai daļēji noraida pārējos pieteikumus.Attiecīgais uzņēmums izstrādā un ievieš sociālo plānu, kas paredzēts šīs regulas 4. panta 3. punkta f) apakšpunktā.5. Ja dalībvalsts pieņem pieteikumus atbilstīgi 4. punktam, piešķiramā restrukturizācijas atbalsta apjoms ir šāds:a) attiecībā uz audzētājiem – 10% no attiecīgās atbalsta summas, kas noteikta 3. panta 5. punkta c) apakšpunktā, un – attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu – 3. panta 7. punktā minētais papildu maksājums;b) attiecībā uz uzņēmumiem – 3. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktā attiecīgā atbalsta summa, kas samazināta par 10% vai par 60%, ja attiecīgais uzņēmums neievēro šā panta 4. punkta otrajā daļā noteiktās prasības.6. Šā panta 1. līdz 5. punktu nepiemēro, ja uzņēmums iesniedz restrukturizācijas atbalsta pieteikumu atbilstīgi 4. pantam, tādā veidā atsakoties no kvotas, kas atbilst vismaz tam kvotas apjomam, kuru samazinātu, ja dalībvalsts pieņemtu audzētāju atbalsta pieteikumus.”4) Regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:„Ja Komisija pagarina 4. panta 1. punktā minēto termiņu, kā paredzēts minētā panta trešajā daļā, tad šā punkta pirmajā daļā minēto termiņu automātiski pagarina par tādu pašu laiku.”5) Regulas 11. pantam pievieno šādu punktu:„6. Uzņēmumus, kuriem piemēro 2007. gada 16. martā ar Regulas (EK) Nr. 290/2007* 1. panta 1. vai 2. punktu noteikto no tirgus izņemamo procentuālo daļu un kuri atsakās no savas kvotas procentuālās daļas, kas ir vismaz līdzvērtīga minētajai no tirgus izņemamajai procentuālajai daļai, 2008./2009. tirdzniecības gadā atbrīvo no pagaidu restrukturizācijas summas daļas, kas jāmaksā par 2007./2008. tirdzniecības gadu.Ja tiek izpildīti pirmajā daļā minētie nosacījumi, pagaidu restrukturizācijas summas samazinājumu aprēķina, šo summu reizinot ar izņemamo procentuālo daļu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 290/2007 1. panta 1. punktu vai 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu.* OV L 78, 17.3.2007., 20. lpp.”2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2007/0086(CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7],tā kā:13.  Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006[8] 10. panta 2. punktam Komisija līdz 2010. gada februāra beigām pieņem lēmumu par valsts un reģionālo kvotu lineāro samazināšanu, lai koriģētu šīs kvotas līdz noturīgam līmenim pēc tam, kad ir beigusi darboties restrukturizācijas shēma, kas izveidota ar Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[9]. Lai sekmētu lielāku dalību minētajā shēmā, kā arī lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis var modulēt uzņēmumu procentuālo daļu atbilstīgi katra uzņēmuma restrukturizācijas centieniem, tiek uzskatīts par lietderīgu samazināt procentuālo daļu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 318/2006 10. panta 2. punktā, ņemot vērā kopējo kvotu apjomu, no kurām katrā dalībvalstī atteicās saskaņā ar restrukturizācijas shēmu.14.  Regulas (EK) Nr. 320/2006 4.a pantā noteikts, ka kvotas cukura ražošanai paredzēto cukurbiešu un cukurniedru audzētāji var tieši pieteikties uz restrukturizācijas atbalstu, ja tie pārtrauc piegādāt cukuru uzņēmumiem, ar kuriem tos saistīja iepriekšējā tirdzniecības gadā noslēgtie piegādes līgumi. Pieņemot šādus pieteikumus, dalībvalstis attiecīgo uzņēmumu kvotu var samazināt 10% robežās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 11. panta 1. punkta otrajā ievilkumā. Šajā sakarā ir jāgroza minētais pants, lai nodrošinātu uzņēmumiem piešķirto kvotu galīgo samazināšanu.15.  Regulas (EK) Nr. 318/2006 19. pantā paredzēta iespēja vajadzības gadījumā izņemt cukuru no tirgus, lai tirgū saglabātu strukturālo līdzsvaru tādā cenu līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas. Pašlaik šā pasākuma piemērošanas pamatā ir procentuālā daļa, kas ir kopīga visām dalībvalstīm un attiecināma uz visu ražošanu saskaņā ar kvotu. Jaunākā pieredze liecina, ka šādai lineārai piemērošanai var būt pretēja rakstura iedarbība, jo ražotāji tiek mudināti ražot daudzumus, kas pārsniedz līgumā noteiktos, lai tādā veidā izvairītos no iespējamas to daudzumu obligātās uzglabāšanas, kas izņemti no tirgus. Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu pielāgot izņemšanas instrumentu, aizvietojot lineāro procentuālo daļu ar robežvērtību, kura jānosaka, piemērojot koeficientu katram uzņēmumam piešķirtajām kvotām, un kura pārsniegšanas gadījumā saskaņā ar kvotu saražotie daudzumi jāizņem no tirgus. Tādējādi uzņēmumi varētu izvairīties no izņemšanas sekām, koriģējot savu ražošanu tā, lai tā nepārsniedz robežvērtību.16.  Dalībvalstīm līdz 2008. un 2009. gada februāra beigām jāpieņem lēmums par restrukturizācijas atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 320/2006, kā paredzēts minētās regulas 5. pantā. Pēc šo lēmumu pieņemšanas būs iespējams ar augstu varbūtības pakāpi izteikt prognozes par tirgus līdzsvaru nākamajā tirdzniecības gadā. Tādēļ uzskata, ka izņemšanas mērķi labāk sasniegs, ja līdz iepriekšējā tirdzniecības gada marta vidum uz laiku un preventīvi noteiks izņemšanai no tirgus piemērojamo koeficientu 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadam, jo tas ļaus cukurbiešu audzētajiem pielāgot sēju paredzamajai bilancei.17.  Lai ņemtu vērā atjauninātos tirgus datus par ražošanu, jāievieš nosacījums vajadzības gadījumā samazināt izņemšanai no tirgus uz laiku un preventīvi piemērojamo koeficientu, kas martā noteikts attiecīgajam tirdzniecības gadam.18.  Jāierobežo Regulas (EK) Nr. 318/2006 6. panta 5. punktā paredzētā saistību joma, lai cukura ražošanas uzņēmumiem neliktu maksāt minimālo cenu par cukurbiešu daudzumiem, kas atbilst to kopējai kvotai, tostarp par tiem daudzumiem, kurus var saražot, pārsniedzot robežvērtību.19.  Regulas (EK) Nr. 318/2006 19. panta 3. punktā paredzēts, ka no tirgus izņemtos daudzumus, kurus netirgo kā rūpniecisko cukuru vai izoglikozi, uzskata par pirmajiem saskaņā ar kvotu saražotajiem daudzumiem nākamajā tirdzniecības gadā. Šis noteikums varētu nozīmēt, ka uzņēmumi, kas vēlas piedalīties restrukturizācijas shēmā 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadā, nevar pilnībā gūt labumu no minētās shēmas. Lai novērstu cukura nozares restrukturizācijas kavēšanu, tiek uzskatīts par vajadzīgu paredzēt atbrīvojumu attiecībā uz izņemšanu no tirgus 2007./2008. tirdzniecības gadā vai attiecībā uz iespējamu izņemšanu no tirgus 2008./2009. tirdzniecības gadā tiem uzņēmumiem, kas tajā tirdzniecības gadā, kam atbilst attiecīgā izņemšana no tirgus, veiksmīgi pieteicās uz restrukturizācijas atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 un tāpēc atteiksies no kopējās kvotas nākamajā tirdzniecības gadā.20.  Lai sekmētu lielāku dalību restrukturizācijas shēmā, tiek uzskatīts par lietderīgu saistībā ar dalībvalsts atteikšanos no kopējās kvotas saskaņā ar restrukturizācijas shēmu paredzēt tā koeficienta palielināšanu, ko dalībvalsts katram uzņēmumam noteikusi atbilstīgi tā restrukturizācijas centieniem.21.  Atbilstīgi dažiem preferenču nolīgumiem importa licences jāizdod tikai pilna laika rafinēšanas uzņēmumiem ierasto vajadzīgo piegāžu robežās, kas minētas Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. pantā. Šo priekšrocību nevajadzētu samazināt saistībā ar izņemšanu no tirgus, ņemot vērā, ka rafinēšanas uzņēmumiem nav tādas pašas iespējas kā cukura ražotājiem pielāgot ražošanas apjomu izņemšanas robežvērtībām.22.  Komisijas 2007. gada 16. marta Regulā (EK) Nr. 290/2007, ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 19. pantā minēto procentuālo daļu,[10], proti, tās 1. panta 1. punktā, šim tirdzniecības gadam no tirgus izņemamā procentuālā daļa noteikta 13,5% apmērā. Minētās regulas 1. panta 2. punktā paredzēta atkāpe, nosakot robežvērtību no tirgus izņemamās procentuālās daļas piemērošanai, tādējādi uzņēmumiem, kas nesekmē pārprodukciju, tiek samazinātas prasības attiecībā uz izņemšanu no tirgus. Turklāt no tirgus izņemamo procentuālo daļu samazina tām dalībvalstīm, kurām ir īpaši sasniegumi restrukturizācijas shēmas jomā. Lai izvairītos no pārpratumiem saistībā ar pārmaiņām, kas izņemšanas instrumentā ieviestas ar šo regulu, ir jāprecizē, ka attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu Regulas (EK) Nr. 290/2007 1. panta 1. punktā paredzētā procentuālā daļa jākonvertē par ekvivalentu koeficientu.23.  Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 6. pantā paredzēti noteikumi, kas piemērojami starpnozaru nolīgumiem. Saskaņā ar minētā panta 6. punktu nozares nolīgumos var pieļaut atkāpes no dažiem minētajiem noteikumiem. Ir jāparedz iespēja, ka tie cukura ražošanas uzņēmumi, kuri nav noslēguši pirmssējas līgumus par to kvotas cukuram atbilstošu daudzumu, var atkāpties no saistībām maksāt minimālo cenu par visām cukurā pārstrādātajām cukurbietēm, kā tas bija līdz Regulas (EK) Nr. 318/2006 piemērošanai.24.  Regulas (EK) Nr. 318/2006 10. panta 1. punktā noteikts, ka katru gadu koriģē minētās regulas III pielikumā noteiktās valsts un reģionālās kvotas; tas saistīts ar dažādu mehānismu piemērošanu, kā rezultātā atsevišķiem uzņēmumiem piešķirtās kvotas vai nu palielinās, vai samazinās. Regulas (EK) Nr. 318/2006 10. panta 1. punktā minēta arī atsauce uz tās 14. un 19. pantu, kas respektīvi attiecas uz pārpalikuma cukura pārnešanu un uz cukura izņemšanu no tirgus. Tomēr šo pantu piemērošanas rezultātā kvotas netiek palielinātas vai samazinātas. Tāpēc attiecīgā atsauce ir jāsvītro.25.  Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 318/2006.26.  Šajā regulā jāņem vērā fakts, ka no kopējās kvotas inulīna sīrupa ražošanai atteicās 2006./2007. tirdzniecības gadā atbilstīgi restrukturizācijas shēmai, kas ieviesta ar Regulu (EK) Nr. 320/2006,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 318/2006 groza šādi.1) Regulas 6. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:„6. Ar attiecīgās dalībvalsts atļauju nozares līgumos var pieļaut atkāpes no 3., 4. un 5. punkta noteikumiem.”2) Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:„10. pants Kvotu pārvaldība1. Saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru III pielikumā noteiktās kvotas vēlākais līdz iepriekšējā tirdzniecības gada februāra beigām koriģē attiecībā uz 2008./2009., 2009./2010. un 2010./2011. tirdzniecības gadu. Koriģējot ņem vērā rezultātus, kas gūti, piemērojot šīs regulas 8. un 9. pantu, šā panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. pantu un 4.a panta 4. punktu.2. Ņemot vērā Padomes Regulā (EK) Nr. 320/2006 paredzētās restrukturizācijas shēmas piemērošanas rezultātus, Komisija vēlākais līdz 2010. gada februāra beigām saskaņā ar šīs regulas 39. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par kopīgo procentuālo daļu, par kādu no 2010./2011. tirdzniecības gada jāsamazina esošās cukura un izoglikozes kvotas katrai dalībvalstij vai reģionam, lai izvairītos no tirgus nelīdzsvarotības. Dalībvalstis attiecīgi koriģē katra uzņēmuma kvotu.Atkāpjoties no pirmās daļas, tām dalībvalstīm, kurām valsts kvota ir samazināta, atsakoties no kvotas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. pantam un 4.a panta 4. punktam, piemērojamo procentuālo daļu nosaka saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumā noteiktajiem kritērijiem.Minētās dalībvalstis katram to teritorijā esošam uzņēmumam, kuram ir piešķirta kvota, to procentuālo daļu, kas noteikta, piemērojot VIII pielikumu, koriģē proporcionāli kvotām, no kurām attiecīgais uzņēmums atteicies atbilstīgi restrukturizācijas shēmai, tā, lai dalībvalstī nemainās kopējais kvotu samazinājums, kas izriet no otrajā daļā minētās procentuālās daļas.3) Regulas 11. pantu groza šādi:a) panta nosaukumu aizstāj ar šādu:„11. pants Kvotu pārdale valsts mērogā un kvotu samazinājums”b) šādu teikumu pievieno 1. punktam:„Dalībvalstis, šādi rīkojoties, piemēro objektīvus un nediskriminējošus kritērijus.”c) pievieno šādu punktu:„4. Atkāpjoties no 3. punkta, ja piemēro Regulas (EK) Nr. 320/2006 4.a pantu, dalībvalstis koriģē attiecīgajam uzņēmumam piešķirto cukura kvotu, piemērojot minētā panta 4. punktā noteikto samazinājumu šā panta 1. punkta otrajā ievilkumā noteiktās procentuālās daļas robežās.”4) Regulas 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„c) cukuram, izoglikozei un inulīna sīrupam, kas izņemti no tirgus saskaņā ar 19. un 19.a pantu un attiecībā uz ko nav izpildītas 19. panta 3. punktā paredzētās saistības.”5) Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu:„19. pants Cukura izņemšana no tirgus1. Lai tirgū saglabātu strukturālo līdzsvaru tādā cenu līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas, ņemot vērā Kopienas saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu, Komisija var pieņemt lēmumu līdz nākamā tirdzniecības gada sākumam izņemt no tirgus tos saskaņā ar kvotu saražotos cukura vai izoglikozes daudzumus, kas pārsniedz saskaņā ar 2. punktu aprēķināto robežvērtību.2. Ņemot vērā prognozētās tirgus tendences attiecīgajā tirdzniecības gadā, līdz katra attiecīgā tirdzniecības gada 31. oktobrim katram uzņēmumam, kuram ir piešķirta kvota, 1. punktā minēto izņemšanas robežvērtību aprēķina, reizinot kvotu ar koeficientu, ko nosaka atbilstīgi 39. panta 2. punktā minētajai procedūrai.3. Katrs uzņēmums, kuram ir piešķirta kvota, izņemšanas periodā uz sava rēķina uzglabā saskaņā ar kvotu saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz atbilstīgi 2. punktam aprēķināto robežvērtību.Tirdzniecības gadā no tirgus izņemtos cukura vai izoglikozes daudzumus uzskata par pirmajiem saskaņā ar kvotu saražotajiem daudzumiem nākamajā tirdzniecības gadā. Tomēr, ņemot vērā prognozētās cukura tirgus tendences, saskaņā ar 39. panta 2. punktā paredzēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka kārtējā un/vai nākamajā tirdzniecības gadā visu no tirgus izņemto cukuru vai izoglikozi vai daļu no tā uzskata par:a) pārpalikuma cukuru vai pārpalikuma izoglikozi, ko var pārvērst rūpnieciskajā cukurā vai rūpnieciskajā izoglikozē, vaib) saskaņā ar pagaidu kvotu saražotu produkciju, kuras daļu var rezervēt eksportam, ievērojot Kopienas saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.4. Ja cukura piegāde Kopienā nav pietiekama, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu par to, ka noteikta daudzumu no tirgus izņemtā cukura pārdod Kopienas tirgū pirms izņemšanas perioda beigām.”6) Iekļauj šādu 19.a pantu:„19.a pants Cukura izņemšana no tirgus 2007./2008., 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadā1. Atkāpjoties no 19. panta 2. punkta, kā arī saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pieņemt lēmumu vēlākais līdz iepriekšējā tirdzniecības gada 16. martam noteikt 19. panta 2. punktā minēto koeficientu 2007./2008., 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadam, ņemot vērā to, kāds rezultāts katrā dalībvalstī panākts, samazinot valsts cukura kvotas, kas noteiktas šīs regulas III pielikumā, salīdzinājumā ar 2006. gada 1. jūlijā piemērojamo III pielikuma redakciju. Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras 2006. gada 1. jūlijā vēl nebija Kopienas locekles, salīdzinājumā jāņem vērā tā III pielikuma redakcija, kuru piemēroja dienā, kad tās pievienojās Kopienai.Šā panta piemērošanas nolūkā Komisijas Regulas (EK) Nr. 290/2007* 1. panta 1. punktā paredzēto no tirgus izņemamo procentuālo daļu konvertē par koeficientu 0,865.2. Ņemot vērā atjauninātās tirgus tendences, līdz attiecīgā tirdzniecības gada 31. oktobrim un saskaņā ar 39. panta 2. punktā paredzēto procedūru var pieņemt lēmumu samazināt šā panta 1. punktā minēto koeficientu.3. Koeficientus, kas minēti 19. panta 2. punktā un šā panta 1. un 2. punktā, attiecīgajā tirdzniecības gadā nepiemēro uzņēmumam, kurš, sākot ar nākamo tirdzniecības gadu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu atsakās no kopējās tam piešķirtās kvotas.4. Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru valsts cukura kvota ir samazināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. pantā paredzēto atteikšanos no kvotas, saskaņā ar 19. panta 2. punktu vai šā panta 1. un 2. punktu noteiktos koeficientus koriģē atbilstīgi šīs regulas IX pielikumam.Minētās dalībvalstis katram to teritorijā esošam uzņēmumam, kuram ir piešķirta kvota, koeficientu, kas noteikts, piemērojot IX pielikumu, koriģē proporcionāli cukura kvotām, no kurām attiecīgais uzņēmums atteicies atbilstīgi restrukturizācijas shēmai, tā, lai šai dalībvalstij kopumā piemērojamais koeficients, kas noteikts IX pielikumā, paliek nemainīgs.* OV L 78, 17.3.2007., 20. lpp.”7) Ar šādu tekstu aizstāj 29. panta 1. punkta pirmo daļu:„Rafinēšanai paredzētā cukura ierastās vajadzīgās piegādes Kopienā katram tirdzniecības gadam ir 2 324 735 tonnas, izteiktas kā baltais cukurs.”8) Regulas V pielikuma VI punktā atsauci uz 10. panta 3. punktu aizstāj ar atsauci uz 10. panta 2. punktu.9) Šīs regulas pielikuma tekstu pievieno kā VIII un IX pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS„VIII PIELIKUMSTĀM DALĪBVALSTĪM, KURĀM IR SAMAZINĀTA VALSTS KVOTA, PIEMĒROJAMĀS PROCENTUĀLĀ DAĻAS APRĒĶINĀŠANA1. Lai veiktu 2. punktā minēto aprēķinu, piemēro šādas definīcijas:a) „piemērojamā procentuālā daļa” ir procentuālā daļa, kas katrā dalībvalstī piemērojama katra uzņēmuma kvotām;b) „kopīga procentuālā daļa” ir kopīgā procentuālā daļa, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 10. panta 2. punkta pirmo daļu;c) „samazinājums” ir skaitlis, ko iegūst, kopējo kvotu skaitu, no kurām dalībvalstī atsakās, dalot ar valsts kvotām, kas noteiktas šīs regulas III pielikuma redakcijā, kas piemērojama 2006. gada 1. jūlijā. Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas 2006. gada 1. jūlijā vēl nebija Kopienas locekles, atsauce uz III pielikumu attiecas uz redakciju, kuru piemēroja dienā, kad tās pievienojās Kopienai.2. Piemērojamā procentuālā daļa ir vienāda ar kopīgo procentuālo daļu, kas reizināta ar 1 – [(1/0,6) x samazinājums].Ja rezultāts ir mazāks par nulli, piemērojamā procentuālā daļa ir vienāda ar nulli.IX PIELIKUMSTĀM DALĪBVALSTĪM, KURĀM IR SAMAZINĀTA VALSTS CUKURA KVOTA, PIEMĒROJAMĀ KOEFICIENTA APRĒĶINĀŠANA1. Lai veiktu 2. un 3. punktā minētos aprēķinus, piemēro šādas definīcijas:a) „piemērojamais koeficients” ir koeficients, kas katrā dalībvalstī piemērojams katra uzņēmuma kvotām;b) „samazinājums” ir skaitlis, ko iegūst, kopējās cukura kvotas, no kurām dalībvalstī atsakās, tostarp kvotas, no kurām atsakās tajā tirdzniecības gadā, uz ko attiecas izņemšana no tirgus, dalot ar valsts cukura kvotām, kas noteiktas šīs regulas III pielikuma redakcijā, kas piemērojama 2006. gada 1. jūlijā. Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras 2006. gada 1. jūlijā vēl nebija Kopienas locekles, aprēķinos jāņem vērā tā III pielikuma redakcija, kuru piemēroja dienā, kad tās pievienojās Kopienai;c) „koeficients” ir koeficients, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 19. panta 2. punktu vai 19.a panta 1. un 2. punktu.2. Attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu piemērojamais koeficients ir vienāds ar koeficientu, kuram pieskaitīts [(1/0,5) x samazinājums] x (1 – koeficients).Ja rezultāts ir lielāks par nulli, piemērojamais koeficients ir vienāds ar 1.3. Attiecībā uz 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadu piemērojamais koeficients ir vienāds ar koeficientu, kuram pieskaitīts [(1/0,6) x samazinājums] x (1 – koeficients).Ja rezultāts ir lielāks par nulli, piemērojamais koeficients ir vienāds ar 1.”FINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA (2007. gada nomenklatūra) 05 02 05 05 02 16 680 | APROPRIĀCIJAS (2007. gada budžets) 323 milj. EUR pm milj. EUR pm milj. EUR |2. | NOSAUKUMS – Padomes Regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā; – Padomes Regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju |3. | JURIDISKAIS PAMATS EK Līguma 36. un 37. pants |4. | MĒRĶI – uzlabot cukura nozares brīvprātīgas restrukturizācijas shēmu un radīt papildu stimulu dalībai šajā shēmā; – saglabāt tirgus struktūrālo līdzsvaru, uzlabojot noteikumus par cukura pagaidu izņemšanu no tirgus 2007./2008., 2008./2009., 2009./2010. tirdzniecības gadā. |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (miljonos EUR) | 2007. FINANŠU GADS (miljonos EUR) | 2008. FINANŠU GADS (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI, KO SEDZ – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | + 332 |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – 204 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | + 62 | – | – | – |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – 136 |5.2 | APRĒĶINA METODE Skatīt aprēķinus pielikumā. |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ IEKĻAUTAJĀM APROPRIĀCIJĀM? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI NĀKAMAJOS BUDŽETOS BŪS JĀIEKĻAUJ APROPRIĀCIJAS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES Pagaidu restrukturizācijas fonda pašfinansēšanas principi joprojām ir spēkā saskaņā ar šiem jaunajiem noteikumiem. Jebkādu atbalstu, kas minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 320/2006, piešķir tikai fondā pieejamo apropriāciju robežās. Fonda finansiālās situācijas modelēšana saskaņā ar šiem jaunajiem noteikumiem ir sniegta pielikumā (5. punkts) Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 mērķis ir uzlabot tirgus līdzsvaru iespējama cukura pārpalikuma gadījumā iekšējā tirgū, un tādējādi tā neradīs papildu izdevumus budžetā. |PIELIKUMS |1 – Paredzētie restrukturizācijas fondā pieejamie līdzekļi 2007./2008. tirdzniecības gada beigās (pašreizējais režīms) |(miljoni EUR) |Izdevumi | Ieņēmumi | Saldo | Kumulētais saldo |2006./07. tirdzniecības gads | 1 358 | 2 145 | 787 |2007./08. tirdzniecības gads | 573 | 2 866 | 2 293 | 3 080 |2 – Izmaksas saistībā ar atbrīvojumu no 2007./2008. gada maksājuma par daudzumiem, kas izņemti no tirgus (ja 2008./2009. gadā atsakās no kvotām, tās ir vismaz vienādas ar daudzumiem, kas izņemti no tirgus) |Maksājuma maksimālais samazinājums 2007./2008. tirdzniecības gadā = 173,8 EUR/t x 12% x 16,1 milj. t: aptuveni 340 miljoni EUR |Šim atbrīvojumam būtu ietekme: |– 2008. gada martā (2008. gada budžets) attiecībā uz pagaidu restrukturizācijas summas 1. daļas maksājumu (60%): 340*60% = 204 milj. EUR |– 2008. gada novembrī (2009. gada budžets) attiecībā uz pagaidu restrukturizācijas summas 2. daļas maksājumu (40%): 340*40% = 136 milj. EUR |Kumulētais saldo 2007./2008. tirdzniecības gada beigās: 3080 – 340= 2740 milj. EUR |3 – Izmaksas saistībā ar palielinājumu, ko ar atpakaļejošu spēku 1. un 2. gadā piemēro attiecībā uz audzētājiem paredzēto daļu |Šā pasākuma izmaksas: aptuveni 373 miljoni EUR (detalizētus aprēķinus skatīt turpmāk) |Kumulētais saldo 2007./2008. tirdzniecības gada beigās: 2 740 – 373 = 2367 milj. EUR |4 – Izmaksas saistībā ar palielinājumu, ko ar atpakaļejošu spēku 1. un 2. gadā piemēro attiecībā uz uzņēmumiem paredzēto daļu |Šā pasākuma izmaksas: aptuveni 22 miljoni EUR (detalizētus aprēķinus skatīt turpmāk) |Kumulētais saldo 2007./2008. tirdzniecības gada beigās: 2367 – 22= 2345 milj. EUR |Šo ar atpakaļejošu spēku piemērojamo maksājumu summa (cukurbiešu audzētājiem + uzņēmumiem paredzētās daļas): |291 miljons EUR | 2006./2007. tirdzniecības gadam. Visticamāk, ka tie radīsies 2008. budžeta gadā. |104 miljoni EUR | 2007./2008. tirdzniecības gadam. Tā ietekme būs: |2008. gada jūnijā (2008. gada budžets) par 40%: | 41 milj. EUR |2008. gada novembrī (2009. gada budžets) par 60%: | 62 milj. EUR |5 – Fonda situācijas modelēšana, paredzot 625 EUR/t par atteikšanos no kvotas 2008./2009. tirdzniecības gadā, no kuriem 10 % atvēlēti cukurbiešu audzētājam, + papildu 237,5 EUR/ t cukurbiešu audzētājiem |Fonds būtu pilnībā izmaksāts, 3. gadā atsakoties no kvotām par aptuveni 3,85 miljoniem tonnu (atlikums: aptuveni tikai 54 miljoni EUR) |miljoni EUR | Izdevumi | Ieņēmumi | Saldo | Kumulētais saldo |2006./07. tirdzniecības gads | 1 649 | 2 145 | 496 |2007./08. tirdzniecības gads | 677 | 2 526 | 1 849 | 2 345 |2008./09. tirdzniecības gads | 3 730 | 1 439 | –2 291 | 54 |2009./10. tirdzniecības gads | Nav maksājumu | 0 | 54 |Kopā | 6 056 | 6 110 | 54 |Detalizēti aprēķini |Izmaksas saistībā ar cukurbiešu audzētājiem paredzētā atbalsta piemērošanu ar atpakaļejošo spēku |Atbalsts cukurbiešu audzētājiem 2008./2009. gadā (a) | 62,5 | = €10%*625/t |Papildu maksājums cukurbiešu audzētājiem (b) | 237,5 |Kopējā summa cukurbiešu audzētājiem: (a) + (b) | 300 |=> 2006./2007. gada restrukturizācijas atbalsta procentuālā likme (730 EUR/t) | 41,10 |mērķis: | 41,10% |2006/07 | reģistrētā likme | atšķirība no mērķa | attiecīgie daudzumi (tonnās) | Ar atpakaļejošu spēku piemērojamā atbalsta izmaksas: atšķirība procentos x daudzumi x restrukturizācijas atbalsts 2006./2007. gadā |IR | 32,3** | 8,80 | 199 260 | 12 794 485 |SV | 12,5 | 28,60 | 42 562 | 8 884 818 |IT | 10 | 31,10 | 778 737,2 | 176 773 344 |ES - LINARES | 10 | 31,10 | 75 325 | 17 098 775 |ES - Ciudad Real | 15 | 26,10 | 17 793,5 | 3 389 662 |PT | 10 | 31,10 | 35 218 | 2 798 070 |BE-NL inulīns * | 10 | 31,10 | 296 195,8 | 50 427 335 |FR inulīns * | 10 | 31,10 | 24 521 | 5 566 267 |kopā | 277 732 755 |* Nav pieejama informācija par daļu, kas piešķirta cukurbiešu audzētājiem un darbuzņēmējiem ar savu tehniku; saglabāta minimālā likme 10% apmērā |** Vēl nav galīgs |mērķis: | 41,10% |2007/08 | reģistrētā likme | atšķirība no mērķa | attiecīgie daudzumi (tonnās) | Ar atpakaļejošu spēku piemērojamā atbalsta izmaksas: atšķirība procentos x daudzumi x restrukturizācijas atbalsts 2007./2007. gadā |IT | 10 | 31,10 | 24 860,499 | 5 643 333 |PT | 28 | 13,10 | 19 500 | 1 864 200 |ES - LINARES | 10 | 31,10 | 12 186,6 | 2 766 358 |ES - Ciudad Real | 15 | 26,10 | 4 492,2 | 855 764 |FI | 17 | 24,10 | 56 087 | 9 865 703 |HU | 27 | 14,10 | 108 093 | 11 122 770 |CZ | 29,3 | 11,80 | 102 472,793 | 8 823 932 |SK | 20 | 21,10 | 70 133 | 10 800 482 |EL | 17 | 24,10 | 158 800 | 20 949 690 |SL | 10 | 31,10 | 52 973 | 12 024 871 |LV | 20 | 21,10 | 66 505 | 10 241 770 |Uz izoglikozi neattiecas minimālā likme 10% apmērā | kopā | 94 958 874 |divos tirdzniecības gados kopā: | 372 691 629 |Izmaksas saistībā ar uzņēmumiem paredzētā atbalsta piemērošanu ar atpakaļejošo spēku |Uzņēmumiem paredzētā daļa 2008./2009. tirdzniecības gadā = 90%*625 = 562,5 EUR/t | mērķis: 562,5 |2006/07 | reģistrētā likme | Saņemtā summa par tonnu = reģistrētā likme x restrukturizācijas atbalsts 2006./2007. gadā | mērķis | Ar atpakaļejošu spēku piemērojamā atbalsta izmaksas = mērķa un faktiski saņemtās summas starpība x attiecīgie daudzumi |IR | 67,7 | 494,21 | 562,5 | 13 607 465 |SV | 87,5 | 638,75 | 562,5 | 0 |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0 |ES - LINARES | 90 | 657 | 562,5 | 0 |ES - Ciudad Real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0 |PT | 90 | 229,95 | 196,875* | 0 |BE-NL inulīns | 90 | 492,75 | 421,875** | 0 |FR inuline | 90 | 657 | 562,5 | 0 |Neattiecas uz izoglikozi | kopā | 13 607 465 |* Nedemontējot ražošanas iekārtas (Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 5. punkta c) apakšpunkts) ** Daļēja ražošanas iekārtu demontāža (Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 5. punkta b) apakšpunkts) |2007/08 | reģistrētā likme | Saņemtā summa par tonnu = reģistrētā likme x restrukturizācijas atbalsts 2007./2008. gadā | mērķis | Ar atpakaļejošu spēku piemērojamā atbalsta izmaksas = mērķa un faktiski saņemtās summas starpība x attiecīgie daudzumi |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |PT | 72 | 525,6 | 562,5 | 719 550,00 |ES - LINARES | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |ES - Ciudad Real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0,00 |FI | 83 | 605,9 | 562,5 | 0,00 |HU | 73 | 532,9 | 562,5 | 3 199 552,80 |CZ | 70,7 | 516,11 | 562,5 | 4 753 712,87 |SK | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |EL | 83 | 454,425 | 421,875** | 0,00 |SL | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |LV | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |Neattiecas uz izoglikozi | kopā | 8 672 816 |** Daļēja ražošanas iekārtu demontāža (Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 5. punkta b) apakšpunkts) | divos tirdzniecības gados kopā: | 22 280 281 |Kopā 2006./2007. tirdzniecības gadā (cukurbiešu audzētāji + uzņēmumi) | 291 340 221 | € |Kopā 2007./2008. tirdzniecības gadā (cukurbiešu audzētāji + uzņēmumi) | 103 631 689 | € |Modelēšana 2008./2009. tirdzniecības gadam: Izdevumi | Ieņēmumi |Hipotēze: kvotas, no kurām atsakās 2008./2009. gadā, – tonnās | 3 850 000 | Cukura kvotas 2007./2008. tirdzniecības gada beigās (a) | 16 108 940,8 |Restrukturizācijas atbalsts – uzņēmumiem paredzētā daļa – miljonos EUR (a) | 2 101 | Hipotēze: kvotas, no kurām atsakās (b) | 3 850 000 |Restrukturizācijas atbalsts – audzētājiem paredzētā daļa – miljonos EUR (b) | 1 120 | Pagaidu restrukturizācijas summa (c) | 113,3 EUR/ t |Dažādošanas atbalsts – miljonos EUR ( c) | 361 | Ieņēmumi par cukuru – miljonos EUR (d) = (a–b)*c | 1 389 |Papildu atbalsts dažādošanai – miljonos EUR (d) | 148 | Izoglikozes kvotas 2007./2008. tirdzniecības gada beigās (e) | 880 092,8 |Pagaidu restrukturizācijas summa (f) | 56,65 EUR/ t |Ieņēmumi par izoglikozi – miljonos EUR (g) = (e)*(f) | 50 |KOPĀ: (a) + (b) + (c) + (d) | 3 730 | 2008./2009. gada ieņēmumi kopā: (d)+(g) | 1 439 |[pic][pic][pic][1] Tika analizēta iespēja atļaut dalībvalstīm, vienojoties ar audzētājiem, samazināt uzņēmuma kvotu pat par 25% un atteikties no šīs kvotas saskaņā ar restrukturizācijas fondu.[2] OV L 58, 28.2.2006., 48. lpp.[3] OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.[4] OV C …, ..., … lpp.[5] OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.[6] OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. […]/2007 (OV L …, …, … lpp.).[7] OV C …, ..., … lpp.[8] OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007., 3. lpp.).[9] OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. …/ 2007 (OV L …).[10] OV L 78, 17.3.2007., 20. lpp.


				|

		52014PC0594

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko atver dažas Savienības tarifa kvotas augstākā labuma liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai, kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam, un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to pārvaldi (kodifikācija) /* COM/2014/0594 final - 2014/0276 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           Tautu Eiropas kontekstā
Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību
vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas
un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas
iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās
īpašās tiesības.
Šo mērķi nevar sasniegt kamēr
daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan
būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie
jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un
daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos.
Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir
vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina
dažādus instrumentus.
Šajā sakarā to noteikumu
kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai
tiesību akti būtu skaidri un pārskatāmi.
2.           Komisija 1987. gada 1. aprīlī
nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību
aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā
pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā
prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat
īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas,
lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.
3.           Edinburgas Eiropadomes
(1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi
to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina
piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to,
kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas
attiecīgajā laikā.
Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā normālajai procedūrai
Savienības tiesību aktu pieņemšanai.
Ņemot vērā to, ka nekādas
izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija, Eiropas Parlaments,
Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra
Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu
procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai
pieņemšanai.
4.           Šī priekšlikuma
mērķis ir uzņemties Padomes 1994. gada 29. marta Regulas (EK)
Nr. 774/94, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas augstākā
labuma liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai,
kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam, un klijām,
atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to pārvaldi[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos
tajā ietvertos tiesību aktus[4];
šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto tiesību
aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem
formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas
pasākums.
5.           Kodifikācijas priekšlikums tika
izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK)
Nr. 774/94 un tās grozošo tiesību aktu konsolidāciju
23 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības
Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas
palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību
veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas
kodificētās regulas II pielikumā.
ê 774/94
(pielāgots)
2014/0276 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko atver dažas Ö Savienības Õ tarifa kvotas
augstākā labuma liellopu gaļai un cūkgaļai,
mājputnu gaļai, kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam,
un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to
pārvaldi (kodifikācija)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot
vērā Ö Līgumu par
Eiropas Savienības darbību Õ, un it īpaši tā Ö 207. panta
2. punktu Õ,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
ê
(1)       Regula (EK) Nr. 774/94[6] ir vairākas reizes
būtiski grozīta[7].
Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā
regula būtu jākodificē.
ê 774/94 1.
apsvērums (pielāgots) un 2198/95 1. apsvērums (pielāgots)
(2)       Ö Savienība Õ saskaņā ar
Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību
(VVTT) XXVIII pantu Ö un
daudzpusējās tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtu Õ organizēja
sarunas par tarifu koncesijām. Šo sarunu rezultātā tika
noslēgtas vienošanās Ö , kas Õ ar Padomes Lēmumu
94/87/EC[8]
Ö un Padomes Lēmumu 94/800/EK[9] Õ tika
apstiprinātas.
ê 774/94 2.
apsvērums (pielāgots)
(3)       Minētās
vienošanās paredz, ka ievērojot dažus nosacījumus, tiek
atvērtas ikgadējās tarifu kvotas augstākā labuma
liellopu gaļai, kas atbilst KN 0201 30 00, 0202 30 90,
0206 10 95 un 0206 29 91 kodam, cūkgaļai, kas
atbilst KN 0203 19 13 un 0203 29 15 kodam, mājputnu
gaļai, kas atbilst KN Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ, Ö 0207 14 70 Õ, Ö 2007 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ un Ö 0207 27 80 Õ kodam, kviešiem un
kviešu un rudzu maisījumam, kas atbilst KN Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ Ö un 1001 99
00 Õ kodam, un
klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem, kas atbilst KN 2302 30 10,
2302 30 90, Ö 2302 40 10 Õ un Ö 2302 40 90 Õ kodam.
ê 774/94 3.
apsvērums (pielāgots)
(4)       Ö Šīs Õ vienošanās
attiecas uz nenoteiktu laika periodu. Racionalizācijas un
efektivitātes labad šīs kvotas līdz ar to ir jāatver
vairākiem gadiem.
ê 774/94 4.
apsvērums (pielāgots)
(5)       Sistēma, kas
garantē produktu raksturu, izcelšanos un izcelsmi, var
izrādīties piemērota. Tādēļ Ö imports apstiprināto Õ tarifu koncesiju
ietvaros, ja nepieciešams, ir jāpakļauj autentiskuma sertifikāta
uzrādīšanai.
ê 774/94 5.
apsvērums (pielāgots)
(6)       Šo Ö importu Õ var būt
nepieciešams ieplānot pa daļām visa gada garumā,
pamatojoties uz Ö Savienības Õ tirgus vajadzībām.
Tādēļ tāda kvotu izmantošanas sistēma, kas pamatota uz
Ö importa Õ licences uzrādīšanu,
var izrādīties piemērota.
ê 252/2014 3.
apsvērums (pielāgots)
(7)       Lai papildinātu vai
grozītu atsevišķus nebūtiskus Ö šīs Õ Regulas elementus,
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus
saskaņā ar Ö Līguma Õ 290. pantu
attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Ö šajā Õ regulā
gadījumos, kad tiek pielāgoti apjomi un pārējie kvotu
nosacījumi, jo īpaši tāda Padomes lēmuma Ö rezultātā,
kas Õ noslēdz
nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm. Ir
īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu
atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus,
būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga
attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
ê 252/2014 4.
apsvērums (pielāgots)
(8)       Lai nodrošinātu vienotus
nosacījumus Ö šīs Õ regulas (EK)
īstenošanai attiecībā uz noteikumiem, kas vajadzīgi
šajā regulā minēto kvotu nosacījumu
pārvaldīšanai, īstenošanas pilnvaras būtu
jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto
atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011[10],
ê 2198/95 1.
pants (pielāgots)
IR Ö PIEŅĒMUŠAS Õ ŠO REGULU.
1. pants
Ö Savienības Õ ikgadējo tarifu kvotu 20 000 tonnu apmērā, ko izsaka pēc produktu svara, atver
augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai vai saldētai liellopu
gaļai, uz ko attiecas KN kodi 0201 un 0202, un produktiem, uz ko
attiecas KN kodi 0206 10 95 un 0206 29 91.
Minētajai
kvotai piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis ir 20 %.
2. pants
Ö Savienības Õ ikgadējo tarifu kvotu 7 000 tonnu apmērā atver svaigai, atdzesētai vai
saldētai cūkgaļai, uz ko attiecas KN kodi 0203 19 13 un 0203 29 15.
Minētajai
kvotai piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis ir 0 %.
3. pants
Ö Savienības Õ ikgadējo tarifu kvotu 15 500 tonnu apmērā atver putnu gaļai, uz ko attiecas KN
kodi Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ un Ö 0207 14 70 Õ.
Minētajai
kvotai piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis ir 0 %.
4. pants
Ö Savienības Õ ikgadējo tarifu kvotu 2 500 tonnu apmērā atver tītara gaļai, uz ko attiecas
KN kodi Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ un Ö 0207 27 80 Õ.
Minētajai
kvotai piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis ir 0 %.
5. pants
Ö Savienības Õ ikgadējo tarifu kvotu 300 000 tonnu apmērā atver I šķiras kviešiem, uz ko attiecas
KN kodi Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ un Ö 1001 99 00 Õ.
Minētajai
kvotai piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis ir 0 %.
6. pants
Ö Savienības Õ ikgadējo tarifu kvotu 475 000 tonnu apmērā ar šo atver klijām, atsijām un
citiem kviešu un graudu atlikumiem, kas nav kukurūza un rīsi, uz ko
attiecas KN kodi 2302 30 10, 2302 30 90, 2302 40 10 un 2302 40 90.
Minētajai
kvotai piemērojamais kopējā muitas tarifa nodoklis ir EUR 30,60
par tonnu produktu, uz ko attiecas KN kodi 2302 30 10 un 2302 40 10, un EUR 62,25 par tonnu produktu, uz ko attiecas KN kodi 2302 30 90 un 2302 40 90.
ê 252/2014 1. panta
1. punkts (pielāgots)
7. pants
Lai ievērotu
starptautiskās saistības un gadījumos, kad apjomus un
pārējos kvotu nosacījumus, kas minēti šajā
regulā, pielāgo Eiropas Parlaments un Padome vai tikai Padome, jo
īpaši pieņemot Padomes lēmumu, ar ko tiek noslēgts
nolīgums ar vienu vai vairākām trešām valstīm,
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
ar 9. pantu attiecībā uz no
tā izrietošajiem grozījumiem šajā regulā.
8. pants
Komisija ar
īstenošanas aktiem pieņem noteikumus, kas vajadzīgi šajā
regulā minēto kvotu nosacījumu pārvaldīšanai, un
vajadzības gadījumā Ö noteikumus Õ:
a)           kas garantē produkta raksturu,
izcelšanos un izcelsmi;
b)           par tā dokumenta atzīšanu,
kas ļauj pārbaudīt a) punktā minētās garantijas;
un
c)           par importa licenču izdošanu un
to derīguma Ö ilgumu Õ.
Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
ê 252/2014 1. panta
2. punkts
9. pants
1. Pilnvaras
pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot
šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras
pieņemt 7. pantā
minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu
laikposmu no 2014. gada 9. aprīļa. Komisija sagatavo ziņojumu
par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus
pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek
automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu
vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas
Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu
par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru
deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar
jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz
tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo
vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Saskaņā ar 7. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
10. pants
1. Komisijai
palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas
komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr.
1308/2013[11] 229. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr.
182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce
uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
3. Ja komitejas
atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto
procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā
termiņā tā nolēmis komitejas priekšsēdētājs
vai to pieprasa vismaz ceturtā daļa komitejas locekļu.
ê
11. pants
Regulu (EK) Nr.
774/94 atceļ.
Atsauces uz
atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa
saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.
ê 774/94
(pielāgots)
12. pants
Šī regula
stājas spēkā Ö divdesmitajā
dienā pēc tās Õ publicēšanas Eiropas
Ö Savienības Õ Oficiālajā
Vēstnesī.
ê 774/94
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
[3]               Iekļauts likumdošanas programmā 2014.
gadam.
[4]               Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.
[5]               OV C […], […], […] lpp.
[6]               Padomes 1994. gada. 29. Marta Regula (EK) Nr. 774/94, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas augstākā labuma
liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai, kviešiem
un kviešu un rudzu graudu maisījumam,
un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to
pārvaldi (OV L 91, 8.4.1994., 1. lpp.).
[7]               Skat. I pielikumu.
[8]               Padomes
1993. gada 20. decembra Lēmums 94/87/EK par Nolīgumu noslēgšanu saskaņotu protokolu formā starp Eiropas Kopienu un
attiecīgi Argentīnu, Brazīliju, Kanādu, Poliju, Zviedriju
un Urugvaju atbilstīgi Vispārējās vienošanās par
tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXVIII pantam attiecībā uz
dažiem eļļas sēklu augiem (OV L 47, 18.2.1994.,
1. lpp.).
[9]               Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmums 94/800/EK
par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada
līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas
Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L
336, 23.12.1994., 1. lpp.).
[10]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
[11]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra
Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu
kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 922/72,
(EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347,
20.12.2013., 671. lpp.).
é
I PIELIKUMS
Atceltā
regula ar tajā secīgi veikto grozījumu sarakstu
 Padomes Regula (EK) Nr. 774/94 (OV L 91, 8.4.1994., 1. lpp.) ||   ||
 || Komisijas Regula (EK) Nr. 2198/95 (OV L 221, 19.9.1995., 3. lpp.) ||
 || Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 252/2014 (OV L 84, 20.3.2014., 35. lpp.) ||
_____________
II PIELIKUMS
Atbilstības tabula
 Regula (EK) Nr. 774/94 || Šī regula
 1. panta 1. punkts || 1. panta pirmā daļā
 1. panta 2. punkts || 1. panta otrā daļa
 2. panta 1. punkts || 2. panta pirmā daļa
 2. panta 2. punkts || 2. panta otrā daļa
 3. panta 1. punkts || 3. panta pirmā daļa
 3. panta 2. punkts || 3. panta otrā daļa
 4. panta 1. punkts || 4. panta pirmā daļa
 4. panta 2. punkts || 4. panta otrā daļa
 5. panta 1. punkts || 5. panta pirmā daļa
 5. panta 2. punkts || 5. panta otrā daļa
 6. panta 1. punkts || 6. panta pirmā daļa
 6. panta 2. punkts || 6. panta otrā daļa
 7. pants || 8. pants
 8. pants || 7. pants
 8a. pants || 9. pants
 8b. pants || 10. pants
 9. pants || -
 10. pants || 12. pants
 - || 11. pants
 - || I pielikums
 - || II pielikums
_____________


title: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā

text:
|

52010PC0525

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 29.9.2010COM(2010) 525 galīgā redakcija2010/0279 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonāPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSKrīze ir pierādījusi, ka būtiska nelīdzsvarotība makroekonomikā, tostarp ievērojamas un pastāvīgas konkurētspējas tendenču novirzes, ir ārkārtīgi kaitīga Eiropas Savienībai un jo īpaši euro. Pirmskrīzes gados zemās finansēšanas izmaksas noveda pie resursu nepamatotas atvēlēšanas bieži vien neproduktīvam izmantojumam, veicinot neilgtspējīgu patēriņa līmeni, nekustamā īpašuma „burbuļus” un ārējā un iekšējā parāda uzkrāšanos dažās dalībvalstīs. Tāpēc ir svarīgi izstrādāt jaunu strukturētu procedūru nevēlamas makroekonomiskas nelīdzsvarotības novēršanai un korekcijai ikvienā dalībvalstī.Komisija savā paziņojumā „EMS@10 — panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem”[1] ierosināja plašu politikas programmu ar mērķi uzlabot EMS darbību. Tā jo īpaši uzsvēra nepieciešamību paplašināt ekonomikas uzraudzību, lai makroekonomiskās nelīdzsvarotības problēmas atklātu un risinātu jau sākuma stadijā. Pastiprināta uzraudzība uzskatāma par īpaši noderīgu tādās jomās kā konkurētspēja ārējos tirgos un bilances tekošais konts, kurās kopš euro ieviešanas starp dalībvalstīm parādījušās ievērojamas atšķirības. Lai risinātu šos jautājumus, 2008. gada jūlijā Eurogrupa vienojās, ka ir regulāri jāpārskata konkurētspējas dinamika euro zonā, un šis lēmums bijis rezultatīvs.Stratēģija „Eiropa 2020” ir vērienīga un vispusīga stratēģija, kuras mērķis ir spēcīga, ilgtspējīga un iekļaujoša ES ekonomikas izaugsme. Uz krīzes fona stratēģija izvirza jaunu galveno uzdevumu — pievērsties Eiropas makrofinansiālās uzraudzības trūkumiem un strukturālajām problēmām. Ņemot vērā ciešās savstarpējās ekonomiskās un finansiālās saiknes euro zonā un to ietekmi uz vienoto valūtu, stratēģijā „Eiropa 2020” aicināts izstrādāt īpašu politiku plašākas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai euro zonā[2]. No šī viedokļa ir nepieciešams tiesību aktos iestrādāts mehānisms, ar ko pārrauga makroekonomiskās nelīdzsvarotības avotus un nepieciešamības gadījumā nodrošina piemērotus korektīvus pasākumus. Ir svarīgi nodrošināt saikni starp preventīvajiem un korektīvajiem pasākumiem, lai izvairītos no smagām ekonomikas korekcijām brīdī, kad nelīdzsvarotība kļūst nekontrolējama.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀMIepriekš nepieredzēta mēroga krīzes situācijā un pēc steidzamajiem neatliekamu problēmu risināšanas pasākumiem Komisija rīkojās bez kavēšanās un pieņēma vērienīgu, taču reāli īstenojamu reformu programmu. Tā izpaužas kā divi paziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgi 2010. gada 12. maijā un 30. jūnijā. Izvēloties publiskus juridiskos dokumentus kā saziņas līdzekli, Komisija vēlējās apliecināt savu apņemšanos uzturēt dialogu ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un citām iesaistītajām pusēm, vienlaikus sniedzot priekšlikumus praktiskai rīcībai.2010. gada 12. maija paziņojumā Komisija izklāstīja vairāku pīlāru pieeju ekonomikas politikas koordinēšanas pastiprināšanai. Paziņojumā uzsvērts, ka pilnībā jāizmanto saskaņā ar Līgumu pieejamie uzraudzības instrumenti. Nepieciešamības gadījumā pašreiz pieejamie instrumenti jāmaina un jāpapildina. Paziņojumā pausts aicinājums uzlabot atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam un palielināt ekonomikas uzraudzību. Lai to sasniegtu, pusgada atskaites posma iedibināšana Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanā ļautu dalībvalstīm gūt labumu no agrīnas koordinēšanas Eiropas mērogā. Visbeidzot, paziņojumā noteikti principi, uz kuriem jābalsta noturīga sistēma krīzes pārvarēšanai euro zonas dalībvalstīs. Pārsvarā priekšlikumi attiecas uz ES kopumā, bet euro zonas jautājumi tiks risināti ar stingrākiem noteikumiem.Tikmēr spriedze finanšu tirgos pastiprinājās, un 2010. gada 9. maijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Ekonomikas un finanšu ministru padome ( ECOFIN ) ārkārtas sanāksmē nolēma izveidot Eiropas stabilizācijas mehānismu un vienojās par stingru apņemšanos pamatotos gadījumos veikt ātrāku fiskālo konsolidāciju.2010. gada 30. jūnijā Eiropas Komisija pieņēma atjauninātu paziņojumu, kurā sīkāk izklāstīja ekonomiskās uzraudzības principus, kas ir noteikti 12. maija paziņojumā. Paziņojumā uzmanība vērsta uz īstenošanas un izpildes jautājumiem. Ir uzsvērts, ka ES nepieciešams stingrāk uzraudzīt valstu makroekonomiku, aptverot visas attiecīgās ekonomikas politikas jomas. Makroekonomiskā nelīdzsvarotība jāapskata kopsakarā ar fiskālo politiku un izaugsmi veicinošām reformām atbilstīgi stratēģijai „Eiropa 2020”. Pastiprinātās uzraudzības pamatā jābūt „Eiropas pusgada” jēdzienam, un tā jāpapildina ar virkni sankciju, lai novērstu vai koriģētu pārmērības, kas varētu apdraudēt ES un euro zonas finansiālo stabilitāti. Fiskālajā jomā būtu jāstiprina gan preventīvā, gan korektīvā Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa. Tika sniegtas arī vispārējās pamatnostādnes, lai novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību dalībvalstu starpā.Šie paziņojumi bija arī Komisijas ieguldījums Ekonomikas pārvaldības darba grupas darbā, kuru vada Eiropadomes priekšsēdētājs un kura tika izveidota Eiropadomes marta sanāksmē. Darba grupa atzina, ka nelīdzsvarotība ir aktuāla problēma, jo īpaši euro zonas dalībvalstīs. Tika atzīta nepieciešamība īstenot rūpīgāku makroekonomiskās attīstības uzraudzību, balstoties uz nelielu galveno rādītāju kopu, jo īpaši izmantojot brīdināšanas mehānismu. Darba grupa vienojās, ka makroekonomiskajai uzraudzībai jāfunkcionē līdztekus Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajai budžeta uzraudzībai.Eiropadome cieši sekoja ekspertu darba grupas veikumam. Pirmie pieturas punkti tika ietverti 17. jūnija Eiropadomes secinājumos, kuros apstiprināja, ka jāizstrādā rādītāju kopsavilkums, ko izmantos, lai laikus konstatētu neilgtspējīgas vai bīstamas tendences. Eiropadome 2010. gada 16. septembra secinājumos pauda gandarījumu par jaunas makrouzraudzības sistēmas izveidi, kas ļautu pārraudzīt un operatīvi koriģēt neilgtspējīgas konkurētspējas atšķirības un nelīdzsvarotību.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIPilnvērtīgs makroekonomisko svārstību problēmu novēršanas un koriģēšanas mehānisms ir izklāstīts divos regulas priekšlikumos. Pirmais priekšlikums ieskicē pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ( EIP ), bet otrais liek uzsvaru uz izpildes pasākumiem, kas saistīti ar šo procedūru. Šajā paskaidrojuma rakstā abi priekšlikumi ir raksturoti secīgi.Pirmais priekšlikums paredz noteikt mehānismu, kā konstatēt un risināt makroekonomiskās nelīdzsvarotības problēmas, tostarp konkurētspējas pasliktināšanās tendences . Tas papildina stratēģijā „Eiropa 2020” paredzēto valstu makrostrukturālās uzraudzības procesu.EIP ir pilnīgi jauns ekonomiskās uzraudzības procesa elements. Tas ietver nelīdzsvarotības risku regulāru novērtēšanu, tostarp brīdināšanas mehānismu, un noteikumus, kas izstrādāti, lai varētu veikt korektīvus pasākumus gadījumā, ja nevēlama makroekonomiskā nelīdzsvarotība ietekmē fiskālo politiku. EIP attiecas uz visām dalībvalstīm.Uzraudzība sākas ar brīdināšanas mehānismu, kas paredzēts, lai konstatētu, kurās dalībvalstīs ir potenciāli problemātisks makroekonomiskās nelīdzsvarotības līmenis. Brīdināšanas mehānisms ietver rādītāju kopsavilkumu (3. pants), ko papildina kritiska analīze. Rādītāju kopsavilkums izstrādāts tā, lai būtu pārredzams, iespējami vienkāršs un balstīts uz ekonomiskiem apsvērumiem. Tālab tiks izmantota rādītāju kopa, lai nodrošinātu, ka laikus tiek konstatēta nelīdzsvarotība, kas rodas dažādās ekonomikas jomās. Rādītāju kopai jābūt pietiekami plašai, lai aptvertu jebkuru iespējamo ievērojamas nelīdzsvarotības gadījumu un lai būtu pārliecība, ka tā ir pietiekami jutīga, lai nelīdzsvarotību varētu konstatēt laikus. Katrai dalībvalstij rādītāju kopsavilkums sastāvēs no vairākiem rādītājiem.Lai uzlabotu pārredzamību un pārskatatbildību, tiks noteiktas katra rādītāja brīdinājuma robežvērtības. Dažiem rādītājiem robežvērtības būs simetriskas; tās atklās gan pārmērīgi augstu, gan pārmērīgi zemu mainīgā lieluma līmeni. Tomēr ir svarīgi atcerēties, ka rādītāji nav uzskatāmi ne par politikas mērķiem, ne par politikas instrumentiem. Piemēram, tekošā konta deficītu 3 % apmērā var uzskatīt par pieņemamu valstī, kas atrodas konverģences posmā un kurā nepieciešami lieli ieguldījumi, bet tas ir nepieņemams attīstītākā valstī, kur vērojama strauja sabiedrības novecošanās. Tādēļ, novērtējot situāciju, robežvērtības jāuztver kā indikatīvas vērtības un tās nevar interpretēt mehāniski; tās jāpapildina ar ekonomisko un tehnisko analīzi par konkrēto valsti.Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz brīdināšanas mehānisma funkcionēšanu, Komisija atsevišķā dokumentā sniegs informāciju par rādītāju kopsavilkumā ietvertajiem rādītājiem, to attiecīgajām vērtībām un ar to noteikšanu saistītajām metodēm. Atkarībā no makroekonomiskās stabilitātes apdraudējuma izmaiņām vai datu pieejamības rādītāju kopsavilkuma elementi laika gaitā var mainīties. Visticamāk, iespējamie rādītāji būs gan ārēji, gan iekšēji. Ārējās pozīcijas rādītāju (piemēram, tekošie konti un ārējais parāds) un cenu vai izmaksu konkurētspējas (piemēram, reālie valūtas maiņas kursi) mērījumi palīdzētu konstatēt ārējās nelīdzsvarotības problēmas. Sekošana iekšējiem rādītājiem (piemēram, privātā sektora un publiskā sektora parāds) ir pamatojama ar to, ka ārējā nelīdzsvarotība ir neizbēgami saistīta ar iekšējo. Iekšējo rādītāju pārraudzība attaisnojas arī pati par sevi, ņemot vērā, ka iekšējā nelīdzsvarotība var ietekmēt citas dalībvalstis, tostarp negatīvi ietekmēt to finanšu situāciju. Šie rādītāji kopumā lielā mērā nodrošinās analītisko informāciju iespējamās nelīdzsvarotības agrīnai novērtēšanai.Komisija regulāri ziņos par rādītāju kopsavilkuma datiem un pievienos tiem Komisijas pārskatu, kurā apskatīs iespējami konfliktējošus signālus, ko dod dažādi rādītāji kopsavilkumā (4. pants). Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, Komisija izveidos to dalībvalstu sarakstu, kuras varētu apdraudēt nelīdzsvarotība. Laicīga šī jautājuma apspriešana Padomē un Eurogrupā dos iespēju Komisijai iegūt pienācīgu informāciju no dalībvalstīm un nodrošināt lēmumu pārredzamību. Pēc šādām apspriedēm Komisija sniegs padziļinātu pārskatu par katru dalībvalsti, kurās brīdinājuma mehānisms liecina par iespējamu nelīdzsvarotību vai tās rašanās risku (5. pants). Padziļinātajā pārskatā tiks sīki izpētītas attiecīgajā dalībvalstī pastāvošās problēmas. Nepieciešamības gadījumā pārskatu var sagatavot līdztekus ar uzraudzības misijām konkrētajā valstī. Tiks ņemti vērā visi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas agrīnie brīdinājumi vai ieteikumi, kā arī attiecīgās dalībvalsts politikas plāni, kas atspoguļoti tās Stabilitātes un konverģences programmā un valsts reformu programmā. Komisijas padziļinātās analīzes rezultātā, kā noteikts 6. un 7. pantā, ir iespējami trīs dažādi galarezultāti:-  ja makroekonomiskās nelīdzsvarotības problēmas uzskatāmas par nebūtiskām, Komisija ierosina neveikt turpmākas darbības;-  ja pēc padziļinātā pārskata Komisija uzskata, ka makroekonomiskā nelīdzsvarotība (vai tās risks) pastāv, tā iesaka Padomei pieņemt preventīvu ieteikumu attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 121. panta 2. punktu. Atbilstīgi Ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un atkarībā no nelīdzsvarotības veida preventīvajos ieteikumos var iztirzāt problēmas dažādās politikas jomās;-  ja padziļinātais pārskats norāda uz ievērojamu nelīdzsvarotību vai nelīdzsvarotību, kas apgrūtina pareizu Ekonomikas un monetārās savienības darbību konkrētā dalībvalstī, Padome pēc Komisijas ieteikuma un saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu var izstrādāt ieteikumu, kurā paziņo par pārmērīgas nelīdzsvarotības pastāvēšanu un iesaka attiecīgajai dalībvalstij noteiktā termiņā veikt korektīvus pasākumus un iesniegt korektīvo pasākumu plānu, kurā izklāstīta plānotā politika. Dalībvalstis, kurās pastāv pārmērīga nelīdzsvarotība EIP (pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra) izpratnē, sastapsies ar pastiprinātu citu dalībvalstu spiedienu. Šie „ EIP ieteikumi” ir publicējami; tiem jābūt detalizētākiem un preskriptīvākiem nekā 6. pantā minētajiem „preventīvajiem” ieteikumiem. Atkarībā no nelīdzsvarotības veida norādījumi par īstenojamo politiku varētu attiekties uz fiskālās, atalgojuma, makrostrukturālās un makrouzraudzības politikas aspektiem, kas ir valdības struktūru pārziņā.Ja kādai dalībvalstij piemēro EIP , tai ir pienākums konkrētā termiņā pieņemt korektīvo pasākumu plānu, kā noteikts 8. pantā, kurā izklāsta politikas pasākumu ieviešanas gaitu. Korektīvo pasākumu plāns ir apliecinājums, ka attiecīgā dalībvalsts ir gatava strādāt, lai novērstu nelīdzsvarotību. Divu mēnešu laikā pēc korektīvo pasākumu plāna iesniegšanas un pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, Padome izvērtē korektīvo pasākumu plānu. Ja to atzīst par pietiekamu, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem atzinumu, kas to apstiprina. Ja veiktie pasākumi vai korektīvo pasākumu plānā paredzētās darbības vai to īstenošanas grafiks tiek uzskatīti par nepietiekamiem, lai īstenotu ieteikumu, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, aicina dalībvalsti grozīt tās korektīvo pasākumu plānu, nosakot tam jaunu termiņu. Procedūra ir pietiekami elastīga, lai, pieņemot EIP ieteikumus, Padome varētu noteikt piemērotu termiņu, ņemot vērā nelīdzsvarotības apmēru un steidzamību, kā arī iespējas situāciju risināt ar politikas pasākumiem. Atšķirībā no fiskālās politikas , risinot ekonomiskās nelīdzsvarotības problēmas, ne visas politikas sviras ir valstu valdību tiešā kontrolē. Turklāt korektīvā politika atkarībā no tās veida var ietekmēt nelīdzsvarotību ar novēlošanos. Piemēram, desmit gadu laikā pirms 2008. gada krīzes euro zonā pastāvīgi auga dalībvalstu konkurētspējas un tekošā konta bilances atšķirības. Konkurētspējas un ārējās nelīdzsvarotības koriģēšanai nepieciešams, lai būtiski mainītos relatīvās cenas un izmaksas un pieprasījums un piedāvājums pārvirzītos no netirgojamo preču sektora uz eksporta sektoru. Daudzu euro zonas dalībvalstu tautsaimniecību raksturo salīdzinoši liela darba un produktu tirgus neelastība, kura — bez pienācīgu reformu īstenošanas — var pagarināt korekcijas laiku. Visos gadījumos Komisija uzraudzīs korektīvo pasākumu īstenošanu attiecīgajās dalībvalstīs, un tām būs jāiesniedz regulāri progresa ziņojumi, kā noteikts 9. pantā. Mainoties ekonomiskajiem apstākļiem un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, EIP ieteikumus var grozīt.Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome secinās, vai attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi ieteiktos korektīvos pasākumus. Regulas 10. pantā ietverti šāda novērtējuma nosacījumi. Ja Padome lemj, ka attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi ieteiktos korektīvos pasākumus, procedūra tiek atlikta. Atlikšana nozīmē, ka dalībvalstī apmierinoši tiek veikti korektīvie pasākumi. Tomēr, ņemot vērā, ka starp korektīvo pasākumu sākšanu un tās reālu ietekmi iespējama laika nobīde, efektīvai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai ir nepieciešams laiks. Attiecīgo dalībvalsti periodiski uzraudzīs, un tai būs jāsniedz ziņojumi, līdz EIP faktiski tiks izbeigta.Galu galā ilglaicīgi un veiksmīgi korektīvie pasākumi palīdzēs novērst nelīdzsvarotību. Kā noteikts 11. pantā, pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra tiks izbeigta, tiklīdz Padome uz Komisijas priekšlikuma pamata secinās, ka dalībvalstī vairs nepastāv pārmērīga nelīdzsvarotība.Ja attiecīgā dalībvalsts nav veikusi pienācīgas darbības, tai turpina piemērot pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Padomei būs jāpieņem pārskatīti ieteikumi ar jauniem — domājams, īsākiem — termiņiem korektīvo pasākumu veikšanai. Attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm izpildes nodrošināšanas mehānismi varētu būt tādi, ka neizpildes gadījumā tiek piemērotas sankcijas, kā izklāstīts regulā par izpildes pasākumiem pārmērīgas nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā. Turklāt, ja netiek pietiekami pildīti ieteikumi, kuru pamatā ir nelīdzsvarotības uzraudzība, to var uzskatīt par pasliktinošu apstākli, kad atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam tiek novērtēta fiskālā situācija, jo izpildes līmenī rodas savstarpēji pastiprinoša sinerģija starp dažādiem politikas virzieniem.Otrā regulas priekšlikumā apskatīts, kā nodrošināt to pasākumu izpildi, kas paredzēti pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai. Tas pievienots šai EIP regulai, uzsvaru liekot uz izpildi euro zonas dalībvalstīs. Tajā norādīts, ka gadījumā, ja dalībvalsts atkārtoti nerīkojas atbilstīgi Padomes ieteikumiem novērst pārmērīgo makroekonomisko nelīdzsvarotību, tai jāmaksā ikgadējs naudassods, līdz Padome konstatē, ka korektīvie pasākumi ir veikti. Atkārtotu neizpildi definē kā Padomes ieteikumu neizpildi līdz jaunam termiņam, kas noteikts saskaņā ar Regulas (..) 10. panta 4. punktu. Turklāt dalībvalstij būs jāmaksā naudassods arī tad, ja tā atkārtoti neiesniedz Padomei un Komisijai korektīvo pasākumu plānu, kas būtu pietiekams, lai izpildītu Padomes ieteikumus. Šajā gadījumā atkārtotu neizpildi definē kā korektīvo pasākumu plāna neiesniegšanu jaunā termiņā, kas noteikts saskaņā ar Regulas (..) 8. panta 2. punktu. Ikgadējais naudassods pamudinās euro zonas dalībvalstis īstenot ieteikumus vai sastādīt pienācīgu korektīvo pasākumu plānu pat pēc pirmā naudassoda samaksas.Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, naudassodam jābūt vienādam visām euro zonas dalībvalstīm un jābūt vienādam ar 0,1 % no attiecīgās dalībvalsts IKP iepriekšējā gadā. Parasti Komisija ieteiks maksimālo naudassoda apmēru, un priekšlikumu uzskatīs par pieņemtu, ja vien desmit dienu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi šādu priekšlikumu, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nepieņem pretēju lēmumu. Padome saskaņā ar Līguma 293. panta 1. punktu drīkst vienbalsīgi grozīt Komisijas priekšlikumu.Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, var lemt par naudassoda atcelšanu vai samazināšanu. Arī Komisija var sagatavot šādu priekšlikumu, kad ir izvērtējusi pamatotu attiecīgās dalībvalsts lūgumu, un tas nozīmē pierādījumu nastas pārnešanu sankciju piemērošanas kontekstā. Turklāt Komisija to pašu var ierosināt, pamatojoties arī uz ārkārtējiem ekonomiskiem apstākļiem, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā (Regula (EK) Nr. 1467/97).Padomē lēmumu par šādiem naudassodiem pieņem tikai to dalībvalstu pārstāvji, kuru naudas vienība ir euro. Tā Padomes locekļa balsi, kas pārstāv dalībvalsti, uz kuru attiecas lēmums, vērā neņem.Šajā regulas priekšlikumā paredzētie naudassodi uzskatāmi par citiem ieņēmumiem, kas minēti Līguma 311. pantā. Atbilstoši praksei, kas iedibināta Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvajā daļā (Regula (EK) Nr. 1467/97), šos ieņēmumus sadala starp dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, kurām nepiemēro pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru Regulas (..) izpratnē un kurām nepiemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Regulas (EK) Nr. 1467/1997 nozīmē; ieņēmumus starp dalībvalstīm sadala proporcionāli to daļai no visu attiecīgo dalībvalstu kopējā nacionālā kopienākuma (NKI).2010/0279 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar tā 121. panta 6. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:(1) Kā noteikts Līgumā, dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanai Eiropas Savienībā jāsaskan ar šādiem pamatprincipiem: stabilas cenas, stabila valsts finanšu un monetārā sistēma un stabila maksājumu bilance.(2) Ir jāizmanto pieredze, kas gūta Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajos desmit gados.(3) Konkrētāk, ir jāpastiprina dalībvalstu ekonomikas politikas uzraudzība papildus budžeta uzraudzībai, lai novērstu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību un palīdzētu tās skartajām dalībvalstīm izstrādāt korektīvo pasākumus plānus, pirms šīs atšķirības nostiprinās. Uzraudzības paplašināšanai jānoris vienlaikus ar fiskālās uzraudzības padziļināšanu.(4) Lai palīdzētu novērst šo nelīdzsvarotību, ir nepieciešama tiesību aktos noteikta procedūra.(5) Līguma 121. panta 3. un 4. punktā minēto daudzpusējo uzraudzību ir lietderīgi papildināt ar īpašiem noteikumiem, lai atklātu, novērstu un koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību. Procedūra jāiestrādā ikgadējā daudzpusējās uzraudzības ciklā.(6) Ir jāuzlabo Regulas (ES) Nr. […/…][4] izpilde, nosakot naudassodus dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ja tās atkārtoti nepilda ieteikumus par pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanu.(7) Makroekonomiskā nelīdzsvarotība var izraisīt pārmērīgas valsts ieņēmumu un izdevumu svārstības visā ekonomikas ciklā, kas ietekmē galvenos rādītājus un izkropļo ainu, ko ņem vērā fiskālajā plānošanā un lēmumu pieņemšanā. Nepareizi fiskālās politikas lēmumi, ja to pamatā ir izkropļotas tendences, var vājināt un pat, iespējams, apdraudēt valsts finanšu ilgtspēju. Ja fiskālo un cita veida makroekonomisko nelīdzsvarotību neuzrauga, tā var pastiprināt cita citu un, iespējams, apdraudēt Ekonomikas un monetārās savienības pareizu darbību. Šo iemeslu dēļ makroekonomisko nelīdzsvarotību koriģējošai sistēmai jāveicina to dalībvalstu budžeta disciplīna, kuru naudas vienība ir euro.(8) Ja dalībvalsts atkārtoti nepilda Padomes ieteikumus pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai, tai piemēro ikgadēju naudassodu, līdz Padome konstatē, ka dalībvalsts ir veikusi korektīvus pasākumus, lai izpildītu tās ieteikumus.(9) Turklāt, ja dalībvalsts atkārtoti nesagatavo korektīvo pasākumu plānu, lai īstenotu Padomes ieteikumus, tai tāpat piemēro ikgadējo naudassodu, līdz Padome konstatē, ka dalībvalsts ir iesniegusi korektīvo pasākumu plānu, kurā pienācīgi ņemti vērā ieteikumi.(10) Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, naudassodam jābūt vienādam visām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un jābūt vienādam ar 0,1 % no attiecīgās dalībvalsts iekšzemes kopprodukta (IKP) iepriekšējā gadā.(11) Procedūra naudassodu piemērošanai dalībvalstīm, kuras neveic efektīvus pasākumus makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai, interpretējama kā tāda, kas paredz, ka naudassoda piemērošana dalībvalstīm ir noteikums, nevis izņēmums.(12) Iekasētie naudassodi jāsadala starp tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, kurām nepiemēro pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru un kurām nav pārmērīga budžeta deficīta.(13) Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanas ietvaros, kas Padomei jāīsteno saskaņā ar Līguma 121. panta 1. punktu, šādi atsevišķi lēmumi nepārprotami ir pašsaprotams turpinājums Padomes pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 121. pantu un Regulu (ES) Nr. […/…].(14) Tā kā šajā regulā ietverti vispārēji noteikumi Regulas (ES) Nr. […/…] izpildes nodrošināšanai, tā jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas minēta Līguma 121. panta 6. punktā.(15) Ņemot vērā to, ka efektīvu makroekonomiskās nelīdzsvarotības konstatēšanu un novēršanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo starp dalībvalstīm pastāv cieši savstarpēji tirdznieciski un finansiāli sakari un valstu ekonomikas politika ietekmē Savienību un euro zonu kopumā, un šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:1. pants Priekšmets un darbības joma1. Šī regula nosaka naudassodu piemērošanas sistēmu, lai varētu efektīvi koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību euro zonā.2. Šo regulu piemēro dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.2. pants DefinīcijasŠajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. […/…] 2. pantā izklāstītās definīcijas.Papildus piemēro šādu definīciju:-  „ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kuros valsts budžeta deficīta pārsniegumu pār salīdzināmo jeb atsauces vērtību uzskata par ārkārtēju Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma izpratnē un saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97[5].3. pants Naudassodi1. Padome lemj par ikgadējā naudassoda piemērošanu, pieņemot lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma, ja:1.  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […/…] 7. panta 2. punktu un 10. panta 4. punktu ir bijuši noteikti divi secīgi termiņi un Padome saskaņā ar minētās regulas 10. panta 4. punktu secina, ka attiecīgā dalībvalsts joprojām nav veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus, vai ja2.  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […/…] 8. panta 1. punktu un 8. panta 2. punktu ir bijuši noteikti divi secīgi termiņi un Padome saskaņā ar šīs regulas 8. panta 2. punktu secina, ka attiecīgā dalībvalsts atkal ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu.Tiek uzskatīts, ka Padome šo lēmumu ir pieņēmusi, ja vien desmit dienu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi šādu priekšlikumu, Padome nenoraida to ar kvalificētu balsu vairākumu. Saskaņā ar Līguma 293. panta 1. punktu Padome priekšlikumu drīkst grozīt.2. Ikgadējā naudassoda apmērs, kura piemērošanu iesaka Komisija, ir 0,1 % apmērā no attiecīgās dalībvalsts IKP iepriekšējā gadā.3. Atkāpjoties no 2. punkta, Komisija, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota lūguma, kas adresēts Komisijai desmit dienu laikā no brīža, kad Padome saskaņā ar 1. punktā minētajiem secinājumiem pieņēmusi attiecīgu lēmumu, var ieteikt samazināt naudassoda apmēru vai to atcelt.4. Ja dalībvalsts par attiecīgo kalendāro gadu ir samaksājusi ikgadējo naudassodu un Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […/…] 10. panta 1. punktu secina, ka dalībvalsts attiecīgajā gadā ir veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus, naudassodu par attiecīgo gadu dalībvalstij atmaksā pro rata temporis .4. pants Naudassodu sadalījumsNaudassodi, ko iekasē saskaņā ar šīs regulas 3. pantu, uzskatāmi par citiem ieņēmumiem saskaņā ar Līguma 311. pantu, un tos sadala starp tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, kurām nepiemēro pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru Regulas (ES) Nr. […/…] izpratnē un kurām saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nav pārmērīga budžeta deficīta; ieņēmumus starp dalībvalstīm sadala proporcionāli to daļai no visu attiecīgo dalībvalstu kopējā nacionālā kopienākuma (NKI).5. pants Balsošana PadomēPar 3. pantā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.Iepriekšējā punktā minēto Padomes locekļu kvalificēto balsu vairākumu definē saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.6. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Eiropas Ekonomika, Nr. 2/2008, Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ĢD.[2] Komisija jau agrāk vairākkārt aizstāvējusi dziļākas un plašākas ekonomikas koordinēšanas nepieciešamību euro zonā, tostarp 2009. gada pārskatā par euro zonu un 2008. gada paziņojumā „EMS@10 – panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem”.[3] OV C […], […],[…]. lpp.[4] OV L […], […], […][5] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.