Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0085

Priekšlikums Padomes regula par Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu  /* COM/2007/0085 galīgā redakcija - CNS 2007/0034 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.3.2007COM(2007) 85 galīgā redakcija2007/0034 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Kopiena un Santomes un Prinsipi Demokrātiskā Republika ir apspriedušas un 2006. gada 25. jūnijā parafējušas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Santomes un Prinsipi zvejas zonā. Šis parterattiecību nolīgums, kam pievienots protokols un tā pielikums, ir noslēgts uz 4 gadiem, sākot no spēkā stāšanās dienas, un tas ir pagarināms. Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības nolīgumu par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem, kurš stājās spēkā 1984. gadā.Protokols un tā pielikums, ar ko paredz tehniskos un finansiālos nosacījumus zvejai, kuru veic EK kuģi, ir noslēgts uz četriem gadiem, sākot no 2006. gada 1. jūnija. Kamēr nav stājies spēkā jaunais nolīgums, protokols un pielikums stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Tos piemēro no 2006. gada 1. jūnija.Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir īstenot ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Santomes un Prinsipi zvejas zonā. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz retrospektīvu un provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti.Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par tās interesējošiem zivsaimniecības nozares jautājumiem. Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas pašreizējās prioritātes ļauj, pusēm vienojoties, partnerattiecību nolīgumā izvirzīt mērķus un formulēt ar tiem saistītās gada un daudzgadu programmas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību.Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zivsaimniecībā un ar to saistītajās nozarēs.Finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir EUR 663 000. No šā finansiālā ieguldījuma 50 % ir ikgadējs finansiāls atbalsts Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas izstrādei un īstenošanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību. Šo finansiālo atbalstu apgūst saskaņā ar gada un daudzgadu programmām (sk. iepriekš).Nolīgumā paredzētas zvejas iespējas divās kategorijās: 1) zvejas kategorijā „tunzivju saldētājseineri” — 25 kuģi; 2) zvejas kategorijā „kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām” — 18 kuģi.Katrā kategorijā kuģu īpašniekiem tika noteiktas maksas, un tās kopumā varētu palielināt Santomes un Prinsipi ikgadējo ieņēmumu aptuveni par EUR 165 900.Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar regulu pieņemt šā zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku.2007/0034 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:1.  Kopiena un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republika ir apspriedušas un parafējušas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas ir Santomes un Prinsipi Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā.2.  Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu.3.  Jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsKopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu.Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.2. pantsNolīguma protokolā noteikto zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir šāds.Zvejas kategorija | Kuģa tips | Dalībvalsts | Zvejas licences vai kvota |Tunzivju zveja | Tunzivju saldētājseineri | Spānija | 13 |Francija | 12 |Tunzivju zveja | Kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām | Spānija | 13 |Portugāle | 5 |Ja protokolā noteiktās zvejas iespējas ar minēto dalībvalstu iesniegtajiem licences pieprasījumiem nav pilnībā apgūtas, Komisija var izskatīt no jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus.3. pantsDalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ir jāpaziņo Komisijai par nozveju no katra krājuma, kas gūta Santomes un Prinsipi zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93[1].4. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personas, kuras ir tiesīgas parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.5. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsSantomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas un Eiropas KopienasZivsaimniecības partnerattiecību NOLĪGUMSSANTOMES UN PRINSIPI DEMOKRāTISKā REPUBLIKA, še turpmāk — „Santome un Prinsipi”,unEIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”,abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”,IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Kopienu un Santomi un Prinsipi, jo īpaši Kotonū konvencijas satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt;IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu;ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju;APŅEMOTIES ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) lēmumus un ieteikumus;APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu;APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zvejniecību, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu;PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu;APŅEMOTIES tādēļ sākt dialogu par Santomes un Prinsipi īstenoto zivsaimniecības politiku un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei;VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Santomes un Prinsipi ūdeņos un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības ieviešanai minētajos ūdeņos;APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās un tādēļ dibināt un nostiprināt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmumi,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pants — PriekšmetsAr šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās:- ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zivsaimniecībā, lai Santomes un Prinsipi ūdeņos ieviestu atbildīgu zvejniecību, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Santomes un Prinsipi zivsaimniecības nozari,- nosacījumi, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst Santomes un Prinsipi zvejas zonām;- sadarbība zvejas uzraudzībā Santomes un Prinsipi ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto nosacījumu ievērošanu, zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un nereglamentētu zveju,- uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās.2. pants — DefinīcijasŠajā nolīgumāa) „Santomes un Prinsipi iestādes” ir Santomes un Prinsipi valdība;b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;c) „Santomes un Prinsipi zvejas zona” ir ūdeņi, kas zvejniecības jomā ir Santomes un Prinsipi suverenitātē vai jurisdikcijā;d) „zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai;e) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu;f) „Apvienotā komiteja” ir šā nolīguma 9. pantā paredzētā komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Santomes un Prinsipi pārstāvji;g) „pārkraušana citā kuģī” ir ostā vai jūrā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas pārvietošana no zvejas kuģa otrā kuģī;h) „neparedzēti apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri traucē zvejot Santomes un Prinsipi ūdeņos;i) „ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki no ārpuseiropas valstīm, kas parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tādējādi Santomes un Prinsipi jūrnieks ir ĀKK jūrnieks;j) „piezveja” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada konvencijas 1. pielikumā neminētu sugu nozveja.3. pants — Nolīguma īstenošanasprincipi un mērķi1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Santomes un Prinsipi ūdeņos, ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm un neierobežojot nolīgumus, ko ģeogrāfiska reģiona robežās noslēgušas jaunattīstības valstis, ieskaitot savstarpējus zivsaimniecības nolīgumus.2. Puses sadarbojas Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas īstenošanā un iesaistās politiskā dialogā par vajadzīgajiem pārkārtojumiem. Puses iepriekš apspriežas, lai šajā jomā pieņemtu attiecīgus pasākumus.3. Puses turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma, tās laikā un pēc tās beigām.4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un ievērojot zvejas resursu stāvokli.5. Santomes un Prinsipi un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem jo īpaši reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Konkrēti tas attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.4. pants — Zinātniskā sadarbība1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Santome un Prinsipi kopīgi veic resursu stāvokļa monitoringu Santomes un Prinsipi zvejas zonā.2. Pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas šā nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes un savstarpējas vienošanās — pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību.3. Puses apņemas — tieši, tostarp apakšreģiona mērogā Gvinejas līča reģionālajā zvejniecības komitejā ( COREP ), vai kompetentās starptautiskajās organizācijās — apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Atlantijas okeānā, un par sadarbību attiecīgajās zinātniskās pētniecības jomās.5. pants — Santomes un Prinsipi ūdeņu pieejamībaKopienas zvejas kuģiem1. Santome un Prinsipi apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Santomes un Prinsipi zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu.2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Santomes un Prinsipi tiesību aktiem. Santomes un Prinsipi iestādes paziņo Komisijai par visiem minētajos tiesību aktos un noteikumos izdarītajiem grozījumiem.3. Santome un Prinsipi apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā nolīguma protokolā paredzētos zvejas uzraudzības noteikumus. Kopienas kuģi sadarbojas ar Santomes un Prinsipi iestādēm, kas atbild par minēto uzraudzību.4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju ūdeņos, kas ir Santomes un Prinsipi jurisdikcijā.6. pants — Zvejas licences1. Kopienas kuģi var zvejot Santomes un Prinsipi zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu izdota zvejas licence.2. Kuģa zvejas licences izdošanas procedūra, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un maksāšanas kārtība ir noteikta šā nolīguma protokola pielikumā.7. pants — Finansiālais ieguldījums1. Kopiena piešķir Santomei un Prinsipi finansiālu ieguldījumu saskaņā ar protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šis ieguldījums ir vienreizējs, un to veido divas saistītas daļas, proti:a) Kopienas kuģu piekļuve Santomes un Prinsipi ūdeņiem un zvejas resursiem unb) Kopienas sniegts finansiāls atbalsts atbildīgas zvejniecības un zvejas resursu ilgtspējīga izmantojuma veicināšanai Santomes un Prinsipi ūdeņos.2. Finansiālā ieguldījuma daļu, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, nosaka, ņemot vērā mērķus, par kuriem Puses vienojas saskaņā ar šā nolīguma protokolā paredzētajiem noteikumiem un kurus ir paredzēts sasniegt ar Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas un tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu palīdzību.3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus gadījumiem, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ:a) neparedzēti apstākļi;b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai;c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, ja — saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju — krājumu stāvoklis to ļauj;d) Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti;e) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 13. pantu;f) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 12. pantu.8. pants — Uzņēmēj u un sabiedrības sadarbības veicināšana1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus.2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu uzglabāšanas veidiem un rūpniecisko apstrādi.3. Puses tiecas radīt labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu.4. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusējās interesēs, un šādiem uzņēmumiem jāatbilst gan Santomes un Prinsipi, gan Kopienas tiesību aktu prasībām.9. pants — Apvienotā komiteja1. Šā nolīguma piemērošanas uzraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:a) uzrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to izpildes novērtēšanu;b) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību, it īpaši par nozvejas datu statistisko analīzi;c) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu;d) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to — finansiālā ieguldījuma apjomu;e) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas.2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Santomē un Prinsipi un Kopienā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē.10. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabalsŠo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Santomes un Prinsipi teritorijā.11. pants — Nolīguma termiņšŠo nolīgumu piemēro 4 gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem 4 gadu periodiem, ja vien nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 13. pantu.12. pants — Nolīguma darbības apturēšana1. Pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma darbību var apturēt, ja radušās nopietnas nesaskaņas par tajā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai šā nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot.2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no šā nolīguma darbības apturēšanas ilguma.13. pants — Nolīguma darbības izbeigšana1. Jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja izveidojas neparedzēti apstākļi, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un nereglamentētu zveju.2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu.3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes.4. Šā nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu gadam, kurā tiek izbeigta nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.14. pants — Protokols un pielikumsProtokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa.15. pants —Piemērojamie valsts tiesību aktiKopienas zvejas kuģu darbības Santomes un Prinsipi ūdeņos nosaka Santomē un Prinsipi piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja šajā nolīgumā vai protokolā ar tā pielikumu un papildinājumiem ir noteikts citādi.16. pants — AtcelšanaŠā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Republikas Zivsaimniecības nolīgumu par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem, kurš stājās spēkā 1984. gada 25. februārī.Tomēr protokolu, ar kuru laika posmam no 2006. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 31. maijam nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Republikas Zivsaimniecības nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem, piemēro minētā protokola 1. panta 1. punktā paredzētajā laikposmā, un minētais protokols ir šā nolīguma neatņemama daļa.17. pants — Stāšanās spēkāŠis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai rakstveidā ir paziņojušas par attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, tas ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks.Protokols, ar ko laika posmam no 2006. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 31. maijam nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas valdības Nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem1. pantsPiemērošanas laikposms un zvejas iespējas1. Sākot no 2006. gada 1. jūnija un uz 4 gadiem saskaņā ar Nolīguma 5. pantu zvejas iespējas ir noteiktas šādi.Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā):▪ tunzivju saldētājseineri — 25 kuģi,▪ kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām — 18 kuģi.2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. pantam.3. Kuģi, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu, Santomes un Prinsipi zvejas zonā var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā aprakstīto kārtību.2. pantsFinansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība1. Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu veido — no vienas puses — 1. pantā noteiktajam laikposmam paredzēta ikgadēja summa EUR 552 500 apmērā, kas gadā atbilst 8 500 t lielam atskaites daudzumam, un — no otras puses — īpaša ikgadēja atbalsta summa EUR 110 500 apmērā, kas paredzēta Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas iniciatīvu izstrādei un īstenošanai. Šī īpašā atbalsta summa ir Nolīguma 7. pantā definētā vienreizējā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa.2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5. un 7. pantam.3. Šā panta 1. punktā minētās summas — kopā EUR 663 000 — Kopiena maksā ik gadu šā protokola piemērošanas laikposmā.4. Ja kopējais daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Santomes un Prinsipi ūdeņos, pārsniedz 8500 tonnas gadā, katra nozvejotā papildu tonna EUR 552 500 lielā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr Kopienas šādi samaksātā kopējā ikgadējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu atskaites daudzumam atbilstošo summu jeb EUR 1 105 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu (17 000 tonnas), kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.5. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu izmaksā vēlākais 2007. gada 15. maijā par pirmo gadu un vēlākais 2007., 2008. un 2009. gada 31. jūlijā par nākamajiem gadiem.6. Ievērojot 6. panta noteikumus, Santomes un Prinsipi iestādēm ir tiesības brīvi lemt par šā finansiālā ieguldījuma izlietošanu.7. Finansiālo ieguldījumu pārskaita Valsts kases kontā, kuru atvērusi Santomes un Prinsipi iestāžu izraudzīta finanšu iestāde.3. pantsSadarbība atbildīgas zvejniecības nodrošināšanai un zinātniskā sadarbība1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Santomes un Prinsipi ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Santomes un Prinsipi iestādes veic resursu stāvokļa monitoringu Santomes un Prinsipi zvejas zonā.3. Puses apņemas atbildīgas zvejniecības jomā veicināt sadarbību apakšreģiona mērogā un jo īpaši COREP satvarā.4. Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā) un pēc savstarpējas vienošanās — pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību.4. pants Savstarpēji saskaņoto zvejas iespēju pārskatīšana1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Santomes un Prinsipi resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto EUR 552 500 lielo finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa, ņemot vērā atskaites daudzumu, nedrīkst pārsniegt EUR 552 500 lielo summu vairāk nekā divas reizes. Ja Kopienas kuģu gadā nozvejotais daudzums divkārt vai vairāk pārsniedz 8500 tonnas (t.i., ja tas pārsniedz 17 000 tonnas), tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.2. Ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina.3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 3. pantā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus pārskatītais sadalījums var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgām finansiālā ieguldījuma korekcijām, ja tās vajadzīgas pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ.5. pants Jaunas zvejas iespējas1. Ja Kopienas kuģi vēlas saņemt 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Kopiena un Santome un Prinsipi apspriežas par šādas atļaujas saņemšanas iespējām. Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un — ja vajadzīgs — izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.6. pantsIzpildes apturēšana un finansiālā ieguldījuma maksājumu pārskatīšananeparedzētu apstākļu gadījumā1. Ja rodas neparedzēti apstākļi, kuri nav dabas parādības un traucē zvejot Santomes un Prinsipi ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var pārtraukt 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus. Lēmumu par maksājumu pārtraukšanu pieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka Kopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksāt līdz maksājumu pārtraukšanas dienai.2. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir vienojušās par to, ka zveju traucējošie apstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zveju atsākt.3. Derīguma termiņu licencēm, kuras izdotas Kopienas kuģiem un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz tiek pārtraukti finansiālā ieguldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas pārtraukuma ilgumam.7. pantsAtbildīgas zvejniecības veicināšana Santomes un Prinsipi ūdeņos1. No 2. pantā minētās finansiālā ieguldījuma kopējās summas (EUR 663 000) 50 % jeb EUR 331 500 ik gadu novirza tādu Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, kas paredzētas ilgtspējīgas zivsaimniecības un atbildīgas zvejniecības veicināšanai.Attiecīgo summu Santome un Prinsipi pārvalda saskaņā ar mērķiem, kurus pēc savstarpējas vienošanās un atbilstīgi Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas tābrīža prioritātēm Puses izvirza, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, kā arī saskaņā ar attiecīgajām gada un daudzgadu programmām, kas paredzētas šā panta 2. punktā.2. Pēc Santomes un Prinsipi priekšlikuma un lai īstenotu iepriekšējā punkta noteikumus, iespējami drīz, bet vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Kopiena un Santome un Prinsipi nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:(a) gada un daudzgadu vadlīnijas par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu un konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlētās summas;(b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu zivsaimniecību un atbildīgu zvejniecību, ņemot vērā Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas prioritātes vai prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejniecības un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai ietekmē to;(c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras;(d) šā panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma kopējās summas procentuālās daļas iespējama pārskatīšana, kas piemērojama nākamajos gados pēc šā protokola piemērošanas pirmā gada.3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.4. Ik gadu Santome un Prinsipi lemj par to, kādu daļu no 1. punktā minētajam procentuālajam daudzumam atbilstošās summas piešķirt daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā par minēto piešķīrumu Kopiena jāinformē laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek nozares daudzgadu programmas apstiprināšana. Attiecībā uz katru turpmāko protokola piemērošanas gadu Santome un Prinsipi Kopienai par minēto piešķīrumu paziņo vēlākais iepriekšējā gada 1. maijā.5. Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas ikgadējais novērtējums dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var pieprasīt šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma atkārtotu pārskatīšanu, lai programmas īstenošanai faktiski piešķirto finansējumu izlietotu saskaņā ar novērtējuma rezultātiem.8. pantsStrīdi un protokola piemērošanas apturēšana1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē.2. Neierobežojot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts izlīgums.3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu.4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta.9. pantsProtokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumāIevērojot 6. panta noteikumus, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola darbību var apturēt ar šādiem nosacījumiem.(a) Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu.(b) Ja nav izdarīts maksājums vai nav attiecīga maksājuma neesības pamatojuma šā protokola 2. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, Santomes un Prinsipi kompetentajām iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju.(c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.1 0. pants Piemērojamie valsts tiesību aktiKopienas zvejas kuģu darbības Santomes un Prinsipi ūdeņos reglamentē Santomē un Prinsipi piemērojamie tiesību akti, izņemot ja Nolīgumā vai šajā protokolā ar tā pielikumu un papildinājumiem ir noteikts citādi.11. pantsAtcelšanaAr šo atceļ pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Santomes un Prinsipi Republikas Nolīgumam par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem, un to aizstāj ar šā protokola pielikumu.12. pantsStāšanās spēkā1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.2. Tos piemēro no 2006. gada 1. jūnija.PIELIKUMSNOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBU SANTOMES UN PRINSIPI ZVEJAS ZONĀI NODAļA — ZVEJAS LICENčU PIEPRASīšANA UN IZDOšANA1. iedaļa Licenču izdošana1. Licences zvejai Santomes un Prinsipi zvejas zonās var iegūt tikai tie kuģi, kam uz to ir tiesības.2. Kuģis ir tiesīgs saņemt licenci, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Santomē un Prinsipi. Tiem ir jāatbilst Santomes un Prinsipi iestāžu prasībām: vajadzīgs, lai tie būtu izpildījuši visas saistības, kas skar to zvejas darbības Santomē un Prinsipi atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Kopienu.3. Kopienas kompetentās iestādes vismaz 15 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma (elektroniski) iesniedz par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu.4. Pieprasījumus iesniedz par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai, izmantojot veidlapu, kuras paraugs pievienots šā pielikuma I papildinājumā. Santomes un Prinsipi iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai saglabātu saistībā ar zvejas licences pieprasījumu saņemto datu konfidencialitāti. Šos datus izmantos vienīgi saistībā ar Zivsaimniecības nolīguma īstenošanu.5. Licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus:- pierādījums par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku,- (citi dokumenti vai apliecinājumi, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus atbilstīgi Protokolam piemēro attiecīgā tipa kuģiem).6. Licences maksu iemaksā kontā, kuru Santomes un Prinsipi iestādes norāda saskaņā ar Protokola 2. panta 7. punktu.7. Licences maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem.8. Visiem kuģiem licences izdod 15 darbdienās pēc tam, kad par zivsaimniecību atbildīgā Santomes un Prinsipi ministrija ir saņēmusi visus 5. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Eiropas Komisijas Gabonā esošās delegācijas starpniecību.9. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis.10. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tādas pašas, Protokola 1. pantā minētas kategorijas kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā kopējo abu kuģu nozvejoto daudzumu.11. Pirmā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ kompetentajām Santomes un Prinsipi iestādēm.12. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks atdod anulēto licenci par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai. Eiropas Komisijas delegāciju Gabonā informē par licences atdošanu.13. Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Eiropas Kopiena pastāvīgi atjaunina to kuģu provizorisku sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences saskaņā ar šā protokola noteikumiem. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Santomes un Prinsipi iestādēm. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Eiropas Komisija nosūta Santomes un Prinsipi iestādēm, Santomes un Prinsipi kompetentā iestāde attiecīgo zvejas kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā un šo sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģu īpašnieki var saņemt minētā saraksta norakstu, kuru glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai.2. iedaļa Licences maksas un avansa maksājumi1. Licences ir derīgas vienu gadu. Tās ir pagarināmas.2. Licences maksa tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām ir EUR 35 par Santomes un Prinsipi zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju.3. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm:- EUR 5250 par katru tunzivju seineri — summa, kas vienāda ar maksu par 150 tonnām nozvejotu zivju gadā;- EUR 1925 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām — summa, kas vienāda ar maksu par 55 tonnām nozvejotu zivju gadā.4. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus, kurus apstiprinājuši šīs iedaļas 5. punktā minētie zinātniskie institūti.5. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par gadu n , Eiropas Komisija sagatavo vēlākais 31. jūlijā gadā n +1, pamatojoties uz kuģu īpašnieku veiktajām nozvejas deklarācijām, kuras ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalībvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto Português de Investigaçao Maritima ).6. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai un kuģu īpašniekiem.7. Visus papildu maksājumus par nozvejotajiem daudzumiem (kas tunzivju seineriem pārsniedz 112 tonnas un kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām — 48 tonnas) kuģu īpašnieki vēlākais n+1 gada 31. augustā samaksā kompetentajām Santomes un Prinsipi iestādēm, attiecīgās summas — 35 EUR par tonnu — ieskaitot šīs nodaļas 1. iedaļas 6. punktā minētajā kontā.8. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 3. punktā paredzētais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina.II NODAļA — ZVEJAS ZONAS1. Kopienas kuģi (tunzivju seineri un kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām) drīkst zvejot ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām.2. Zonā, kas paredzēta Santomes un Prinsipi un Nigērijas kopīgai izmantošanai un kas norobežota ar 3. papildinājumā noteiktajām koordinātām, ir aizliegta (bez izņēmuma) jebkāda zvejas darbība.III NODAļA — NOZVEJAS DEKLARēšANA1. Kopienas kuģa reisa ilgums Santomes un Prinsipi zvejas zonā šā pielikuma vajadzībām ir definēts šādi:- laika posms, kas aizritējis no kuģa ieiešanas Santomes un Prinsipi zvejas zonā līdz iziešanai no tās, vai- laika posms, kas aizritējis no kuģa ieiešanas Santomes un Prinsipi zvejas zonā līdz nozvejoto daudzumu pārkraušanai citā kuģī ostā vai/un izkraušanai Santomē un Prinsipi.2. Visiem kuģiem, kam atļauts zvejot Santomes un Prinsipi ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, nozvejotie daudzumi jādeklarē par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai, lai tā varētu kontrolēt nozveju, kuru apstiprina kompetentie zinātniskie institūti saskaņā ar procedūru, kas minēta šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 4. punktā. Nozveju deklarē šādi.2.1. Gadu ilgajā licences derīguma termiņā šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas nozīmē deklarācijās norāda katrā kuģa reisā nozvejotos daudzumus. Deklarāciju oriģināleksemplāru 45 dienās pēc pēdējā reisa, kas veikts minētajā termiņā, nosūta par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai, izmantojot fizisku datu nesēju.2.2. Nozvejotos daudzumus kuģi deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla veidlapā, kuras paraugs sniegts 2. papildinājumā. Par laiku, kurā kuģis nav atradies Santomes un Prinsipi zvejas zonā, zvejas žurnālā veic ierakstu „Ārpus Santomes un Prinsipi zvejas zonas”.2.3. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pilnvarotais pārstāvis.3. Pēc vienas Puses pieprasījuma Apvienotā komiteja var pulcēties sanāksmē, lai salīdzinātu datus par zvejas darbību.4. Šīs nodaļas nosacījumu neievērošanas gadījumā Santomes un Prinsipi valdībai ir tiesības apturēt attiecīgā kuģa licenci līdz nepieciešamās formalitātes izpildei un piespriest kuģa īpašniekam sodu, kāds paredzēts Santomē un Prinsipi spēkā esošajos tiesību aktos. Par to informē Eiropas Komisiju un karoga dalībvalsti.IV NODAļA — PāRKRAUšANA CITā KUģīPuses sadarbojas, lai uzlabotu izkraušanas un pārkraušanas iespējas Santomes un Prinsipi ostās.1. Pārkraušana citā kuģīKopienas kuģiem, kuri zvejo tunzivis un nozvejotos daudzumus izvēlas izkraut Santomes un Prinsipi ostā, piešķir šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 2. punktā paredzētās maksas atlaidi EUR 5 apmērā par katru Santomes un Prinsipi ūdeņos nozvejoto tonnu.Šo mehānismu attiecībā uz visiem Kopienas kuģiem piemēro ne vairāk kā 50 % nozvejoto daudzumu, kas norādīti galīgajā nozvejas deklarācijā (kā noteikts III nodaļā), sākot no protokola pirmā piemērošanas gada.2. Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē pieņem sīki izstrādātus noteikumus par citos kuģos pārkrauto daudzumu kontroli.3. NovērtēšanaApvienotā komiteja, ievērojot konkrētajā gadā citā kuģī veikto pārkrāvumu sociālo un ekonomisko ietekmi, pielāgo finansiālos stimulus un koriģē maksimālo procentuālo daudzumu attiecībā pret galīgajā nozvejas deklarācijā minētajiem daudzumiem.V NODAļA — APKALPES KOMPLEKTēšANA1. Tunzivju zvejas kuģu un pelaģiskai zvejai ar peldošām āķu jedām paredzēto kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus:- no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki,- no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki.2. Kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt vairāk jūrnieku no Santomes un Prinsipi.3. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par attiecīgo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem.6. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.7. Tomēr, ja ĀKK valstu jūrnieku kuģa apkalpē nav iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, attiecīgo Kopienas kuģu īpašniekiem par katru zvejas reisa dienu, kas pavadīta Santomes un Prinsipi ūdeņos, jāmaksā vienotas likmes summa, kuras apmērs ir USD 20 dienā. Šī summa jāsamaksā vēlākais šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 7. punktā noteiktā termiņa pēdējā dienā.VI NODAļA — TEHNISKIE PASāKUMI1. Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajai zvejai.2. Tunzivju seineri visas piezvejas dara pieejamas Santomes un Prinsipi zivsaimniecības direkcijai, kura uzņemas atbildību par to atgūšanu un izkraušanu krastā.3. Abas Puses kopīgi vienojas par to, kādā veidā nodrošināt efektīvu iepriekšējā punktā izklāstīto noteikumu izpildi, vai rod citādu risinājumu Nolīguma 9. punktā minētās Apvienotās komitejas pirmās sanāksmes laikā. Šajā sakarā Apvienotā komiteja izskata visas iespējas, tostarp obligātu prasību attiecīgajiem tunzivju seineriem ik gadus zināmu summu, kas vienāda ar daļu piezvejas vērtības, iemaksāt Santomes un Prinsipi zivsaimniecības direkcijas fondā amatierzvejas atbalstīšanai.VII NODAļA — NOVēROTāJI1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Santomes un Prinsipi ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, uzņem kompetentās reģionālās zivsaimniecības organizācijas (RZO) izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus.1.1. Pēc RZO pieprasījuma Kopienas kuģi uzņem šīs organizācijas izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Santomes un Prinsipi ūdeņos nozvejotos daudzumus.1.2. Kompetentā reģionālā iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti.1.3. Kompetentā RZO paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izdošanas laikā vai ne vēlāk kā 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas.2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc Santomes un Prinsipi kompetento iestāžu īpaša pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa.3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentā reģionālā iestāde vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa.4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, ko Santomes un Prinsipi ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu paziņošanas.5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānots uzņemt novērotājus.6. Ja novērotājus uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, kuģa īpašnieks viņiem sedz ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura atrodas reģionālais novērotājs, iziet no reģiona ūdeņiem, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, kuras izmaksas sedz kuģa īpašnieks.7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa.8. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Kamēr kuģis atrodas Santomes un Prinsipi ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi.8.1. Kuģa zvejas darbību novērošana.8.2. Zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude.8.3. Bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām.8.4. Izmantoto zvejas rīku saraksta sagatavošana.8.5 Zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz nozveju Santomes un Prinsipi ūdeņos.8.6. Piezvejas procentuālā apmēra pārbaude un komerciālās zvejas mērķsugu izmetumu daudzuma novērtēšana.8.7. Nozvejas datu (arī nozvejas un piezvejas daudzumu, kuri atrodas uz kuģa) paziņošana savai kompetentajai iestādei jebkādā piemērotā veidā.9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā.10 Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju,11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām reģionālajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Komisijai. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru.13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa.14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā iestāde.15. Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām personām iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zivsaimniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kuriem atļauts zvejot Santomes un Prinsipi ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, uzņem nevis reģionālos novērotājus, bet gan novērotājus, kurus Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes izvēlējušās atbilstīgi še iepriekš paredzētajiem noteikumiem.VIII NODAļA — UZRAUDZīBA1. Saskaņā ar šā pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 13. punktu Eiropas Kopiena pastāvīgi atjaunina to kuģu provizorisku sarakstu, kuriem izdota zvejas licence saskaņā ar Protokola noteikumiem. Šo sarakstu tūlīt pēc sagatavošanas un turpmāk ikreiz, kad tas ir atjaunināts, paziņo Santomes un Prinsipi iestādēm, kas atbild par zvejas uzraudzību.2. Saņēmusi provizorisko sarakstu un (šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minēto) paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Eiropas Komisija nosūta Santomes un Prinsipi iestādēm, Santomes un Prinsipi kompetentā iestāde attiecīgo zvejas kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā, un šo sarakstu nosūta par zvejas uzraudzību atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģu īpašnieki var saņemt minētā saraksta norakstu, kuru glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai.3. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās3.1. Kopienas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas uzraudzību atbildīgajām Santomes un Prinsipi iestādēm savu nodomu ieiet Santomes un Prinsipi zvejas zonā vai iziet no tās; tie turklāt saskaņā ar šajā pielikumā sniegto paraugu deklarē uz kuģa esošās nozvejas kopējos daudzumus un sugas.3.2. Paziņojot par iziešanu, kuģi norāda arī to atrašanās vietu. Šo informāciju vēlams paziņot pa faksu (++ 239 222 828) vai pa e-pastu (dpescas1@cstome.net), vai arī — ja tādi nav pieejami — pa radio (izsaukuma signāls pirms pusdienas, no 8.00 līdz 10.00, frekvence — 12,00 Hz, pēcpusdienā, no 14.00 līdz 17.00, frekvence — 8,634 Hz).3.3. Kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Santomes un Prinsipi iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpējiem.3.4. Izdodot zvejas licenci, kuģiem turklāt paziņo attiecīgos faksa un tālruņa numurus un e-pasta adreses.4. Kontroles procedūras4.1. Santomes un Prinsipi ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi ļauj uzņemt uz kuģa Santomes un Prinsipi amatpersonas, kas atbild par zvejas inspekciju un kontroli, un sadarbojas ar šīm personām.4.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei.4.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību.5. Satelītnovērošana5.1. Visus Kopienas kuģus, kuri zvejo saskaņā ar Nolīgumu, novēro ar satelītsistēmas palīdzību, ievērojot 4. papildinājuma noteikumus. Šie noteikumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Santomes un Prinsipi valdība ir paziņojusi Eiropas Komisijas delegācijai Gabonā par Santomes un Prinsipi Zvejas uzraudzības centra darbības uzsākšanu.6. Kuģa pārbaude6.1. Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes ne ilgāk kā 24 stundās informē karoga valsti un Eiropas Komisiju par visām to veiktajām Santomes un Prinsipi ūdeņos esošo Kopienas kuģu pārbaudēm un uzliktajiem sodiem.6.2. Tajā pašā laikā karoga valstij un Eiropas Komisijai iesniedz īsu ziņojumu par pārbaudes veikšanas iemesliem un apstākļiem.7. Pārbaudes protokols7.1. Pēc tam, kad konstatējums ir reģistrēts protokolā, ko sastādījusi Santomes un Prinsipi kompetentā iestāde, kuģa kapteinim ir jāparaksta šis dokuments.7.2. Šī parakstīšana neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas aizstāvēties pret apsūdzību viņam inkriminētos pārkāpumos. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi „Paraksts atteikts”.7.3. Kapteinim kuģis jāieved Santomes un Prinsipi iestāžu norādītā ostā. Neliela pārkāpuma gadījumā Santomes un Prinsipi kompetentā iestāde var atļaut uzraudzības apskatei pakļautajam kuģim turpināt zveju.8. Konsultatīva sanāksme pēc pārbaudes8.1. Pirms paredzēt iespējamos pasākumus attiecībā pret kuģa kapteini vai apkalpi vai jebkādu darbību attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot tās, kas paredzētas, lai savāktu pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, vienas darba dienas laikā pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas notiek apspriede starp Eiropas Komisiju un Santomes un Prinsipi kompetentajām iestādēm; apspriedē iespējams piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvim.8.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par šīs sanāksmes rezultātiem un par pasākumiem, kas izriet no veiktās kuģa pārbaudes.9. Izlīgums pēc pārbaudes9.1. Pirms uzsākt tiesas procesu, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Izlīgums jāpanāk ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc veiktās kuģa pārbaudes.9.2. Izlīguma procedūras gadījumā piemērojamo soda naudas summu nosaka saskaņā ar Santomes un Prinsipi tiesību aktiem.9.3. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un lieta jāiesniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks Santomes un Prinsipi kompetento iestāžu norādītā bankas kontā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa pārbaudes izmaksām un soda naudas un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam.9.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto drošības naudu, Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes atbrīvo šo summu starpību.9.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj izbraukt no ostas, ja- ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja- ir iemaksāta 9.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes ir pieņēmušas, līdz noslēdzas tiesvedība.10. Pārkraušana citā kuģī10.1. Visi Kopienas kuģi, kuri nozveju citā kuģī vēlas pārkraut, atrodoties Santomes un Prinsipi ūdeņos, to veic Santomes un Prinsipi ostās.10.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Santomes un Prinsipi iestādēm šāda informācija:- pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds,- kravas kuģu vārds, SJO identifikācijas numurs un karogs,- pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu,- pārkraušanas datums un vieta.10.3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Santomes un Prinsipi zvejas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetentajām Santomes un Prinsipi iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zveju Santomes un Prinsipi zvejas zonā vai iziet no tās.10.4. Nozveju pārkraut citā kuģī jebkādā iepriekš neminētā veidā Santomes un Prinsipi zvejas zonā ir aizliegts. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Santomes un Prinsipi tiesību aktiem.11. Santomes un Prinsipi ostās izkraujošo vai citā kuģī pārkraujošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi ļauj Santomes un Prinsipi inspektoriem pārbaudīt minētās darbības un sadarbojas ar viņiem šā uzdevuma izpildē. Pēc katras ostā veiktās inspekcijas kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību.PAPILDINāJUMI1 – Licences pieprasījuma veidlapa2 – ICCAT zvejas žurnāls3 – Zvejas aizlieguma zonas koordinātas4 – Noteikumi par kuģu satelītnovērošanas sistēmu ( VMS ) un Santomes un Prinsipi zvejas zonas koordinātas1. papildinājums PAR ZIVSAIMNIECĪBU ATBILDĪGĀ SANTOMES UN PRINSIPI MINISTRIJALICENCES PIEPRASīJUMS āRVALSTU RūPNIECISKāS ZVEJAS KUģIEM1. Kuģa īpašnieks:2. Kuģa īpašnieka adrese:3. Kuģa īpašnieka pārstāvis vai aģents:4. Kuģa īpašnieka pārstāvja vai vietējā aģenta adrese:………………………………………………………………………………………..5. Kapteinis:6. Kuģa vārds:7. Reģistrācijas numurs:8. Faksa numurs:9. Elektroniskā adrese:10. Radio izsaukuma signāls:11. Kuģa būves laiks un vieta:12. Karoga valsts:13. Reģistrācijas osta:14. Aprīkošanas osta:15. Lielākais garums:16. Platums:17. Bruto tilpība:18. Kravas telpu tilpība:19. Dzesēšanas un saldēšanas jauda:20. Dzinēja tips un jauda:21. Zvejas rīki:22. Apkalpes locekļu skaits:23. Sakaru iekārtas:24. Izsaukuma signāls:25. Pazīšanas zīmes:26. Veicamās zvejas darbības:27. Nozvejas izkraušanas vieta:28. Zvejas zonas:29. Zvejas mērķsugas:30. Derīguma termiņš:31. Īpaši nosacījumi:Zivsaimniecības ģenerāldirektorāta atzinums:Par zivsaimniecību atbildīgās ministrijas piezīmes:2. papildinājumsTUNZIVJU ICCAT ZVEJAS ŽURNĀLS |Āķu jeda Dzīva ēsma Riņķvads Tralējums Outros (Cits) |Karoga valsts ……………………………………………………………………........................... | Tilpība tonnās ……………………………………………........ |Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... |Īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ |Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ………………………………………………...... |(Auteur du rapport): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Reisa Nr.: |Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozveja) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) |1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 – „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 – Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. |2 – Pēc katra reisa šā žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Espagne. | 4 – Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 – Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. |3. papildinājums[pic]  4. papildinājumsProtokols ( VMS ),ar ko paredz noteikumus par Santomes un Prinsipi EEZ zvejojošo Kopienas zvejas kuģu satelītnovērošanu1. Šā protokola noteikumi papildina Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas partnerattiecību nolīgumā par zveju pie Santomes un Prinsipi krastiem laika posmā no 2006. gada 1. jūnija līdz 2010 gada 31. maijam, un tos piemēro atbilstīgi 5. punktam minētā protokola pielikuma VIII nodaļā „Uzraudzība”.2. Kamēr zvejas kuģi, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m un kuri zvejo saskaņā ar EK un Santomes un Prinsipi zivsaimniecības nolīguma noteikumiem, atrodas Santomes un Prinsipi EEZ, tos novēro ar satelītsistēmas palīdzību.Lai varētu veikt satelītnovērošanu, Santomes un Prinsipi iestādes paziņo Kopienai Santomes un Prinsipi EEZ koordinātas (ģeogrāfiskais platums un garums).Šo informāciju, kas izteikta decimālgrādos ( WGS -84), Santomes un Prinsipi iestādes nosūta elektroniski.3. Puses apmainās ar informāciju par X.25 adresēm un precizējumiem elektroniskai saziņai starp to uzraudzības centriem saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas norāda atbildīgās personas, viņu tālruņa, teleksa un faksa numurus un elektroniskās adreses (interneta vai X.400 adreses), ko var izmantot vispārējai informācijas apmaiņai starp uzraudzības centriem.4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %.5. Līdzko zvejas kuģis, uz kuru attiecas Nolīguma noteikumi un kuru novēro ar satelītsistēmas palīdzību atbilstīgi Kopienas tiesību aktu noteikumiem, ieiet Santomes un Prinsipi EEZ, karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt sāk sūtīt Santomes un Prinsipi Zvejas uzraudzības centram ( FMC ) ziņojumus par attiecīgā kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais garums un platums, uzņemtais kurss un ātrums), un tos sūta ne retāk kā reizi 3 stundās. Šo ziņojumu nosaukums ir „Ziņojums par atrašanās vietu”.6. Ziņojumus, kas minēti 5. punktā, sūta elektroniski X.25 formātā vai izmantojot kādu citu drošu datu apmaiņas protokolu. Šos ziņojumus sūta reālajā laikā un turpmāk tabulā norādītajā formātā.7. Ja uz zvejas kuģa uzstādītā pastāvīgās satelītnovērošanas aparatūra darbojas ar kļūdām vai nedarbojas nemaz, kuģa kapteinis 5. punktā paredzēto informāciju karoga valsts uzraudzības centram un Santomes un Prinsipi FMC laikus nosūta pa faksu. Šādos apstākļos kopējais ziņojums par atrašanās vietu jāsūta reizi 9 stundās. Šajā kopējā ziņojumā par atrašanās vietu iekļauj visus ziņojumus par atrašanās vietu, kurus kuģa kapteinis ierakstījis reizi 3 stundās saskaņā ar 5. punkta noteikumiem.Minētos ziņojumus karoga valsts uzraudzības centrs nosūta Santomes un Prinsipi FMC . Bojāto aparatūru salabo vai nomaina ne ilgāk kā 1 mēneša laikā. Šā termiņa beigās attiecīgajam kuģim jāatstāj Santomes un Prinsipi EEZ.8. Karoga valsts uzraudzības centrs uzrauga savas valsts kuģu pārvietošanos Santomes un Prinsipi ūdeņos. Ja kuģu novērošana nenotiek paredzētajos apstākļos, par to tūlīt pēc šāda stāvokļa konstatēšanas informē Santomes un Prinsipi FMC un piemēro 7. punktā noteikto procedūru.9. Ja Santomes un Prinsipi FMC konstatē, ka karoga valsts nesniedz 5. punktā paredzēto informāciju, par to tūlīt paziņo kompetentajiem Eiropas Komisijas dienestiem.10. Uzraudzības dati, kurus atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo otrai Pusei, ir paredzēti vienīgi Santomes un Prinsipi iestādēm, kas kontrolē un uzrauga EK un Santomes un Prinsipi zivsaimniecības nolīgumā paredzētās Kopienas zvejas flotes darbības. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst paziņot kādam citam.11. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras un aparatūras elementiem jābūt drošiem, to darbībai jāizslēdz jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja.Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstākļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā.Kuģa kapteinis nodrošina to, ka- dati netiek sagrozīti,- satelītnovērošanas aparatūras antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu,- elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai ir nepārtraukta,- satelītnovērošanas aparatūra nav aizvākta no kuģa.12. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aparatūru, lai nodrošinātu to, ka ikviens aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasībām saistībā ar šiem noteikumiem.13. Visus strīdus par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata, Pusēm apspriežoties Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā.14. Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus.VMS ZIŅOJUMI SANTOMEI UN PRINSIPIZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETUDatu elements | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes |Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu |Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods |Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods |Karoga valsts | FS | F |Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids: POS |Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls |Līgumslēdzējas puses iekšējais pazīšanas numurs | IR | F | Kuģa dati — Līgumslēdzējas puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) |Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati — borta numurs |Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GG.ggg (WGS–84) |Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGG.ggg (WGS–84) |Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā |Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos |Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) |Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) |Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas |Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1Datus pārraida pēc šāda parauga:-  pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu,-  kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/).Fakultatīvie dati jānorāda intervālā starp ieraksta sākumu un beigām.SANTOMES UN PRINSIPI EEZ ROBEžASEEZ KOORDINĀTASSANTOMES UN PRINSIPI FMC KOORDINĀTASFMC nosaukums:Tālrunis, SSN :Fakss, SSN :E-pasts, SSN :Tālrunis, DSPG :Fakss, DSPG :Adrese, X.25 =Ieiešanas/ iziešanas deklarācija:TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu uz 4 gadiem no nolīguma spēkā stāšanās dienas.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)11. Zivsaimniecība1103. Starptautiski nolīgumi zivsaimniecībā3. BUDŽETA POZĪCIJAS3,1. Budžeta pozīcijas110301 : Starptautiski zvejniecības nolīgumi11010404 : Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā: administratīvās pārvaldības izdevumi3.2 . Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsEK un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības nolīguma protokola darbības termiņš izbeidzas 2006. gada 31. maijā. Jaunais protokols ir noslēgts uz 4 gadiem, sākot no 2006. gada 1. jūnija.Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi Kopienas kuģu darbībai Santomes un Prinsipi zvejas zonās.3.3 . Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija[2] |11.0301 | Obligātie | Dif.[3] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 |11.010404 | Obligātie | Nedif.[4] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1 . Finanšu resursi4.1.1 . Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EURIzdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007[5]. | 2008 | 2009 | Kopā |Darbības izdevumi[6] |Saistību apropriācijas (SA)[7] | 8.1. | a | 1,326 | 0,663 | 0,663 | 2,652 |Maksājumu apropriējumi (MA)[8] | b | 1,326 | 0,663 | 0,663 | 2,652 |Tehniskais un administratīvais atbalsts – (nedif.) | 8.2.4. | c | 0.04 | 0.04 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 1,326 | 0,663 | 0,703 | 2,692 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 1,326 | 0,663 | 0,703 | 2,692 |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,1782 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (nedif.), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6. | e | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0645 |Kopējās orientējošās izmaksasKOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | Min Max | 1,4069 | 0,7439 | 0,7839 | 2,9347 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | Min Max | 1,4069 | 0,7439 | 0,7839 | 2,9347 |Ziņas par līdzfinansējumuLīdzfinansējums nav paredzētsmiljonos EURLīdzfinansētājs | 2007 | 2008 | 2009 | Kopā |f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 1,4069 | 0,7439 | 0,7839 | 2,9347 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[9] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3 . Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EURPirms darbības (2006. gads) | Pēc darbības |Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | 2007 | 2008 | 2009 |a) nominālie ieņēmumi |b) ieņēmumu izmaiņas | ( |(Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.)4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads |Kopā — cilvēkresursi | 0.55 | 0.55 | 0.55 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1 . Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasEK un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības nolīguma iepriekšējā protokola darbības termiņš izbeidzas 2006. gada 31. maijā. Jaunais protokols ir spēkā no 2006. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 31. maijam.Jaunā Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma (ZPN) galvenais mērķis ir nostiprināt Eiropas Kopienas un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas sadarbību, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, ar ko īsteno ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku un nodrošina zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Santomes un Prinsipi zvejas zonā. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi.- Zvejas iespējas : 25 tunzivju saldētājseineri (par 30,6 % mazāk nekā iepriekšējā protokolā) un 18 kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām (par 18 % mazāk nekā iepriekšējā protokolā), kas — pamatojoties uz dalībvalstu pieprasījumiem un iepriekš iedalīto zvejas iespēju izmantojuma apmēru atkarībā no dalībvalsts un no zvejas kategorijas — sadalīti šādi:- tunzivju seineri — Francijai 12, Spānijai 13;- kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām — Spānijai 13, Portugālei 5.- Ikgadējais atskaites daudzums : 8500 tonnas tunzivju un tām radniecīgu sugu zivju.- Ikgadējais finansiālais ieguldījums : EUR 663 000.- Kuģu īpašnieku avansa maksājumi un maksas : EUR 35 (iepriekš EUR 25) par tonnu Santomes un Prinsipi zvejas zonā nozvejotu tunzivju un radniecīgu sugu zivju. Ikgadējie avansa maksājumi ir EUR 5250 par vienu tunzivju seineri un EUR 1925 par vienu kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām (attiecīgi par 40 % vairāk nekā iepriekšējā protokolā).5.2 . Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaJa Kopiena nenoslēgtu jauno ZPN, tiktu noslēgti privāti līgumi, kas negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Kopiena turklāt cer, ka ZPN ļaus Santomes un Prinsipi Demokrātiskajai Republikai un Kopienai sekmīgi sadarboties tādos reģionālos forumos kā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ), cīnoties pret nelegālo zveju un tiecoties labi pārvaldīt tālu migrējošo zivju krājumus.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiKopienas un trešu valstu zivsaimniecības nolīgumu apspriešanas un slēgšanas galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā tālbraucēju kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus.Nolīguma īstenošanas uzraudzībā ABM vajadzībām izmantos šādus rādītājus:( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība,( nozvejas datu un nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze,( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība Kopienā,( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā,( ieguldījums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadzības samazināšanai Santomē un Prinsipi, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts,( darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits.5.4 . Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi vai metodes[10].X Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1 . Uzraudzības sistēmaKomisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar EK Delegāciju (Librevila, Gabona), kura atbild par attiecībām ar Santomi un Prinsipi) nodrošinās regulāru šā nolīguma izpildes uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. Līdztekus tam Apvienotajā komitejā risināsies dialogs ar Santomi un Prinsipi, lai analizētu un pārskatītu nozares stratēģiju, ko īsteno ar šo nolīgumu. Šajās sanāksmēs iesaistīsies EK Delegācija Librevilā.6.2 . NovērtēšanaLai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2004. gada augustā pabeidza padziļinātu iepriekšējā protokola izvērtējumu.6.2.1 . Provizoriskais novērtējumsSniedzam dažus iepriekšējā protokola (2002.–2005. gadam, pagarinot līdz 2006. gadam) novērtējuma rādītājus, kas ņemti no 2004. gada augusta pētījuma.EK un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības nolīguma izmantojums (kuģu skaits)Flotes segments | 2002.–2004. gada protokola zvejas iespēju izmantošanas apmērs |Zvejas iespējas | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | vidēji |1. Tunzivju saldētājseineri | 36 | 72 % 26 gadā | 78 % 28 gadā | 67 % 24 gadā | 44 % 16 gadā | 65,25 % |2. Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām | 2 | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |3. Kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām | 25 | 64 % 16 gadā | 68 % 17 gadā | 40 % 10 gadā | 48 % 12 gadā | 55 % |Attiecībā pret atskaites daudzumu (8500 tonnas tunzivīm) nozvejas apjoms 2002.–2005. gadā svārstījās no 2086 līdz 7456 tonnām gadā. Skaidrs, ka nolīgums ir izdevīgs, jo nozvejas vērtība pārsniedz protokola izmaksas. Tunzivju vidējā tirgus vērtība ir EUR 800–1000 par tonnu.Papildus attiecīgo kuģu nozvejoto daudzumu tiešajai tirgus vērtībai nolīguma izdevīgums izpaužas šādi:- garantētas darbavietas uz zvejas kuģiem,- darbavietu skaita pieaugums ostās, izsoļu namos, zivrūpniecībā, kuģu būvētavās, pakalpojumu uzņēmumos, u.c.,- minēto darbavietu pieejamība reģionos, kur nav nekādu citu darba iespēju,- ieguldījums Kopienas apgādē ar zivīm.– Pievienotā vērtība, ko devusi Kopienas iesaistīšanāsKopienas nolīgums, paredzot normatīvu sistēmu, kas ir saistoša abām nolīguma pusēm, garantē krājumu labu pārvaldību, ko ne vienmēr var nodrošināt ar privātu līgumu palīdzību. Ar šo zivsaimniecības nolīgumu tiek radītas darbavietas EK un trešu valstu izcelsmes jūrniekiem. Bez tam paredzēts finansiāli stimulēt nozvejoto daudzumu izkraušanu Santomes un Prinsipi ostās, lai zivsaimnieciskā darbība Santomē un Prinsipi kļūtu dinamiskāka. Zivsaimniecības nolīgums nodrošina ievērojamu daļu Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas finansējuma.– Riski un alternatīvasZivsaimniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības politikas finansēšanai paredzētās summas un kuģu īpašnieku maksājumi var netikt izmantoti noteiktajiem mērķiem (krāpšana), ārvalstu flotes var zvejot bez licences un ignorēt citas uzraudzības prasības. Lai novērstu šādu risku, rūpīgāk jākontrolē ieņēmumi un izdevumi, jāpilnveido zvejas uzraudzība, jāpastiprina satelītnovērošana ( VMS ), jāfinansē pasākumi vietējo zvejnieku atbalstam u.c.6.2.2 . Nolīguma ekonomiskās vērtības provizorisks novērtējums un Kopienas finansiālais ieguldījumsKopienas finansiālais ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar šo jauno zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ir vienreizēja dotācija, kuras apmēru nosaka, pamatojoties uz 2006.–2010. gada protokolā paredzēto ikgadējo finanšu dotāciju — EUR 663 000.6.2.3 . Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Jaunajā nolīgumā vairs nav paredzēti mērķpasākumi, bet gan vispārējs finansiāls atbalsts iniciatīvām, kuras ievieš, īstenojot Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politiku. Kopienai un Santomei un Prinsipi jāvienojas par nozares daudzgadu programmu attiecībā uz šo finansiālo atbalstu (50 % no kopējās dotācijas, kas veido finansiālo ieguldījumu).6.2.4 . Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsTurpinot 2004. gada augusta pētījumu un lai nodrošinātu zvejniecības ilgtspējību reģionā, turpmāk ikreiz pirms protokola pagarināšanas veiks ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu. Retrospektīvam novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIAtbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru Kopiena maksā saskaņā ar nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij.Tomēr Komisija apņemas tiekties uz pastāvīgu politisku dialogu un sadarbību, lai varētu labāk vadīt pagarinātā protokola izpildi un vairot Kopienas ieguldījumu resursu ilgtspējīgā pārvaldībā.Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešu valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas.8. ZIŅAS PAR RESURSIEMCilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā.8.1 . Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EURMērķi, darbības un rezultāti | Rezultāta veids | 2006./2007. tirdzniecības gads[11] | 2007./2008. tirdzniecības gads[12] | 2008./2009. tirdzniecības gads[13] | 2009./2010. tirdzniecības gads[14] | Kopā |Darbība Nr. 1 ……. |Darbība Nr. 2…… |2007 | 2008 | 2009 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[18] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 |B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Personāls, ko finansē[19] atbilstoši 11 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[20] atbilstoši 11 01 04 04. pantam |KOPĀ | 0,55 | 0,55 | 0,55 |8.2.2 . No darbības izrietošie uzdevumi-  Palīdzība sarunvedim zivsaimniecības nolīgumu sagatavošanā un sarunu pabeigšanā- Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zivsaimniecības nolīgumus.- Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes.- Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”.- Kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas tiks iekļauti nolīgumu galīgajā redakcijā.-  Nolīgumu īstenošanas uzraudzība- Veikt zivsaimniecības nolīgumu izpildes ikdienas pārraudzību.- Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejniecības atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi.- Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu.- Novērtēt nolīgumus, to zinātniskos un tehniskos aspektus.- Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu.- Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru.-  Tehniskā palīdzība- Palīdzēt sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā.-  Starpiestāžu sadarbība- Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs.- Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem.-  Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana- Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes pārraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem.- Apspriesties ar citiem dienestiem un vajadzības gadījumā konsultēt tos.-  Novērtēšana- Piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā.- Analizēt sasniegtos mērķus un vērtēšanas rādītājus.8.2.3 . Cilvēkresursu plānošana (štatā)(Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.)X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2006. gadam( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n , bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4 . Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi(11 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)Summas EURBudžeta pozīcija: 11010404 (numurs un nosaukums) | 2007 | 2008 | 2009 | KOPĀ |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[21] |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) (1) | 40 000 | 40 000 |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 40 000 | 40 000 |(1) Spēkā esošā protokola retrospektīvs novērtējums un nākamā protokola provizorisks novērtējums.8.2.5 . Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāSummas EURCilvēkresursu veids | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | KOPĀ |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 178 200 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 178 200 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu- 1A = EUR 108 000*0,25 = EUR 27 0001B = EUR 108 000 x 0,15 = EUR 16 2001C = EUR 108 000 x 0,15 = EUR 16 200Starpsumma: EUR 59 400 (0,0594 miljoni EUR gadā)Kopā: EUR 59 400 gadā (0,0594 miljoni EUR gadā)Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāSummas EUR2007 | 2008 | 2009 | KOPĀ |11 01 02 11 01 – Komandējumi | 20 000 | 20 000 | 20 000 | 60 000 |11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 1500 | 1500 | 1500 | 4500 |XX 01 02 11 03 – Komitejas[22] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 21 500 | 21 500 | 21 500 | 64 500 |[1] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.[2] 2000.–2006. gada finanšu plāna 4. pozīcija attiecībā uz laikposmu no 2006. gada 1. jūnija līdz 2006. gada 31. decembrim.[3] Diferencētās apropriācijas.[4] Nediferencētās apropriācijas.[5] Attiecībā uz 2006./2007. gada un 2007./2008. gada zvejas sezonu.[6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā.[7] Ja finanšu resursi to atļauj, ikgadējo summu varēs palielināt līdz EUR 552 500 (divas reizes par 2007. gadu, jo runa ir par divām zvejas sezonām), piemērojot noteikumu par atskaites daudzumam atbilstošās summas divkāršošanu (Protokola 2. un 4. pants).[8] Ja finanšu resursi to atļauj, ikgadējo summu varēs palielināt līdz EUR 552 500 (divas reizes par 2007. gadu, jo runa ir par divām zvejas sezonām), piemērojot noteikumu par atskaites daudzumam atbilstošās summas divkāršošanu (Protokola 2. un 4. pants).[9] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[10] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[11] 2007. finanšu gads.[12] 2007. finanšu gads.[13] 2008. finanšu gads.[14] 2009. finanšu gads.[15] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[16] Atsauces daudzumu varēs divkāršot (Protokola 2. un 4. pants).[17] Ja finanšu resursi to atļauj, ikgadējo summu varēs palielināt līdz EUR 552 500 (divas reizes par 2007. gadu, jo runa ir par divām zvejas sezonām), piemērojot noteikumu par atskaites daudzumam atbilstošās summas divkāršošanu (Protokola 2. un 4. pants).[18] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[19] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[20] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[21] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[22] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Maltā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0260

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.5.2007COM(2007) 260 galīgā redakcija2007/0093 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Maltā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma pamatojumsKomisija 2007. gada 16. maijā pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar EK Līguma 122. panta 2. punktu, norādot, ka Malta ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus un ka no 2008. gada 1. janvāra jāatceļ Maltas izņēmuma statuss.Labvēlīga lēmuma gadījumā Padomei būs jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ieviestu Maltā euro.Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[1] regulē euro sākotnējo ieviešanu pirmās kārtas euro zonas dalībvalstīs un Grieķijā[2]. Šo regulu grozīja ar Regulu (EK) Nr. 2169/2005, lai sagatavotos turpmākai euro zonas paplašināšanai, un ar Regulu (EK) Nr. 1647/2006, lai to attiecinātu uz Slovēniju, kura euro ieviesa 2007. gada 1. janvārī. Komisija 2007. gada 16. maijā pieņēma priekšlikumu grozījumiem Regulā (EK) Nr. 974/98, lai attiecinātu to arī uz Kipru, kura ieviesīs euro 2008. gada 1. janvārī, ja no minētā datuma tiks atcelts Kiprai piemērotais izņēmuma statuss.Lai Regula (EK) Nr. 974/98 attiektos arī uz Maltu, šajā regulā jāiekļauj norāde uz attiecīgo dalībvalsti. Šajā priekšlikumā iekļauti vajadzīgie minētās regulas grozījumi.Maltas valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka jāpiemēro tā sauktais „lielā sprādziena” scenārijs, t.i., vienlaikus jāpieņem euro kā Maltas valūta un jāievieš euro banknotes un monētas minētajā dalībvalstī.2. Juridiskie aspekti2.1. Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK Līguma 123. panta 5. punkts, kas ļauj noteikt citus nepieciešamos pasākumus euro ieviešanai dalībvalstī, kuras izņēmuma statuss ir atcelts saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu.Padome, atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un apspriedusies ar ECB, rīkojas saskaņā ar lēmumu, ko vienprātīgi pieņem dalībvalstis, kurām nav izņēmuma statusa, un attiecīgā dalībvalsts.2.2. Subsidiaritāte un proporcionalitātePriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi, tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.2.3. Juridiskā instrumenta izvēleRegula ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, lai izdarītu grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu.3. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.4. Komentāri par atsevišķiem pantiem4.1. 1. pantsSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta a) apakšpunktu un 1.a pantu minētās regulas pielikuma tabulā ir norādītas iesaistītās dalībvalstis un attiecībā uz visām šīm dalībvalstīm noteikta euro pieņemšanas diena, skaidras naudas nomaiņas diena un attiecīgos gadījumos „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta i) apakšpunktu „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu var attiecināt vienīgi uz dalībvalstīm, kurās euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums sakrīt. Tas nebija attiecināms uz vienpadsmit dalībvalstīm, kuras pieņēma euro 1999. gada 1. janvārī, un uz Grieķiju, kura pieņēma euro 2001. gada 1. janvārī. Slovēnijas euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums sakrita (2007. gada 1. janvāris), taču šī valsts izvēlējās nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu. Arī Kipras un Maltas valūtas nomaiņas plānā paredzēts vienots euro pieņemšanas un skaidras naudas nomaiņas datums (2008. gada 1. janvāris), tomēr abas dalībvalstis ir izvēlējušās nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu.Ar šo pantu Maltu un zemāk norādītos attiecīgos šīs dalībvalsts datus protokolā norādītajā secībā iekļauj Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikuma tabulā.Dalībvalsts | Euro ieviešanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |„Malta | 2008. gada 1. janvāris | 2008. gada 1. janvāris | n/p” |4.2. 2. pantsAr šo pantu nosaka Regulas spēkā stāšanos 2008. gada 1. janvārī, nodrošinot to, ka tā būs piemērojama atbilstoši citu ar euro pieņemšanu Maltā saistīto Padomes tiesību aktu īstenošanas grafikam, t.i., atbilstoši izņēmuma statusa atcelšanas datumam un Maltas liras pārrēķina kursa spēkā stāšanās datumam.2007/0093 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu MaltāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 123. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[4],tā kā:(1) Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 974/98 par eiro ieviešanu[5] paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras bija izpildījušas vienotas valūtas piemērošanai vajadzīgos nosacījumus, kad Kopiena sāka Ekonomikas un monetārās savienības trešo posmu.(2) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2596/2000[6] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Grieķijas valūtas aizstāšanu ar euro.(3) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2169/2005[7] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai sagatavotos euro ieviešanai dalībvalstīs, kuras vēl nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu.(4) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1647/2006[8] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Slovēnijas valūtas aizstāšanu ar euro.(5) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. xxx/2007[9] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Kipras valūtas aizstāšanu ar euro.(6) Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Malta ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā definēts Līguma 122. pantā.(7) Ņemot vērā Padomes 2007. gada […] Lēmumu 2007/…/EK saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotas valūtas ieviešanu Maltā 2008. gada 1. janvārī[10], Malta ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus, un Maltas izņēmuma statuss ir jāatceļ no 2008. gada 1. janvāra.(8) Lai Maltā ieviestu euro, uz šo dalībvalsti ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 974/98.(9) Maltas valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām šajā dalībvalstī jākļūst par likumīgu maksāšanas līdzekli dienā, kad euro ievieš par tās valūtu. Tādējādi euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums ir 2008. gada 1. janvāris. „Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu šai valstij nepiemēro.(10) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPielikumsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumā starp ierakstiem par Luksemburgu un Nīderlandi iekļauj šādu aili:Dalībvalsts | Euro ieviešanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Malta | 2008. gada 1. janvāris | 2008. gada 1. janvāris | n/p” |[1] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1647/2006 (OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.).[2] Skat. Padomes 2000. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2596/2000, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.).[3] OV C […], […], […] lpp.[4] OV C […], […], […] lpp.[5] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. xxx/2007 (OV L […], […], […]. lpp.).[6] OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.[7] OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.[8] OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.[9] OV L […], […], […] lpp.[10] OV L […], […], […] lpp.