               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.6.2018
            COM(2018) 477 final
            2018/0255(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp otro maksājumu 2018. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikums attiecas uz Padomes lēmuma projektu par finanšu iemaksu otro daļu Eiropas Attīstības fondā (EAF), kas dalībvalstīm jāiemaksā 2018. gadā.

                  11. EAF un citi EAF, kas vēl nav pabeigti (t. i., 8., 9. un 10. EAF), tiek pārvaldīti saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem.

                  Pašreizējais Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), ar pēdējiem grozījumiem
                     1
                  ,

                  Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                     2
                   (“11. EAF Iekšējais nolīgums”),

                  Padomes Regula (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam
                     3
                   (“11. EAF finanšu regula”).

                  Iepriekš minētie dokumenti ietver daudzgadu saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz finansiāla atbalsta sniegšanu EAF kasei. 11. EAF finanšu regulā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāveic regulāras iemaksas EAF kasē saskaņā ar iepriekš noteiktām finanšu saistībām. Regulāro iemaksu pamatā ir tehniski Padomes lēmumi, kas atspoguļo iepriekš noteikto finanšu saistību īstenošanu.

                  Tādēļ dažas no paskaidrojuma rakstā minētajām pozīcijām nav piemērojamas tādiem aicinājumiem veikt regulārās iemaksas kā, piemēram, šim aicinājumam.

               2.JURIDISKIE ASPEKTI

               •Juridiskais pamats

                  11. EAF Iekšējā nolīguma 7. pantā ir paredzēta procedūra, saskaņā ar kuru lemj par dalībvalstu iemaksām.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. panta 3. punktu Komisija līdz 15. jūnijam iesniedz priekšlikumu par dalībvalstu iemaksu otro daļu. Padomei par šo priekšlikumu ir jāpieņem lēmums ne vēlāk kā 21 kalendārajā dienā pēc šā priekšlikuma iesniegšanas.

                  11. EAF finanšu regulas 21. panta 4. punktā ir iekļauti noteikumi par Komisijas priekšlikuma saturu.

               •Citi juridiskie aspekti

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. panta 7. punktu atsevišķi tiek precizēta Komisijas pārvaldītā summa un Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldītā summa.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 52. pantu EIB nosūtīja Eiropas Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

                  11. EAF finanšu regulas 22. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu pēc otras izlieto summas, kas pieejamas iepriekšējos EAF. Tādējādi šajā priekšlikumā aicinājumi veikt iemaksas attiecas uz summām saskaņā ar 10. EAF Eiropas Investīciju bankai un uz summām saskaņā ar 11. EAF Eiropas Komisijai.

                  11. EAF finanšu regulas 23. panta 1. punktā ir noteikts, ka, ja iemaksas daļa netiek samaksāta noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaksā procenti par nesamaksāto summu; procentu maksāšanas kārtība ir noteikta tajā pašā pantā.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē budžetu.

               2018/0255 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp otro maksājumu 2018. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  4
                (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 7. pantu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/323 (2015. gada 2. marts) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (“11. EAF finanšu regula”)
                  5
               , un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu un 21. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. līdz 24. pantā noteikto procedūru Eiropas Komisijai līdz 2018. gada 15. jūnijam ir jāiesniedz priekšlikums, norādot a) iemaksas otrās daļas summu 2018. gadam un b) pārskatīto gada iemaksas summu 2018. gadam gadījumos, kad summa atšķiras no faktiskajām vajadzībām.

               (2)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 52. pantu Eiropas Investīciju banka 2018. gada 15. aprīlī nosūtīja Eiropas Komisijai atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

               (3)11. EAF finanšu regulas 22. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu pēc otras izlieto summas, kas pieejamas iepriekšējos EAF. Tāpēc būtu jāsniedz aicinājums veikt iemaksas Eiropas Investīciju bankai (saskaņā ar 10. EAF) un Eiropas Komisijai (saskaņā ar 11. EAF).

               (4)Ar Lēmumu (ES) 2017/2171
                  6
                Padome 2017. gada 20. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu, pieņēma lēmumu noteikt maksimāli pieļaujamo gada apjomu dalībvalstu iemaksām EAF 2018. gadam EUR 4 550 000 000 Eiropas Komisijai un EUR 250 000 000 Eiropas Investīciju bankai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Individuālās Eiropas Attīstības fonda iemaksas, ko dalībvalstis veic Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai kā otro maksājumu par 2018. gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā iekļautajā tabulā.

               2. pants

               Ar šo tiek noteikta pārskatītā dalībvalstu EAF iemaksu gada summa 2018. gadam EUR 4 500 000 000 apmērā. To sadala EUR 4 250 000 000 Komisijai un EUR 250 000 000 – EIB.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 58, 3.3.2015., 17.–38. lpp.

                     (4)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 58, 3.3.2015., 17.–38. lpp.

                     (6)

                        OV L 306, 22.11.2017., 21–23. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,15.6.2018
            COM(2018) 477 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS

               par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp otro maksājumu 2018. gadam

               PIELIKUMS

                        DALĪBVALSTIS

                        10. EAF sadalījums %

                        11. EAF sadalījums %

                        2. maksājums 2018. gadā (EUR)

                        Kopā

                        Komisijai

                        EIB

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BEĻĢIJA

                        3,53

                        3,24927

                        42 240 510,00

                        3 530 000,00

                        45 770 510,00

                        BULGĀRIJA

                        0,14

                        0,21853

                        2 840 890,00

                        140 000,00

                        2 980 890,00

                        ČEHIJAS REPUBLIKA

                        0,51

                        0,79745

                        10 366 850,00

                        510 000,00

                        10 876 850,00

                        DĀNIJA

                        2,00

                        1,98045

                        25 745 850,00

                        2 000 000,00

                        27 745 850,00

                        VĀCIJA

                        20,50

                        20,57980

                        267 537 400,00

                        20 500 000,00

                        288 037 400,00

                        IGAUNIJA

                        0,05

                        0,08635

                        1 122 550,00

                        50 000,00

                        1 172 550,00

                        ĪRIJA

                        0,91

                        0,94006

                        12 220 780,00

                        910 000,00

                        13 130 780,00

                        GRIEĶIJA

                        1,47

                        1,50735

                        19 595 550,00

                        1 470 000,00

                        21 065 550,00

                        SPĀNIJA

                        7,85

                        7,93248

                        103 122 240,00

                        7 850 000,00

                        110 972 240,00

                        FRANCIJA

                        19,55

                        17,81269

                        231 564 970,00

                        19 550 000,00

                        251 114 970,00

                        HORVĀTIJA

                        0,00

                        0,22518

                        2 927 340,00

                        0,00

                        2 927 340,00

                        ITĀLIJA

                        12,86

                        12,53009

                        162 891 170,00

                        12 860 000,00

                        175 751 170,00

                        KIPRA

                        0,09

                        0,11162

                        1 451 060,00

                        90 000,00

                        1 541 060,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        1 509 560,00

                        70 000,00

                        1 579 560,00

                        LIETUVA

                        0,12

                        0,18077

                        2 350 010,00

                        120 000,00

                        2 470 010,00

                        LUKSEMBURGA

                        0,27

                        0,25509

                        3 316 170,00

                        270 000,00

                        3 586 170,00

                        UNGĀRIJA

                        0,55

                        0,61456

                        7 989 280,00

                        550 000,00

                        8 539 280,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        494 130,00

                        30 000,00

                        524 130,00

                        NĪDERLANDE

                        4,85

                        4,77678

                        62 098 140,00

                        4 850 000,00

                        66 948 140,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        31 168 410,00

                        2 410 000,00

                        33 578 410,00

                        POLIJA

                        1,30

                        2,00734

                        26 095 420,00

                        1 300 000,00

                        27 395 420,00

                        PORTUGĀLE

                        1,15

                        1,19679

                        15 558 270,00

                        1 150 000,00

                        16 708 270,00

                        RUMĀNIJA

                        0,37

                        0,71815

                        9 335 950,00

                        370 000,00

                        9 705 950,00

                        SLOVĒNIJA

                        0,18

                        0,22452

                        2 918 760,00

                        180 000,00

                        3 098 760,00

                        SLOVĀKIJA

                        0,21

                        0,37616

                        4 890 080,00

                        210 000,00

                        5 100 080,00

                        SOMIJA

                        1,47

                        1,50909

                        19 618 170,00

                        1 470 000,00

                        21 088 170,00

                        ZVIEDRIJA

                        2,74

                        2,93911

                        38 208 430,00

                        2 740 000,00

                        40 948 430,00

                        APVIENOTĀ KARALISTE

                        14,82

                        14,67862

                        190 822 060,00

                        14 820 000,00

                        205 642 060,00

                        KOPĀ ES-28

                        100,00

                        100,00

                        1 300 000 000,00

                        100 000 000,00

                        1 400 000 000,00


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.8.2018
            COM(2018) 565 final
            2018/0297(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku sanāksmē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko izveido nostāju, kura Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku sanāksmē (“dalībnieku sanāksme”) Savienības vārdā jāieņem saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu par Turcijas lūgumu kļūt par Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (“ESAO”) Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“Vienošanās”) dalībnieku.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem

               Vienošanās ir džentlmeņu vienošanās starp Eiropas Savienību, Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Koreju, Norvēģiju, Šveici, Austrāliju un Jaunzēlandi, un tās mērķis ir nodrošināt sistēmu oficiāli atbalstīto eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai. Praksē tas nozīmē radīt vienlīdzīgas konkurences apstākļus (kuros konkurenci nosaka eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāte un cena, nevis paredzētie finanšu noteikumi) un strādāt, lai likvidētu subsīdijas un tirdzniecības izkropļojumus, kas saistīti ar oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Vienošanās stājās spēkā 1978. gada aprīlī uz nenoteiktu laiku, un, lai gan tam ir administratīvs ESAO sekretariāta atbalsts, tā nav ESAO tiesību akts
                  1
               .

               Vienošanās tiek regulāri atjaunināta, lai ņemtu vērā jaunas tehniskās un politiskās norises, kas ietekmē eksporta kredītus dažādās nozarēs. Vienošanās ir transponēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 un tādējādi ir juridiski saistoša Eiropas Savienībā
                  2

                  3
               . Atjauninājumi tiek iekļauti ES tiesību aktos, izmantojot deleģētus aktus saskaņā ar minētās regulas 2. pantu.

               2.2.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku sanāksme

               Vienošanās 67. pantā noteikts: “Dalībnieki regulāri pārskata Vienošanās darbību. Pārskatīšanā dalībnieki cita starpā izskata paziņošanas procedūras, DDR sistēmas īstenošanu un darbību, noteikumus un procedūras attiecībā uz piesaistītu atbalstu, saskaņošanas jautājumus, iepriekšējās saistības un iespējas attiecībā uz Vienošanās dalībnieku skaita palielināšanu.”

               Eiropas Komisija pārstāv Savienību dalībnieku sanāksmē, kurā lēmumus par visiem Vienošanās grozījumiem pieņem vienprātīgi. Savienības nostāju pieņem Padome, un to apspriež ar dalībvalstu Eksporta kredītu darba grupas pārstāvjiem
                  4
               .

               2.3.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku sanāksmes paredzētais akts

               Vienošanās 3. pantā noteikts: “Esošie dalībnieki var uzaicināt pievienoties citas ESAO dalībvalstis un valstis, kas nav ESAO dalībvalstis”. Turcija ir ESAO dalībvalsts kopš 1961. gada 2. augusta.

               2017. gada 20. septembra vēstulē, kas adresēta Vienošanās dalībnieku sanāksmes priekšsēdētājam, Turcija lūdza kļūt par Vienošanās dalībnieku.

               Turcijas lūgums tika apspriests 2017. gada 15. novembrī dalībnieku sanāksmes konfidenciālajā sesijā. Lēmums netika pieņemts, jo dalībniekiem, tostarp ES, šajā jautājumā nebija nostājas.

               Vienošanās dalībnieku sanāksmē, kas notiks 2018. gada 12. novembra nedēļā, tiks pieņemts lēmums par šo Turcijas lūgumu (“paredzētais akts”).

               Paredzētais akts kļūs pusēm saistošs saskaņā ar Vienošanās 67. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Turcija ir novērotājas statusā kopš 2006. gada.

               Turcijai jau ir pienākums ievērot ES tiesību aktus par oficiāli atbalstītu eksporta kredītu politiku saskaņā ar ES un Turcijas Muitas savienības nolīguma 12. pantu, kurā noteikts, ka:

               “Turcija attiecībā uz valstīm, kas nav Kopienas dalībvalstis, piemēro noteikumus un īstenošanas pasākumus, kuri būtībā līdzinās tiem, kas attiecībā uz Kopienas tirdzniecības politiku noteikti šādās regulās: [..] - Padomes Lēmums 93/112/EEK (oficiāli atbalstīti eksporta kredīti)
                  5
               ”

               Padomes Lēmums 93/112/EEK tagad ir aizstāts ar Regulu (ES) Nr. 1233/2011, un, lai gan Turcija nav pilnībā pielāgojusies ES tiesību aktiem par eksporta kredītiem (kā minēts jau 2016. gada ziņojumā par Turciju
                  6
               ), uzņemot Turciju par ESAO Vienošanās dalībnieku, uz Turciju tiks palielināts spiediens ievērot minētos noteikumus. Tā kā noteikumi par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem tiek pieņemti vienprātīgi Vienošanās dalībnieku sanāksmē, Turcija būs pilnībā iesaistīta lēmumu pieņemšanas procesā, tiklīdz tā kļūs par dalībnieku.

               Visbeidzot, Turcija ir dalībnieks 2012. gadā izveidotajā Starptautiskās eksporta kredītu darba grupā, kuras uzdevums ir risināt sarunas par jauniem noteikumiem attiecībā uz eksporta kredītiem un kurā piedalās jaunietekmes valstis, valstis, kas nav ESAO dalībvalstis, un kurā Turcija ir aktīvi piedalījusies un atbalstījusi ES nostāju.

               Tāpēc būtu jāatbalsta Turcijas lūgums kļūt par Vienošanās dalībnieku.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Aktam, kuru dalībnieku sanāksme ir aicināta pieņemt, būs juridiskas sekas. Paredzētais akts var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu saskaņā ar 2. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK, kurā noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki”.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, par kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Dalībnieku sanāksmes akts grozīs Vienošanos, tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2018/0297 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku sanāksmē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“Vienošanās”) ir transponēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 un tādējādi ir juridiski saistoša Eiropas Savienībā
                  8

                  9
               .

               (2)Saskaņā ar Vienošanās 3. pantu Vienošanās dalībnieku sanāksmē var pieņemt lēmumu uzaicināt citas ESAO dalībvalstis kļūt par Vienošanās dalībniekiem.

               (3)Turcija 2017. gada 20. septembrī paziņoja nodomu kļūt par Vienošanās dalībnieku.

               (4)Vienošanās dalībnieku sanāksmē tās 140. sesijas laikā, kas notiks 2018. gada 12. novembra nedēļā, tiks pieņemts lēmums par Turcijas lūgumu kļūt par Vienošanās dalībnieku.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās dalībnieku sanāksmē, jo paredzētais lēmums var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku sanāksmes 140. sesijā, ir apstiprināt Turcijas lūgumu kļūt par Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Definēts ESAO konvencijas 5. pantā.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

                     (3)

                        Agrāk ESAO Vienošanās iepriekšējās versijas jau ir transponētas ES tiesību aktos ar Padomes lēmumiem.

                     (4)

                        Padomes lēmums, ar ko izveido kredītapdrošināšanas, kredītgarantiju un finanšu kredītu politikas koordinācijas grupu (OV 66, 27.10.1960, 1339/60. lpp.).

                     (5)

                        OV L 44, 22.2.1993., 1. lpp.

                     (6)

                        SWD(2016) 366 final.

                     (7)

                        ES Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

                     (9)

                        Agrāk ESAO Vienošanās iepriekšējās versijas jau ir transponētas ES tiesību aktos ar Padomes lēmumiem.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.7.2018
            COM(2018) 548 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arNīderlandes pieteikumu EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Nīderlande 2018. gada 23. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības, lai saņemtu EGF finansiālo ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas no darba
                  2
                ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 64. nodaļā Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu, NUTS 2. līmeņa reģionos NL12 — Frīzlande, NL13 — Drente un NL21 — Overeisela Nīderlandē.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības

                        Dalībvalsts

                        Nīderlande

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        NL12 — Frīzlande

                        NL13 — Drente

                        NL21 — Overeisela

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2018. gada 23. februāris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2018. gada 23. februāris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2018. gada 9. marts

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2018. gada 4. maijs

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2018. gada 27. jūlijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        20

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        64. nodaļa – Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu

                        Pārskata periods (deviņi mēneši):

                        2017. gada 24. marts – 2017. gada 24. decembris

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1324

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        450

                        Jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        1 908 000

                        EGF īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                             79 500

                        Kopējais budžets (EUR)

                        1 987 500

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 192 500

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒŠANA

               Procedūra

               4.Pieteikumu

                  Error! Reference source not found.

               NL/Finanšu pakalpojumu darbības Nīderlande iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, proti, 2018. gada 23. februārī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2018. gada 9. martā pieprasīja no Nīderlandes papildu informāciju. Minētā papildu informācija tika sniegta pēc tam, kad pēc pienācīgi pamatota Nīderlandes lūguma sešu nedēļu termiņš tika pagarināts par divām nedēļām. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2018. gada 27. jūlijā.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1324 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 64. nodaļā (Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu). Atlaišana notiek NUTS 2. līmeņa reģionos NL12 — Frīzlande, NL13 — Drente un NL21 — Overeisela
                  6
               .

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Rabobank

                        981

                        BNP Paribas

                        3

                        ING Bank

                        149

                        SBOT BV

                        3

                        ABN-AMRO

                        112

                        KAS Bank NV

                        2

                        Volksbank/SNS

                        29

                        Pale BV

                        2

                        Kredietbank Nederland

                        11

                        Royal Bank of Scotland

                        2

                        Triodos

                        6

                        CEM Finance BV

                        1

                        F. Van Lanschot Bankers

                        5

                        DNB

                        1

                        Lacent BV

                        5

                        KBC Bank

                        1

                        Santander

                        5

                        Krediet Unie BV

                        1

                        Kempen & Co NV

                        4

                        UBS Europe SE

                        1

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 20

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1324

                        To pašnodarbināto personu kopskaits, kuras beigušas darbību:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopskaits:

                        1324

               Intervences kritēriji

               Nīderlande iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa Overeiselas reģionā (NL21) notikuši 610 atlaišanas gadījumi. Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2017. gada 24. marta līdz 2017. gada 24. decembrim.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               6.Pārskata periodā visi 1324 atlaišanas gadījumi tika aprēķināti no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējiem par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               7.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1324.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009

               8.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Nīderlande apgalvo, ka finanšu un ekonomikas krīzei bija būtiska ietekme uz Nīderlandes banku pakalpojumiem un darbību.
                  7

                  8

                  9
               .

               9.Zemo procentu likmju vide, kas tika ieviesta kā reakcija uz finanšu krīzi, stingrāki regulatīvie nosacījumi, hipotekāro kredītu tirgus ievērojama samazināšanās un kredītu sniegšanas samazināšanās maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) izraisīja rentabilitātes lejupslīdi un radīja steidzamu vajadzību samazināt izmaksas. Komisijas 2018. gada valsts pārskats apstiprina zemās procentu likmes, MVU kreditēšanas samazināšanos un privāto mājsaimniecību parādsaistības Nīderlandē
                  10
               .

               10.Hipotēku tirgū no 2006. gada līdz 2015. gadam ir vērojams būtisks samazinājums
                  11
               . No 2016. gada vērojama neliela atveseļošanās, lai gan līmenis joprojām ir daudz zemāks nekā pirms finanšu ekonomikas krīzes. Ikgadējo jauno hipotēku pieauguma temps tagad ir gandrīz nulle; lai gan pirms 2008. gada krīzes tas palielinājās par 4 —5 % gadā. Jaunu dalībnieku, piemēram, pensiju fondu un apdrošinātāju, ienākšana tirgū vēl vairāk sekmēja bankas hipotekāro darījumu apjoma kritumu.

               11.Kredītu izsniegšanā maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)
                  12
                ievērojams samazinājums ir vērojams pēdējos 10 gados bez atveseļošanās 2008. gada līmenī.

               12.Rezultātā bankas samazināja personālu, galvenokārt slēdzot reģionālās filiāles un pārveidojot banku pakalpojumus par tiešsaistē pieejamiem. Puse no filiālēm 2004.-2014. gadā
                  13
                vairs nepastāvēja, un šī tendence vēl aizvien nav rimusies. Lielākā daļa no atlaistajiem darba ņēmējiem bija iesaistīti tiešā klientu apkalpošanā vai attiecīgajā administrēšanā.

               13.Līdz šim par nozari “finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu,” nav iesniegts neviens EGF pieteikums.

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               14.Zemas procentu likmes (mazas procentu starpības) tieši un negatīvi ietekmēja banku rentabilitāti. Rentabilitātes atjaunošana galvenokārt tiek panākta, samazinot izmaksas, slēdzot reģionālās filiāles un automatizējot pakalpojumus, lai nezaudētu savu vietu uzņēmējdarbībā. Tā rezultātā darbinieku skaits visās bankās pastāvīgi samazinās.

               15.Atlaišanas gadījumu skaits Nīderlandes banku nozarē laikposmā no 2016. gada aprīļa līdz 2017. gada aprīlim palielinājās par 8,6 %, savukārt vidējais atlaisto darba ņēmēju skaits nozarēs samazinājās par 12,8 %
                  14
               . Bankai Rabobank 2004. gadā bija 1434 filiāles; 2014. gadā bija atlikušas tikai 566 (-60 %). ABN-AMRO tajā pašā laikposmā slēdza 427 no saviem birojiem (-57 %)
                  15
               . 2004. — 2014. gadā Volksbank (SNS) slēdza 14 % no tās reģionālajiem birojiem. Reģionālo biroju skaita samazināšanās visspēcīgāk izpaudās Frīzlandē, Drentē un Overeiselā. Tā kā ING nekad nav bijis tik daudz reģionālo filiāļu kā citām bankām (276), tā neslēdza nevienu, bet samazināja personāla skaitu esošajos birojos.

               16.2010. — 2016. gadā kopējais nodarbināto skaits četrās jau minētajās bankās saruka no 158 588 līdz 122 556; tas ir 23 % samazinājums
                  16
               .

               17.Turklāt ABN-AMRO
                  17
               , ING
                  18
                un Rabobank
                  19
                finanšu iestādēs ir paredzēta liela mēroga atlaišana. Volksbank, kurā pēdējo gadu laikā nav notikusi plaša reorganizācija vai pārstrukturēšana, ir paziņojusi par plāniem veikt reorganizāciju un atlaist darbiniekus
                  20
               .

               18.Laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam
                  21
                cilvēku skaits, kas dzīvo no bezdarbnieku pabalstiem, nozarē ir vairāk nekā trīskāršojies, un 2016. gadā
                  22
                banku nozares bijušo darbinieku skaits, kuri pieteicās uz bezdarbnieka pabalstu, reorganizācijas rezultātā palielinājās par 27,7 % salīdzinājumā ar 2015. gadu. Turklāt banku nozare bija vienīgā nozare, kurā nodarbinātība 2016. gadā samazinājās; visās pārējās nozarēs tika reģistrēts mazāk jaunu bezdarbnieku pabalstu.

               19.Samazinājums galvenokārt skāra personālu ar zemu vai vidēju izglītības līmeni, piemēram, administratīvo personālu un reģistratorus. Šāda veida funkcijām ir vājas perspektīvas darba tirgū. Banku nozarē sievietes galvenokārt ir pildījušas zemākas un vidēja līmeņa funkcijas; tāpēc bez darba ir vairāk sieviešu (55 %) nekā vīriešu (45 %). 45 % bezdarbnieku banku nozarē ir 55 gadus veci vai vecāki.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               20.Banku darbinieku skaita samazināšana ir īpaši sarežģīta visās trīs attiecīgajās provincēs
                  23
               . Bezdarba līmenis visos trīs reģionos ir augstāks nekā vidējais rādītājs (5,4 %) valstī. Frīzlandē tas ir 10,8 %
                  24
               , Drentē 7 %
                  25
                un Overeiselas provincē — 6,3 %
                  26
               . Kopumā 66 % cilvēku viena gada laikā pēc atlaišanas varētu atrast jaunu darbu. Banku nozarē gada laikā tikai 39 % cilvēku atrada jaunu darbu
                  27
               .

               21.Saskaņā ar Nīderlandes Nodarbinātības apdrošināšanas aģentūras (UWV) datiem šo cilvēku izredzes atrast citu darbu tajā pašā nozarē ir drūmas, jo nav paredzams, ka nodarbinātība šajā nozarē uzlabosies. Saskaņā ar prognozēm 2018. gadā nozarē būs vēl viens kritums nodarbinātības jomā
                  28
               .

               22.Frīzlandē 16 % cilvēku, kas piesakās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, pildījuši banku nozarē tādas funkcijas, kuras reģionā vairs nav vajadzīgas, cita starpā, banku reģionālo filiāļu slēgšanas dēļ
                  29
               .

               23.Overeiselā banku nozare ieņem otro vietu to cilvēku profesionālās karjeras sarakstā, kuri piesakās bezdarbnieka pabalstiem
                  30
               .

               24.Sagaidāmā atlaišanas ietekme skartajās teritorijās ir saistīta ar grūtībām, kas saistītas ar darba nodrošināšanu tajā pašā nozarē. UWV iesaka šo trīs provinču banku nozares darbiniekiem mēģināt mainīt profesiju, nozari vai reģionu
                  31

                  32
               .. Šie trīs reģioni nav rūpnieciski tik attīstīti un diversificēti kā citi reģioni Nīderlandē, un lielākā daļa uzņēmumu ir MVU
                  33
               . Tomēr pastāv jaunas darba iespējas veselības, IKT, loģistikas, finanšu kontroles un citās nozarēs.

               25.1324 atlaisto darbinieku vidū ir neaizsargātas grupas; administratīvie/tirdzniecības darbinieki (52 % pieteikumā), sievietes (59 %) un gados vecāki darba ņēmēji, kas vecāki par 55 gadiem (27 %). Puse no atlaistajiem darbiniekiem veikusi profesionālus/tehniskas dabas pienākumus. Tāpēc ir svarīgi atbalstīt atlaisto darbinieku ātru reintegrāciju darba tirgū, jo viņiem būs grūti pašiem atrast jaunu darbu.

               26.Vidējais bezdarbnieka pabalsta periods bezdarbniekiem no banku nozares ir daudz garāks nekā citu nozaru bezdarbniekiem. Turklāt dati no UWV liecina, ka vismaz 12 % personu, kas pieteikušās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, iepriekš strādājušas finanšu sektorā
                  34
               .

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               27.Aplēsts, ka pasākumos piedalīsies 450 atlaisto darba ņēmēju. Pārējie atbalsttiesīgie darba ņēmēji vai nu pārceļas uz citām nozarēm vai reģioniem, dodas pensijā, vai piedalās valsts un vietējās shēmās atkārtotai pieņemšanu darbā. Šos darba ņēmējus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits*

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        183

                        (40,7 %)

                        sievietes:

                        267

                        (59,3 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        450

                        (100,0 %)

                        nav ES valstspiederīgie:

                        0

                        (0 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        38

                        (8,4 %)

                        25-29 gadi:

                        50

                        (11,1 %)

                        30-54 gadi:

                        241

                        (53,6 %)

                        55-64 gadi:

                        104

                        (23,1 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        17

                        (3,8 %)

               *:% noapaļoti.

               Ierosināto darbību atbalsttiesīgums

               28.Atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības.

               –Sākotnējais pasākums: šis pasākums iezīmēs dalībniekus atbilstoši to spējām, potenciālam un darba izredzēm. Katra sākotnējā pasākuma noslēgumā būs konsultācija.

               –Palīdzība darba meklēšanā: šis pasākums sāksies ar individualizētas programmas piedāvājumu. Cita starpā tā ietvers pārvietošanas dokumentu sagatavošanu, intensīvu darba pieteikumu sagatavošanas apmācību, darba tirgu organizēšanu un intensīvu saziņu ar darba devējiem.

               –Mobilitātes grupa: šis pasākums paredz izveidot elastīgu grupu, ko varētu izmantot gan darba meklētāji, gan darba dēvēji, kuri var piedāvāt (pagaidu) darbvietas. Tiks izveidotas reģionālās mobilitātes grupas, kas specializējušās uz bijušajiem banku nozares darbiniekiem. Šis pasākums sniegs darba pieredzi (pārkvalificētiem) darba ņēmējiem un palīdzēs viņiem sevi prezentēt jauniem darba devējiem.

               –Apmācība un konsultēšana uzņēmējdarbības veicināšanai: daži dalībnieki var izmantot savas prasmes un pieredzi, lai sāktu uzņēmējdarbību. Šis pasākums viņiem nodrošinās apmācību un konsultēšanu, pilnveidojot prasmes, izstrādājot ilgtspējīgu uzņēmējdarbības plānu un ievirzot likumdošanas procedūrās.

               –Apmācība un pārkvalifikācija: šis pasākums nodrošinās apmācību, pārkvalifikāciju un citas izglītības iespējas mazumtirdzniecības nozarē un jaunos darba profilos, piemēram, transporta, IT pakalpojumu, tehnisko profesiju un citās jomās.

               –Pārcelšanas atbalsts: šis pasākums piedāvās profesionālo orientāciju, profesionālo apmācību un kvalifikācijas apmācību.

               –Dotācija uzņēmējdarbības veicināšanai: šis pasākums nodrošinās dotāciju ieguldījumu izmaksu segšanai, ja dalībnieks iegūs nepieciešamās prasmes un tam būs ilgtspējīgs uzņēmējdarbības plāns.

               29.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām atbalsttiesīgajām darbībām. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               30.Nīderlande ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tie ir apliecinājuši, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               31.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 1 987 500, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 1 908 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 79 500 apmērā.

               32.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 192 500 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku*
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Sākotnējais pasākums (Intake)

                        250

                        1152

                        288 000

                        Palīdzība darba meklēšanā (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        450

                        900

                        405 000

                        Mobilitātes grupa (Mobiliteitspool)

                        175

                        3200

                        560 000

                        Apmācība un konsultēšana uzņēmējdarbības veicināšanai (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        20

                        2000

                        40 000

                        Apmācība un pārkvalifikācija (Scholing en cursussen)

                        75

                        3500

                        262 500

                        Pārcelšanas atbalsts (Outplacement begeleiding)

                        35

                        1500

                        52 500

                        Dotācija uzņēmējdarbības veicināšanai (Toelage ondernemerschap)

                        20

                        15 000

                        300 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes

                        —

                        1 908 000

                        (100 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        0

                        0

                        0

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes

                        —

                        0

                        (100 %)

                        Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        —

                        0

                        2. Pārvaldība

                        —

                        19 875

                        3. Informācija un reklāma

                        —

                        39 750

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                        19 875

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        79 500

                        (4 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        1 987 500

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        1 192 500

               *: skaitļi ir noapaļoti.

               33.Nīderlande apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               34.Nīderlandes iestādes sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2018. gada 1. janvārī. Tāpēc no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 23. februārim ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām.

               35.Nīderlandes iestādēm administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2017. gada 1. oktobrī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 1. oktobra līdz 2020. gada 23. augustam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               36.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avoti ir Nodarbinātības apdrošināšanas aģentūras (UWV), provinču, izglītības fondu un sociālo partneru līdzekļi.

               37.Nīderlande ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               38.Nīderlande ir norādījusi, ka saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete ir izstrādāta, cieši apspriežoties ar ieinteresētajām personām un sociālajiem partneriem, piemēram, ar Nīderlandes Banku asociāciju (NVB), Nīderlandes Arodbiedrību federāciju (FNV) un Valsts kristīgo arodbiedrību federāciju (CNV), jo īpaši attiecībā uz koordinētas piedāvāto pakalpojumu paketes izstrādi. Sociālie partneri piedalīsies arī vadības komitejā, kura tiks izveidota visu darba tirgus pasākumu koordinēšanai.

               39.Sagatavošanās darbības ietvēra tikšanās ar nozares pārstāvjiem, Leuvardenas pašvaldības un trīs provinču pārstāvjiem. Attiecībā uz partneriem (sociālie partneri, banku nozares pārstāvji) kopā ar UWV veica pētījumu par problēmas būtību un apmēru. Tika sagatavots plāns atlaistajiem darbiniekiem, lai palielinātu viņu iespējas tikt pārceltiem citā darbā.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               40.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Tā ir identiska ESF struktūrai. Ar šīm darbībām saistītās izmaksas ir iekļautas kopējās projekta izmaksās. Nīderlande ir paziņojusi Komisijai, ka vadību veiks, īstenojot Dienesta, sadarbības un īstenošanas nodaļas politikas daļu (SZV; Sociālo lietu un nodarbinātības ministrija).

               41.Finanšu kontroli kā sertificēšanas iestāde veiks Ekonomikas un klimata politikas ministrijas Nīderlandes Uzņēmumu aģentūras (RVO) ģenerāldirektors. Neatkarīgā revīzijas iestāde būs Centrālais valdības revīzijas dienests (Finanšu ministrija).

               42.Attiecībā uz iekšējās kontroles un grāmatvedības sistēmām Drentes provinces valdībai ir pienākums glabāt kontrolējamus administratīvos ierakstus revīziju veikšanai.

               Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts

               43.Nīderlande ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ierosinātās darbības papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               44.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  35
               .

               45.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 192 500 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               46.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  36
               .

               Saistītie tiesību akti

               47.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu EUR 1 192 500 apmērā pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               48.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Nīderlandes pieteikumu EGF/2018/001 NL/Finanšu pakalpojumu darbības

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  37
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  38
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  39
                12. pantā.

               (3)Nīderlande 2018. gada 23. februārī iesniedza pieteikumu, lai saņemtu EGF finansiālo ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas no darba ekonomikas nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 64. nodaļā (Finanšu pakalpojumu darbības, izņemot apdrošināšanu un pensiju uzkrāšanu) kopējā statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS)
                  40
                2. līmeņa reģionos NL12 — Frīzlande, NL13 — Drente un NL21 — Overeisela Nīderlandē. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas sniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 192 500 apmērā saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 192 500 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā–
                        Padomes vārdā–

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)

                        Frīzlandē (445), Drentē (269), Overeiselā (610).

                     (7)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html.

                     (8)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html.

                     (9)

                  https://www.dnb.nl/en/news/news-and-archive/persberichten-2016/dnb341434.jsp.
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2016/html/sp161003.en.html.
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/ecb.sp170510.en.html.

                     (10)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf.

                     (11)

                        Avots:
                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2017/dnb358895.jsp.

                     (12)

                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/dnbulletin-2014/dnb309784.jsp.,

                  Nīderlandes Banku federācijas faktu lapa — Finanšu pakalpojumi 2016.gadā;
                  https://www.nvb.nl/media/document/000258_od15799-nvb-factsheet-zakelijke-dienstverlening-2016-04-07-def.pdf
                  .

                     (13)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt.

                     (14)

                        Newsflash Labourmarket, UWV, 2017. gada aprīlis.

                     (15)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt.

                     (16)

                        Avots: ING, ABN-AMRO, RABO-bank un Volksbank gada pārskati.

                     (17)

                        Vairāki ABN-AMRO 2011.–2016. gada pārskati.

                     (18)

                        ING Bank 2015. un 2016. gada pārskati.

                     (19)

                        Homas Escritt and Toby Sterling (2015. gada 11. decembris).
                  “Rabobank likvidē 9000 darbvietu un sadala aktīvus, lai palielinātu peļņu”.

                     (20)

                  http://www.volkskrant.nl/economie/weer-een-ontslagronde-ook-sns-schrapt-honderden-voltijdbanen~a4435538/.

                     (21)

                        Nodarbinātības iespējas personām finanšu nozarē, UWV 2017. gada marts.

                     (22)

                  https://fd.nl/economie-politiek/1176581/somber-perspectief-voor-ontslagen-bankmedewerker.

                     (23)

                        Skaitļi par atlaišanas gadījumiem banku nozarē UWV.

                     (24)

                        Frīzlandes province faktos un skaitļos:
                  http://fryslan.databank.nl.

                     (25)

                        Drentes province faktos un skaitļos:
                  http://www.provincie.drenthe.nl/feitenencijfers/cijfers/economie/.

                     (26)

                        Avots: CBS Statline
                  https://www.cbs.nl
                  .

                     (27)

                        Faktu lapa — darba tirgus finanšu nozarē, UWV — 2017. gada 23. maijs.

                     (28)

                  https://fd.nl/frontpage/ondernemen/1086910/banken-houden-nog-20-tot-30-kantoren.

                     (29)

                        Uzmanības centrā reģions: Frīzlande, UWV 2016.

                     (30)

                        Uzmanības centrā reģions: Zvolle, UWV 2016., Uzmanības centrā reģions: Tvente, UWV 2016.

                     (31)

                        Skatīt 28.–30. piezīmi.

                     (32)

                        Faktu lapa — darba tirgus finanšu nozarē, UWV — 2017. gada 23. maijs.

                     (33)

                        Overeiselas province faktos un skaitļos:
                  http://www.overijssel.nl/over-overijssel/cijfers-kaarten/.

                     (34)

                        Uzmanības centrā reģions: Drente, UWV 2016.

                     (35)

                        OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (36)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (37)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (38)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (39)

                        Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (40)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.9.2018
            COM(2018) 658 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Latvijai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma konteksts

               Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002
                  1
                (turpmāk “regula”) 17 730 519 EUR apmērā, lai sniegtu palīdzību Latvijai pēc plūdu izraisītas katastrofas 2017. gadā. Visa summa tiks finansēta, daļēji izmantojot atlikušos 47 479 154 EUR saistību un maksājumu apropriācijās, kas jau ir iekļautas 2018. gada budžetā, lai segtu avansa maksājumus. Tāpēc budžeta grozījums nav vajadzīgs.

               2.Informācija un nosacījumi

               2017. gada vasarā un rudenī Latviju skāra ilgstošs spēcīgu lietusgāžu periods, kas izraisīja augsnes piesātināšanos ar ūdeni un turpmākus plūdus visā valstī, jo īpaši Latgales reģionā un apkārtējās teritorijās. Rezultātā tika izpostīti kultūraugi, un tika nodarīts plašs kaitējums ūdenstecēm, kanalizācijas sistēmai, saistītām ūdens attīrīšanas iekārtām, kā arī ceļu un dzelzceļa infrastruktūrai.

               (1)Latvija iesniedza pieteikumu pabalstam no ESSF 2017. gada 14. novembrī, t. i., 12 nedēļu termiņā no 2017. gada 24. augusta, kad tika reģistrēti pirmie postījumi. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju „liela dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 2. punktu. Latvija 2018. gada 27. aprīlī pēc Komisijas pieprasījuma sniedza papildinformāciju, kas vajadzīga, lai pabeigtu izvērtējumu šajā lietā.

               (2)Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā.

               (3)Latvija lēsa, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir 380,5 miljoni EUR. Šī summa pārsniedz lielai katastrofai noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai, kas Latvijai piemērojama 2017. gadā, jeb 145 740 000 EUR (proti, 0,6 % no Latvijas NKI, pamatojoties uz 2015. gada datiem). Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz minēto robežvērtību, katastrofa kvalificējama kā “liela dabas katastrofa”, kā tas definēts regulā. Tāpēc Latvija ir tiesīga saņemt pabalstu no ESSF.

               (4)Latvija nepieprasīja izmaksāt avansu.

               (5)Latvijas pieteikumā sniegts sīks apraksts par meteoroloģisko situāciju, pēc kuras notika katastrofa, un tās sekām. Nepārtrauktās lietusgāzes un plūdi 2017. gada augustā, septembrī un oktobrī radīja ievērojamus zaudējumus lauksaimniecībā, kuru rezultātā radās kultūraugu zaudējums un lauksaimnieciskās drenāžas sistēmas plaša apmēra aizsprostošanās. Turklāt tika sabojāta valsts un pašvaldību infrastruktūra, jo īpaši ūdens (ūdenstece, drenāžas sistēmas, hidroloģiskās iekārtas, uzbērumi un savienotā aizsardzības infrastruktūra) un transporta infrastruktūras (galvenie un vietējie ceļi, dzelzceļi) jomā. Pavisam tika bojāti 184 valsts autoceļi, uz laiku bija jāaptur dzelzceļa satiksme. 2017. gada 29. augustā tika izsludināts ārkārtas stāvoklis. Valsts un pašvaldību iestādes un uzņēmumi, kas sniedz pakalpojumus iedzīvotājiem, nevarēja pienācīgi darboties. Tika appludinātas vairākas skolas un citas pašvaldības ēkas, un tās bija jāslēdz. Tika izskalotas ūdensteces, un to gultnes piepildījās ar nogulsnēm, kas skāra drenāžas sistēmas (pazemes) vairāk nekā 28 000 km garumā, atvērtas drenas un grāvjus aptuveni 4 500 km garumā, kā arī apmēram 1 700 ūdensteces un hidroloģiskās būves. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtu plūdi izraisīja ūdens piesārņojumu un radīja draudus videi.

               (6)Latvija lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, ir 36,2 miljoni EUR, un norādīja tās, sadalot pa darbu veidiem. Lielākā attiecināmo izmaksu daļa (gandrīz 32 miljoni EUR) attiecas uz valsts meliorācijas sistēmu un ar to saistīto infrastruktūru. Tomēr pabalstu no ESSF tomēr nedrīkst izmantot remontdarbiem, kas pārsniedz šo aktīvu stāvokli pirms katastrofas.

               (7)Latvijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

               (8)Skartais reģions ir „mazāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (2014.–2020. gads). Latvijas iestādes neziņoja Komisijai par nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem. Tomēr pēc Latvijas lūguma attiecībā uz atbalstu lauksaimniekiem, kas iesniegts Komisijai 2017. gada novembrī, Komisija pieņēma Īstenošanas Regulu (ES) 2018/108 par ārkārtas pasākumu atbalsta veidā, kurš paredzēts lauksaimniekiem sakarā ar plūdiem un spēcīgām lietusgāzēm atsevišķos Lietuvas, Latvijas, Igaunijas un Somijas apgabalos. Latvijai piešķirtā maksimālā summa ir 3,5 miljoni EUR.

               (9)Latvija neiedarbināja Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

               (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra.

               2.5.Secinājums

               Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ katastrofa, kas minēta Latvijas iesniegtajā pieteikumā, atbilst regulā par ESSF izmantošanu izklāstītajiem nosacījumiem.

               3.Finansējums no ESSF piešķīrumiem 2018. gadā

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  2
                (turpmāk “DFS regula”), un jo īpaši tās 10. pantu ir atļauts izmantot ESSF ar maksimālo apjomu 500 000 000 EUR gadā (2011. gada cenās). ESSF izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
                11. punktā.

               Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums ESSF izveidei, Komisija uzskata, ka atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei par zaudējumu daļu, kas pārsniedz “lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI vai 3 miljardus EUR 2011. gada cenās, ņemot vērā mazāko summu), būtu jāsniedz lielāka atbalsta intensitāte nekā par zaudējumiem līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, kuru izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem robežvērtības, un 6 % tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar „kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %.

               Pabalsts nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par ESSF, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments.

               Ņemot vērā Latvijas pieteikumu, kura pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, finanšu ieguldījumu no ESSF aprēķina šādi:

                        Dalībvalstis

                        Katastrofu kvalifikācija

                        Kopējie tiešie zaudējumi

                        (miljonos EUR)

                        Lielai katastrofai noteiktā robežvērtība

                        (miljonos EUR)

                        2,5 % no tiešiem zaudējumiem līdz robežvērtībai

                        (EUR)

                        6 % no tiešajiem zaudējumiem virs robežvērtības

                        (EUR)

                        Ierosinātā atbalsta kopsumma

                        (EUR)

                        Veiktie avansa maksājumi

                        (EUR)

                        LATVIJA

                        Liela

                        (2. panta 2. punkts)

                        380,524

                        145,740

                        3 643 500

                        14 087 019

                        17 730 519

                        0

                        KOPĀ

                        17 730 519

                        0

               Saskaņā ar DFS regulas 10. panta 1. punktu kopējā summa, kas pieejama ESSF izmantošanai 2018. gada sākumā, bija 421 142 057 EUR, un to veido atlikušais 2018. gada piešķīrums 280 371 754 EUR apmērā (t. i., 574 342 834 EUR, atskaitot 293 971 080 EUR, kas jau izmantoti 2017. gadā
                  4
               ) un atlikušais 2017. gada piešķīrums 140 770 303 EUR apmērā, kas bija palicis neizlietots un pārnests uz 2018. gadu.

               Summa, kuru šobrīd var izmantot 2018. gadā, ir 139 397 191 EUR. Tā atbilst kopējai summai, kas pieejama ESSF izmantošanai 2018. gada sākumā ( 421 142 057 EUR), atskaitot ieturēto summu 143 585 709 EUR apmērā, lai ievērotu pienākumu saglabāt rezervē 25 % no 2018. gada piešķīruma līdz 2018. gada 1. oktobrim, kā noteikts DFS regulas 10. panta 1. punktā, atskaitot 104 166 951 EUR, kas iepriekš šogad izmantoti Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei
                  5
               , un atskaitot 33 992 206 EUR, kas šogad izmantoti Bulgārijai Grieķijai, Lietuvai un Polijai
                  6
               .

                        ESSF finansējuma kopsavilkuma tabula

                        Summa

                        EUR

                        2017. gada piešķīrums, kas pārnests uz 2018. gadu

                        140 770 303

                        2018. gada piešķīrums

                        574 342 834

                        2018. gada piešķīrums, kas priekšfinansēts 2017. gadā saskaņā ar DFS regulas 10. panta 2. punktu

                        -293 971 080

                        ----------------

                        Kopā pieejams 2018. gada sākumā

                        421 142 057

                        Mīnus summa, kas 2018. gadā jau izmantota Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei

                        -104 166 951

                        Mīnus summa, kas 2018. gadā jau izmantota Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai

                        - 33 992 206

                        Mīnus 25 % no 2018. gada piešķīruma

                        -143 585 709

                        ----------------

                        Pašlaik pieejamā maksimālā summa (2017.+2018. gada piešķīrumi)

                        139 397 191

                        Atbalsta kopsumma, ko ierosināts izmantot Latvijai

                        - 17 730 519

                        Atlikušie pieejamie līdzekļi līdz 2018. gada 1. oktobrim

                        121 666 672

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Latvijai

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  7
               , un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  8
                un jo īpaši tā 11. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1.Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               2.Fondam pieejamo līdzekļu apjoms nepārsniedz 500 000 000 EUR gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  9
                10. pantā.

               3.Latvija 2017. gada 14. novembrī iesniedza pieteikumu par Fonda izmantošanu pēc ilgstoša intensīvu lietusgāžu perioda 2017. gada vasarā un rudenī, kas izraisīja augsnes piesātināšanos un turpmākus plūdus.

               4.Latvijas pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda.

               5.Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu atbalstu Latvijai.

               6.Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               7.Ar 2018. gada 27. marta
                  10
                Lēmumu 2018/508 Fonds tika izmantots, lai piešķirtu summu 50 000 000 EUR apmērā saistību un maksājumu apropriācijās avansa maksājumiem par 2018. finanšu gadu. Minētās apropriācijas ir izmantotas tikai ļoti ierobežotā apmērā. Tādējādi pastāv iespēja finansēt pilnu šo izmantojamo līdzekļu summu, pārdalot apropriācijas, kas ir izmantotas avansa maksājumiem Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai sniegtu Latvijai summu 17 730 519 EUR apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no ... [lēmuma pieņemšanas datums]**.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā –

                     (1)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 661/2014 (OV L 189, 27.6.2014., 143. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (3)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1599 (2017. gada 13. septembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Itālijai (OV L 245, 23.9.2017.) un tam pievienotais budžeta grozījums Nr. 4/2017 (OV L 330, 13.12.2017.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/846 (2018. gada 30. maijs) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai, Spānijai, Francijai un Portugālei (OV L 144, 8.6.2018., 3.-4. lpp.) un pievienotais budžeta grozījums Nr. 1/2018 (OV L 191, 27.7.2018, 1.-22. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. septembra lēmums par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (OV L XX, XX.XX.XXX.) un tam pievienotais budžeta grozījums Nr. 4/2017 (OV L XX, XX.XX.XXX).

                     (7)

                        OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (8)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (9)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (10)

                        OV L 83, 27.3.2018., 13. lpp.