               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.1.2019
            COM(2019) 7 final
            2019/0005(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā
                  1
                ("Nolīgums") tika parakstīts 2000. gada 16. novembrī Briselē un stājās spēkā 2001. gada 10. maijā. Kopš tā laika Nolīgums saskaņā ar tā 12. pantu trīsreiz pagarināts – 2004.
                  2
               , 2009.
                  3
                un 2014.
                  4
                gadā, katrreiz uz 5 gadiem.

               Pašreizējais Nolīgums notek 2019. gada 20. februārī.

               ES interesēs ir Nolīgumu pagarināt, lai arī turpmāk būtu atvieglināta sadarbība ar Krievijas Federāciju kopīgajās zinātnes un tehnikas prioritārajās jomās, kas dod labumu abām Pusēm.

               ES apkārtnē Krievija ir pati svarīgākā zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas (ZTI) dalībniece, kura nav asociēta ar “Apvārsni 2020”. ES un Krievijas sadarbība ZTI tradicionāli bijusi ļoti aktīva, īpaši tādās jomās kā pētniecības infrastruktūra, transports un vide. 7. pamatprogrammā Krievija gan piedalījās kā visaktīvākā neasociētā trešā valsts, taču pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tās sadarbības līmenis ir krietni zemāks par tās potenciālu. Lielā mērā tam par iemeslu ir “Apvāršņa 2020” finansēšanas noteikumu maiņa, kuras dēļ tiesību subjekti no Krievijas (kā arī Brazīlijas, Indijas, Ķīnas un Meksikas) vairs nav automātiski tiesīgi saņemt finansējumu no ES, kā arī politiskie apstākļi.

               Pēc dalības “Apvāršņa 2020” sadarbības projektos Krievija pašlaik ir 6. vietā starp visām neasociētajām valstīm. Bez tam viens no “Apvāršņa 2020” 2018.–2020. gada darba programmas mērķiem ir pastiprināt sadarbību ar Krieviju jomās, kurās ir abpusēja interese un kopīgs ieguvums. Sevišķi, papildus “Apvāršņa 2020” vispārējai atvērtībai subjektiem no visas pasaules, ieskaitot Krieviju, pastāv divas lielākas iniciatīvas divpusējai sadarbībai ar Krieviju – pētniecības infrastruktūrā un veselības aprūpē – un viena daudzpusējās sadarbības iniciatīva aeronautikā, kas aptver arī Krieviju.

               Nolīguma pagarināšana atbilst ES pieejai, kuras pamatā ir pieci principi, pēc kuriem pārvaldīt ES pašreizējās attiecības ar Krieviju – par tiem vienojās ES Ārlietu padomē 2016. gada 14. martā un tos apstiprināja ES Ārlietu padomē 2018. gada 16. aprīlī. Jaudīgs rīks attiecībās ar Krieviju var būt zinātnes diplomātija, kas nodrošina pozitīvu sadarbības programmu un ir “maigās varas” avots, kurš var lieti noderēt, iedarbinot un atverot saziņas kanālus un vairojot vienas un otras sabiedrības savstarpēju uzticēšanos. Nolīgums nodrošina pamatu, uz kura nākamajos gados uzlabot cilvēku savstarpējos kontaktus un ZTI sadarbību ES stratēģisko interešu jomās, pretojoties intensitātes lejupslīdes tendencei dalībnieku no ES un Krievijas zinātniskajā sadarbībā. Šo iemeslu dēļ ir lietderīgi pagarināt Nolīgumu uz nākamo piecu gadu laikposmu.

                  ES un Krievijas Apvienotās zinātniskās un tehniskās sadarbības komitejas sanāksmē 2018. gada 28. septembrī Maskavā Puses minēja nodomu pagarināt Nolīgumu vēl uz pieciem gadiem, bez grozījumiem, atzīstot progresu ES un Krievijas sadarbības veicināšanā pētniecības un inovācijas sfērā.

               Ar partneriem no Krievijas tika diskutēts un panākta vienošanās par to, ka pagarinātā Nolīguma saturs būs identisks pastāvošā Nolīguma saturam. Tas ES neradīs jaunas tiesības un pienākumus, taču paildzinās juridisko režīmu, kas ZTI sadarbības jomā Pušu starpā jau pastāv.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šī iniciatīva pilnīgi pieskaņojas ES pētniecības un inovācijas starptautiskās sadarbības stratēģijai
                     5
                  , kur Krievija ir viens no ES stratēģiskajiem partneriem pētniecībā un inovācijā. ES stratēģijā ir skaidri norādīta zinātnes un tehnoloģijas nolīgumu nozīme daudzgadu ceļvežu izveidē sadarbībai ar ārpussavienības valstīm un to īstenošanā. Ar šo Nolīgumu tiek arī īstenota ES starptautiskās sadarbības stratēģija pētniecībā un inovācijā, kas aicina padarīt ES pētniecības un inovācijas vidi starptautiskāku un atklātāku.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija apstiprina, ka sadarbība pētniecībā ir svarīgs ES ārlietu politikas aspekts, un sadarbību pētniecībā uzskata par sociālekonomisko saišu būtisku stiprinātāju.

                  Šī iniciatīva ievēro ES un Krievijas pašreizējo attiecību principus, par kuriem ES Ārlietu padome vienojās 2016. gada 14. martā un kuri 2018. gada 16. aprīlī ES Ārlietu padomē tika apstiprināti.

                  Komisija nodrošinās šā pagarinātā Nolīguma īstenošanas atbilstību ES ierobežojošajiem pasākumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  ES pilnvaras darboties starptautiskajā arēnā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā balstās uz LESD 186. pantu. Priekšlikuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punkts.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Saskaņā ar LESD 4. panta 3. punktu Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir paralēla kompetence zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības jomā. Tāpēc ES rīcību nevar aizstāt ar dalībvalstu rīcību.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šī iniciatīva neietilpst REFIT programmā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ir vajadzīgi tikai cilvēkresursi un administratīvie resursi; tie aprakstīti tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

                  Uz minēto apsvērumu pamata Komisija aicina Padomi:

                  - Savienības vārdā un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu apstiprināt Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā pagarināšanu uz pieciem gadiem (t. i., no 20.2.2019. līdz 19.2.2024.),

               - pilnvarot Padomes priekšsēdētāju norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas paziņot Krievijas Federācijas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai pagarinātais Nolīgums varētu stāties spēkā.

               2019/0005 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               1)Ar Lēmumu 2000/742/EK
                  6
                Padome apstiprināja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (“Nolīgums”). Nolīgums tika parakstīts 2000. gada 16. novembrī Briselē un stājās spēkā 2001. gada 10. maijā.

               2)Saskaņā ar Nolīguma 12. panta b) punktu Nolīgumu, kas sākotnēji noslēgts līdz 2002. gada 31. decembrim, var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties par jaunu piecu gadu periodu.

               3)Ar Lēmumiem 2003/798/EK
                  7
               , 2009/313/EK
                  8
                un 2014/50/ES
                  9
                Padome katru reizi apstiprināja Nolīguma pagarināšanu uz pieciem gadiem. Pašreizējais Nolīgums notek 2019. gada 20. februārī.

               4)Abas Puses ir apstiprinājušas nodomu pagarināt Nolīgumu uz pieciem gadiem, neizdarot Nolīgumā nekādus grozījumus.

               5)Darbības saskaņā ar Nolīgumu stingri ievēros nosacījumus un procedūras, kas paredzētas uz LESD 215. panta pamata pieņemtajos ierobežojošos pasākumos
                  10
               .

               6)Nolīguma pagarināšana ir jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā vēlreizēja pagarināšana uz pieciem gadiem.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas Savienības vārdā ir tiesīgas paziņot Krievijas Federācijas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi iekšējās procedūras, kas vajadzīgas Nolīguma pagarināšanai saskaņā ar Nolīguma 12. panta b) punktu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās rīcībpolitikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums – Padomes Lēmums par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā pagarināšanu

               1.2.Attiecīgās rīcībpolitikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  11

                  Politikas stratēģija un koordinēšana, it īpaši starp ģenerāldirektorātiem
                     12
                   RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE un MOVE.

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību

               ☑ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šī iniciatīva ļaus abām Pusēm uzlabot un padarīt intensīvāku sadarbību kopīgo zinātnisko un tehnoloģisko interešu jomās.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. 4.1.

                  Šis lēmums ļaus abām Pusēm uzlabot sadarbību un attīstīt stratēģiskāku partnerību, paplašinot pastāvošās sadarbības mērogu un apjomu, risinot globālas problēmas un veicinot savstarpēju piekļūšanu programmām un finansējumam.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Šis lēmums ļaus Savienībai un Krievijai gūt abpusēju labumu no zinātnes un tehnikas sasniegumiem, kas gūti notiekošajos sadarbības pasākumos. Tas ļaus dalīties konkrētās zināšanās un nodot zinātību, dodot labumu abu Pušu zinātnes aprindām, rūpniecībai un iedzīvotājiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Komisija regulāri uzraudzīs visas atbilstoši Nolīgumam īstenotās darbības, to vidū sadarbības pasākumus. Izvērtējumā citu starpā būs aptverti šādi jautājumi:

                  a) sadarbības rādītāji – analīze par Krievijas subjektu dalību ES finansētajās programmās pēc skaita un veida (piem., priekšlikumu skaits, parakstīto dotācijas līgumu skaits, galvenās sadarbības saites, galvenie temati; radītais iznākums) un otrādi (kur vien dati pieejami);

                  b) darbības rādītāji – ES pamatprogrammās piedalošos Krievijas subjektu dalības sekmes, salīdzinot ar citām ārpussavienības valstīm un dalībvalstīm / pētniecības pamatprogrammas asociētajām valstīm; dalības kvalitātes analīze (piem., programmā piedalošos augstākā ranga augstskolu skaits, kopīgo pētniecības projektu radīto patentu un publikāciju skaits);

                  c) datu vākšana par sadarbības pasākumiem un saitēm, kas neietilpst attiecīgajās pētniecības finansēšanas programmās, kā arī šādu pasākumu, piemēram, dalības daudzpusējās iniciatīvās un darba grupās, ietekmes novērtēšana.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Šis lēmums ļaus abām Pusēm turpināt uzlabot un intensificēt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomās, tām gūstot savstarpēju labumu.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  ES un Krievijas Federācijas sadarbība pētniecībā un inovācijā pēdējos gados ir kļuvusi aizvien intensīvāka. ES iesaistīšanās ļauj pasākumus veikt lielākos apmēros un visu dalībvalstu labā. Nolīguma pagarināšana ļaus ES vieglāk piekļūt Krievijas Federācijas radītai zinātniskajai informācijai un iesaistīties lielākā skaitā sadarbības pasākumu, tā nodrošinot papildu apmaiņu ar zināšanām un tehnoloģijām.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Ņemot vērā līdzšinējo sadarbības pieredzi zinātnes un tehnoloģiju jomā, tiek uzskatīts par abpusēji lietderīgu pētniecībā turpināt sadarbību ar Krievijas Federāciju, kas ir Savienības stratēģiskā partnere pētniecībā un inovācijā.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nolīguma ar Krievijas Federāciju pagarināšana tiek uzskatīta par pilnīgi saskanīgu ar pētniecības un inovācijas starptautiskās sadarbības vispārējo politisko satvaru (COM(2012) 497).

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☑
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 20.2.2019.–19.2.2024.

               –☑
                     Finansiālā ietekme 20.2.2019.–19.2.2024.

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –kam seko darbība pilnā apmērā.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  13

               ☑ Komisijas tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, ieskaitot personālu Savienības delegācijās;

               –◻ ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kam uzticēti valsts pārvaldes uzdevumi, tādā mērā, kādā šie subjekti sniedz pienācīgas finansiālas garantijas;

               –◻ dalībvalsts privāttiesību subjektiem, kam uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kas sniedz pienācīgas finansiālas garantijas;

               –◻ personām, kam uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kas ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Ar Nolīguma 6. panta a) punktu izveidotās Apvienotās komitejas sanāksmēs regulāri tiks sekots Krievijas subjektu dalībai Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā un citos Nolīgumā paredzētajos sadarbības pasākumos.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Konstatētie riski

                  Sanāksmes un divpusējie kontakti notiek regulāri, nodrošinot sistemātisku dalīšanos informācijā un kontroli. Kontroles sistēmā riski nav konstatēti.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Nepiemēro.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Nepiemēro.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Ja pamatprogrammas īstenošanai būs nepieciešams izmantot ārējus darba izpildītājus vai piešķirt finansiālus līdzekļus trešām personām, Komisija attiecīgā gadījumā veiks finanšu revīzijas, jo īpaši tad, ja tai būs pamats apšaubīt paveiktā vai darbības pārskatos aprakstītā darba faktiskumu.

                  Savienība veiks finanšu revīzijas vai nu pašu darbinieku spēkiem, vai pieaicinot saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem atzītus grāmatvedības ekspertus. Savienība izvēlēsies ekspertus pēc saviem ieskatiem, izvairoties no interešu konflikta riska, uz ko tai var norādīt revidējamā persona. Turklāt, veicot pētniecības pasākumus, Komisija nodrošinās, ka Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar efektīvām pārbaudēm un pārkāpumu atklāšanas gadījumā – preventīviem un proporcionāliem pasākumiem un sodiem.

                  Lai panāktu šo mērķi, visos līgumos, kas tiek izmantoti pamatprogrammas īstenošanai, tiks iekļauti noteikumi par pārbaudēm, pasākumiem un sodiem, atsaucoties uz Regulām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 883/2013.

                  Sevišķi līgumos būs jāparedz šādi aspekti:

                  - īpašu līguma pantu iekļaušana, lai aizsargātu ES finansiālās intereses, veicot pārbaudes un kontrolējot veikto darbu;

                  - administratīvo pārbaužu veikšana kā daļa no krāpšanas apkarošanas pasākumiem atbilstīgi Regulām Nr. 2185/96, Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999;

                  - administratīvo sodu piemērošana par visiem līgumu īstenošanā tīši vai netīši izdarītiem pārkāpumiem atbilstīgi pamatregulai Nr. 2988/95, ieskaitot iekļaušanu melnajā sarakstā;

                  - tas, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumā visiem iekasēšanas rīkojumiem jābūt realizējamiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 299. pantam.

                  Bez tam Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD) atbildīgais personāls īstenos sadarbības zinātnisko un budžetāro aspektu kārtējo pārbaužu programmu. RTD ĢD Iekšējās revīzijas nodaļa veiks iekšējo revīziju, un Eiropas Savienības Revīzijas palāta veiks pārbaudes objektos.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas
                  14

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Izdevumu kategorija 1a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        Dif./nedif.
                           15

                        no EBTA valstīm
                           16

                        no kandidātvalstīm
                           17

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1a

                        08.01.05.01.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        1a

                        08.01.05.03.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Numurs [Izdevumu kategorija…]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY.]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        1a

                        Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        RTD ĢD

                        2019.
                           gads
                           18

                        2020.
                           gads

                        2021.
                           gads

                        2022.
                           gads

                        2023.
                           gads

                        2024.
                           gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.01.05.01.

                        Saistības

                        (1)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Maksājumi

                        (2)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           19

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.01.05.03.

                        (3)

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        KOPĀ –
                        RTD ĢD apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Maksājumi

                        (5)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                         <1.a> IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        „Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2019.
                           gads

                        2020.
                           gads

                        2021.
                           gads

                        2022.
                           gads

                        2023. gads

                        2024. gads

                        KOPĀ

                        RTD ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        KOPĀ RTD ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2019.
                           20

                           gads

                        2020.
                           gads

                        2021.
                           gads

                        2022.
                           gads

                        2023.
                           gads

                        2024.
                           gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksājumi

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        IZNĀKUMI

                        Veids
                           21

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           22
                        …

                        - Iznākums

                        - Iznākums

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādi:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2019.
                           gads
                           23

                        2020.
                           gads

                        2021.
                           gads

                        2022.
                           gads

                        2023.
                           gads

                        2024.
                           gads

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                           24

                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        Cilvēkresursi

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Pārējie administratīvie
                        izdevumi

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        Starpsumma
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        KOPĀ

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2019.
                           gads

                        2020.
                           gads

                        2021.
                           gads

                        2022.
                           gads

                        2023.
                           gads

                        2024.
                           gads

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,4

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,1

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           25

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 gg
                           26

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        0,4

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,1

               XX ir attiecīgā rīcībpolitikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Saskaņā ar Nolīguma 6. panta b) punktu izveidotās Apvienotās konsultatīvās grupas sanāksmju sagatavošana un rīkošana, kā arī Nolīguma darbības un īstenošanas vēlākā uzraudzīšana.

                        Aprēķini veikti proporcionāli Nolīguma darbības ilgumam.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai.

                  2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēma Eiropas Parlamentam un Padomei vēl jāpieņem.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ – līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …. pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir „piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

               Norādīt, pēc kādas metodes aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)

                        OV L 299, 28.11.2000., 15. lpp.

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2003/798/EK (OV L 229, 18.11.2003., 20. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums 2009/313/EK (OV L 92, 4.4.2009., 3. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2014/50/ES (OV L 32, 1.2.2014., 1. lpp.).

                     (5)

                        Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja, COM(2012) 497.

                     (6)

                        Padomes 2000. gada 16. novembra Lēmums 2000/742/EK par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 299, 28.11.2000., 14. lpp.).

                     (7)

                        Padomes 2003. gada 5. jūnija Lēmums 2003/798/EK par Nolīguma noslēgšanu, kura mērķis ir pagarināt Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 229, 18.11.2003., 20. lpp.).

                     (8)

                        Padomes 2009. gada 30. marta Lēmums 2009/313/EK par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 92, 4.4.2009., 3. lpp.).

                     (9)

                        Padomes 2014. gada 20. janvāra Lēmums 2014/50/EK par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federācijas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 32, 1.2.2014., 1. lpp.).

                     (10)

                        www.sanctionsmap.eu. Sankciju karte ir IT rīks, kurā uzskaitīti ierobežojošo pasākumu režīmi. Ierobežojošie pasākumi ir noteikti tiesību aktos, kas publicēti OV. Ja pastāv atšķirības, priekšroka ir OV.

                     (11)

                        ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (12)

                        Salīdzinājumā ar “Apvārsni 2020” – ir pievienoti CLIMA ĢD un MARE ĢD, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (Horizon Europe), kas vēl jāpieņem.

                     (13)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu sk. BudgWeb tīmekļa vietnē
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (14)

                        Apropriācijas 2021.–2024. gada laikposmam (daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam) un ar tām saistītais juridiskais pamats Eiropas Parlamentam un Padomei vēl tik jāpieņem, un 2019. gada budžeta projekts vēl jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai.

                     (15)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (16)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (17)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (18)

                        2019. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2019. un 2024. gadam atbilst attiecīgi desmit mēnešiem un diviem mēnešiem.

                     (19)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (20)

                        2019. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2019. un 2024. gadam atbilst attiecīgi desmit mēnešiem un diviem mēnešiem.

                     (21)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros u. tml.).

                     (22)

                        Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā

                     (23)

                        2019. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2019. un 2024. gadam atbilst attiecīgi desmit mēnešiem un diviem mēnešiem.

                     (24)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (25)

                        AC – līgumdarbinieki; AL – vietējie darbinieki; END – norīkotie valstu eksperti; INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (26)

                        Ārštata darbiniekiem paredzētā maksimālā summa, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.3.2019
            COM(2019) 124 final
            2019/0069(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar harmonizēto sistēmu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē saistībā ar paredzēto HS nomenklatūras grozījumu pieņemšanu par jaunieviestiem tabakas izstrādājumiem
                  1
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Starptautiskā konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu

               Starptautiskās konvencijas par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“nolīgums”) mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību un statistikas vākšanu, salīdzināšanu un analīzi, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Tajā kā pielikums ir iekļauta HS nomenklatūra, kas ir starptautiska saskaņota sistēma, kura ļauj iesaistītajām valstīm muitas vajadzībām klasificēt tirgotās preces uz kopīga pamata. HS nomenklatūra ietver preču aprakstu, kas sastāv no pozīcijām un apakšpozīcijām, un to attiecīgajiem ciparu kodiem, balstoties uz 6 ciparu kodu sistēmu. HS nomenklatūru pārskata reizi piecos gados
                  2
               . To piemēro vairāk nekā 190 administrācijas visā pasaulē; līdz ar to vairāk nekā 98 % no visām pasaulē pārdotajām precēm ir klasificētas saskaņā ar to.

               Nolīgums stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība un visas dalībvalstis ir konvencijas puses
                  3
               .

               2.2.Pasaules Muitas organizācija (PMO)

               Pasaules Muitas organizācija (PMO), kuru 1952. gadā izveidoja kā Muitas sadarbības padomi, ir neatkarīga starpvaldību struktūra, kuras uzdevums ir uzlabot muitas administrāciju efektivitāti un lietderību. PMO saviem biedriem piedāvā dažādas konvencijas un citus starptautiskus instrumentus, kā arī tehniskās palīdzības un mācību pakalpojumus. Pašlaik PMO pārstāv 182 muitas administrācijas visā pasaulē.

               PMO pārvaldības struktūra ir Padome, kurai, pildot savas funkcijas, palīdz sekretariāts un vairākas tehniskās un padomdevēju komitejas ar savu kompetenci un prasmēm.

               Tehniskā komiteja, kas PMO ir atbildīga par nolīguma sagatavošanas darbu, ir HS komiteja. HS komitejas galvenie uzdevumi ir šādi:

               ·nodrošināt harmonizētās sistēmas juridisko dokumentu vienādu interpretāciju un piemērošanu, tostarp risinot klasificēšanas strīdus starp līgumslēdzējām pusēm, un tādējādi atvieglojot tirdzniecību;

               ·ierosināt harmonizētās sistēmas grozījumus un atjauninājumus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un tirdzniecības modeļu izmaiņas, kā arī citas harmonizētās sistēmas lietotāju vajadzības;

               ·veicināt harmonizētās sistēmas plašu piemērošanu un izskatīt ar to saistītus vispārējus un politikas jautājumus.

               PMO padome izskata HS komitejas sagatavotos nolīguma grozījumu priekšlikumus, un tā var tos ieteikt līgumslēdzējām pusēm. PMO padomes ieteiktie grozījumi tiek uzskatīti par pieņemtiem, ja neviena no līgumslēdzējām pusēm sešu mēnešu laikā pēc to paziņošanas neceļ pret tiem iebildumus.

               Nostājas, kas Savienībai jāieņem PMO par HS, saskaņo ar dalībvalstīm. Savienībai un tās dalībvalstīm PMO padomē ir tikai viena balss.

               2.3.Paredzētais PMO padomes akts

               PMO padomei 2019. gada 27.–29. jūnijā saskaņā ar HS konvencijas 16. pantu ir jāpieņem ieteikums par harmonizētās sistēmas nomenklatūras grozījumiem. Tas cita starpā ietvertu grozījumu attiecībā uz dažiem jaunieviestiem tabakas izstrādājumiem (“paredzētais akts”).

               Šā ieteikuma sagatavošanai HS komitejai savā sešdesmit trešajā sesijā 2019. gada 19.–29. martā, ir jāsagatavo HS nomenklatūras grozījuma priekšlikuma projekts par šiem izstrādājumiem. Šis grozījums ir jāiekļauj ieteikuma PMO padomei projektā, iekļaujot tajā visus ierosinātos nolīguma pielikuma grozījumus (gan tos, kas pieņemti marta sanāksmē, gan arī tos, kas pieņemti iepriekšējās HS komitejas sanāksmēs), par kuriem PMO padome lems jūnija sanāksmē. Pārskatītā HS nomenklatūra stāsies spēkā 2022. gadā.

               Attiecīgais grozījumu projekts ir PMO HS pārskatīšanas apakškomitejas (PAK) veiktā darba rezultāts. PAK apsprieda šo priekšlikumu savā 55. sesijā, kas notika 2018. gada novembrī. Tolaik ES nevarēja paust nostāju. PAK darba rezultāts tiek iesniegts HS komitejai, lai tā saistībā ar vēl neatrisinātiem jautājumiem varētu pabeigt ierosināto grozījuma projektu.

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt HS nomenklatūras struktūru, lai jaunieviestos tabakas izstrādājumus, kas paredzēti ieelpošanai, karsējot vai izmantojot citas metodes, klasificētu jaunā pozīcijā 24.04 “Izstrādājumi, kas satur tabaku, atjaunotu tabaku, nikotīnu vai tabaku vai nikotīnu saturošus aizstājējus, kas paredzēti ieelpošanai bez sadegšanas; citi nikotīnu saturoši izstrādājumi, kas paredzēti nikotīna uzņemšanai cilvēka ķermenī”.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Ierosinātās nostājas mērķis ir atbalstīt HS nomenklatūras grozījumu projektu attiecībā uz jaunieviestiem tabakas izstrādājumiem. Tās mērķis ir arī izteikt priekšroku dažiem HS nomenklatūras papildu piezīmēs iekļaujamajiem formulējumiem, kuri grozījumu projektā pašlaik ir iekļauti iekavās, jo vēl ir jāpieņem lēmums.

               Esošajā HS nomenklatūrā lielākā daļa līgumslēdzēju pušu, tostarp Eiropas Savienība, labprātāk klasificē noteiktus jaunieviestus tabakas izstrādājumus HS apakšpozīcijā 2403.99 “citādi tabakas izstrādājumi”. Šobrīd nav neviens PMO galīgais lēmums par šo izstrādājumu klasificēšanu.

               ES ir būtiski, lai klasifikācijas vienkāršošanas dēļ šādi jaunieviesti tabakas izstrādājumi tiktu uzrādīti atsevišķā pozīcijā pārskatītājā HS nomenklatūrā, kas stāsies spēkā 2022. gadā. Vēl ir būtiski izteikt priekšlikumu par vēlamāko risinājumu saistībā ar iekļaujamā formulējuma izvēli jaunajās piezīmēs par 24. nodaļu, lai skaidri nošķirtu šīs nodaļas dažādās pozīcijas. Dokumentā NC2591E1a (HSC/63) tika ņemtas vērā PMO sekretariāta piezīmes un ierosinājumi.

               Tāpēc ierosinātā nostāja ir šāda.

               –Attiecībā uz jaunu tabakas izstrādājumu klasifikāciju Savienībai būtu jāatgādina tās sākotnējā nostāja, ko tā 2018. gada septembrī pauda par labu izteiktajam PVO/PMO priekšlikumam grupēt jaunieviestus karsētas tabakas izstrādājumus ar citiem tabakas izstrādājumiem 24.03. pozīcijā un objektīvi definēt tos pēc patēriņa veida, kurā ietverts karsēšanas process; tas būtu labāk, nekā atsaukties uz sadegšanas procesa neesību, jo šis variants tiek apstrīdēts. Tomēr, vēloties sadarboties un pēc rūpīgas apsvēršanas, Savienība tagad ir gatava pieņemt variantu, kas izriet no PMO HS komitejas vairākuma balsojuma un tam sekojošā PMO PAK darba, un iekļaut šos izstrādājumus jaunā pozīcijā 24.04. Pamatojoties uz lēmumu par jaunieviestiem un novatoriskiem tabakas izstrādājumiem, kas pieņemts ar Savienības atbalstu PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (FCTC) 8. pušu konferencē
                  4
               , tas attiecas uz tādiem gadījumiem, ja vēl nav pieejams šo izstrādājumu īpašību un emisiju novērtējums.

               –Par 24. nodaļas jauno 2. piezīmi: Savienībai būtu jāatbalsta pirmais variants, ko lasa šādi: “2.- 24.04. pozīcija neattiecas uz izstrādājumiem, kas norādīti pozīcijās 24.02 un 24.03.
                  5
               ” Pretēji iepriekš minētajā dokumentā paustajam PMO sekretariāta atzinumam Savienībai nebūtu jāatbalsta prioritātes nodrošināšana 24.04. pozīcijai attiecībā uz noteiktu jaunieviestu tabakas izstrādājumu klasifikāciju. Lietderīgāk ir attiecināt šo pozīciju tikai uz tiem izstrādājumiem, kas tajā ir viennozīmīgi klasificēti, lai tos tabakas izstrādājumus, kurus var klasificēt gan šajā, gan arī citā 24. nodaļas pozīcijā (24.02. vai 24.03.), novirzītu uz šīm citām pozīcijām.

               –Par 24. nodaļas jauno 3. piezīmi: Savienībai nebūtu jāatbalsta iekavās norādītā teksta “neatkarīgi no dūmu rašanās” iekļaušana. HS pārskatīšanas apakškomitejas (PAK) veiktā darba rezultāts nošķiršanu starp izstrādājumiem pozīcijās 24.02 (un 24.03), kā arī 24.04, jo sākotnējā izpratne un mērķis izveidot jauno 24.04. pozīciju bija ietvert izstrādājumus, ko nesmēķē tradicionālajā veidā. Tomēr šo izstrādājumu īpašības un emisijas pašlaik izvērtē saistībā ar lēmumu par jaunieviestiem un novatoriskiem tabakas izstrādājumiem, ko pieņēma PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (FCTC) 8. pušu konferencē. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir lietderīgāk gaidīt šā novērtējuma rezultātus un ja ir jauni pierādījumi, kas attiecas uz muitas klasifikāciju, vēlreiz izskatīt šo jautājumu.

               Ierosinātā ES nostāja atbilst iedibinātajai muitas politikai un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, saskaņā ar ko, importējot preces, tās klasificē pēc to objektīvajām pazīmēm un īpašībām.

               Ierosinātā nostāja ir nepieciešama, lai ES varētu paust savu nostāju nākamajā PMO padomē. Tā pati nostāja tiks pausta sagatavošanas darba gaitā un jo īpaši HS komitejas sanāksmē ar nosacījumu, ka harmonizētās sistēmas komitejas sanāksmē ES atbalstīs komitejas priekšlikuma sagatavošanu, ja tas būs saskaņā ar līgumslēdzēju pušu vairākuma viedokli.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               Tāpēc ierosinātā lēmuma, ar ko nosaka nostāju, kura jāpieņem Savienības vārdā un kas attiecas uz paredzēto aktu, procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PMO padome ir struktūra, kuru izveidoja ar nolīgumu, proti, 1950. gada 15. decembra Konvenciju par Muitas sadarbības padomes izveidošanu. Tā saskaņā ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu ir atbildīgā iestāde, kas līgumslēdzējām pusēm sniedz ieteikumus šīs konvencijas grozīšanai.

               Paredzams, ka PMO padome jūnija sanāksmē ieteiks HS līgumslēdzējām pusēm grozīt minētās konvencijas pielikumu (HS nomenklatūra), ko uzskatīs par pieņemtu sešu mēnešu laikā, izņemot gadījumus, ja vien kāda līgumslēdzēja puse neceļ iebildumus. Tiklīdz ieteikums būs pieņemts, tas tiks iekļauts ES tiesību aktos, proti: Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā. Tam par iemeslu ir tas, ka minētās regulas 2. panta a) apakšpunktā ir noteikts, ka “2.  Kombinētajā nomenklatūrā ietilpst: a) harmonizētās sistēmas nomenklatūra”.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tā kā paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz muitas savienību, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 28. panta 1. punkts.

               4.3. Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 28. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Ietekme uz budžetu

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Nav

               2019/0069 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar harmonizēto sistēmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369
                  7
               , un tā stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 7. pantu Harmonizētās sistēmas komiteja var sagatavot PMO padomes priekšlikumus HS nomenklatūras grozījumiem. Saskaņā ar nolīguma 16. pantu PMO padome var ieteikt šo grozījumu līgumslēdzējām pusēm.

               (3)Paredzams, ka PMO padome jūnija sesijā lems par ieteikumu līgumslēdzējām pusēm saistībā ar HS nomenklatūras grozījumu attiecībā uz 24. nodaļu. Šāds ieteikums tiks pieņemts, pamatojoties uz Harmonizētās sistēmas komitejas sagatavotu grozījumu priekšlikumu, kas jāpabeidz tās 63. sesijas /sanāksmes gaitā 2019. gada 19. –29. martā.

               (4)PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (FCTC) 8. pušu konference pieņēma lēmumu FCTC/COP8 (22) par jaunieviestiem un novatoriskiem tabakas izstrādājumiem, lai iegūtu papildu zinātniskos datus par šiem produktiem, un jo īpaši lai saņemtu skaidrojumu par šo izstrādājumu īpašībām un emisijām.

               (5)Ir būtiski atgādināt, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, juridiskās noteiktības labad un lai atvieglotu pārbaudes, galvenais preču klasifikācijas kritērijs muitas vajadzībām parasti ir objektīvi raksturojošas pazīmes un īpašības, kas definētas attiecīgās muitas nomenklatūras pozīcijas tekstā, kā arī attiecīgās sadaļas un nodaļas piezīmes.

               (6)Ņemot vērā ieteikumu grozīt HS nomenklatūru, kas jāpieņem PMO padomei, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas ir jāieņem Savienības vārdā, jo, ja to pieņem saskaņā ar nolīguma 16. pantu, šis ieteikums var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, 1. pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu. Šī nostāja tiks pausta PMO padomes, tostarp Harmonizētās sistēmas komitejas, sagatavošanas posmā.

               (7)Ir lietderīgi atbalstīt HS nomenklatūras grozījumu projektu attiecībā uz 24. nodaļu un paust Savienības viedokli un vēlmes par vēlamāko risinājumu saistībā ar tekstiem, par kuriem vēl jāpieņem lēmums, ar nosacījumu, ka harmonizētās sistēmas komitejas sanāksmē ES atbalstīs komitejas priekšlikuma sagatavošanu, ja tas ir saskaņā ar līgumslēdzēju pušu vairākuma viedokli,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem PMO padomē, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        HS sistēmas diskusiju kontekstā “jaunieviestie” tabakas izstrādājumi ne vienmēr atbilst tiem, uz kuriem attiecas “jaunieviestu tabakas izstrādājumu” definīcija 2. panta 14. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127 29.4.2014., 1. lpp.).

                     (2)

                        Kopš tās ieviešanas 1988. gadā HS nomenklatūra ir pārskatīta piecas reizes. Šīs izmaiņas stājās spēkā 1996., 2002., 2007., 2012. un 2017. gadā.

                     (3)

                        Padomes Lēmums 87/369 (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (4)

                        Lēmums FCTC/COP8 (22)

                     (5)

                        Pozīcijā 24.02. ietilpst “Cigāri, Manilas cigāri, cigarilli un cigaretes no tabakas vai tabakas aizstājējiem”. Pozīcijā 24.03 ietilpst “Citādi tabakas izstrādājumi un tabakas rūpnieciski aizstājēji; “homogenizēta” vai “atjaunota” tabaka; tabakas ekstrakti un esences”.

                     (6)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.

                     (7)

                        OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.3.2019
            COM(2019) 124 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar harmonizēto sistēmu

               PIELIKUMS

               ES būtu jāatjauno sava sākotnējā nostāja par labu noraidītajam PVO/PMO priekšlikumam grupēt jaunieviestus karsētas tabakas izstrādājumus ar citiem tabakas izstrādājumiem 24.03. pozīcijā un objektīvi definēt tos pēc patēriņa veida, kurā ietverts karsēšanas process
                  1
               , kā labāko iespējamo risinājumu.

               ES atgādina par PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, kurā ES un visas dalībvalstis ir pilntiesīgas puses, un tās lēmumu FCTC/COP8 (22) par jaunieviestiem un novatoriskiem tabakas izstrādājumiem. ES atgādina, ka pašlaik PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli ietvaros tiek veikts darbs cita starpā attiecībā uz emisiju, ko rada jaunieviestie tabakas izstrādājumi, un ka vēlākā laikposmā, proti, HS2027 pārskatīšanas ciklā var nākties atgriezties pie šīm attīstības tendencēm, ja ir gūti jauni pierādījumi, kas attiecas uz šādu izstrādājumu objektīvo pazīmju un īpašību novērtēšanu muitas vajadzībām.

               Tomēr ES būtu jāatzīst, ka darbs HS 2022 cikla ietvaros norit citā virzienā, nekā tas ir paredzēts PMO/PVO priekšlikumā. Ņemot vērā iepriekš minēto un lai nebloķētu lēmumu pieņemšanas procesu, ES:

               -
                     pievienojoties HS līgumslēdzēju pušu vairākumam, var pieņemt grozījumu projektu, kas ir PMO HS pārskatīšanas apakškomitejas (PAK) veiktā darba rezultāts, un

               -
                     būtu jāpauž sava nostāja attiecībā uz formulējumu izvēli divos gadījumos (šobrīd iekavās) par kuriem vēl jāpieņem lēmums.

               (1)Par 24. nodaļas jauno 2. piezīmi: atbalsta pirmo variantu, ko lasa “2.- 24.04. pozīcija neattiecas uz izstrādājumiem, kas norādīti pozīcijās 24.02 un 24.03.” Savienībai nebūtu jāatbalsta prioritātes nodrošināšana 24.04.
                  2
                pozīcijai attiecībā uz jaunieviestu tabakas izstrādājumu klasifikāciju. Lietderīgāk ir attiecināt šo pozīciju tikai uz tiem izstrādājumiem, kas tajā ir viennozīmīgi klasificēti, lai tos tabakas izstrādājumus, kurus var klasificēt gan šajā, gan arī citā 24. nodaļas pozīcijā (24.02.
                  3
                vai 24.03.
                  4
               ), novirzītu uz šīm citām pozīcijām.

               (2)Par 24. nodaļas jauno 3. piezīmi: neatbalsta iekavās norādītā teksta “neatkarīgi no dūmu rašanās” iekļaušanu. Atsauce uz dūmiem var radīt neskaidrības attiecībā uz nošķiršanu starp izstrādājumiem pozīcijās 24.02 (un 24.03), kā arī 24.04, jo sākotnējā izpratne un mērķis izveidot jauno 24.04. pozīciju bija ietvert izstrādājumus, ko nesmēķē tradicionālajā veidā.

                     (1)

                        Dokuments PMO NC2513B1a (pielikums)

                     (2)

                        Jaunajā 24.04. pozīcijā būtu jāietver “izstrādājumi, kas satur tabaku, atjaunotu tabaku, nikotīnu vai tabaku vai nikotīnu saturošus aizstājējus, kas paredzēti ieelpošanai bez sadegšanas; citi nikotīnu saturoši izstrādājumi, kas paredzēti nikotīna uzņemšanai cilvēka ķermenī”.

                     (3)

                        Pozīcijā 24.02. ietilpst “Cigāri, Manilas cigāri, cigarilli un cigaretes no tabakas vai tabakas aizstājējiem”.

                     (4)

                        Pozīcijā 24.03 ietilpst “Citādi tabakas izstrādājumi un tabakas rūpnieciski aizstājēji; “homogenizēta” vai “atjaunota” tabaka; tabakas ekstrakti un esences”.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 104 final
            2019/0054(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9451/1/14 REV 1

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā

               Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (NEAFC konvencija), izveidojot NEAFC, tiecas nodrošināt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un optimālu izmantošanu konvencijas apgabalā (“pārvaldības apgabals”). Konvencija stājās spēkā 1982. gada 17. martā un tika grozīta 2004. un 2006. gadā. Lai gan 2004. un 2006. gadā izdarītie grozījumi oficiāli stājās spēkā 2013. gada 29. oktobrī, (saskaņā ar Londonas deklarāciju) tika panākta vienošanās, ka tie būtu provizoriski jāīsteno no to pieņemšanas dienas.

               Savienība ir NEAFC konvencijas puse un saskaņā ar Padomes Lēmumu 81/608/EEK
                  1
                ir to apstiprinājusi. 2004. un 2006. gadā izdarītie grozījumi ir apstiprināti ar Padomes Lēmumu 2009/550/EK
                  2
               .

               2.2.Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija

               NEAFC ir struktūra, kas izveidota ar NEAFC konvenciju un ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu pārvaldības apgabalā. Tā pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu tās kompetencē ietilpstošo zvejas resursu optimālu izmantošanu.

               Savienībai kā NEAFC loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. NEAFC lēmumus pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu.

               2.3.NEAFC lēmumi

               NEAFC ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un šie pasākumi līgumslēdzējām pusēm ir saistoši.

               Saskaņā ar NEAFC konvencijas 12. panta 1. un 2. punktu pasākumi stājas spēkā 80 dienas pēc tam, kad NEAFC par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējām pusēm, kas 50 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iebilst pret pasākumu, minētais pasākums nav saistošs. Ja iebildumu iesniedz vairāk nekā viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu, pārējām līgumslēdzējām pusēm apstrīdētā pasākuma īstenošana nav obligāta.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               NEAFC gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 19. maija Lēmumu 9451/1/14 REV 1, kurā izklāstīta Savienības nostāja NEAFC 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī NEAFC specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 9451/1/14 REV 1 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 9451/1/14 REV 1, ir izklāstīta Savienības nostāja NEAFC 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 9451/1/14 REV 1 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  4
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  5
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  6
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  7
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  8
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               NEAFC ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, NEAFC konvenciju.

               Akti, kurus NEAFC ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar NEAFC konvencijas 12. pantu tie ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un var būtiski ietekmēt tādu ES tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  9
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  10
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  11
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza NEAFC konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 9451/1/14 REV 1, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0054 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9451/1/14 REV 1

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 1981. gada 13. jūlija Lēmumu 81/608/EEK
                  12
                Savienība ir noslēgusi NEAFC konvenciju, ar kuru izveido Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisiju (NEAFC). Grozījumi, kas NEAFC konvencijā izdarīti 2004. un 2006. gadā, ir apstiprināti ar Padomes 2009. gada 5. marta Lēmumu 2009/550/EK
                  13
               . Grozījumi oficiāli stājās spēkā 2013. gada 29. oktobrī, taču saskaņā ar Londonas deklarāciju tika panākta vienošanās, ka grozījumi no to pieņemšanas dienas tiek provizoriski īstenoti līdz dienai, kad tie stājas spēkā.

               (2)NEAFC ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kas izstrādāti, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un optimālu izmantošanu NEAFC konvencijas apgabalā (“pārvaldības apgabals”). Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  14
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  15
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  16
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  17
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem NEAFC sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā, un atcelt Padomes lēmumu; NEAFC pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  18
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  19
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  20
               .

               (7)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem NEAFC sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 9451/1/14 REV 1
                  21
               . Ir lietderīgi Lēmumu 9451/1/14 REV 1 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2013. gada periodam.

               (8)Ņemot vērā pārvaldības apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms NEAFC sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem NEAFC sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz NEAFC gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 19. maija Lēmumu 9451/1/14 REV 1 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1981. gada 13. jūlija Lēmums 81/608/EEK, kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu (OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.).

                     (2)

                        Padomes 2009. gada 5. marta Lēmums 2009/550/EK par to, lai apstiprinātu grozījumus Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā, ar kuriem ļauj noteikt domstarpību izšķiršanas procedūras, paplašināt Konvencijas darbības jomu un pārskatīt Konvencijas mērķus (OV L 184, 16.7.2009., 12. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (9)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (11)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (12)

                        Padomes 1981. gada 13. jūlija lēmums, kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu (OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.).

                     (13)

                        OV L 184, 16.7.2009., 12.–15. lpp.

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (19)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (20)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (21)

                        Padomes 2014. gada 19. maija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 104 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9451/1/14 REV 1

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC)

               1.PRINCIPI

               NEAFC satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)nodrošina, ka NEAFC pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar NEAFC konvenciju;

               c)nodrošina, ka NEAFC pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinatība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei NEAFC pārvaldības apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt ieteikumu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina NEAFC rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām un jo īpaši veicina koordināciju ar OSPAR, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse;

               k)veicina mehānismus, kas izmantojami sadarbībai starp RZPO, kuru pārziņā nav tunzivju, un kas ir līdzīgi tā sauktajam Kobes procesam, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt NEAFC šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)pārvaldības apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver NEAFC reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi pārvaldības apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)pārvaldības apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību NEAFC pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi pārvaldības apgabalā, kas ir saskaņā ar FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               g)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               h)vajadzības gadījumā vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā apgabalā;

               i)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz NEAFC apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas sanāksmēs

               Pirms katras NEAFC sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras NEAFC sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja NEAFC sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.