Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0165

Priekšlikums Padomes regula, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam  /* COM/2009/0165 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.4.2009COM(2009) 165 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”), piemērot procedūrā, kas attiecas uz dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importu. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Komisijas Regula (EK) Nr. 1129/2008, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes PSC stiepļu un dzīslu importam. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2008. gada 16. februārī uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (turpmāk “PSC stieples un dzīslas”) importu. Ar Regulu (EK) Nr. 1129/2008 Komisija šim importam noteica pagaidu antidempinga maksājumus. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir pamatots ar galīgajiem secinājumiem par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Attiecībā uz dempingu konstatēts, ka divi ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra atsevišķo režīmu, izmeklēšanas laikā nav snieguši būtisku informāciju. Līdz ar to un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ražotāju eksportētāju atsevišķā režīma pieprasījumus noraidīja. Cits ražotājs eksportētājs, kam pagaidu posmā atsevišķo režīmu nepiešķīra, sniedza skaidrojumu par vadības sastāvu un balsošanas tiesībām un tādējādi pierādīja, ka nepastāv būtiska valsts iejaukšanās pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tādēļ šim ražotājam eksportētājam tika aprēķināta īpaša maksājumu likme. Attiecībā uz citiem izmeklēšanas aspektiem tika apstiprināti pagaidu secinājumi, tomēr ieviešot dažas izmaiņas dempinga starpības un kaitējuma apmēra aprēķināšanā. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē ne vēlāk kā 2009. gada 13. maijā. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |4. Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu ( PSC stieples un dzīslas) importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregulu”), un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1. PROCEDŪRA4.1. Pagaidu pasākumi(1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1129/2008[2] (turpmāk “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (“ PSC stiepļu un dzīslu”) importam.(2) Jāpiezīmē, ka procedūru uzsāka pēc tam, kad Eurostress Information Service ( ESIS ) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 57 %, no Kopienas kopējās PSC stiepļu un dzīslu produkcijas.(3) Kā minēts pagaidu regulas 13. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laiku no 2004. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).4.2. Turpmākā procedūra(4) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem.(5) Komisija turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un pēc antidempinga pagaidu pasākumu noteikšanas veica dažu Kopienas lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem iegūto datu analīzi.(6) Četrus papildus pārbaudes apmeklējumus veica šādu lietotāju uzņēmumu telpās:-  Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt , Spānija-  Group Pacadar SA, Madrid , Spānija-  Strongforce Engineering PLC, Dartford , Apvienotā Karaliste-  Hanson Building Products Limited, Somercotes , Apvienotā Karaliste.(7) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ĶTR izcelsmes PSC stiepļu un dzīslu importam un attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas.(8) Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja konstatējumus.5. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS5.1. Attiecīgais ražojums(9) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka no procedūras jāizslēdz īpašs dzīslu veids ar 19 stieplēm, pamatojoties uz to, kas šis ražojuma veids izmantots ļoti specifiskos lietošanas gadījumos, to nevar lietot betona armēšanā vai piekares elementos, vai atsaites trošu tiltos, kas ir attiecīgā ražojuma galvenie pielietojuma veidi, un turklāt Kopienā to neražo. Notika apspriešanās ar Kopienas ražošanas nozari, un tika apstiprināts, ka aprakstītais ražojums, t.i., 19 stiepļu dzīsla, bet arī dzīslas ar vairāk nekā 19 stieplēm, nav attiecīgais ražojums. Tāpēc prasību pieņēma, un 19 un vairāk stiepļu dzīslas izslēgs no ražojuma definīcijas.(10) Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 14. līdz 20. apsvērums.6. DEMPINGS6.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)(11) Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apstrīdēja pagaidu konstatējumus attiecībā uz TER noteikšanu un apgalvoja, ka ir izpildīti kritēriji, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. līdz 3. kritērijā.(12) Saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā attiecībā uz TER konstatēja, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja elektroenerģijas izmaksas, kuras veido kopējo ražošanas izmaksu lielu daļu, nav uzticamas. Konstatēts, ka elektroenerģijas izmaksu rēķins saņemts caur trešo uzņēmumu, kurā notiek likvidācija (nevis tieši no elektroenerģijas piegādātāja). Tika skaidrots, ka uzņēmumu, kurā notiek likvidācija un kurš sākotnēji bija attiecīgā ražojuma ražošanas iekārtu īpašnieks (taču starplaikā uzsākta uzņēmuma likvidācija), joprojām uzskata par iekārtu daļas īpašnieku. Tādēļ elektroenerģijas uzņēmums vēl joprojām rēķinu par visu elektroenerģijas patēriņu sūta uzņēmumam, kurā notiek likvidācija, kurš savukārt rēķinu par šīm izmaksām piesūta attiecīgajam ražotājam eksportētājam.(13) Taču tika pārbaudīts, ka ražotājs eksportētājs IP laikā 2007. gadā ražošanas iekārtas nopirka, un vismaz daļu IP bija ražošanas iekārtu likumīgais īpašnieks. Turklāt norādītās summas neatbilda ražotāja eksportētāja uzskaitē norādītajām summām. Visbeidzot, pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas uzņēmums nesniedza nekādu informāciju vai pierādījumus, kas varētu pierādīt elektroenerģijas izdevumu uzticamību un kas tādējādi mainītu pagaidu konstatējumus šajā jautājumā.(14) Tas pats ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja, ka tā uzņēmējdarbības licence ar ierobežotu derīguma termiņu nevarētu liecināt par valsts būtisku iejaukšanos pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērija nozīmē kā noteikts izmeklēšanā par TER. Šajā saistībā jāatzīmē, ka konstatēts, ka uzņēmējdarbības licences ierobežotais derīguma termiņš ir šķērslis uzņēmējdarbības ilgtermiņa lēmumiem un plānošanai. Jo īpaši, konstatēts, ka uzņēmumiem līdzīgās situācijās parasti piešķīra būtiski ilgāku uzņēmējdarbības licences derīguma termiņu. Taču pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas varēja precizēt, ka savlaicīga ražotāja eksportētāja uzņēmējdarbības licences pagarināšana ir vienkārša formalitāte, ko vairs nevar uzskatīt par šķērsli uzņēmējdarbības ilgtermiņa lēmumiem un plānošanai.(15) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka šajā atsevišķajā gadījumā uzņēmējdarbības licences derīguma termiņš tiešām nav kvalificējams kā būtiska valsts iejaukšanās 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērija nozīmē, un ražotāja eksportētāja argumenti tika pieņemti. Attiecīgi tika pārskatīti pagaidu konstatējumi.(16) Attiecīgais ražotājs eksportētājs arī apstrīdēja konstatējumus, ka nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritērija prasības, t.i., ka tam ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jāatzīmē, ka izmeklēšanā attiecībā uz TER konstatēts, ka ievērojams atkārtotu aizņēmumu apjoms iegrāmatots nepareizā pozīcijā. Lai gan ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šis konstatējums neatbilst reālajiem faktiem, tas nesniedza pārliecinošu skaidrojumu vai derīgus pierādījumus, kas pamato tā prasību. Tāpēc prasība bija jānoraida.(17) Visbeidzot, tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nepastāv nozīmīgi izkropļojumi, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. kritērijā. Jo īpaši ražotājs eksportētājs apstrīdēja konstatējumu, ka tas varēja aizņemties naudu ar procentu likmi, kas ir būtiski zemāka par tirgus procentu likmi. Taču ražotājs eksportētājs nesniedza jaunu informāciju vai pierādījumus, kas varētu mainīt pagaidu konstatējumus šajā jautājumā, un tāpēc prasība bija jānoraida.(18) Ņemot vērā iepriekšminēto un neskatoties uz 14. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 35. apsvērumā minētie konstatējumi par TER attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju.(19) Tā kā par TER noteikšanu citu komentāru nav, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi, kas ietverti pagaidu regulas 25. līdz 36. apsvērumā.6.2. Atsevišķs režīms (AR)(20) Ražotājs eksportētājs, kuram AR nepiešķīra, apgalvoja, ka tā lēmumu pieņemšana ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunkta nozīmē.(21) Pamatojot šo apgalvojumu, ražotājs eksportētājs varēja sniegt paskaidrojumus par uzņēmuma direktoru valdes sastāvu un tā akcionāru balsošanas tiesībām. Tādējādi ražotājs eksportētājs varēja pierādīt, ka ir pietiekami neatkarīgs no iespējamās valsts iejaukšanās cenu noteikšanā pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Turklāt ražotājs eksportētājs, kā minēts 14. apsvērumā, varēja arī pierādīt, ka tā uzņēmējdarbības licences derīguma termiņš nav uzskatāms par būtisku valsts iejaukšanos. Līdz ar to šis ražotājs eksportētājs atbilst visām AR prasībām, kā noteikts pamatregulas 9. panta 5. punktā, tāpēc viņam jāaprēķina individuāls galīgais maksājums, kas piemērojams šā uzņēmuma ražotajiem un eksportētajiem ražojumiem.(22) Attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem AR piemēroja, pēc pagaidu pasākumu piemērošanas jaunā pieejamā informācija liecina, ka šo uzņēmumu vadošie darbinieki ir valsts iestāžu darbinieki pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Neviens no abiem uzņēmumiem TER/AR pieprasījumā šo informāciju nesniedza.(23) Tiek uzskatīts, ka šādas informācijas nesniegšana ir maldinoša pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē un ka attiecīgajos TER/AR pieprasījumos sniegto informāciju nav jāņem vērā. Attiecīgiem uzņēmumiem tika dota iespēja sniegt turpmākus paskaidrojumus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Taču neviens no attiecīgajiem uzņēmumiem nesniedza apmierinošu skaidrojumu. Uz šā pamata AR iepriekš minētajiem uzņēmumiem netiek piemērots.(24) Attiecībā uz trešo uzņēmumu, kuram AR piemēroja, Kopienas ražošanas nozare apšaubīja, vai tas faktiski ir uzņēmums, kas pilnībā pieder ārvalstniekiem, un vai tādējādi tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam. Tomēr izmeklēšanā bija iespējams pārbaudīt un salīdzināt visus attiecīgos maksājumus un bankas pārvedumus uzņēmuma iegādes laikā, kas liecina, ka uzņēmums pilnībā pieder ārvalstniekiem. Tāpēc prasība bija jānoraida.7. NORMĀLĀ VĒRTĪBA7.1. Analogā valsts(25) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka analogās valsts izvēle ir nepiemērota. Tika apgalvots, ka jo īpaši tādēļ, ka Turcijas tirgū ir tikai viens PSC ražotājs, konkurences līmenis Turcijā ir nepietiekams, lai normālo vērtību balstītu uz šā ražotāja datiem.(26) Taču šīs personas šajā jautājumā jaunus pierādījumus nesniedza un vienīgi atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus. Kā minēts pagaidu regulas 44. apsvērumā, lai gan Turcijā ir tikai viens ražotājs, Turcijas importa apjoms ir ievērojams, t.i., tas veido vairāk nekā 50 % no kopējā tirgus. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā, ka neviens citu potenciālo analogo valstu ražotājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās, tiek apstiprināts, ka Turcija ir atbilstīga analogā valsts pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē.(27) Tā kā par analogo valsti citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 40. līdz 45. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus.7.2. Normālās vērtības aprēķina metodika(28) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka izmantotā normālā vērtība nav piemērota, jo vairākumam ražojuma veidu, kā norādīts pagaidu regulas 48. un 49. apsvērumā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz Turcijas ražotāja ražošanas izmaksām. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka to ražojumu veidu, ko eksportē Ķīnas eksportētāji, normālās vērtības pamatā vajadzētu būt pašu Ķīnas eksportētāju ražošanas izmaksām.(29) Jāatzīmē, ka pamatregulas 2. punkta 7. punkta a) apakšpunktā skaidri noteikts, ka normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā valstī ar tirgus ekonomiku. Tādēļ fakts, ka normālo vērtību noteica, pamatojoties uz salikto vērtību, neļauj secināt, ka izmantotās vērtības nebija piemērotas. Jāatzīmē, ka attiecīgajam eksportētājam TER nepiemēroja, tāpēc tā izmaksas saistībā ar eksporta modeļiem uzskatīja par neuzticamām. Analogās valsts izvēles mērķis ir noteikt ticamas izmaksas un cenas, pamatojoties uz atbilstīgā analogā valstī apkopoto informāciju. Tā kā ir noteikts, ka Turcija ir atbilstīga izvēle, nav pamata uzskatīt, ka ar attiecīgo ražojumu saistītās izmaksas nav ticamas vai ir nepiemērotas.(30) Attiecīgais ražotājs eksportētājs neminēja nevienu citu īpašu iemeslu (izņemot iepriekš 25. apsvērumā minēto), kāpēc analogās valsts izvēle nav piemērota, jo īpaši, kāpēc uzskatāms, ka šā ražotāja eksportētāja un analogās valsts ražotāja ražotie un pārdotie ražojuma veidi nav salīdzināmi. Tāpēc šīs prasības bija jānoraida.(31) Tā kā par normālās vērtības aprēķina metodiku citu komentāru nav, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 46. līdz 50. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi.7.3. Eksporta cena(32) Ražotājs eksportētājs, kas minēts pagaidu regulas 52. apsvērumā un kas eksporta pārdevumus veica, izmantojot saistītu importētāju Kopienā, apgalvoja, ka aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, būtu jāizmanto faktiskā peļņa, ko guvis saistītais importētājs, pārdodot PSC Kopienā.(33) Jāatzīmē, ka pārdošanas cenas starp saistītām personām tiek uzskatītas par neuzticamām, jo pastāv attiecības starp pircēju un pārdevēju. Līdz ar to arī peļņas norma no tālākpārdošanas uzskatāma par neuzticamu. Ražotājs eksportētājs nesniedza pierādījumus tam, ka tā saistītā importētāja peļņas norma tomēr būtu uzticama. Tāpēc prasība bija jānoraida.(34) Attiecībā uz 32. apsvērumā minēto ražotāju eksportētāju jāatzīmē, ka tam AR nepiemēroja 22. un 23. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ, un jautājums par piemēroto metodiku, aprēķinot šā ražotāja eksportētāja eksporta cenu, kļuvis nebūtisks, jo šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību tādēļ noteica, pamatojoties uz 41. apsvērumā izklāstīto metodiku.(35) Attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, kuriem AR piemēroja, Kopienas ražošanas nozare apšaubīja paziņotās eksporta cenas uzticamību. Tika apgalvots, ka, ņemot vērā IP laikā eksportēto nelielo daudzumu, kā arī īpašos apstākļus (jo īpaši, eksportētajam ražojumam nebija noteiktā apstiprinājuma sertifikāta), tas varētu norādīt uz attiecībām starp importētāju un ražotāju eksportētāju, un tādējādi attiecīgā eksporta cena nav jāņem vērā. Taču Kopienas ražošanas nozare nevarēja iesniegt pierādījumus, kas pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt izmeklēšanā netika konstatēta nekāda saistība starp ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju. Tāpēc prasība bija jānoraida.(36) Tā kā par eksporta cenas noteikšanu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 51. apsvērumā minētos pagaidu konstatējumus.7.4. Salīdzinājums(37) Tā kā par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu konstatējumus, kas minēti pagaidu regulas 53. un 54. apsvērumā.8. DEMPINGA STARPĪBA8.1. Sadarbībā iesaistītie ražotāji, kam piemērots AR(38) Uzņēmumiem, kam piemēroja AR, vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.(39) Galīgā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% |8.2. Visi citi ražotāji eksportētāji(40) Kā minēts pagaidu regulas 57. apsvērumā, sadarbības līmenis bija zems.(41) Tādēļ uzskatīja ka ir lietderīgi noteikt valsts mēroga dempinga starpību, pamatojoties uz datiem, ko snieguši uzņēmumi, kuriem nav piemērots ne TER, ne AR.(42) Pamatojoties uz iepriekš minēto, valsts mēroga dempinga starpība visiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts atsevišķs režīms, noteikta 50,0 % apmērā no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas.9. KAITĒJUMS9.1. Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozares definīcija(43) Tā kā par produkciju un Kopienas ražošanas definīciju komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 60. līdz 63. apsvērumu.9.2. Kopienas patēriņš(44) Tā kā par Kopienas patēriņu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 64. līdz 66. apsvērumu.9.3. Kopienas imports no ĶTR(45) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Ķīnas importa vidējā cena ir līdzīga Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām. Šajā saistībā Komisijas konstatējumi, kas pamatojās uz Eurostat datiem par importa cenām no ĶTR un pārbaudītiem datiem attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari, liecina, ka šis apgalvojums nav pareizs. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.(46) Tā kā par šo jautājumu citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. līdz 70. apsvērumu.9.4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis(47) Viens lietotājs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares vidējās cenas 2004. un 2005. gadā bija augstākas nekā norādīts pagaidu regulā, un tādējādi tās nav pareizas. Attiecībā uz šo apgalvojumu jāuzsver, ka šie konstatējumi ir ES mēroga, nevis reģionāla vai valsts mēroga izmeklēšanas rezultāts. Attiecībā uz šo apgalvojumu ieinteresētā persona pierādījumus nesniedza, tāpēc tas bija jānoraida.(48) Tā kā par Kopienas ražošanas nozares stāvokli citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. līdz 91. apsvēruma secinājumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.10. CĒLOŅSAKARĪBA10.1. Importa par dempinga cenām ietekme(49) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ķīnas importa tirgus daļa nav pietiekami liela, lai radītu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Kā skaidri norādīts pagaidu regulas 93. apsvērumā, vienlaikus ar importa par dempinga cenām kraso kāpumu par 2106 % no 2004. gada līdz IP un tā tirgus daļas atbilstošo pieaugumu Kopienas tirgū no 0,4 % 2004. gadā līdz 8,2 % IP laikā, kā arī IP laikā konstatēto cenas samazinājumu par 18 %, Kopienas ražošanas ekonomiskā situācija pasliktinājās.(50) Turklāt, lai gan galvenā izejmateriāla (velmēta stieple) cena, kas veido 75 % ražošanas izmaksu, pieauga, kam vajadzētu skart visus uzņēmējus tirgū, Ķīnas vidējā cena no 2004. gada līdz IP samazinājās par 45 %. Tādēļ secināts, ka spiedienam, ko radīja imports par dempinga cenām, kura apjoms un tirgus daļa no 2006. gada būtiski palielinājās, bija noteicošā nozīme, izraisot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ šo apgalvojumu noraida.(51) Pamatojoties uz iepriekš minēto, apstiprina pagaidu regulas 92. līdz 94. apsvērumā izklāstītos konstatējumus un secinājumus.10.2. Citu faktoru ietekme(52) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir imports no citām trešām valstīm. Kā norādīts pagaidu regulas 95. un 96. apsvērumā, importa apjoms no citām trešām valstīm laikā no 2004. gada līdz IP beigām pieauga par 112 %. Tomēr šā importa vidējās cenas ievērojami pārsniedza Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas un pat Kopienas ražošanas nozares cenas. Līdz ar to nevar uzskatīt, ka tās palielinājušas Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.(53) Konstatēts, ka divās no citām trešām valstīm, kuru daļa Kopienas tirgū ir 2,5 %, cenas ir zemākas par attiecīgā ražojuma no ĶTR importa cenām. Tomēr, ņemot vērā samērā nelielo attiecīgā importa apjomu, to nevar uzskatīt par pietiekamu, lai novērstu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.(54) Pamatojoties uz iepriekš minēto, apstiprina pagaidu regulas 95. un 96. apsvērumā izklāstītos konstatējumus un secinājumus.10.3. Izlasē iekļautās Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība(55) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar eksportu par cenām, kas ir zemākas par ražošanas izmaksām. Eksports uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, veidoja tikai aptuveni 14 % no Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma kopējiem pārdevumiem IP laikā. Šā eksporta apjoms no 2004. gada līdz IP palielinājās par 16 %. Taču Kopienas ražotāju eksporta vienības pārdošanas cena saruka par 8 % no EUR 715 par tonnu 2004. gadā līdz EUR 660 par tonnu IP laikā. Kā skaidrots pagaidu regulas 98. apsvērumā, nevar pieņemt, ka šie pārdevumi veikti par cenām, kas ir zemākas par ražošanas izmaksām, jo dažādos uzņēmumos un laikos izmaksas un cenas ir ļoti atšķirīgas. Eksporta cenas pazemināšanos radīja Ķīnas eksporta spiediens ar krasu cenu samazinājumu arī Kopienas ražošanas nozares galvenajos eksporta tirgos.(56) Pamatojoties uz iepriekš minēto, apstiprina pagaidu regulas 97. līdz 99. apsvērumā izklāstītos konstatējumus un secinājumus.(57) Tā kā par ražošanas izmaksu palielinājumu un pārējo Kopienas ražotāju konkurenci komentāri nav saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 100. līdz 102. apsvērumā izklāstītos secinājumus.10.4. Secinājums par cēloņsakarību(58) Ņemot vērā iepriekšējo analīzi, kas atbilstoši nodalīja un atdalīja visu citu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, ar šo apstiprina, ka šie citi faktori nenoliedz faktu, ka novērtētais būtiskais kaitējums attiecināms uz importu par dempinga cenām.(59) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts, ka ĶTR izcelsmes PSC stiepļu un dzīslu imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.(60) Tā kā par šo jautājumu citi komentāri nav saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 103. un 104. apsvēruma secinājumus.11. KOPIENAS INTERESES11.1. Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju intereses(61) Tā kā par Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju interesēm komentāri nav saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 105. līdz 111. apsvērumā izklāstītos secinājumus.11.2. Importētāju intereses(62) Viena ieinteresētā persona, kas no ĶTR importē PSC stieples un dzīslas, apgalvoja, ka jebkādu antidempinga pasākumu piemērošanai būs būtiska ietekme uz importētāju situāciju, jo viņi nevarēs novirzīt cenu pieaugumu uz klientu rēķina.(63) Izmeklēšanā konstatēts, ka importētāju peļņas norma no attiecīgā ražojuma ir salīdzinoši augsta. Turklāt zemajam attiecīgā ražojuma izmaksu īpatsvaram attiecībā pret klienta kopējām izmaksām vajadzētu dot importētājiem iespēju novirzīt jebkādu cenu pieaugumu uz to rēķina. Turklāt importētāju līgumu ar klientiem noteikumi nav tādi, kas tiem neļautu mainīt attiecīgā ražojuma piegādes avotu vai nu uz uzņēmumiem ar zemiem maksājumiem vai bez tiem, vai nu uz citām piegādātājvalstīm, piemēram Taizemi un Dienvidāfriku. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.(64) Tā kā šajā saistībā citu komentāru nav, apstiprina konstatējumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 112. līdz 114. apsvērumā.11.3. Lietotāju intereses(65) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka jebkādu antidempinga pasākumu piemērošanai būs būtiska ietekme uz PSC stiepļu un dzīslu lietotāju situāciju, jo viņi nevarēs novirzīt cenu pieaugumu uz savu klientu rēķina.(66) Kā minēts iepriekš 4. un 5. apsvērumā, pasākumu iespējamā ietekme uz lietotāju nozaru situāciju tika izskatīta plašāk pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, veicot papildus izmeklēšanas uz vietas četru lietotāju telpās. Visi šie lietotāji ir starpniekuzņēmumi, kas ražo un piegādā betona armēšanas, piekares elementu un atsaites trošu tiltu konkrētus elementus.(67) Komisijas konstatējumi liecina, ka attiecībā uz reprezentatīvāko apmeklēto lietotāju un uz lielāko piemērojumu daļu, attiecīgais ražojums veido tikai 5 % no tā kopējām ražošanas izmaksām. Tomēr lietotājiem proporcija vidēji var sasniegt 13 %. Antidempinga maksājumu ietekme uz to izmaksām tika lēsta no 0 līdz 6 %. Tomēr attiecībā uz to galalietotājiem (pārsvarā būvuzņēmumiem) maksājuma ietekme būs minimāla un jebkurā gadījumā zemāka par 1 % no to kopējām ražošanas izmaksām. Līdz ar to tiem nevajadzētu būt lielām grūtībām maksājumu novirzīt uz saviem klientiem. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.(68) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka jebkādu antidempinga pasākumu piemērošana radīs PSC stiepļu un dzīslu nepietiekamu piedāvājumu Apvienotajā Karalistē (AK), jo AK tirgus ir atkarīgs no importa. Šajā saistībā jāpatur prātā, ka šie secinājumi iegūti ES, bet nevis reģiona vai vienas valsts mērogā. Taču, atsevišķi aplūkojot AK tirgu, konstatējumi liecina, ka izmeklētajiem AK ražotājiem ir liela pieejamā jauda tirgus apgādei. Turklāt Kopienas ražošanas nozarei kopumā ir pietiekami liela pieejamā jauda, lai nodrošinātu visu ES patēriņu. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.(69) Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka PSC stiepļu un dzīslu Kopienas ražošanas nozarē pastāv kartelis. Šajā saistībā jāatzīmē, ka Komisija 2008. gada oktobrī iesniedza iebildumus virknei uzņēmumu, kas darbojas iepriekš stiegrota tērauda piegādē. Taču Komisija šajā jautājumā galīgo lēmumu vēl nav pieņēmusi. Iebildumu iesniegšana neliecina par procedūras gala rezultātu. Ja pierādīs karteļa pastāvēšanu Eiropas tirgū, pasākumus var attiecīgi pārskatīt.(70) Tā kā šajā jautājumā citu komentāru nav, apstiprina pagaidu regulas 115. līdz 117. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.11.4. Secinājums par Kopienas interesēm(71) Ņemot vērā turpmākās izmeklēšanas par Kopienu interesējošiem aspektiem rezultātus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 118. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.12. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI12.1. Kaitējuma novēršanas līmenis(72) Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumu, ka 8,5 % peļņas norma būs tā peļņas norma, ko ražošanas nozare var saprātīgi sasniegt šādā jomā normālas konkurences apstākļos.(73) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka aprēķinot Kopienas ražošanas nozares peļņas normu nav jāņem vērā 2005. gada ienesīgums, jo tas nozarei bija īpaši veiksmīgs gads. Konstatēts, ka tas tā ir, un tāpēc šis arguments tiek pieņemts. Tā rezultātā kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinā izmantota 6,2 % peļņas norma, kas sasniegta 2004. gadā, kad ĶTR importa apjoms nebija tik nozīmīgs un cena bija augstāka nekā Kopienas ražošanas nozarē.(74) Tad noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar kaitējumu neradošu cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Pēc tam minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.(75) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpību jāaprēķina, pamatojoties uz katra Kopienas ražošanas nozares pārdotā ražojuma veida daudzumu. Katra ražojuma veida eksporta CIF vērtības izmantošana, aprēķinot vidējo svērto cenu samazinājuma starpību, ir ierasta prakse. Šāds aprēķins tiek loģiski pamatots ar to, ka, aprēķinot maksājumu šādā veidā, ja to piemēro uzņēmuma pārdevumiem IP laikā, cenu samazinājuma starpība ir nulle, t.i., cena, kas nerada kaitējumu. Tas tā nebūtu, ja par aprēķinos izmantotu Kopienas ražošanas nozares katra pārdotā ražojuma veida daudzumu, kā apgalvots.(76) Viena Ķīnas ražotāja eksportētāja, kuram piemēroja AR un kurš ir minēts 24. apsvērumā, kaitējuma novēršanas līmenis tika pārrēķināts pārrakstīšanās kļūdas dēļ pagaidu noteikšanā. Tā rezultātā kaitējuma novēršanas līmenis bija mazāks par 2 %, kas tika uzskatīts par de minimis . Līdz ar to attiecībā uz šā uzņēmuma ražotā attiecīgā ražojuma importu maksājumu neuzliek.(77) Tā kā par kaitējuma novēršanas līmeni citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 119. līdz 122. apsvērumu.(78) Valsts mēroga kaitējuma novēršanas līmeni pārrēķināja, pamatojoties uz datiem, ko snieguši uzņēmumi, kuriem nav piešķirts ne TER, ne AR.12.2. Maksājumu veids un apjoms(79) Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.(80) Galīgā maksājuma likmes galīgi tiek noteiktas šādas.Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis | Galīgā antidempinga maksājuma likme |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8% | 0% | 0% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% | 31,1% | 31,1% |Visi pārēji uzņēmumi | 50,0% | 46,2% | 46,2% |(81) Individuālā uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi. Šīs likmes nevar izmantot importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, un šādiem ražojumiem piemēro maksājuma likmi, kas noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”.(82) Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma nomaiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai[3], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.12.3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana(83) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par vajadzīgu atbilstīgi galīgā maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kuri noteikti ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 1129/2008. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, tad galīgi iekasē vienīgi pagaidu maksājumu līmenī nodrošinātās summas. Anulē provizoriski nodrošinātās summas par ražojumiem, ko izslēdz no ražojuma definīcijas saskaņā ar 9. apsvērumu.12.4. Īpašā uzraudzība(84) Lai samazinātu apiešanas risku maksājumu summu lielo atšķirību dēļ starp ražotājiem eksportētājiem, tika izlemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi.(85) Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.(86) Gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgā pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu.13. SAISTĪBAS(87) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskākie fakti un apsvērumi, uz kuriem balstījās nodoms ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu, viens no ražotājiem eksportētājiem, kuram piešķīra atsevišķo režīmu, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.(88) Šis piedāvājums tika izskatīts un konstatēts, ka IP laikā minētā uzņēmuma ražojuma cenas bija ārkārtīgi nepastāvīgas, proti, zemākās un augstākās pārdošanas cenas ES atšķirība par vienu un to pašu ražojumu kategoriju varēja svārstīties pat par 46 %. Turklāt attiecīgajā periodā arī Kopienas ražošanas nozarē tika konstatētas būtiskas pārdošanas cenu svārstības. Tādēļ ražojums nav piemērots, lai pieņemtu saistības par noteiktu cenu. Uzņēmums ierosināja, ka minimālo cenu jāindeksē, pamatojoties uz izejmateriāla, proti, velmētas stieples, cenu izmaiņām. Taču tā kā attiecīgajā ražojumā izmantotā izejmateriāla cenas informācija nav publiski pieejama un, ņemot vērā to, ka salīdzināmā izejmateriāla, proti, velmētās stieples tīkla, cenu izmaiņas ir pretējas, nav konstatēta sakarība starp galaprodukta un galvenā izejmateriāla pārdošanas cenu Kopienā. Saistību piedāvājums uzskatāms par nepraktisku pamatregulas 8. panta 3. punkta nozīmē, jo tas nenovērsīs konstatētā kaitējumu radošā dempinga ietekmi.(89) Turklāt attiecīgajam ražojumam ir daudz dažādi tipi. Uzņēmums, lai atvieglotu izmeklēšanas laikā veicamo pārskatu sniegšanu, vienkāršoja ražojuma klasifikācijas kritērijus un panāca, ka tika sagrupēts ražoto un pārdoto ražojumu tipu skaits. Taču tas nemaina faktu, ka IP laikā uzņēmums ražoja un uz ES pārdeva vairākus stiepļu un dzīslu tipus. Lai ierobežotu šķērskompensācijas risku starp dažādiem ražojumu veidiem, uzņēmums piedāvāja ievērot trīs minimālās importa cenas – vienu stieplēm un divas dzīslām atkarībā no to diametra. Taču 88. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības nebija pieņemamas.14. NOSAUKUMA MAIŅA(90) Viens no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag, pēc IP šīs izmeklēšanas laikā mainīja savu nosaukumu uz Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Grozījums nerada būtiskas izmaiņas, kurām varētu būt ietekme uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, un tādēļ secināts, ka galīgie konstatējumi attiecībā uz Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan , and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag ir piemērojami Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan , and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag ,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda plakētu vai neplakētu stiepļu, neleģētā tērauda cinkotu stiepļu un neleģētā tērauda plakētu vai neplakētu vai cinkotu stiepļu vijumu importu, kuriem ir ne vairāk kā 18 stieples, ar oglekļa saturu pēc svara 0,6 % vai vairāk, kuru šķērsgriezuma maksimālais izmērs pārsniedz 3 mm, un kuri atbilst KN kodam ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 un ex 7312 10 69 ( TARIC kodi 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 un 7312 10 69 91).15. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas uzskatīti 1. punktā un ko ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda.Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |Kiswire Qingdao, Ltd , Qingdao | 0 % | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1% | A952 |Visi pārējie uzņēmumi | 46,2 % | A999 |16. Šā panta 2. punktā minētajam uzņēmumam noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.17. Ja vien nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsGalīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 1129/2008 par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (“ PSC stiepļu un dzīslu”) importu. Anulē provizoriski nodrošinātās summas par precēm, uz ko neattiecas 1. panta 1. punkts.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]PIELIKUMSŠīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā.1. Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja uzvārds un amats.2. Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto PSC stiepļu un dzīslu [apjomu], ko pārdod eksportam uz Eiropas Kopienu, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildu kods), (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.Datums un paraksts”[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 306, 15.11.2008., 5. lpp.[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium .


|

52010PC0218

 Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (kopīgi iesniegusi Komisija un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos)  /* COM/2010/0218 galīgā redakcija - NLE 2010/0118 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 6.5.2010COM(2010)218 galīgā redakcija2010/0118 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. .../2010,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) pilnvaru sekmīgu īstenošanu(kopīgi iesniegusi Komisija un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1763/2004, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu Nr. 895/2008, nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) pilnvaru sekmīgu īstenošanu saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP.2.  Ir lietderīgi saskaņot Regulu (EK) Nr. 1763/2004 ar atbilstīgu jaunāko praksi sankciju jomā attiecībā uz noteikumu izstrādi par līdzekļu iesaldēšanu, kompetento iestāžu noteikšanu, atbildību par noteiktiem pārkāpumiem, personas datu aizsardzību un panta izstrādi par Savienības jurisdikciju.3.  Skaidrības labad pilnībā jāpārpublicē daži panti, kuros jāveic grozījumi.2010/0118 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. .../2010,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) pilnvaru sekmīgu īstenošanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. panta 2. punktu,ņemot vērā Padomes 2004. gada 11. oktobra Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) pilnvaru īstenošanu[1],ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,tā kā:4.  Ar Padomes 2004. gada 11. oktobra Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY )[2] pilnvaru sekmīgu īstenošanu, saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP paredz iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas ir ICTY apsūdzēto fizisko personu īpašumā, valdījumā vai turējumā.5.  Ir lietderīgi pielāgot Regulu (EK) Nr. 1763/2004 atbilstīgi jaunākajai praksei sankciju jomā attiecībā uz noteikumu izstrādi par līdzekļu iesaldēšanu, kompetento iestāžu noteikšanu, atbildību par noteiktiem pārkāpumiem, personas datu aizsardzību un panta izstrādi par Savienības jurisdikciju. Skaidrības labad daži panti, kuros jāveic grozījumi, jāpārpublicē pilnībā.6.  Šajā Regulā ir ievērotas pamattiesības un pamatprincipi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā[3], īpaši tiesības uz efektīvu aizsardzību un taisnīgu tiesu, īpašuma tiesības un tiesības uz personas datu aizsardzību. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.7.  Jebkuru fizisku personu datu apstrādei saskaņā ar šo regulu jānotiek, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[4] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[5].8.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1763/2004,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1763/2004 groza šādi.(1) Ar šādu punktu aizstāj 1. panta 1. punktu:„līdzekļi” ir jebkāda veida finanšu aktīvi un ieguvumi, tostarp, bet ne tikai šādi:a) skaidra nauda, čeki, prasījumi skaidrā naudā, vekseļi, maksājumu uzdevumi un citi maksāšanas līdzekļi;b) noguldījumi finanšu iestādēs vai citās iestādēs, kontu atlikumi, parādi un parādu saistības;c) publiski vai privāti tirgojami vērtspapīri un parāda instrumenti, tostarp akcijas un kapitāla daļas, vērtspapīru sertifikāti, obligācijas, parādzīmes, garantijas vērtspapīri, ķīlu zīmes un derivatīvu līgumi;d) procenti, dividendes vai citi ienākumi no aktīviem vai to uzkrātās vai radītās vērtības;e) kredīts, tiesības uz kompensāciju, garantijas, saistību izpildes garantijas vai citas finanšu saistības;f) akreditīvi, konosamenti, pārvedu vekseļi;g) dokumenti, kas apliecina līdzdalību līdzekļos vai finanšu resursos.”(2) Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:„2. pants1. Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir ICTY apsūdzēto un I pielikumā uzskaitīto fizisko personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā.2. Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I pielikumā minētajām fiziskajām personām vai to interesēs.3. Aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir 1. un 2. punktā minēto pasākumu tieša vai netieša apiešana.4. Aizliegums, kas paredzēts 2. punktā, nerada nekādu atbildību fiziskām vai juridiskām personām, organizācijām vai struktūrām, kuras darīja pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus, ja tās nezināja un ja tām nebija vērā ņemamu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā šim aizliegumam.”(3) Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:„3. pants1. Atkāpjoties no 2. panta, II pielikumā ietvertajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī darīt tos pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstošiem, ja tās ir konstatējušas, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:a) vajadzīgi, lai nodrošinātu I pielikumā uzskaitīto personu un viņu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtiku, īri vai hipotēku, medikamentiem un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;b) paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem;c) paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu pastāvīgu parastu turēšanu vai glabāšanu; vaid) vajadzīgi ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi visām dalībvalstīm un Komisijai apsvērumus, kāpēc tā uzskata par vajadzīgu piešķirt īpašu atļauju.2. Dalībvalstis informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar 1. punktu.”(4) Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:„4. pants1. Atkāpjoties no 2. panta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ievēroti šādi nosacījumi:a) uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas tiesvedībā, administratīvajā tiesvedībā vai šķīrējtiesā noteiktas aizturējuma tiesības, kas noteiktas pirms dienas, kurā I pielikumā ietvēra 2. pantā minētās attiecīgās fiziskās personas, vai tiesvedībā, administratīvajā tiesvedībā vai šķīrējtiesā pieņemts spriedums, kas pasludināts pirms minētās dienas;b) līdzekļus vai ekonomiskos resursus izmantos vienīgi, lai izpildītu prasījumus, kas izriet no apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar attiecīgo tiesas spriedumu, ievērojot ierobežojumus, ko nosaka piemērojamie tiesību akti un noteikumi, kuri reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības;c) arests vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no personām, iestādēm vai organizācijām, kas uzskaitītas I pielikumā;d) apgrūtinājuma vai tiesas sprieduma atzīšana nav pretrunā ar attiecīgās dalībvalsts sabiedrisko kārtību.2. Dalībvalstis informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar 1. punktu.”(5) Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:„6. pantsRegulas 2. panta 2. punkts neliedz finanšu iestādēm vai kredītiestādēm Savienībā kreditēt iesaldētos kontus, saņemot līdzekļus, kas ieskaitīti sarakstā iekļauto fizisko vai juridisko personu, vienību vai organizāciju kontā, ja visus šo kontu papildinājumus arī iesaldē. Finanšu iestāde vai kredītiestāde par šādiem darījumiem nekavējoties informē kompetentās iestādes.”(6) Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:„7. pants1. Neskarot piemērojamos noteikumus par ziņojumu sniegšanu, konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, fiziskās un juridiskās personas, uzņēmumi un iestādes:a) II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītajām to valstu kompetentajām iestādēm, kurās tās ir reģistrētas vai atrodas, nekavējoties sniedz visu informāciju, kas veicinātu šīs regulas ievērošanu, piemēram, informāciju par kontiem un summām, ko iesaldē saskaņā ar 2. pantu, un tieši vai netieši nodod šādu informāciju Komisijai; kā arīb) veicot šīs informācijas pārbaudi, sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kuras norādītas II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs.2. Visu informāciju, kas sniegta vai saņemta saskaņā ar šo pantu, izmanto tikai tiem mērķiem, kādiem tā sniegta vai saņemta.”(7) Iekļauj šādu 10.a pantu:„10.a pants1. Komisija apstrādā personu datus, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Šajos uzdevumos ietilpst:a) sagatavot grozījumus šīs regulas I pielikumā;b) konsolidēt I pielikuma saturu elektroniskajā sarakstā, kurā iekļautas personas, grupas un organizācijas, uz kurām attiecas ES finansiālās sankcijas, kas pieejams Komisijas tīmekļa vietnē[6];c) apstrādāt informāciju, kas pamato iekļaušanu sarakstā; kā arīd) apstrādāt informāciju par šīs regulas pasākumu ietekmi, piemēram, iesaldēto līdzekļu vērtība, un informācija par kompetento iestāžu piešķirtajām atļaujām.2. I pielikumā ir iekļauta tikai informācija par sarakstā iekļautām fiziskām personām:a) uzvārds un vārdi, tostarp pseidonīmi un tituli, jā tādi ir;b) dzimšanas datums un vieta;c) valstspiederība;d) pases vai identifikācijas kartes numurs;e) nodokļu maksātāja vai sociālās apdrošināšanas numurs;f) dzimums;g) adrese vai cita informācija par atrašanās vietu;h) amats vai profesija;i) 5. panta ii) punktā minētais paziņošanas datums.3. I pielikumā var būt iekļauta informācija par sarakstā minēto personu ģimenes locekļiem, ja šādas informācijas iekļaušana ir nepieciešama konkrētā lietā tikai sarakstā norādītās fiziskās personas identitātes pārbaudīšanai.4. Komisija attiecīgos datus, kas attiecas uz kriminālnoziegumiem, ko izdarījušas fiziskas personas, un kriminālsodāmību vai drošības pasākumiem, kas attiecas uz šādām personām, var apstrādāt tikai tādā mērā, cik šāda apstrāde ir nepieciešama, lai sagatavotu pamatojumu vai izskatītu attiecīgo fizisko personu iesniegtos apsvērumus, nodrošinot atbilstīgus īpašus aizsardzības pasākumus. Šādus datus nepublisko un nenodod tālāk.5. Šīs regulas nolūkā Komisijas nodaļa, kas minēta II pielikumā, ir noteikta kā „datu administrators” Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) punkta nozīmē, lai ieinteresētās fiziskās personas var izmantot savas tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.”(8) Iekļauj šādu 11.a pantu:„11.a pants1. Dalībvalstis izraugās 3., 4. un 7. pantā minētās kompetentās iestādes un norāda tās II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādām izmaiņām II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, pirms šādas izmaiņas tiek ieviestas.2. Dalībvalstis līdz 2010. gada 15. jūlijam paziņo Komisijai par savām kompetentajām iestādēm, tostarp to kontaktinformāciju, kā arī nekavējoties ziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem.”(9) Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:„12. pantsŠo regulu piemēro:a) Savienības teritorijā, arī tās gaisa telpā;b) visos gaisa kuģos vai kuģos, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā;c) attiecībā uz visām personām Savienības teritorijā vai ārpus tās, kurām ir kādas dalībvalsts valsts piederība;d) visām juridiskām personām, uzņēmumiem vai iestādēm, kas reģistrētas vai izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;e) attiecībā uz jebkuru juridisku personu, iestādi vai organizāciju, kas pilnībā vai daļēji veic jebkāda veida uzņēmējdarbību Savienībā.”(10) Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]PIELIKUMS„II PIELIKUMSTīmekļa vietnes informācijai par 3., 4. un 7. pantā paredzētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai(aizpilda dalībvalstis)BEĻĢIJABULGĀRIJAČEHIJAS REPUBLIKADĀNIJAVĀCIJAIGAUNIJAĪRIJAGRIEĶIJASPĀNIJAFRANCIJAITĀLIJAKIPRALATVIJALIETUVALUKSEMBURGAUNGĀRIJAMALTANĪDERLANDEAUSTRIJAPOLIJAPORTUGĀLERUMĀNIJASLOVĒNIJASLOVĀKIJASOMIJAZVIEDRIJAAPVIENOTĀ KARALISTEAdrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A2. Crisis Response and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.euTālr.:(322) 295 55 85Fakss: (32 2) 299 08 73”[1] OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp.[2] OV L 315, 14.10.2004., 14. lpp.[3] OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.[4] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[5] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/list/consol-list.htm


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0188

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu attiecībā uz vīzu numerāciju  /* COM/2008/0188 galīgā redakcija - CNS 2008/0074 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 14.4.2008COM(2008) 188 galīgā redakcija2008/0074 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu attiecībā uz vīzu numerāciju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Vīzas numurs ir neatņemama vienotas vīzas formas sastāvdaļa. To iekļauj, lai identificētu individuālu vīzu, kuru kāda no dalībvalstīm izdod trešās valsts pilsonim. Numuru iedrukā uz uzlīmes tās izgatavošanas laikā pirms personalizācijas, lai identificētu pazaudētus vai nozagtus dokumentus. Tas arī reģistrē vīzu uzlīmes, lai kontrolētu vīzu krājumus un izsniegto vīzu skaitu. Pašlaik vīzu numurēšana ir daļēji noteikta Regulas (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu, pielikumā[1], un daļēji Komisijas pieņemtajās tehniskajās specifikācijās[2]. Tas sastāv no vīzas numura, pirms kura norādīti izdevējas dalībvalsts burti kā noteikts regulas 3. pielikumā. Pašlaik burts (burti) attiecas uz valstu kodiem, kurus lieto automašīnu numura zīmēm. Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) ir noteikusi standartus mašīnlasāmiem ceļojuma dokumentiem un īpaši attiecībā uz valstu kodiem. Saskaņa ar ICAO standartiem mašīnlasāmās zonas pirmajā rindā jābūt izdevējas valsts 3 burtu ICAO valsts kodam, otrajā rindā jābūt vīzas numuram (izmantojot deviņas zīmes). Vienotām vīzu formām jābūt mašīnlasāmām un tādējādi atbilstošām ICAO standartiem, lai paātrinātu kontroles procesu uz robežas. Tā kā vīzas numurs mašīnlasāmās zonas otrajā rindā ir ierobežots līdz 9 zīmēm, iepriekš radās sarežģījumi ar pašreizējo numerāciju. Pirmkārt, dalībvalstis interpretēja numerāciju pēc saviem ieskatiem (dažas izmantoja vairāk nekā 9 zīmes, kas neietilpa mašīnlasāmajā zonā un tādēļ tā bija tikai daļēji aizpildīta), kas atbilda viņu pašu vīzu uzlīmju ražošanas procesam, bet nebija pilnībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1683/95 un ICAO priekšrakstiem. Tādēļ vīzas mašīnrakstu nolasīt nebija iespējams un dati sistēmā bija jāievada manuāli vai tos vispār nevarēja nolasīt. Otrkārt, tehnisko priekšrakstu vienotai vīzu formai pašreizējais formulējums neparedz pietiekamu zīmju skaitu sēriju numuriem vīzu uzlīmēs tām valstīm, kuras izsniedz lielu skaitu vīzu. Turklāt radās zināma neatbilstība, jo mašīnlasāmajā zonā izmantotais valsts kods atbilst ICAO kodam, bet vīzas uzlīmē izmantotais valsts kods atbilst automašīnu numura zīmju sistēmai. Līdz šim atšķirības nebija tik būtiskas, jo vīzu uz robežas pārbaudīja tikai vizuāli vai arī, nolasot mašīnlasāmo zonu. Tiklīdz stāsies spēkā Vīzu informācijas sistēma (VIS), šķērsojot ārējās robežas robežšķērsošanas vietu, pārbaude tiks veikta, salīdzinot numuru uz vīzas uzlīmes un pases turētāja pirkstu nospiedumus. VIS saņems attiecīgu pieprasījumu par šo vīzu no vīzas uzlīmes numura un pēc tam pārbaudīs, vai vīzas uzrādītāja pirkstu nospiedumi uz robežas sakrīt ar konsulārajā dienestā pieteikuma formā iestrādātajiem nospiedumiem. Vairumā gadījumu pieprasījums VIS tiks ieviests, nolasot vīzas mašīnlasāmo zonu. Tādēļ VIS jāpaļaujas uz unikālu vīzas numuru, kas ir salasāms numurs, kurš uzdrukāts uz vīzas uzlīmes un mašīnlasāmajā zonā. Attiecīgi ir jāmaina vīzas pašreizējā numerācija, lai tas būtu unikāls vīzas uzlīmes numurs, tādējādi izvairoties no situācijas, kad pārbaudes laikā vienu pieprasījuma datu vietā paradās dažādi dati par vīzu. Tajā pat laikā, šķiet, ir pamatoti vīzu uzlīmēm lietot ICAO valstu kodus, lai panāktu atbilstību ICAO standartiem. Attiecībā uz valsts kodu latenta attēlā būtu atbilstīgi mainīt arī to. Tomēr tā kā latenta attēls tiek drukāts ar dobspiedes tehniku, būtu jāmaina iespiedplates, kas ir ļoti dārgi. Latenta attēla nomaiņa nav steidzama, jo tā neattiecas uz numerāciju. Tas jāpielāgo vēlāk, kad būs sagatavoti grozījumi Regulā (EK) Nr. 1683/95, lai tagad izvairītos no augstām izmaksām. |Vispārīgais konteksts VIS, kas ir vīzu datu apmaiņas sistēma, ieviešana ir viena no galvenajām ES politikas iniciatīvām, kuras mērķis ir izveidot brīvības un drošības telpu. VIS uzlabos vienotas vīzas politikas īstenošanu, centrālo vīzu izsniegšanas iestāžu konsulāro sadarbību un konsultācijas, lai veicinātu procedūru attiecībā uz vīzu pieteikumiem, novērstu vīzas pieteikumu iesniegšanu vairākām dalībvalstīm, sekmētu cīņu pret krāpšanu un darbu ārējās robežas robežšķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijā, palīdzēt identificēt un pārsūtīt nelegālos imigrantus un sekmētu „Dublinas II regulas” Regulas (EK) Nr. 343/2003[3] piemērošanu un novērstu draudus dalībvalstu iekšējai drošībai. Šajā kontekstā ir svarīgi, lai robežsargi, kas pārbauda VIS, var izmantot unikālu vīzas uzlīmes numuru, lai atrastu datus par vīzas turētāju, kurus varēs salīdzināt ar robežu šķērsojošas personas pirkstu nospiedumiem. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Tā kā pašreizējais Regulas (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu un papildu tehniskās specifikācijas, noteikumu formulējums ir nepietiekams, lai nodrošinātu saskanīgu un unikālu vīzu uzlīmju numerācijas izmantošanu VIS, ir jāmaina vīzu uzlīmju numerācijas kārtība, pirms VIS stājas spēkā. |Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Dalībvalstu un VIS ekspertiem tika prasīts atzinums, lai saskaņoti atrastu piemērotu vīzu uzlīmju numerāciju. |Ietekmes novērtējums Ja status quo attiecībā uz vīzu numerāciju nemainās, biometriskās pārbaudes Vīzu informācijas sistēmā nenotiks uzticama veidā. Tādēļ ir jāpilnveido pašreizējais vīzu numurēšanas standarts un tā vienota iekļaušana mašīnlasāmā zonā (MRZ) vai jāatrod alternatīvs risinājums. Pašreizējais standarts netika atbalstīts, jo trūka zīmju vietas. Tehniska komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1683/95 6. pantu novērtēja vairākus risinājumus: 1. risinājums Visas dalībvalstis nodrošina, ka to vīzu uzlīmju numuros ir 9 zīmes, kas sākas ar valsts kodu kā pašreiz noteikts tehniskajās specifikācijās un, lai tās ir identiski attēlotas mašīnlasāmās zonas 2. rindā. 2. risinājums Jauno sistēmu ieviestu, arī izmantojot 9 zīmes, bet aizvietojot pašreizējos prefiksus ar atzītiem ICAO (ISO) kodiem, kas sastāv no 3 burtiem (izņemot Vāciju, kas izmanto vienu burtu „D”). Papildus var izmantot 6 zīmes. Šajās zīmēs var būt iekļauti burti un cipari, kas maksimāli veido 2.176.782.335 sērijas numurus. 3. risinājums Drukāt mašīnlasāmās zonas 2. rindā vīzas uzlīmes numuru bez valsts koda. Vīzas izdevēju valsti šāda gadījumā var identificēt mašīnlasāmās zonas 1. rindā. Šāds risinājums dod 999.999.999.999 sērijas numurus. Augšējā labā stūrī valsts kods neparadīsies, jo tas būs nolasāms no mašīnlasāmās zonas. Eksperti uzskatīja, ka visi šie risinājumi nav piemēroti un vienojās par risinājumu atdalīt valsts kodu no vīzas numura. Vīzas numurs, kas sastāv no 9 zīmēm, tiks drukāts vīzas uzlīmes 5. laukumā (augšējais labais stūris). Lai identificētu tukšas vīzas un izveidotu unikālu numuru, valsts kodu, kas pielāgots ICAO kodam, ko izmanto mašīnlasāmajā zonā, drukās fona drukā tieši zem numura (jauns 5.a laukums). Ar šo risinājumu iegūs radīs ne tikai unikālu vīzas uzlīmes numuru, bet būs pieejamas papildu zīmju vietas, tādējādi palīdzot tām dalībvalstīm, kas izsniedz lielu vīzu skaitu. Dalībvalstīm būs jāmaina drukāšanas process un jāizplata jaunās vīzu uzlīmes konsulātiem, pirms VIS sāk darboties. Kad VIS sāks darboties, dalībvalstis varēs pievienot konsulātus pievienot pakāpeniski atbilstīgi reģionālam grafikam. Tās dalībvalstis, kuras nesāks izmantot VIS visur vienlaicīgi, veco vīzu krājumus varēs izmantot šajos reģionos. Citos gadījumos vīzu krājumi ir drošā veidā jāiznīcina. Lai šo priekšlikumu īstenotu, tehniskās specifikācijas ir attiecīgi jāmaina, kad šo priekšlikumu pieņem, jo ir jāpieņem vienotas formas izmaiņas. |2. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Vīzas uzlīmes numurs, kas tiek drukāts ražošanas procesā, jāpielāgo jaunajai VIS un tās juridiskajam pamatam. Vīzas uzlīmes numuram sistēmā jābūt unikālam, lai pareizi identificētu pieprasījuma datus, salīdzinot tos ar pirkstu nospiedumiem pārbaudes laikā. |Juridiskais pamats 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) daļa EK līgumā. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes un Īrijas dalību tiek uzskatīts, ka tās piedalās šajā pasākumā. Pamatregula (EK) Nr. 1683/95 bija pamatojās uz bijušo 100.c pantu EK līgumā. Pēc Amsterdamas Līguma stāšanās spēkā tas netika mainīts vai aizvietots, kā tas bija Regulas (EK) Nr. 539/2001 gadījumā, kas tika pilnībā pārstrādāta saskaņā ar jaunu juridisko pamatu. Rezultātā tiek pieņemts, ka Apvienotā Karaliste un Īrija joprojām piedalās pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar pirmo pīlāru vēl pirms Amsterdamas Līguma stāšanās spēkā. Tādēļ apsvērumi nav pievienoti. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo dalībvalstis vienas pašas nevar sasniegt to pašu rezultātu, tādēļ ir vajadzīga Kopienas rīcība. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: grozījumi Regulā (EK) Nr. 1683/95. |3. IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |Sīkāks priekšlikuma skaidrojums |1. pantsVisas izmaiņas ir iekļautas 1. pantā, kas jāievieš pielikumā attiecībā uz paredzēto sēriju numuru izmaiņām vīzas uzlīmē.Pēdējās divas izmaiņas (5. un 6. pantā) attiecas uz izmaiņām, kas veiktas ar Regulu (EK) Nr. 334/2002[4]. Tajā laikā pielikums netika pieņemts, jo šajā posmā dalībvalstis vēl nebija iesniegušas jaunu vīzas uzlīmi, un tādēļ jaunais paraugs nebija pieejams. Rezultātā regulas pielikums palika nemainīts. Tagad tas ir jāsaskaņo ar jauno modeli, kas ir iekļauts pielikumā. Tā kā 1. punktā minētais drošības elements („zīme, uz kuras attēlotas deviņas vēdekļveidā izkārtotas elipses”) jaunajā vīzā tika aizstāts ar fotogrāfiju, teksts 1. punktā attiecīgi jāaizstāj ar 2.a punkta tekstu un 2.a punkts ir svītrojams.2. pantsŠis pants nosaka īstenošana regulējumu.Paredzēts, ka VIS būs gatava darbam 2009. gada maijā un sāks darboties pēc tam, kad dalībvalstis apstiprinās, ka ir veikušas vajadzīgos pasākumus. Svarīgi, lai dalībvalstis lieto vīzas uzlīmes ar jauniem numuriem pirms VIS sāk darboties, vismaz valstīs, kas pēc grafika pirmās ieviesīs jaunās vīzas; „vecās” vīzas uzlīmes var izmantot citos reģionos, kas nav iekļauti VIS. Tādēļ īstenošanas regulējums stāsies spēkā 2009. gada 1. maijā, neskatoties uz to, ka neizmantotās vīzu uzlīmes varēs izmantot reģionos, kas nav iekļauti VIS. Pēc šīs regulas pieņemšanas Komisija pēc iespējas drīz apstiprinās vajadzīgās tehniskās specifikācijas, lai varētu savlaicīgi pieņemt Lēmumu. Tehniskajās specifikācijās iekļaus vienotu vīzu formu un valsts kods būs laukumā zem valsts vīzas numura (skatīt pielikumu).2008/0074 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu attiecībā uz vīzu numerācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[6],tā kā:(1) Pašreizējais tiesiskais regulējums, kas noteikts 1995. gada 29. maija Regulā (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu[7], un papildu tehniskās specifikācijas, kuras Komisija pieņēma 7.2.1996. un 27.12.2000.[8], nedod iespēju veikt meklēšanu Vīzu informācijas sistēmā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulu (EK) Nr. […] par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un dalībvalstu datu apmaiņu attiecībā uz īstermiņa vīzām (VIS regula)[9].(2) Pašreiz izmantotā numerācijas sistēma nav pietiekama, jo pietiekamu zīmju skaitu uz vīzas, dalībvalstīm, kas piešķir lielu skaitu vīzu, nenodrošina.(3) Tādēļ saskanīga un unikāla vīzu uzlīmju numuru sistēma vajadzīga, lai to varētu pārbaudīt VIS.(4) Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1683/95.(5) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula turpina attīstīt tos Šengenas acquis noteikumus – kā definēts Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumā par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē [10] – kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem minētā nolīguma[11] piemērošanai.(6) Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas ietilpst jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot kopā ar 4. panta 1. punktu Lēmumos 2004/849/EK[12] un 2004/860/EK[13].IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1683/95 groza šādi.1) Regulas 2. pantu papildina ar šādu 3. punktu:„3. Saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto procedūru var nolemt, ka specifikācijas, kas minētas 2. pantā, ir slepenas un tās nepublicē. Šādā gadījumā tās dara pieejamas tikai dalībvalstu izraudzītām struktūrām, kas ir atbildīgas par drukāšanu, un personām, ko atbilstīgi pilnvarojusi kāda dalībvalsts vai Komisija.”2) Regulas 3. pantā svītro 1. punktu.3) Pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Dalībvalstis sāk piemērot šo regulu vēlākais 2009. gada 1. maijā. Dalībvalstis var izmantot atlikušos vīzu krājumus konsulātos, kas nav iekļauti Vīzu informācijas sistēmā (VIS).Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājPIELIKUMSJāpievieno šāds paraugs:[pic]Drošības elementi1. Iestrādāts fotoattēls, kas izveidots pēc augstiem drošības standartiem.2. Optiski mainīga zīme (kinegramma vai tai līdzvērtīga zīme). Mainoties redzes leņķim, dažādā lielumā un dažādās krāsās kļūst redzamas 12 zvaigznes, burts „E” un zemeslode.3. Latents attēls un logotips ar burtu vai burtu kombināciju, kas norāda izsniedzēju dalībvalsti (vai burti „BNL” attiecībā uz Beniluksa valstīm, proti Beļģiju, Luksemburgu un Nīderlandi). Logotips ir gaišs, turot horizontāli, un tumšs, pagriežot par 90o. Izmanto šādus logotipus: A — Austrija, BG — Bulgārija, BNL — Benilukss, CY — Kipra, CZE — Čehijas Republika, D — Vācija, DK — Dānija, E — Spānija, EST — Igaunija, F — Francija, FIN — Somija, GR — Grieķija, H — Ungārija, I — Itālija, IRL — Īrija, LT — Lietuva, LVA — Latvija, M — Malta, P — Portugāle, PL — Polija, ROU — Rumānija, S — Zviedrija, SK — Slovākija, SVN — Slovēnija, UK — Apvienotā Karaliste.4. Ar lielajiem burtiem rakstīts vārds „vīza” redzams šā laukuma vidū optiski mainīgās krāsās. Atkarībā no redzes leņķa tas redzams zaļš vai sarkans.5. Laukumā ir 9 zīmju vīzas uzlīmes numurs, kas ir uzdrukāts. Izmanto īpašu burtu šriftu.5a. Šajā laukumā ieraksta trīs burtu valsts kodu kā noteikts ICAO dokumentā 9303 par Mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem[14], norādot izdevēju dalībvalsti.„Vīzas uzlīmes numurs” ir trīs burtu valsts kods kā noteikts 5.a laukumā un valsts numurs kā noteikts 5. laukumā.Aizpildāmās iedaļas6. Šī iedaļa sākas ar vārdu „derīga”. Izsniedzēja iestāde norāda teritoriju vai teritorijas, kurās vīza ir derīga.7. Šī iedaļa sākas ar vārdu „no”, un tai pašā rindā seko vārds „līdz”. Izsniedzēja iestāde šeit norāda vīzas derīguma termiņu.8. Šī iedaļa sākas ar vārdiem „vīzas tips”. Izsniedzēja iestāde norāda vīzas kategoriju saskaņā ar šīs regulas 5. un 7. pantu. Tai pašā rindā seko vārdi „ieceļošanas reizes”, „uzturēšanās ilgums” (t.i., iesniedzēja paredzētais uzturēšanās ilgums), kā arī atkal parādās vārds „dienas”.9. Šī iedaļa sākas ar vārdu „izsniegta”, un tajā norāda vietu, kur vīza izsniegta.10. Šī iedaļa sākas ar vārdiem „izsniegšanas datums” (pēc tiem izsniedzēja iestāde ieraksta vīzas izsniegšanas datumu) un tai pašā rindā seko vārdi „pases numurs” (pēc tiem uzrāda vīzas saņēmēja pases numuru).11. Šī iedaļa sākas ar vārdu „Uzvārds, Vārds”.12. Šī iedaļa sākas ar vārdu „piezīmes”. Šo iedaļu izsniedzēja iestāde izmanto, lai norādītu papildu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, ar noteikumu, ka tā atbilst šīs regulas 4. pantam. Šādām piezīmēm neaizpildītas atstāj nākamās divarpus rindiņas.13. Šajā ailē jābūt attiecīgajai mašīnlasāmajai informācijai, lai vienkāršotu kontroli uz ārējām robežām. Mašīnlasāmajā tekstā jābūt drukātam tekstam fona drukā, kas norāda dalībvalsti, kas dokumentu izsniedz. Teksts neietekmē mašīnlasāmo zonu vai iespējas šo zonu nolasīt.Papīrs ir dabiskā krāsā ar sarkanām un zilām zīmēm.Vārdi, kas apzīmē iedaļas, ir angļu un franču valodā. Valsts, kas izsniedz vīzas, var pievienot kādu trešo oficiālo Kopienas valodu. Tomēr pirmajā rindā vārds „vīza” var būt jebkurā Kopienas oficiālajā valodā.[1] OV L 164, 14.07.1995., 1.-4. lpp.[2] 07.02.1996. lēmums 2/96 un 27.12.2000. lēmums COM(2000) 4332, nav publicēti[3] OV L 50, 25.2.2003., 1.-10. lpp.[4] OV L 53, 23.2.2002., 7.-8. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV C […], […], […]. lpp.[7] OV L 164, 14.7.1995., 1.-4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 334/2002 (OV L 53, 23.2.2002., 7. lpp.)[8] 7.2.1996. lēmums 2/96 un 27.12.2000. lēmums COM(2000) 4332, nav publicēti[9] OV L (vēl nav oficiāli pieņemts)[10] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[11] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[12] OV L 368, 15.12.2004., 26.-27. lpp.[13] OV L 370, 17.12.2004., 78. -79. lpp.[14] Izņemot Vāciju: ICAO dokuments 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem nosaka, ka Vācijas valsts kods ir „D”.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0022

Priekšlikums Padomes regula ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC)  /* COM/2008/0022 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.1.2008COM(2008) 22 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1177/2003 pieņēma 2003. gada 16. jūnijā un publicēja Oficiālajā Vēstnesī 2003. gada 3. jūlijā. 2005. gada 7. septembrī to grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1553/2005, lai attiecinātu uz dalībvalstīm, kuras iestājās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā, un dotu tām papildu laiku pielāgot sistēmas saskaņotajām metodēm un definīcijām, ko izmanto, lai apkopotu Kopienas statistiku.2. Ar EU-SILC regulām paredzēts izveidot vienotu sistēmu Kopienas statistikas sistemātiskai sagatavošanai par ienākumiem un dzīves apstākļiem, ietverot salīdzināmus un savlaicīgus šķērsgriezuma un garengriezuma datus par ienākumiem un nabadzības un sociālās atstumtības līmeni valsts un Eiropas mērogā.3. Saskaņā ar EP un Padomes regulas par EU-SILC 6. pantu katru gadu, sākot no 2005. gada, sistēmā iekļauj sekundārās mērķa jomas (moduļus), lai papildinātu primāros mērķa mainīgos lielumus (gada mainīgie lielumi).4. 2005., 2006., 2007. un 2008. gada moduļos skarta attiecīgi nabadzības nodošana no paaudzes paaudzē, sociālā līdzdalība, dzīvošanas apstākļi, pārlieku lielas parādsaistības un finansiālā atstumtība. Attiecīgais mainīgo lielumu saraksts ir sniegts Komisijas Regulā Nr. 16/2004, 13/2005, 315/2006 un 215/2007.5. 2009. gada moduļa temats ir „materiālā nenodrošinātība” Šajā modulī iekļaujamo mainīgo lielumu sarakstu izstrādāja kopīgā Eurostat un ISG (Sociālās aizsardzības komitejas apakšgrupa, kas nodarbojas ar rādītājiem) darba grupa, piesaistot Dublinas un Bristoles universitāšu metodikas ekspertus.6. Moduļa galvenais mērķis ir ne tikai vienā paņēmienā aptvert specifisku jomu, kas ir saistīta ar sociālo iekļaušanu, bet arī veikt metodikas pētījumus, lai no 2011.–2012. gada varētu pilnveidot nenodrošinātības komponentu pamata (gada) SILC apsekojumā.7. Šā moduļa izstrāde veikta, tieši turpinot darbu, ko sāka Helsinku konferencē (2006. gada 6.–8. novembrī Helsinkos), kura bija veltīta EU-SILC projektam un kurā atzina vajadzību paplašināt EU-SILC nenodrošinātības komponentu.8. Šis modulis arī iekļaujas darba kontekstā, ko materiālās nenodrošinātības jomā veic Sociālās aizsardzības komitejas apakšgrupa, kas nodarbojas ar rādītājiem ( ISG ), jo saistībā ar atklātās koordinācijas metodi sociālās iekļaušanas jomā dalībvalstis un Komisija pastāvīgi uzsvēra vajadzību izstrādāt līdzekļus, lai uzraudzītu nabadzības un sociālās atstumtības daudzdimensiju raksturu un no ienākumiem neatkarīgo dimensiju.9. Komisijas regulas projektu noteikti atbalstīja dalībvalstu sociālas statistikas jomas direktori 2007. gada 17. un 18. septembra sanāksmē, jo visas valstis, izņemot Dāniju, pauda pozitīvu atzinumu par regulas projektu.10. Atbilstoši regulatīvajai procedūrai 2007. gada 8. novembrī Statistikas programmu komitejā (SPK) notika balsojums par ierosināto regulu. Virkne delegāciju pauda iebildumus, jo tās uzskatīja, ka anketas garums un slogs, ko tā rada respondentiem, negatīvi ietekmēs rezultātu kvalitāti. Šaubas pauda, ņemot vērā subjektīvos mainīgos lielumus, galvenokārt informāciju par „neapmierinātām vajadzībām”.11. SPK neatbalstīja priekšlikumu. Vācija, Dānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste un Nīderlande nobalsoja pret (kopā 88 balsis). Rumānija, Itālija, Grieķija, Beļģija, Somija un Polija atturējās (kopā 84 balsis). Visas pārējās dalībvalstis atbalstīja projektu (kopā 173 balsis). EBTA/EEZ valstis atturējās. Šveice atturējās.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem ( EU-SILC )(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem ( EU-SILC )[1] un jo īpaši tās 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu,tā kā:.(1) Regulā (EK) Nr. 1177/2003 ir noteikta vienota sistēma Kopienas statistikas sistemātiskai izveidei par ienākumiem un dzīves apstākļiem, ietverot salīdzināmus un savlaicīgus šķērsgriezuma un garengriezuma datus par ienākumiem un nabadzības līmeni un struktūru un sociālo atstumtību valsts un Eiropas mērogā.(2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1177/2003 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu ir jāveic īstenošanas pasākumi attiecībā uz to sekundāro mērķa jomu un mainīgo lielumu sarakstu, kas katru gadu jāiekļauj EU-SILC šķērsgriezuma komponentā. 2009. gadam ir jāizveido to sekundāro mērķa mainīgo lielumu saraksts, kuri iekļauti modulī par materiālo nenodrošinātību. Tajā jāpievieno mainīgo lielumu kodi un definīcijas.(3) Šajā regulā paredzētie pasākumi nav saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu. Šajā gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) NR. 1177/2003 14. panta 2. punktā paredzēto procedūru Komisija nekavējoties iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem un informē Eiropas Parlamentu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPielikumā ir noteikts sekundāro mērķa mainīgo lielumu saraksts, mainīgo lielumu kodi un definīcijas 2009. gada modulim par materiālo nenodrošinātību, kas jāiekļauj Kopienas statistikas šķērsgriezuma komponentā, kurš attiecas uz ienākumiem un dzīves apstākļiem ( EU-SILC ).2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…]  PIELIKUMSŠajā regulā izmanto šādas vienības, datu vākšanas metodes, pārskata periodus un definīcijas.1. VienībasMērķa mainīgie lielumi attiecas uz trim dažādiem vienību veidiem.Mainīgie lielumi, kas attiecas uz mājokli, vidi, finansiālo spiedienu un ilgstoša patēriņa precēm (izņemot piederošos mobilos telefonus), tiek prasīti mājsaimniecību līmenī un attiecas uz mājsaimniecību kopumā.Katram pašreizējam mājsaimniecības loceklim vai attiecīgā gadījumā visiem izvēlētajiem respondentiem, kam ir 16 gadu un vairāk, jāsniedz informācija par piederošu mobilo telefonu, pamatvajadzībām, neapmierinātām vajadzībām, kā arī brīvā laika un sociālajiem pasākumiem.Bērnu jautājumi attiecas uz visiem mājsaimniecības locekļiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem. Ja viens un tas pats jautājums uzdots, izmantojot individuālo anketu, kas paredzēta 16 vai 17 gadus veciem bērniem, mājsaimniecības respondentam uz jautājumiem jāatbild par bērnu grupu vecumā līdz 18 gadiem vai par bērnu grupu vecumā līdz 16 gadiem. Ja vismaz vienam bērnam nav attiecīgās preces, pieņem, ka visai bērnu grupai mājsaimniecībā nav preces.2. Datu vākšanas metodesAttiecībā uz mainīgajiem lielumiem, ko prasa mājsaimniecības līmenī (1. iedaļa turpmākajā tabulā), datu vākšanas metode ir personīga intervija ar mājsaimniecības respondentu.Attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, ko prasa individuālajā līmenī (2. iedaļa turpmākajā tabulā), datu vākšanas metode ir personīga intervija ar visiem pašreizējiem mājsaimniecības locekļiem, kam ir 16 gadu un vairāk, vai attiecīgā gadījumā — ar katru izvēlētu respondentu.Attiecībā uz bērnu mainīgajiem lielumiem (3. iedaļa turpmākajā tabulā) datu vākšanas metode ir personīga intervija ar mājsaimniecības respondentu.Apkopojamās informācijas rakstura dēļ ir atļautas tikai personiskas intervijas (izņēmuma gadījumā — intervijas ar aizstājēju, ja persona ir īslaicīgā prombūtnē vai nav spējīga atbildēt).3. Pārskata periodiVisi mērķa mainīgie lielumi attiecas uz pašreizējo situāciju kā pārskata periodu, izņemot divus mainīgos lielumus, proti, par mājsaimniecības plāniem saistībā ar mājokļa maiņu, kas attiecas uz nākamajiem sešiem mēnešiem, un mainīgos lielumus par neapmierinātajām vajadzībām, kas attiecas uz pagājušajiem divpadsmit mēnešiem.4. Definīcijas1.  Mājokļu jautājumi2.  Platības trūkums — mainīgais lielums attiecas uz respondenta viedokli/uztveri par platības trūkumu mājoklī.3.  Apkārtējās vides jautājumi —4.  Pieejamība — tā attiecas uz pakalpojumiem, ko mājsaimniecība izmanto, ņemot vērā finanšu, fiziskos, tehniskos un veselības apstākļus. Pakalpojumu pieejamība jānovērtē attiecībā uz fizisko un tehnisko piekļuvi un darba laiku, taču neņemot vērā to kvalitāti, cenu un tamlīdzīgus aspektus.5.  Sabiedriskais transports — autobuss, metro, tramvajs un tamlīdzīgi satiksmes līdzekļi.6.  Pasta vai banku pakalpojumi — skaidras naudas izņemšana, naudas pārskaitīšana un rēķinu apmaksa.7.  Pasta pakalpojumi — vēstuļu un paku nosūtīšana un saņemšana.8.  Ilgstoša patēriņa preces9.  Ilgstoša patēriņa preču piederība attiecas uz piekļuvi īpašai precei vai pakalpojumam, ko mājsaimniecība izmanto privātām vajadzībām. Tā var būt īrēta vai kopīgi izmantota. Ja prece tiek kopīgi izmantota, tai jābūt viegli pieejamai atbilstoši mājsaimniecības vajadzībām.5. Datu nosūtīšana EUROSTATSekundārie mērķa mainīgie lielumi par „materiālo nenodrošinātību” EUROSTAT jānosūta datnē par mājsaimniecības datiem (H) un personisko datu datnē (P), pievienojot primārajiem mērķa mainīgajiem lielumiem.JOMAS UN MĒRĶA MAINĪGO LIELUMU SARAKSTSModulis 2009 | Materiālā nenodrošinātība |Mainīgā lieluma apzīmējums | Kods | Mērķa mainīgais lielums |1. Mājsaimniecības jautājumi, ko uzdod mājsaimniecības līmenī |1.1. Mājoklis mājsaimniecības līmenī |HD010 | Dzīvesvieta, kurā pieejams karsts tekošs ūdens |1 | Jā |2 | Nē |HD010_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |HD020 | Iespējama mājsaimniecības mājokļa maiņa |1 | Jā |2 | Nē |HD020_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |HD025 | Mājokļa maiņas galvenais iemesls |1 | Mājsaimniecība būs spiesta pārvākties, jo mājokļa īpašnieks ir paziņojis/paziņos par līguma pārtraukšanu |2 | Mājsaimniecība būs spiesta pārvākties, jo, neesot formālam līgumam, mājokļa īpašnieks ir paziņojis/paziņos par izvākšanās nepieciešamību |3 | Mājsaimniecība būs spiesta pārvākties izlikšanas vai apķīlāšanas dēļ |4 | Mājsaimniecība būs spiesta pārvākties finansiālu grūtību dēļ |5 | Mājsaimniecība pārvāksies ar ģimeni saistīta iemesla dēļ |6 | Mājsaimniecība pārvāksies ar nodarbinātību saistīta iemesla dēļ |7 | Mājsaimniecība pārvāksies cita iemesla dēļ |HD025_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (HD020=2) |HD030 | Platības trūkums mājoklī |1 | Jā |2 | Nē |HD030_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |NAV OBLIGĀTS — Mājoklis mājsaimniecības līmenī |HD035 | Mājokļa lielums kvadrātmetros |0-999 | Kvadrātmetri |HD035_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |1.2. Vide mājsaimniecības līmenī |HD040 | Visapkārt mētājas atkritumi |1 | Ļoti bieži |2 | Bieži |3 | Dažreiz |4 | Reti vai nekad |HD040_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |HD050 | Bojāta infrastruktūra (autobusa pieturas, ielu apgaismojums, ielu segums utt.) |1 | Ļoti bieži |2 | Bieži |3 | Dažreiz |4 | Reti vai nekad |HD050_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |HD060 | Sabiedriskā transporta pieejamība |1 | Ar lielām grūtībām |2 | Ar nelielām grūtībām |3 | Viegli |4 | Ļoti viegli |HD060_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (mājsaimniecība neizmanto sabiedrisko transportu) |HD070 | Pasta vai banku pakalpojumu pieejamība |1 | Ar lielām grūtībām |2 | Ar nelielām grūtībām |3 | Viegli |4 | Ļoti viegli |HD070_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (mājsaimniecība neizmanto pakalpojumus) |1.3. Finansiālais spiediens mājsaimniecības līmenī |HD080 | Nolietotu mēbeļu aizstāšana |1 | Jā |2 | Nē, jo mājsaimniecība to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD080_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |1.4. Ilgstoša patēriņa preces mājsaimniecības līmenī |HD090 | Interneta savienojums |1 | Jā |2 | Nē, jo mājsaimniecība to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD090_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |HD100 | DVD atskaņotājs |1 | Jā |2 | Nē, jo mājsaimniecība to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD100_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |2. Jautājumi, kurus uzdod individuālā līmenī |2.1. Ilgstoša patēriņa preces individuālā līmenī |PD010 | Mobilais telefons |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |PD010_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |2.2. Individuālās pamatvajadzības |PD020 | Nolietotu apģērbu aizstāj ar jaunu (nevis lietotu) apģērbu |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |PD020_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |PD030 | Divi pāri derīgu apavu (tostarp viens pāris apavu, kas izmantojams visos laika apstākļos) |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |PD030_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |2.3. Neapmierinātas individuālās vajadzības |PD040 | Nav apmierināta vajadzība iegādāties zāles/medicīnas iekārtu |1 | Jā, bija vismaz viens gadījums |2 | Nē, nebija šāda gadījuma |PD040_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |PD045 | Galvenais iemesls, kāpēc nevarēja apmierināt vajadzību iegādāties zāles/medicīnas iekārtu |1 | Nevarēja atļauties (par dārgu) |2 | Zāles/medicīnas iekārta nebija pieejama |3 | Nevarēja atrast laiku, jo bija jāstrādā, jāaprūpē bērni vai citas personas |4 | Pārāk tālu jābrauc/nav transportlīdzekļa |5 | Bailes no zālēm/ārstēšanas |6 | Gribēja pagaidīt un paskatīties, vai veselība pati uzlabosies |7 | Nezināja, kur nopirkt |8 | Cits iemesls |PD045_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (PD040=2) |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |2.4. Brīvā laika un sociālie pasākumi individuālā līmenī |PD050 | Vismaz reizi mēnesī tiekas ar draugiem/ģimeni, lai kopā iedzertu/paēstu |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |PD050_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |PD060 | Regulāri piedalās brīvā laika pasākumā, piemēram, nodarbojas ar sportu, iet uz kino, koncertu |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |PD060_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |PD070 | Katru nedēļu tērē mazu naudas summu savām vajadzībām |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |PD070_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-3 | Persona, kas nav izvēlēts respondents |3. Bērnu jautājumi, ko uzdod mājsaimniecības līmenī |3.1. Visu mājsaimniecības bērnu pamatvajadzības |HD110 | Jauns (nelietots) apģērbs |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD110_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD120 | Divi pāri derīgu apavu (tostarp viens pāris apavu, kas izmantojams visos laika apstākļos) |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD120_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD130 | Svaigi augļi un dārzeņi reizi dienā |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD130_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD140 | Trīs maltītes dienā |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD140_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD150 | Viena maltīte ar gaļu, vistu vai zivi (vai veģetāru ekvivalentu) dienā |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD150_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |3.2. Visu mājsaimniecības bērnu izglītības vai brīvā laika vajadzības |HD160 | Vismaz viens vienas nedēļas brīvdienu ceļojums gadā |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD160_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD170 | Mājās ir vecumam atbilstošas grāmatas |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD170_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD180 | Aprīkojums brīvā laika pavadīšanai ārā (velosipēds, skrituļslidas utt.) |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD180_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD190 | Rotaļlietas, ko izmanto telpās (izglītojošas mazu bērnu rotaļlietas, būvkluči, galdiņspēles, datorspēles utt.) |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD190_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD200 | Regulārs brīvā laika pavadīšanas veids (peldēšana, mūzikas instrumenta spēlēšana, jaunatnes organizācijas utt.) |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD200_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD210 | Svinības īpašos gadījumos (dzimšanas dienas, vārda dienas, reliģiski svētki utt.) |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD210_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD220 | Laiku pa laikam uzaicināt draugus spēlēties un uz maltīti |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD220_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD230 | Piedalīšanās skolas ekskursijās un skolas pasākumos, par kuriem jāmaksā |1 | Jā |2 | Nē, jo to nevar atļauties |3 | Nē, jo ir cits iemesls |HD230_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD240 | Piemērota vieta, lai mācītos vai izpildītu mājasdarbus |1 | Jā |2 | Nē |HD240_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD250 | Vieta tuvākajā apkārtnē ārā, kur bērni var droši spēlēties |1 | Jā |2 | Nē |HD250_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |3.3. Visu mājsaimniecības bērnu medicīniskās vajadzības |HD260 | Nav apmierināta vajadzība pēc ārsta vai speciālista konsultācijas |1 | Jā, bija vismaz viens gadījums |2 | Nē, nebija šāda gadījuma |HD260_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD265 | Galvenais iemesls, kāpēc nevarēja apmierināt vajadzību pēc ārsta vai speciālista konsultācijas |1 | Nevarēja atļauties (par dārgu) |2 | Gaidīšanas saraksts |3 | Nevarēja atrast laiku, jo bija jāstrādā, jāaprūpē bērni vai citas personas |4 | Pārāk tālu jābrauc/nav transportlīdzekļa |5 | Cits iemesls |HD265_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (HD260=2) |HD270 | Nav apmierināta vajadzība pēc zobārsta konsultācijas |1 | Jā, bija vismaz viens gadījums |2 | Nē, nebija šāda gadījuma |HD270_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD275 | Galvenais iemesls, kāpēc nevarēja apmierināt vajadzību pēc zobārsta konsultācijas |1 | Nevarēja atļauties (par dārgu) |2 | Gaidīšanas saraksts |3 | Nevarēja atrast laiku, jo bija jāstrādā, jāaprūpē bērni vai citas personas |4 | Pārāk tālu jābrauc/nav transportlīdzekļa |5 | Cits iemesls |HD275_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (HD270=2) |HD280 | Nav apmierināta vajadzība iegādāties zāles/medicīnas iekārtu |1 | Jā, bija vismaz viens gadījums |2 | Nē, nebija šāda gadījuma |HD280_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (nav bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem) |HD285 | Galvenais iemesls, kāpēc nevarēja apmierināt vajadzību iegādāties zāles/medicīnas iekārtu |1 | Nevarēja atļauties (par dārgu) |2 | Gaidīšanas saraksts |3 | Pārāk tālu jābrauc/nav transportlīdzekļa |4 | Cits iemesls |HD285_F | 1 | Mainīgais lielums ir ierakstīts |-1 | Trūkst |-2 | Neattiecas (HD280=2) | [1] OV L 165, 3.7.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1553/2005 (OV L 225, 30.9.2005., 6. lpp.) un Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).