               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.6.2019
            COM(2019) 269 final
            2019/0130(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (kas pievienots priekšlikumam par Padomes lēmumu) pieņemšanas nolūks ir grozīt EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīvu 2014/40/ES par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošā ES politika tiek paplašināta, to attiecinot arī uz EEZ EBTA valstīm (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

                  •
                        Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

                  Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav paredzams, ka Direktīvas 2014/40/ES iekļaušana EEZ līgumā ietekmēs budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               Galvenie pielāgojumi, kurus pieprasa EBTA

               Pielāgojums a): Ir svarīgi nodrošināt, lai Komisijai būtu piekļuve datiem un informācijai, kā tas paredzēts 5. panta 7. punktā. Vajadzības gadījumā Apvienotās komitejas lēmumos tiks iekļauti precīzāki pielāgojumi attiecībā uz Direktīvas 2014/40/ES īstenošanas tiesību aktiem.

               Pielāgojums b): EEZ EBTA valstu konstitucionālo ierobežojumu dēļ Komisija nevar iekasēt maksas tiešā veidā. Ierosinātais risinājums atbilst EEZ līguma divu pīlāru struktūrai.

               Pielāgojums c): Uz Norvēģiju kopš 1994. gada neattiecas orālai lietošanai paredzētas tabakas aizliegums. Ņemot vērā to, ka orālai lietošanai paredzēta tabaka Norvēģijas tirgū ir vispāratzīts ražojums, ko izmanto 14 % iedzīvotāju (Norvēģijas Statistikas pārvaldes dati, 2017. gads), šis atbrīvojums joprojām ir pamatots. Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus Norvēģijā atbilstoši statistikai par veselības apdraudējumu, kas saistīts ar orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanu un tās lietošanas tendencēm (skaidrots turpmāk tekstā), Norvēģija vēlas pievienot alternatīvu brīdinājumu par ietekmi uz veselību attiecībā uz orālai lietošanai paredzētu tabaku.

               Pēdējo 10–15 gadu laikā Norvēģijā, īpaši jauniešu vidū, ir strauji pieaudzis orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanas apmērs. Mazliet vairāk nekā pirms desmit gadiem jauniešu vidū to lietoja neliels skaits vīriešu, savukārt sievietes to praktiski nelietoja vispār. Pašlaik 16–24 gadu vecumā Norvēģijā to lieto 33 % zēnu un 18 % meiteņu, un nav vērojamas pazīmes, kas liecinātu par šīs tendences samazināšanos. Zviedrijā – otrā valstī, kurā ir atļauta orālai lietošanai paredzētas tabakas pārdošana, jauniešu vidū šāds pieaugums nav novērojams, tāpēc šī ir valstij raksturīga tendence, kas īpaši attiecas uz Norvēģiju.

               Turklāt Norvēģijā aptuveni 20 % sieviešu lietotāju orālai lietošanai paredzētu tabaku turpina lietot arī grūtniecības laikā. Pastāv pārliecinoši pierādījumi, ka orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošana grūtniecības laikā var būt par cēloni samazinātam dzimšanas svaram, paaugstinātam priekšlaicīgu dzemdību un nedzīvdzimšanas riskam. Tāpat arī pastāv pazīmes, kas liecina, ka tā var veicināt preeklampsiju un palielināt elpošanas mazspējas risku jaundzimušajiem un lūpu / aukslēju izkropļojumu risku. Ņemot vērā strauji pieaugošo “snus” (orālai lietošanai paredzētas tabakas) lietošanas apmēru jaunu sieviešu vidū, risks, ka lielāks skaits sieviešu to lietos grūtniecības laikā, turpmākajos gados, iespējams, palielināsies. Sekas var ietekmēt augli vai jaundzimušo un radīt nelabvēlīgus grūtniecības iznākumus un attīstības traucējumus.

               Ņemot vērā valsts īpašos apstākļus, Norvēģijai vajadzētu būt tiesībām brīvi atļaut pievienot alternatīvu brīdinājumu par ietekmi uz veselību attiecībā uz orālai lietošanai paredzētu tabaku, kas laista Norvēģijas tirgū.

               Pielāgojums d): Orālai lietošanai paredzētas tabakas pārdošana Norvēģijā ir atļauta, jo tas ir tradicionāls Norvēģijas tabakas izstrādājums. Šim atbrīvojumam būtu jāpaliek spēkā.

               2019/0130 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt cita starpā grozīt EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija).

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES
                  4
               .

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II pielikums (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija).

               (5)Tādēļ EEZ Apvienotajā komitejā pieņemtās Savienības nostājas pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), ir balstāma uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK, kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.6.2019
            COM(2019) 269 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               ([…]),

               ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK
                  1
               , kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp.

               (2)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Deleģētā direktīva 2014/109/ES (2014. gada 10. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/40/ES II pielikumu, izveidojot galeriju ar ilustratīviem brīdinājumiem, kuri jāizvieto uz tabakas izstrādājumiem
                  2
                .

               (3)Ar Direktīvu 2014/40/ES atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/37/EK
                  3
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un kas tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (4)Norvēģijai būtu jāsaglabā savi pielāgojumi Direktīvai 2001/37/EK attiecībā uz izstrādājumu, kas formulēts Direktīvas 2014/40/ES 2. panta 8. punktā “orālai lietošanai paredzēta tabaka”.

               (5)Ņemot vērā pielāgojumus attiecībā uz Direktīvas 2014/40/ES 2. panta 8. punktā formulēto izstrādājumu, kā arī, pamatojoties uz īpašajiem valsts apstākļiem, ko apstiprina statistika par veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanu un tās lietošanas veidiem, Norvēģijai vajadzētu būt tiesībām brīvi atļaut pievienot alternatīvu papildus brīdinājumu attiecībā uz orālai lietošanai paredzētu tabaku, kā tas norādīts šā lēmuma 1. panta c) apakšpunktā.

               (6)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma II pielikuma XXV nodaļas 3. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/37/EK) tekstu aizstāj ar šādu:

               “32014 L 0040: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.), kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp., kas labota ar:

               - 32014 L0109: Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģēto direktīvu 2014/109/ES (OV L 360, 17.12.2014., 22. lpp.).

               Piemēro pārejas pasākumus, kas noteikti 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās akta pielikumos, kas attiecas uz Bulgāriju (VI pielikuma 7. nodaļa).

               Šā līguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:

               a)direktīvas 5. panta 7. punktam pievieno šādu daļu:

               “EBTA valstis un attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde nodrošina Komisijai piekļuvi visiem sniedzamajiem datiem un informācijai.”

               b)direktīvas 7. panta 13. punktam pievieno šādu daļu:

               “Gadījumos, kas attiecas uz EBTA valstu ražotājiem un importētājiem, EBTA Uzraudzības iestāde iekasē visas Komisijas noteiktās maksas.”

               c)Attiecībā uz Norvēģiju direktīvas 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

               Ņemot vērā īpašos valsts apstākļus, ko apstiprina statistika par veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanu un tās lietošanas veidiem, Norvēģijas tirgū laistajai tabakai, kas paredzēta orālai lietošanai, var izmantot šādu alternatīvu brīdinājumu par ietekmi uz veselību:

               “Šis tabakas izstrādājums palielina risku, ka auglim tiks nodarīts kaitējums un bērns piedzims nedzīvs”.”

               d)Aizliegums 17. pantā neattiecas uz 2. panta 8. punktā formulētā izstrādājuma laišanu tirgū Norvēģijā. Šī atkāpe neattiecas uz aizliegumu pārdot 2. panta 8. punktā definēto izstrādājumu tādā formā, kas atgādina pārtikas produktus. Norvēģija aizliedz 2. panta 8. punktā definētā izstrādājuma eksportu uz visām šā līguma līgumslēdzējām pusēm, izņemot Zviedriju.

               e)Direktīvas 30. pantā vārdus “2017. gada 20. maijam” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “vienu gadu pēc datuma, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/40/ES”.

               Direktīvas 30. panta a) un c) apakšpunktā vārdus “2016. gada 20. maija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “datuma, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/40/ES”.

               Direktīvas 30. panta b) apakšpunktā vārdus “2016. gada 20. novembra” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “sešus mēnešus pēc datuma, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/40/ES”.”

               2. pants

               Direktīvas 2014/40/ES, kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp., un Deleģētās direktīvas 2014/109/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  4*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, [...].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 360, 17.12.2014., 22. lpp.

                     (3)

                        OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.

                     (4)
                  *
                        Konstitucionālās prasības ir norādītas.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības[Paplašināta ES, Islandes un Norvēģijas sadarbība klimata jomā]
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami drīz pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

                  EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”, lai ļautu EEZ EBTA valstīm (šajā gadījumā Norvēģijai un Islandei) EEZ satvarā sadarboties ar ES nolūkā līdz 2030. gadam sasniegt to attiecīgos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Apvienotās komitejas lēmums saskan arī ar citām Savienības politikas jomām, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

                  Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                     1
                   par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Tiek ierosināts grozīt EEZ līguma 31. protokolu, lai EEZ EBTA valstis varētu piedalīties ES satvarā. Ietekme uz budžetu nav paredzēta.

               5.CITI ELEMENTI

               Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               5.1.Iekļaušana 31. protokolā

               Direktīva 2003/87/EK ir iekļauta EEZ līguma XX pielikumā, un Direktīva (ES) 2018/410, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, tiks iekļauta minētajā pielikumā ar atsevišķu Apvienotās komitejas lēmumu.

               Regulā (ES) 2018/841 un Regulā (ES) 2018/842 ir noteikti atļautie emisijas līmeņi katrai valstij. Turklāt tajās ir reglamentēta valstu piekļuve elastības mehānismiem attiecībā uz to pamatpienākumu izpildi un noteikts, kā jāveic zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes uzskaite. Minētajās regulās nav noteikts, ar kādiem līdzekļiem sasniedzami tajās noteiktie mērķi, kā arī tās nerada tiesības vai neuzliek pienākumus ekonomikas dalībniekiem.

               Islande un Norvēģija savus attiecīgos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus 2030. gadam plāno sasniegt, EEZ līguma satvarā piemērojot un iedarbīgi īstenojot Regulu (ES) 2018/841 un Regulu (ES) 2018/842, kā arī Direktīvu 2003/87/EK. Saskaņā ar EEZ līguma VI daļu, kurā ietverts tā 78. pants, EEZ līguma 31. protokolā ir noteikts atbilstīgs konteksts šādai Savienības un EEZ valstu sadarbībai jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Regulas (ES) 2018/841 un Regulas (ES) 2018/842 iekļaušana EEZ tiesību aktu kopumā, izdarot grozījumus EEZ līguma 31. protokolā, rada tāda paša veida juridiskas saistības kā to iekļaušana EEZ līguma pielikumā. Ja Līgumslēdzējas Puses par to vienojas, EBTA Uzraudzības iestāde un EBTA Tiesa 31. protokolā iekļauto tiesību aktu un noteikumu ievērošanu var uzraudzīt un nodrošināt tādā pašā mērā kā tad, ja tie būtu iekļauti pielikumā. Tādēļ tiek ierosināts piemērot EEZ līguma VII daļu, t. i., EEZ līgumā paredzētās uzraudzības un strīdu izšķiršanas parastās procedūras.

               Tomēr tādējādi netiek uzlikts pienākums iekļaut turpmākus tiesību aktus. Šāda nošķiršana ir svarīga Islandei un Norvēģijai, jo šis lēmums par sadarbību neattiecas uz jomām, kuras EEZ līguma Līgumslēdzējām Pusēm ir pienākums iekļaut EEZ tiesību aktu kopumā.

               Iekļautie tiesību akti un noteikumi neattiecas uz Lihtenšteinu.

               5.2.Pamatojums un ierosinātie risinājumi – Regula 2018/841

               6. panta 2. punkts – pārejas periods

               Pamatojums

               Attiecībā uz Islandi apmežotas zemes uzskaitei UNFCCC vajadzībām konsekventi ir izmantots 50 gadu pārejas periods, kas ir pienācīgi pamatots un pārskatīts, pamatojoties uz IPCC vadlīnijām.

               8. panta 7. punkts – process un termiņi attiecībā uz valstu mežsaimniecības uzskaites plāniem

               Pamatojums

               Ņemot vērā ZIZIMM regulas 8. panta 7. un 8. punkta iekļaušanu un vispārējos pielāgojumus attiecībā uz EEZ līguma VII daļas un 1. protokola piemērošanu, EBTA valstīm jāiesniedz ierosinātie references līmeņi un jāizvirza eksperti dalībai EBTA Uzraudzības iestādē, bet tikai pēc Apvienotās komitejas lēmuma stāšanās spēkā. No tā un no ierosinātā vispārējā pielāgojuma attiecībā uz apspriešanos ar ekspertiem izriet, ka Eiropas Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde ar izvirzītajiem ekspertiem apspriežas tāpat kā Komisija apspriežas ar Eiropas Savienības dalībvalstu ekspertiem.

               Saskaņā ar EEZ līguma 109. pantu un 1. protokolu EBTA Uzraudzības iestādei un Eiropas Komisijai jāsadarbojas, jāapmainās ar informāciju un savstarpēji jāapspriežas. Ja, balstoties uz tehniskajiem novērtējumiem un tehniskajiem ieteikumiem, kas izriet no šīs procedūras, tas vajadzīgs, EBTA valstīm jāpaziņo EBTA Uzraudzības iestādei savi pārskatītie ierosinātie meža references līmeņi. No šīs procedūras izrietošos EBTA valstu meža references līmeņus noteiks EBTA Uzraudzības iestāde, un tie ar Apvienotās komitejas lēmumu tiks iekļauti EEZ līguma 31. protokolā kā ZIZIMM regulas 8. panta 8. punktam atbilstīgu Komisijas deleģēto aktu pielāgojumi. Tā kā šī procedūra tiks oficiāli sākta tikai pēc Apvienotās komitejas lēmuma spēkā stāšanās un 8. panta 6. un 7. punktā paredzētā procedūra ilgst vairākus mēnešus, ir jāpielāgo 8. panta 7. punktā minētais termiņš attiecībā uz pārskatītajiem ierosinātajiem references līmeņiem, lai arī EBTA valstīm un EBTA Uzraudzības iestādei būtu pietiekami daudz laika ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju pabeigt šo procedūru arī attiecībā uz EBTA valstu meža references līmeņiem.

               EBTA Uzraudzības iestādes pienākums publicēt EBTA valstu paziņotos ierosinātos meža references līmeņus skaidri neizriet no EEZ līguma 109. pantā un 1. protokolā paredzētajiem pienākumiem, un tāpēc tas ir skaidri paredzēts ierosinātajā pielāgojumā.

               13. panta 2. punkta a) apakšpunkts – atsauce uz Regulu (ES) Nr. 525/2013

               Pamatojums

               Regulas (ES) 2018/841 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka ES dalībvalstīm, lai tās varētu izmantot tajā pašā pantā paredzēto elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi, savā stratēģijā, ko iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 4. pantu, jāiekļauj esoši vai plānoti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt meža piesaistītāju un krātuvju saglabāšanu vai attiecīgi uzlabošanu. Tā kā Apvienotās komitejas lēmums attiecas tikai uz emisiju samazināšanas mērķrādītājiem 2030. gadam, Regulas (ES) Nr. 525/2013 4. pantu EBTA valstīm nepiemēro. Lai nodrošinātu, ka EBTA valstis elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi izmanto ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Savienības dalībvalstis, ar ierosināto pielāgojumu paredz, ka EBTA valstīm ir jāiesniedz specifiskas zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģijas.

               15. panta 2. punkts – EBTA Uzraudzības iestādes informēšana, ko veic centrālais administrators

               Pamatojums

               Ierosinātajā pielāgojumā precizēta EBTA Uzraudzības iestādes loma attiecībā pret centrālo administratoru saskaņā ar Savienības reģistra regulu (Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013), kas ir iekļauta EEZ līguma XX pielikuma 21.ana punktā un pielāgota EEZ vajadzībām. No šiem pielāgojumiem izriet, ka gadījumos, kas attiecas uz EBTA valsts jurisdikcijā esošiem kontiem, ir jāiesaista EBTA Uzraudzības iestāde. Ierosinātais pielāgojums atbilst arī EBTA Uzraudzības iestādes lomai saskaņā ar šajā Apvienotās komitejas lēmumā paredzētajiem vispārīgajiem pielāgojumiem attiecībā uz EEZ līguma VII daļas un 1. protokola piemērošanu.

               II, III, IV un VII pielikums – tabulas

               Pamatojums

               Būtiska informācija par Islandi un Norvēģiju būtu jāiekļauj II, III un VII pielikumā.

               IV pielikuma A iedaļas g) punktā noteikts, ka meža references līmeņiem jāsaskan ar prognozēm, kas paziņotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013. Tā kā Regula (ES) Nr. 525/2013 nav iekļauta EEZ līgumā, Islandei un Norvēģijai nav pienākuma ziņot par prognozēm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013. Tomēr prognozes Eiropas Vides aģentūrai ir paziņotas brīvprātīgi un – attiecībā uz Islandi – arī saskaņā ar divpusējo nolīgumu starp Islandi un Eiropas Savienību, un tās dalībvalstīm par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā
                  2
               . Tas ir precizēts ierosinātajā pielikuma pielāgojumā.

               Attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu līdzīgs pielāgojums nav vajadzīgs, jo Norvēģija un Islande prognozes paziņos saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 18. pantu.

               5.3.Pamatojums un ierosinātie risinājumi – Regula 2018/842

               4. panta 3. punkts – bāzes gada (2005. gads) noteikšana, lai aprēķinātu KCR trajektorijas beigu punktu (2030. gads) attiecībā uz absolūto emisiju sadales apjomu noteikšanu

               Pamatojums

               Līdz 2030. gadam sasniedzamais siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazinājums būtu jānosaka, ņemot vērā pārbaudītās katras dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisijas 2005. gadā, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 2018/842, izņemot SEG emisijas no Direktīvas 2003/87/EK (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, ETS) I pielikumā uzskaitītajām darbībām un verificētās emisijas no iekārtām, kas tika ekspluatētas 2005. gadā un ES ETS tika iekļautas tikai pēc 2005. gada. Saskaņā ar KCR 18. apsvērumu būtu jāturpina piemērot Lēmumā Nr. 406/2009/EK noteiktā pieeja, kas nozīmētu, ka vienam no ievaddatiem jābūt ikgadējam emisiju sadales apjomam 2020. gadam. Norvēģijai un Islandei šādu datu nav, tāpēc tām ikgadējo emisiju sadales apjomu 2030. gadam nevar aprēķināt pēc tās pašas metodoloģijas, ko izmanto attiecībā uz ES dalībvalstīm. Tāpēc būtu jāpielāgo 4. panta 3. punkts, lai precizētu metodoloģiju, kas izmantojama Norvēģijas un Islandes emisiju bāzes gadā (2005. gads) noteikšanai, ņemot vērā līgumā jau iekļautās ETS vērtības. Tādējādi arī tiks vienkāršota to īstenošanas aktu iekļaušana, ar kuriem aprēķina un nosaka ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam.

               EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 152/2012 par ES ETS ir iekļautas EBTA valstu vērtības attiecībā uz 2005. gada ETS emisijām no stacionāriem avotiem, kuras ETS iekļāva no 2013. gada. Šos skaitļus var izmantot, lai aprēķinātu emisijas, kas 2005. gadā radušās nozarēs, uz kurām attiecas ETS direktīva, ciktāl tas ir būtiski attiecībā uz Kopīgu centienu regulu.

               Attiecībā uz EBTA valstīm – 2005. gada ETS skaitļi, kuri saskaņā ar 4. panta 3. punktu jāņem vērā, nosakot ikgadējo emisiju sadales apjomu 2030. gadam, ir izklāstīti papildinājumā, kas jāpievieno aiz IV pielikuma.

               6. panta 1. punkts – anulējamo kvotu skaits, lai nodrošinātu atbilstību KCR

               Pamatojums

               Regulas 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka var anulēt ne vairāk kā 100 miljonus ES ETS kvotu, kas kolektīvi jāņem vērā, lai nodrošinātu atbilstību KCR. Būtu jāpievieno maksimālie Islandei un Norvēģijai piemērojamie skaitļi (skatīt ierosināto vi) pielāgojumu).

               12. panta 2. punkts – EBTA Uzraudzības iestādes informēšana, ko veic centrālais administrators

               Pamatojums

               Ierosinātajā pielāgojumā precizēta EBTA Uzraudzības iestādes loma attiecībā pret centrālo administratoru saskaņā ar Savienības reģistra regulu (Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013), kas ir iekļauta EEZ līguma XX pielikuma 21.ana punktā un pielāgota EEZ vajadzībām. No šiem pielāgojumiem izriet, ka gadījumos, kas attiecas uz EBTA valsts jurisdikcijā esošiem kontiem, ir jāiesaista EBTA Uzraudzības iestāde. Ierosinātais pielāgojums atbilst arī EBTA Uzraudzības iestādes lomai saskaņā ar šajā Apvienotās komitejas lēmumā paredzētajiem vispārīgajiem pielāgojumiem attiecībā uz EEZ līguma VII daļas un 1. protokola piemērošanu.

               I, II un III pielikums

               Pamatojums

               Būtiska informācija par Islandi un Norvēģiju būtu jāiekļauj I, II un III pielikumā. Tas pamatojas uz principu, kas paredz tādu pašu attieksmi kā pret ES dalībvalstīm, un atbilst Komisijas pamatojumam, kurš izklāstīts priekšlikumā Kopīgu centienu regulai (COM(2016) 482 final, 3. lpp.) un tā pamatā esošajā ietekmes novērtējumā.

               5.4.Pamatojums un ierosinātie risinājumi – Regula (ES) 2018/1999

               i) un ii) pielāgojums – attiecīgie panti un to piemērošana

               Pamatojums

               Ar Regulu (ES) 2018/1999 izveido pārvaldības mehānismu, lai nodrošinātu enerģētikas savienības 2030. gada un ilgtermiņa mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu atbilstīgi Parīzes nolīgumam par klimata pārmaiņām. Regula (ES) 2018/1999 ir daļa no paketes “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”. Regulas (ES) 2018/1999 nozīme EEZ tiks novērtēta saskaņā ar EEZ standarta procedūrām. Tas tiks darīts visas paketes “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” novērtējuma ietvaros.

               Regulā (ES) 2018/1999 ietvertas plānošanas un ziņošanas prasības, kas aptver Regulā (ES) 2018/841 un Regulā (ES) 2018/842 paredzētās saistības. Šīs prasības cita starpā aizstāj Regulu (ES) Nr. 525/2013, kas nav iekļauta EEZ līgumā.

               Apvienotās komitejas lēmums attiecas tikai uz tiem tiesību aktiem, kuri ir būtiski attiecīgo Islandes un Norvēģijas emisiju samazināšanas mērķrādītāju 2030. gadam sasniegšanai. Regulā (ES) 2018/1999 iekļauti noteikumi par integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un integrētajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem. Šie noteikumi pārsniedz Apvienotās komitejas lēmuma darbības jomu, jo tie ietver arī plānošanu un ziņošanu attiecībā uz enerģētikas mērķrādītājiem un citiem mērķiem piecās enerģētikas savienības dimensijās. Tāpēc minētie noteikumi nav iekļauti Apvienotās komitejas lēmumā.

               Tomēr Islande un Norvēģija brīvprātīgi apņemas izstrādāt valsts plānus, lai izklāstītu rīcībpolitikas un pasākumus, kuru mērķis ir Regulā (ES) 2018/841 un Regulā (ES) 2018/842 izklāstīto un ar Apvienotās komitejas lēmumu 31. protokolā iekļauto pienākumu izpilde. Minētie plāni tiks iesniegti ES dalībvalstīm, Komisijai un EBTA Uzraudzības iestādei līdz 2019. gada 31. decembrim. Tas ir paredzēts Islandes un Norvēģijas deklarācijā par valstu plāniem saistībā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. [šis lēmums].

               Lai izveidotu pārredzamas un konsekventas uzraudzības, ziņošanas un izpildes sistēmu attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumā paredzētajiem pienākumiem, tiek ierosināts iekļaut tos Regulas (ES) 2018/1999 noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/841 un Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai. Šāda iekļaušana neskar novērtējumu par Regulas (ES) 2018/1999 nozīmi EEZ. Regulas (ES) 2018/1999 būtiskie noteikumi jāiekļauj saprotamā un juridiski pareizā veidā. Tiek ierosināts to darīt veidā, kas līdzīgs tam, ko izmanto, lai EEZ līguma 47. protokolā iekļautu ES tiesību aktu par lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju noteikumus par vīnu tirdzniecību. Tas nozīmē, ka piemērojamie Regulas (ES) 2018/1999 panti tiek uzskaitīti. Daži noteikumi būs nedaudz jāpielāgo, lai tie ietilptu Apvienotās komitejas lēmuma darbības jomā, savukārt citi tiks iekļauti bez pielāgojumiem.

               Iekļautie panti nodrošinās pilnīgu ziņu sniegšanu par siltumnīcefekta gāzu pārskatiem, siltumnīcefekta gāzu rīcībpolitikām un pasākumiem, kā arī par prognozēm.

               Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību, ir iekļauti panti, kuri ir būtiski visaptverošas izskatīšanas veikšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2018/841 un Regulu (ES) 2018/842.

               2. pantā ir sniegts Regulā (ES) 2018/1999 piemērojamo definīciju saraksts. Iekļautas ir tās definīcijas, kas ir būtiskas Regulas (ES) 2018/841 un Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai. Dažas no iekļautajām definīcijām attiecas arī uz jautājumiem, kuri neietilpst lēmuma darbības jomā. Ar pielāgojumu tiek noteikts, ka minētās definīcijas piemēro tikai attiecībā uz šā Apvienotās komitejas lēmuma darbības jomu.

               26. panta 4. punkts – siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas dati

               Pamatojums

               Regulas 26. panta 4. punktā noteikts, ka dalībvalstīm ir pienākums UNFCCC sekretariātam iesniegt nacionālos inventarizācijas ziņojumus. Pienākums iesniegt šādus ziņojumus ir paredzēts UNFCCC. Islande un Norvēģija ir UNFCCC neatkarīgas puses. Islande un Norvēģija iesniegs nacionālos inventarizācijas ziņojumus saskaņā ar savām attiecīgajām no UNFCCC izrietošajām saistībām.

               Tā kā galīgie siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas dati, kurus katru gadu līdz 15. aprīlim iesniedz UNFCCC, ir būtiski, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (ES) 2018/841 un Regulai (ES) 2018/842, ar pielāgojumu tiek nodrošināts, ka Islande un Norvēģija paziņoto datu kopiju iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei tajā pašā dienā, kad dalībvalstis.

               41. pants – dalībvalstu un Eiropas Savienības sadarbība

               Pamatojums

               41. pants reglamentē dalībvalstu un Savienības sadarbību attiecībā uz visiem Regulā (ES) 2018/1999 paredzētajiem pienākumiem. Ar pielāgojumu tiek nodrošināts, ka šī sadarbība attiecas tikai uz Apvienotās komitejas lēmuma darbības jomu.

               42. pants – Eiropas Vides aģentūras sniegta palīdzība

               Pamatojums

               42. pantā noteikts, ka Eiropas Vides aģentūra palīdz Komisijai tās darbā attiecībā uz 15.–21., 26., 28., 29., 37.–39. un 41. panta izpildi. Ar pielāgojumu tiek nodrošināts, ka šāda palīdzība attiecas tikai uz Apvienotās komitejas lēmuma darbības jomu.

               5.5.Pamatojums un ierosinātie risinājumi – Regula (ES) Nr. 525/2013

               7. pants un 19. panta 1. un 3. punkts – inventarizācijas dati un visaptveroša izskatīšana

               Pamatojums

               Lai nodrošinātu, ka 2020. gadā tiek veikta visaptveroša izskatīšana saskaņā ar Regulas (ES) 2018/842 4. panta 3. punktu, ir nepieciešams iekļaut divu Regulas (ES) Nr. 525/2013 pantu daļas. Ar Regulu (ES) 2018/1999 no 2021. gada 1. janvāra tiks atcelta Regula (ES) Nr. 525/2013, tādējādi ziņošanas pienākumi saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 uz Islandi un Norvēģiju neattieksies pirms 2021. gada. Tādēļ ir nepieciešams iekļaut divu Regulas (ES) Nr. 525/2013 pantu daļas, lai uzliktu pienākumu sniegt vajadzīgos inventarizācijas datus un 2020. gadā veikt visaptverošu izskatīšanu.

               Vajadzīgie panti ir iekļauti Apvienotās komitejas lēmumā, norādot sarakstu ar piemērojamajiem pantiem. Tiks piemērotas tikai tās pantu daļas, kas attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu. Islandei un Norvēģijai būs pienākums sniegt attiecīgos datus, lai varētu veikt Regulas (ES) 2018/842 4. panta 3. punktā minēto visaptverošo izskatīšanu par 2020. gadu. Turklāt ar 19. panta 1. un 3. punkta iekļaušanu tiks nodrošināts, ka visaptverošā izskatīšana tiks veikta saskaņā ar minētajos punktos noteiktajām procedūrām.

               Noteikumus piemēro tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu.

               5.6.Pamatojums un ierosinātie risinājumi – Īstenošanas regula (ES) Nr. 749/2014

               Regulas 3.–5., 7.–10., 12.–14., 16., 29., 32.–34., 36. un 37. pants, I–VIII pielikums un XVI pielikuma 2. tabula

               Pamatojums

               Tā kā Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. pants un 19. panta 1. un 3. punkts ir iekļauti, lai tiktu veikta visaptveroša izskatīšana saskaņā ar Regulas (ES) 2018/842 4. panta 3. punktu, ir nepieciešams iekļaut arī Īstenošanas regulas (ES) Nr. 749/2014 par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013, pantus, ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 525/2013.

               Noteikumus piemēro tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu.

               5.7.Pamatojums un ierosinātie risinājumi – vispārīgi pielāgojumi (EEZ līguma VII daļas un 1. protokola piemērošana, atsauces uz ES tiesību aktiem, dalība komitejā, apspriešanās ar ekspertiem, Eiropas Vides aģentūras palīdzība un nepiemērošana Lihtenšteinai)

               Pamatojums

               Tā kā no 79. panta 3. punkta izriet, ka EEZ līguma VII daļa “Noteikumi par iestādēm” uz VI daļu un 31. protokolu attiecas tikai tad, ja tas ir skaidri paredzēts, un tā kā skaidri paredzēta ir tikai noteikumu par lēmumu pieņemšanu piemērošana (sk. 98. pantu), ir ierosināts b) pielāgojums, lai nodrošinātu VII daļas piemērošanu un tādējādi nodrošinātu EBTA Uzraudzības iestādes un EBTA Tiesas veiktu uzraudzību un izpildi, kā paskaidrots iepriekš attiecībā uz iekļaušanu 31. protokolā.

               Tā kā EEZ līguma 1. protokols par horizontālo pielāgošanu sākotnēji attiecas tikai uz EEZ līguma pielikumos minēto tiesību aktu noteikumiem, ir ierosināts c) pielāgojums, lai to attiecinātu arī uz to tiesību aktu noteikumiem, kuri iekļauti 31. protokolā ar Apvienotās komitejas lēmumu.

               Ar Apvienotās komitejas lēmumu 31. protokolā iekļauto tiesību aktu noteikumi attiecas arī uz EEZ līgumā neiekļautiem Eiropas vai Savienības tiesību aktiem, likumiem, noteikumiem, rīcībpolitikām un pasākumiem. Ir ierosināts d) pielāgojums, lai precizētu, ka tie piemērojami tikai tādā apmērā un veidā, kādā tie ir iekļauti Līgumā.

               Lai būtu iespējama Apvienotās komitejas lēmumā paredzētā sadarbība, ir nepieciešams, lai EBTA valstis piedalītos Klimata pārmaiņu komitejā un apspriešanās ar EBTA valstu ekspertiem notiktu uz tāda paša pamata kā apspriešanās ar ES dalībvalstu ekspertiem. Piemēram, kā paskaidrots iepriekš attiecībā uz ierosināto Regulas (ES) 2018/841 (ZIZIMM) 8. panta 7. punkta pielāgojumu attiecībā uz valstu mežsaimniecības uzskaites plānu izveidi un meža references līmeņu noteikšanu, ir nepieciešams apspriesties ar EBTA valstu ekspertiem, lai nodrošinātu nepieciešamo ieguldījumu, apspriešanos un sadarbību un tādējādi – ar šo Apvienotās komitejas lēmumu 31. protokolā iekļauto tiesību aktu noteikumu vienādu īstenošanu un piemērošanu. Ar ierosinātajiem e) un f) pielāgojumiem tiek nodrošināta šāda dalība un apspriešanās arī šajā sakarā.

               Tā kā tiks piemēroti EEZ līguma VII daļas noteikumi, EBTA Uzraudzības iestāde uzraudzīs Apvienotās komitejas lēmumā paredzēto Islandes un Norvēģijas saistību izpildi. Ar ierosināto g) pielāgojumu tiek nodrošināts, ka Eiropas Vides aģentūrai ir pienākums palīdzēt EBTA Uzraudzības iestādei tās darbā, kura mērķis ir lēmumā paredzēto saistību izpilde, piemēram, Islandes un Norvēģijas paziņotās informācijas visaptverošas izskatīšanas veikšanā un kvalitātes nodrošināšanā.

               Tā kā Apvienotās komitejas lēmumā paredzētās paplašinātās sadarbības dalībnieces būs tikai Islande un Norvēģija, ar ierosināto h) pielāgojumu tiek noteikts, ka minēto lēmumu nepiemēro Lihtenšteinai.

               2019/0205 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  [Paplašināta ES, Islandes un Norvēģijas sadarbība klimata jomā]

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti konkrēti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, lai iekļautu Regulu (ES) 2018/841 un Regulu (ES) 2018/842 un saistītos Regulas (ES) 2018/1999, Regulas (ES) Nr. 525/2013 un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 794/2014 noteikumus.

               (5)Tādēļ, lai varētu īstenot šo paplašināto sadarbību, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā vajadzētu pamatoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 207, 4.8.2015., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības[Paplašināta ES, Islandes un Norvēģijas sadarbība klimata jomā]

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. [...]

               [datums],

               ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienība, Islande un Norvēģija ir apņēmušās samazināt savas kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai ierobežotu globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni, un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

               (2)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/841 par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES
                  1
               .

               (3)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013
                  2
               .

               (4)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot konkrētus noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/841 un Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai un ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulā (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013
                  3
               .

               (5)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot konkrētus noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai un ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulā (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu
                  4
               .

               (6)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot konkrētus noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai un ir paredzēti Komisijas 2014. gada 30. jūnija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 749/2014 par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013
                  5
               .

               (7)Ar šo lēmumu Islande un Norvēģija īsteno pasākumu nolūkā sasniegt savus emisiju samazināšanas mērķus, proti, līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

               (8)Šis lēmums neskar to, kā ES, Islande un Norvēģija īsteno Parīzes nolīgumu.

               (9)Budžeta jautājumi EEZ līgumā neietilpst. Tāpēc Regulas (ES) 2018/842 5. panta 6. punkta piemērošana neskar EEZ līguma darbības jomu.

               (10)EBTA Uzraudzības iestādei būtu cieši jāsadarbojas ar Komisiju ikreiz, kad tai saskaņā ar šo lēmumu jāveic ar Islandi un Norvēģiju saistīti uzdevumi.

               (11)EBTA Uzraudzības iestādes un EBTA Tiesas kompetence saskaņā ar šo lēmumu attiecas tikai uz pienākumiem, kas izriet no šā lēmuma.

               (12)Tādēļ šīs paplašinātās sadarbības īstenošanas nolūkā būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 3. pantā (“Vide”) aiz 7. punkta iekļauj šādu punktu:

               “8. a) Islande un Norvēģija sasniegs to attiecīgos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim saskaņā ar šādiem tiesību aktiem:

               -32018 R 0841: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.).

               Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus lasa ar šādiem pielāgojumiem:

               i)regulas 6. panta 2. punktā vārdus “30 gadi” attiecībā uz Islandi lasa kā “50 gadi”;

               ii)regulas 8. panta 7. punktā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstis savus pārskatītos ierosinātos meža references līmeņus attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu EBTA Uzraudzības iestādei dara zināmus ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmuma Nr. xx/xxxx [šis lēmums] stāšanās spēkā. EBTA uzraudzības iestāde publicē ierosinātos meža references līmeņus, ko tai paziņojušas EBTA valstis.”;

               iii)regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz EBTA valstīm lasa šādi:

               “EBTA valsts ir iesniegusi turpmāk aprakstīto zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģiju turpmākajiem vismaz 30 gadiem, kurā iekļauti arī esoši vai plānoti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt meža piesaistītāju un krātuvju saglabāšanu vai attiecīgi uzlabošanu.

               1. Katra EBTA valsts līdz 2020. gada 1. janvārim sagatavo un iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei savu zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģiju turpmākajiem vismaz 30 gadiem. Vajadzības gadījumā EBTA valstīm būtu jāatjaunina šīs stratēģijas līdz 2025. gada 1. janvārim.

               2. EBTA valstu stratēģijas palīdz:

               a) izpildīt EBTA valstīm UNFCCC un Parīzes nolīgumā paredzētās saistības samazināt antropogēnās siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaisti piesaistītājos, kā arī veicināt oglekļa sekvestrēšanas pieaugumu;

               b) sasniegt Parīzes nolīguma mērķi globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni;

               c) panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju ilgtermiņa samazinājumus un sekmēt piesaisti piesaistītājos tiktāl, ciktāl tas ir būtiski ZIZIMM nozarei, saskaņā ar mērķi izmaksefektīvi samazināt EBTA valstu siltumnīcefekta gāzu emisijas, ņemot vērā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomi (IPCC), un kāpināt piesaisti piesaistītājos, tiecoties izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos temperatūras kāpuma ierobežošanas uzdevumus, lai šā gadsimta otrajā pusē panāktu līdzsvaru starp antropogēnām siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un piesaisti piesaistītājos, ievērojot taisnīguma principu un ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas aspektus;

               3. EBTA valstu stratēģijās norāda:

               a) emisiju samazinājumus un piesaistes pieaugumu zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā (ZIZIMM), ņemot vērā šajā nozarē iegūto bioenerģiju un biomateriālus;

               b) ciktāl tas attiecas uz zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību – saistību ar citiem valsts ilgtermiņa mērķiem, plānošanu un citām rīcībpolitikām un pasākumiem.

               4. EBTA valstis savas attiecīgās stratēģijas un jebkādus to atjauninājumus nekavējoties dara zināmus un publisko.

               5. EBTA Uzraudzības iestāde izvērtē, vai EBTA valstu stratēģijas ir piemērotas, lai dokumentētu atbilstību šim pantam.

               6. EBTA valstu zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģijās būtu jāietver turpmāk izklāstītie elementi.

               A. STRATĒĢIJU IZSTRĀDES PĀRSKATS UN PROCESS

               A.1. Kopsavilkums

               A.2. Tiesiskais un politikas konteksts, attiecīgā gadījumā arī indikatīvie atskaites punkti 2040. un 2050. gadam

               B. SATURS

               B.1. ZEMES IZMANTOŠANA, ZEMES IZMANTOŠANAS MAIŅA UN MEŽSAIMNIECĪBA (ZIZIMM)

               B.1.1. Prognozētie emisiju samazinājumi un piesaistes pieaugums 2050. gadā

               B.1.2. Ciktāl iespējams, paredzamās katra avota emisijas un katra SEG veida emisijas

               B.1.3. Iespējas samazināt emisijas un palielināt piesaisti piesaistītājos

               B.1.4. Ciktāl tas ir būtiski attiecībā uz meža piesaistītāju un krātuvju saglabāšanu vai attiecīgi uzlabošanu – pielāgošanās rīcībpolitikas un pasākumi

               B.1.5 Ar meža biomasas pieprasījumu tirgū un ietekmi uz ražu saistītie aspekti

               B.1.6. Ja nepieciešams, sīks modelēšanas izklāsts (tostarp pieņēmumi) un/vai analīze, indikatori u. c.”;

               iv)regulas 15. panta 2. punktā pievieno šādu tekstu:

               “Centrālais administrators ir kompetents veikt šajā pantā minētos uzdevumus, ja ir iesaistītas EBTA valstis. Ja centrālais administrators bloķē darījumu, kurā iesaistīta vai kuru veic EBTA valsts, par to informē EBTA Uzraudzības iestādi.”;

               v)regulas II pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

               “Islande 0,5102

               Norvēģija 0,110 5”;

               vi)regulas III pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

               “Islande1990

               Norvēģija1990”;

               vii) regulas IV pielikuma A iedaļas g) punktā pievieno šādu tekstu:

                     6
                  “Attiecībā uz EBTA valstīm 2021–2025. gada perioda referenču līmenis ir saskanīgs ar prognozēm, kuras ir brīvprātīgi paziņotas Eiropas Vides aģentūrai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013 un –attiecībā uz Islandi – arī saskaņā ar divpusējo nolīgumu starp Islandi un Eiropas Savienību, un tās dalībvalstīm par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā;”

               viii)regulas VII pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

               “Islande-0,0224 -0,0045

               Norvēģija-29,6-35,5”;

               -32018 R 0842: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

               Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus lasa ar šādiem pielāgojumiem:

               i)regulas 4. panta 3. punktā attiecībā uz EBTA valstīm pievieno šādu tekstu:

               “Attiecībā uz EBTA valstīm – nosakot ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam CO2 ekvivalenta tonnās, kā minēts šā panta 1. un 2. punktā, attiecībā uz emisiju sadales apjomu noteikšanu 2030. gadam bāzes gads (2005. gads) balstīsies uz starpību starp kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām 2005. gadā, kas izriet no visaptverošās izskatīšanas, kurā CO2 emisijas no aviācijas uzskata par vienādām ar nulli, un ES ETS iekļautajām 2005. gada emisijām no stacionāriem avotiem ETS darbības jomā 2013. gadam, kā norādīts EEZ Apvienotās komitejas 2012. gada 26. jūlija Lēmuma Nr. 152/2012
                  7
                papildinājuma B daļā, kas pielāgotas, ņemot vērā globālās sasilšanas potenciāla vērtības, kuras pieņemtas ar deleģētu aktu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 6. punkta b) apakšpunktā, vai noteiktas Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ceturtajā novērtējuma ziņojumā (NZ4) (līdz deleģētā akta spēkā stāšanās brīdim). Skaitļi, kuri norāda ES ETS iekļautās 2005. gada emisijas no stacionāriem avotiem un kuri paziņoti EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 152/2012 (NZ2), un šie paši skaitļi ar pārskatītajām globālās sasilšanas potenciāla vērtībām (NZ4), kas jāņem vērā, nosakot ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam saskaņā ar šo pantu, ir izklāstīti papildinājumā.”;

               ii)aiz regulas IV pielikuma pievieno šādu papildinājumu:

               “Papildinājums

               Skaitļi, kuri norāda ES ETS iekļautās EBTA valstu 2005. gada emisijas no stacionāriem avotiem un kuri paziņoti EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 152/2012 (NZ2), un šie paši skaitļi ar pārskatītajām globālās sasilšanas potenciāla vērtībām (NZ4), kas jāņem vērā, nosakot ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam saskaņā ar 4. panta 3. punktu

               1. tabula: 2005. gada ETS emisijas Norvēģijai

                         Siltumnīcefekta gāzes (tonnās)

                        CO2-ekv. (NZ2)

                        CO2-ekv. (NZ4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Kopā

                        25 874 000

                        25 925 000

               2. tabula: 2005. gada ETS emisijas Islandei

                        Siltumnīcefekta gāzes (tonnās)

                        CO2-ekv. (NZ2)

                        CO2-ekv. (NZ4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Kopā

                        935 841

                        940 237

               ”;

               iii)regulas 6. panta 1. punktā vārdus “100 miljonu ES ETS kvotu” aizstāj ar vārdiem “107 miljonus ES ETS kvotu”;

               iv)regulas 12. panta 2. punktā pievieno šādu tekstu:

               “Centrālais administrators ir kompetents veikt šajā pantā minētos uzdevumus, ja ir iesaistītas EBTA valstis. Ja centrālais administrators bloķē darījumu, kurā iesaistīta vai kuru veic EBTA valsts, par to informē EBTA Uzraudzības iestādi.”;

               v)regulas I pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

               “Islande
                     –29 %

               Norvēģija
                     –40 %”;

               vi)regulas II pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

               “Islande

                     4 %

               Norvēģija

                     2 %”;

               vii)regulas III pielikuma tabulu groza šādi:

               (a)tabulā pievieno šādu tekstu:

               “Islande

                     0,2

               Norvēģija

                     1,6”;

               (b)Skaitli “280”, kas norāda maksimālo apjomu kopā, lasa šādi: “281,8”;

               -32018 R 1999: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

               Piemērojamie minētās regulas noteikumi ir uzskaitīti tālāk tekstā, un tos šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

               i)piemērojami tikai šādi minētās regulas noteikumi:

               2. panta 1–10., 12., 13., 15.–17. punkts, 18. pants, 26. panta 2–7. punkts, 29. panta 5. punkta b) apakšpunkts, 37.–42. pants, 44. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 44. panta 2., 3. un 6. punkts, 57. un 58. pants un V–VII, XII un XIII pielikums;

               ii)regulas 2. panta 1–10., 12., 13., un 15.–17. punkts šā punkta nolūkos uz EBTA valstīm attiecas tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/841 un Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu;

               iii)regulas 26. panta 4. punktu attiecībā uz EBTA valstīm lasa šādi:

               “Islande un Norvēģija katru gadu līdz 15. aprīlim iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei saskaņā ar 3. punktu UNFCCC paziņoto galīgo siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datu kopiju.”;

               iv)41. pantu EBTA valstīm piemēro tikai tiktāl, ciktāl tā noteikumi vai daļas ir minēti vai izklāstīti [šajā lēmumā];

               v)attiecībā uz EBTA valstīm 42. pantā aiz pirmā teikuma pievieno šādu teikumu:

               “Eiropas Vides aģentūra palīdz EBTA Uzraudzības iestādei tās darbā tikai attiecībā uz 18. pantu, 26. panta 2.–7. punktu, 29. panta 5. punkta b) apakšpunktu, 37.–39. un 41. pantu.”;

               -32013 R 0525: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (2013. gada 21. maijs) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

               Piemērojamie minētās regulas noteikumi ir uzskaitīti tālāk tekstā, un tos šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

               i)piemērojami tikai šādi minētās regulas noteikumi:

               7. pants un 19. panta 1. un 3. punkts;

               ii)regulas 7. pants un 19. panta 1. un 3. punkts šā punkta nolūkos attiecas uz EBTA valstīm tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu;

               -32014 R 0749: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 749/2014 (2014. gada 30. jūnijs) par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.).

               Piemērojamie minētās regulas noteikumi ir uzskaitīti tālāk tekstā, un tos šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

               i)piemērojami tikai šādi minētās regulas noteikumi:

               3–5., 7–10., 12–14., 16, 29., 32–34., 36. un 37. pants, I–VIII pielikums un XVI pielikuma 2. tabula;

               ii)regulas 3–5., 7–10., 12–14., 16, 29., 32–34., 36. un 37. pants, I–VIII pielikums un XVI pielikuma 2. tabula šā punkta nolūkos attiecas uz EBTA valstīm tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu.

               b)Saskaņā ar EEZ līguma 79. panta 3. punktu Līguma VII daļu (Noteikumi par iestādēm) piemēro šim punktam.

               c)EEZ līguma 1. protokolu (par horizontālo pielāgošanu) šim punktam piemēro mutatis mutandis.

               d)Šajā punktā minētajos vai iekļautajos tiesību aktos un noteikumos sniegtās atsauces uz Savienības tiesību aktiem, noteikumiem, rīcībpolitikām un pasākumiem piemēro tādā apmērā un veidā, kādā attiecīgie tiesību akti, noteikumi, rīcībpolitikas un pasākumi ir iekļauti šajā Līgumā.

               e)Islande un Norvēģija pilnībā piedalās Klimata pārmaiņu komitejas darbā saskaņā ar šajā punktā minētajiem vai iekļautajiem tiesību aktiem un noteikumiem, bet tām nav balsstiesību.

               f) Ja Komisija apspriežas ar dalībvalstu norīkotiem ekspertiem saskaņā ar šajā punktā minētajiem vai iekļautajiem tiesību aktiem un noteikumiem, tā uz tā paša pamata apspriežas ar EBTA valstu norīkotiem ekspertiem.

               g)Eiropas Vides aģentūra palīdz EBTA Uzraudzības iestādei tās darbā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/841 un Regulu (ES) 2018/842.

               h)Šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  8*.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  [...]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  [...]

               Islandes un Norvēģijas deklarācija

               par valstu plāniem saistībā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. [šis lēmums]

               Islande un Norvēģija brīvprātīgi izstrādās valsts plānus, kuros tās izklāstīs, kā tās plāno pildīt saistības, ko tās uzņēmušās līdz ar turpmāk uzskaitīto tiesību aktu iekļaušanu EEZ līguma 31. protokolā:

               -Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (ZIZIMM regula) un

               -Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (Kopīgo centienu regula – KCR).

               Islande un Norvēģija izstrādās savus attiecīgos valsts plānus un līdz 2019. gada 31. decembrim darīs tos pieejamus ES dalībvalstīm, Eiropas Komisijai, EBTA Uzraudzības iestādei un sabiedrībai.

               Plānos būs ietverti šādi galvenie elementi:

               · plāna kopsavilkums;

               ·pārskats par pašreizējām valsts rīcībpolitikām klimata jomā;

               ·valsts kopīgo centienu mērķa un ZIZIMM saistību apraksts;

               ·tādu galveno esošo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt kopīgo centienu mērķa sasniegšanu un ZIZIMM saistību izpildi;

               ·apraksts par pašreizējām valsts siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistēm, kā arī prognozes attiecībā uz kopīgu centienu mērķi un ZIZIMM saistībām, pamatojoties uz esošām rīcībpolitikām un pasākumiem;

               ·plānoto valsts rīcībpolitiku un pasākumu, kurus īsteno, lai sasniegtu kopīgu centienu mērķi un izpildītu ZIZIMM saistības, ietekmes novērtējums, kas ietver salīdzinājumu ar prognozēm, kuras pamatojas uz esošajām rīcībpolitikām un pasākumiem, un esošo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības aprakstu.

                     (1)

                        OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.

                     (3)

                        OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.

                     (5)

                        OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.

                     (6)

                        OV L 207, 4.8.2015., 1. lpp.

                     (7)

                        OV L 309, 8.11.2012., 38. lpp.

                     (8)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.2.2019
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (FMT:ItalicOTIF) 14. Ģenerālajā asamblejā Eiropas Savienības vārdā jāieņem jautājumā par FMT:ItalicOTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanu uz laikposmu no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko pieņem nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Ģenerālās asamblejas 14. sēdē, kura paredzēta 2019. gada 27. februārī, jautājumā par OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanu uz laikposmu no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim. Sanāksmes dokumenti ir pieejami (pēc autentifikācijas) OTIF tīmekļvietnē, sekojot šādai saitei:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF)

               COTIF
                  1
                reglamentē OTIF vadību, tās mērķus, pilnvaras, attiecības ar OTIF dalībvalstīm, kā arī darbību kopumā.

               Tajā ietilpst pati konvencija un tās septiņi papildinājumi, kas nosaka vienotas dzelzceļa tiesības, proti, tehniskās un funkcionālās prasības un tipveida līgumi: Pasažieru starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums; Kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums; Bīstamo kravu starptautiskie dzelzceļa pārvadājumi; Līgums par ritekļu izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē; Līgums par infrastruktūras izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē; Tādu tehnisko standartu apstiprināšana un vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšana, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētajiem dzelzceļa materiāliem; Starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehniskā atzīšana.

               50 valstis ir COTIF līgumslēdzējas puses, to vidū 26 ES dalībvalstis, t. i., visas, izņemot Kipru un Maltu. Kopš 2011. gada arī Savienība ir līgumslēdzēja puse.

               2.2.Nolīgums starp Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju (OTIF)

               Padome 2011. gada 16. jūnijā pieņēma Padomes Lēmumu 2013/103/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju (OTIF) par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.). Nolīgums ir stājies spēkā 2011. gada 1. jūlijā. Padomes Lēmumā ir noteikts, ka Komisija pārstāv Savienību OTIF sanāksmēs. Tajā ir ietverts arī Savienības paziņojums par kompetences īstenošanu un paredzēti Padomes, dalībvalstu un Komisijas iekšējie noteikumi procedūrās saistībā ar OTIF.

               2.3.OTIF Ģenerālā asambleja

               Ģenerālā asambleja ir OTIF augstākā lēmējstruktūra. Tā pieņem lēmumus par konvencijas grozījumu priekšlikumiem. Atkarībā no konkrētā gadījuma pieņemtie grozījumi jāapstiprina divām trešdaļām vai pusei OTIF dalībvalstu.

               Saskaņā ar COTIF 14. panta 2. paragrāfa c) apakšpunktu Ģenerālā asambleja ir kompetenta ievēlēt ģenerālsekretāru uz trīs gadu termiņu, ko var pagarināt ne vairāk kā divas reizes (COTIF 21. panta 2. paragrāfs). Ģenerālās asamblejas reglaments (21. panta 2. paragrāfs) nosaka: “Asamblejas lēmumus principā pieņem ar balsu vairākumu, ko veido kopējais to balsu skaits, kas pienācīgi pārstāvētas sanāksmju telpā balsošanas laikā.”

               Tās kārtējā sēde norisinās reizi trijos gados, un tā var rīkot arī ārkārtas sēdes. Iepriekšējā Ģenerālās asamblejas sēde notika 2018. gada septembrī
                  2
               .

               Savienība un/vai tās dalībvalstis piedalās saskaņā ar COTIF noteikumiem, Ģenerālās asamblejas reglamentu un noteikumiem Nolīgumā par Savienības pievienošanos COTIF.

               2.4.Paredzētie OTIF Ģenerālās asamblejas akti 14. sēdē

               2.4.1.Konteksts

               Ģenerālsekretāra pilnvaru termiņš beidzās 2018. gada 31. decembrī. OTIF 12. Ģenerālā asambleja viņu ievēlēja uz trim gadiem 2015. gada septembrī.

               Ģenerālsekretārs laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim bija jāievēlē 13. Ģenerālajā asamblejā 2018. gada septembrī. Tomēr vienīgais kandidāts, kas kandidēja uz amata vietu, pieteikumu atsauca, lai no 2019. gada 1. janvāra sāktu pildīt citus pienākumus, tāpēc paredzētās vēlēšanas šajā sēdē nevarēja notikt.

               Tāpēc 13. Ģenerālā asambleja uzdeva ģenerālsekretāram 2019. gada 27. februārī sasaukt ārkārtas Ģenerālo asambleju (14. sēdi) ar vienu darba kārtības punktu — nākamā ģenerālsekretāra ievēlēšana. 13. Ģenerālā asambleja pieņēma uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz ģenerālsekretāra amatu, un tas tika publicēts 2018. gada 5. oktobrī. Pienācīgi un pareizi noformētu pieteikumu iesniegšanai tika noteikts termiņš — 2019. gada 5. janvāris.

               Nākamais ģenerālsekretārs savus pienākumus sāks pildīt 2019. gada 8. aprīlī.

               13. Ģenerālajā asamblejā par ģenerālsekretāra pienākumu izpildītāju no 2019. gada 1. janvāra līdz dienai, kad jaunievēlētais ģenerālsekretārs stājas amatā, tika izvirzīts pašreizējais OTIF tehniskā departamenta vadītājs Bas Leermakers.

               2.4.2.OTIF ģenerālsekretāra amatā esošās personas kvalifikāciju profils

               Uzaicinājuma iesniegt pieteikumus pielikumā ir noteikts šāds kvalifikācijas profils:

                        Pieteikuma iesniedzējiem jāatbilst šādām prasībām:

                        1. OTIF dalībvalsts valstspiederība, bet ne obligāti izvirzītājas dalībvalsts valstspiederība.

                        2. Fiziska persona ar daudzu gadu profesionālo pieredzi dažādās darbības jomās, kura ir pierādījusi spēju strādāt amatā ar lielu atbildību.

                        3. Visu trīs OTIF darba valodu (angļu, franču un vācu) zināšanas, kā arī spēja viegli un raiti sagatavot projektus vienā no darba valodām. Pieteikuma iesniedzējiem jāspēj pietiekami labi izteikties pārējās divās valodās, lai varētu vadīt sarunas un sagatavot projektus skaidri un saprotami.

                        4. Iegūts diploms tādā disciplīnā, kas attiecas uz OTIF darbu, vēlams, tiesību zinātnē un politikas zinātnē; priekšrocība būtu zināšanas par starptautiskajām publiskajām tiesībām, dzelzceļa pārvadājumu tiesībām, bīstamo kravu pārvadājumiem, dzelzceļa pārvadājumiem kopumā un pārvadājumu loģistiku.

                        5. Apliecinātas spējas vadīt tādu administrāciju kā OTIF Sekretariāts, izmantojot modernu informācijas tehnoloģiju, kā arī vairāku gadu pieredze personāla vadībā, pamatojoties uz vispārīgiem principiem un īpašiem personāla tiesību aktu noteikumiem, kā arī spēja vadīt organizācijas finansiālos darījumus.

                        6. Zināšanas par starptautisko organizāciju darbību un diplomātiskajām sarunām, profesionālā pieredze starptautisko pārvadājumu nozarē.

                        7. Spēja faktiski pārstāvēt OTIF [OTIF] dalībvalstīs starptautiskā līmenī, īpaši konferencēs, un publiski. Spēja uzstāties starptautiskās konferencēs.

                        8. Visaptveroša izpratne par ekonomikas sakarībām un procesiem (tostarp starptautiskā kontekstā) un pierādīta interese par pārvadājumu nozari un dzelzceļu. Nepieciešama pieredze likumdošanas darbā.

                        9. Vismaz 10 gadus ilga darba pieredze, vēlams, valsts pārvaldē, starptautiskā organizācijā, starptautiskā apvienībā, uzņēmumā, kas darbojas starptautisko pārvadājumu nozarē, vai izglītībā un pētniecībā. Pieteikuma iesniedzējiem vajadzētu būt vismaz desmit gadu pieredzei starptautiskajā jomā, un viņiem jāspēj pierādīt, ka šo gadu laikā viņi veikuši darbību, kurai bijusi būtiska nozīme lēmumu pieņemšanā.

                        10. Starptautisko sarunu ilga pieredze; kandidātiem arī jāspēj tikt galā ar ļoti smagu darba slodzi un jābūt gataviem doties daudzos un laikietilpīgos oficiālos braucienos.

                        Ģenerālsekretāram vajadzētu būt arī dinamiskam komandas dalībniekam, tālredzīgam, pieejamam un izlēmīgam, turklāt ar pieredzi darbā ar citām kultūrām. Pretendentiem jābūt arī spējīgam izstrādāt politiskas, juridiskas, institucionālas un finansiālas koncepcijas.

               Ģenerālajai asamblejai būs jāizvērtē, vai un cik lielā mērā pieteikuma iesniedzēji atbilst uzaicinājuma iesniegt pieteikumus prasībām. Oficiālo sarakstu, kurā norādīti kandidāti, kas iesnieguši pieteikumus, 2019. gada 21. janvārī OTIF Sekretariāts izziņoja kopā ar pieteikumu iesniegšanas laikā saņemto pieteikumu dokumentāciju.

               OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšana ir Ģenerālās asamblejas lēmums, ko pieņem balsošanas procedūrā, kura aprakstīta iepriekš 2.3. iedaļā. Tas stājas spēkā no brīža, kad jaunievēlētais ģenerālsekretārs stājas amatā, tātad, kā paredzams, 2019. gada 8. aprīlī. Ģenerālās asamblejas lēmums rada juridiskās sekas COTIF pusēm, kā sīkāk izklāstīts 4. iedaļā turpmāk.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               3.1.OTIF Sekretariāta oficiāli izziņotais kandidātu saraksts

               Saskaņā ar OTIF Sekretariāta 2019. gada 21. janvāra paziņojumu saraksts ar kandidātiem uz OTIF ģenerālsekretāra amatu laikposmam no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim oficiāli ir šāds (alfabētiskā secībā):

               ·CRINIER Raphaël (Francijas iesniegtais pieteikums);

               ·D’ALFONSO Salvatore (Itālijas iesniegtais pieteikums);

               ·EBNER Stefan (Austrijas iesniegtais pieteikums);

               ·GROOT Hinne (Nīderlandes iesniegtais pieteikums);

               ·KÜPPER Wolfgang (Vācijas iesniegtais pieteikums).

               Jāatzīmē, ka visus piecus pieteikumus iesniedza Eiropas Savienības dalībvalstis.

               3.2.Priekšlikums par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā

               3.2.1.OTIF ģenerālsekretāra uzdevumi un Savienības intereses šajās vēlēšanās

               3.2.1.1.OTIF ģenerālsekretāra uzdevumi

               OTIF ģenerālsekretāra uzdevumi pārsniedz uzdevumus, kas attiecas uz COTIF pārvaldību, piemērošanu un darbību. Ģenerālsekretāram konkrēti ir šādas funkcijas:

               –COTIF 21. panta 4. paragrāfā noteikts: “Ģenerālsekretārs pēc savas iniciatīvas var iesniegt priekšlikumus grozīt Konvenciju.”;

               –ģenerālsekretārs pārstāv OTIF ārējās attiecībās, izstrādā darba programmu, sagatavo budžeta un vadības ziņojumus un vada organizācijas finanšu lietas (COTIF 21. panta 3. paragrāfa b), h) un i) punkts);

               šie uzdevumi ģenerālsekretāram dod zināmu rīcības brīvību;

               –svarīgi ir arī tas, ka ģenerālsekretāram ir diskrēta un neatkarīga loma strīdu izšķiršanā starp līgumslēdzējām pusēm. Saskaņā ar COTIF 21. panta 3. paragrāfa j) punktu viņš “pēc vienas iesaistītās puses lūguma, un, vadoties no vislabākajiem nodomiem, cenšas izšķirt no Konvencijas interpretācijas vai piemērošanas izrietošu strīdu”;

               –Ģenerālsekretārs arī “pēc visu iesaistīto pušu lūguma izsaka savu viedokli strīdos, kas izriet no Konvencijas interpretācijas vai piemērošanas” (COTIF 21. panta 3. paragrāfa k) punkts).

               Tādējādi noteiktas personas ievēlēšana var būtiski ietekmēt uzdevumu izpildes veidu tādā mērā, kas pārsniedz tehniskos jautājumus.

               Tas atspoguļojas arī kvalifikāciju profilā. Cita starpā kandidātam ir jāapliecina “ilgstoša pieredze starptautiskajās sarunās” un “spēja izstrādāt politiskas, juridiskas, institucionālas un finansiālas koncepcijas”.

               3.2.1.2.Savienības intereses vēlēšanās

               Savienība ir būtiski ieinteresēta OTIF ģenerālsekretāra vēlēšanās.

               OTIF darbības ietilpst Savienības kompetencē, un daudzas no tām ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

               Tādējādi Padomes Lēmuma 2013/103/ES I pielikumā iekļauts papildinājums, kurā uzskaitīti tobrīd spēkā esošie Savienības tiesību akti, kas attiecas uz COTIF jautājumiem; sarakstā ir iekļautas vairāk nekā 20 Savienības regulas un direktīvas attiecībā uz Savienības dzelzceļa tiesību aktiem par ekonomisko/tirgus piekļuvi, drošību, savstarpēju izmantojamību un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu.

               Dažās īpašās jomās (piemēram, drošība, dzelzceļa sistēmu savstarpēja izmantojamība) OTIF izstrādāto vienoto noteikumu darbības joma ir tieši saistīta ar Savienības dzelzceļa tiesību normu kopumu, un tāpēc ir nepieciešama precīza saskaņošana, lai izvairītos no pretrunām vai neatbilstības starp abiem prasību kopumiem.

               Iepriekš sniegtie paskaidrojumi
                  3
                liecina, ka ģenerālsekretāram vairākās jomās ir piešķirta ievērojama rīcības brīvība, īpaši priekšlikumu iesniegšanā un strīdu izšķiršanā.

               Tāpēc ģenerālsekretāra rīcība var ietekmēt OTIF darbību jomās, kas tieši saistītas ar Savienības dzelzceļa politikas izstrādi un piemērošanu. Tāpat tā var arī ietekmēt Savienību kā OTIF dalībnieci.

               Ņemot vērā Savienības intereses ģenerālsekretāra ievēlēšanā, Savienībai būtu jāieņem nostāja šajās vēlēšanās.

               3.2.2.Par pieteikumiem

               Pamatojoties uz OTIF Sekretariāta izsūtītajiem dokumentiem, secināms, ka visi pieci kandidāti atbilst prasībām, kas norādītas kvalifikācijas profilā, kas pievienots uzaicinājumam iesniegt pieteikumus.

               Turklāt visus piecus kandidātus ir izvirzījušas dalībvalstis, un viņi ir ES valstspiederīgie.

               Apsvērumi par izvēli, kas jāveic dalībvalstīm, būtu jāizstrādā, ņemot vērā tālāk minēto.

               Pirmkārt, būtu skaidri jānosaka, ka jābalso tikai par tiem kandidātiem, kuri ir Savienības pilsoņi, kurus izvirzījusi kāda dalībvalsts un kuri atbilst visām kvalifikācijas profila prasībām. Lai gan pieteikumu iesniegšanas termiņš ir beidzies, šim pirmajam kritēriju kopumam būtu jāpasargā no pārsteigumiem pēdējā brīdī. Otrkārt, ņemot vērā Savienības īpašās intereses šajā procesā, būtu jābalso par kandidātu, kurš vislabāk atbilst vairākiem ar šīm interesēm saistītiem kritērijiem. Daži no šiem kritērijiem jau ir noteikti uzaicinājumā iesniegt pieteikumus. Cits kritērijs ir saistīts ar prasību par uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, bet tas ir konkrētāks, ņemot vērā Savienības intereses attiecībā uz šīm vēlēšanām.

               Kopumā tiek ierosināts šāds kritēriju saraksts:

                        Iespējamie atlases kritēriji

                        Prasības attiecībā uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus

                        Kompetence ES sakarā

                        Kritērijs, kas nav skaidri minēts uzaicinājuma iesniegt pieteikumus pielikumā: Zināšanas par Eiropas Savienības iestāžu sistēmu un Savienības dzelzceļa tiesību kopumu un politiku (saistībā ar prasību, kas minēta uzaicinājuma iesniegt pieteikumus pielikuma 4. punktā)

                        Tehniskā kompetence

                        Kritēriji, kas minēti uzaicinājuma iesniegt pieteikumus pielikuma 4., 5. un 6. punktā

                        Vispārīgā kompetence

                        Kritēriji, kas minēti uzaicinājuma iesniegt pieteikumus pielikuma 8. un 9. punktā, papildus kritērijiem, kas minēti punktā, kas noslēdz minētajā pielikumā iekļauto prasību sarakstu:

                        Dinamisks komandas dalībnieks, tālredzīgs, pieejams un izlēmīgs, turklāt ar pieredzi darbā ar citām kultūrām.

                        Spēja izstrādāt politiskas, juridiskas, institucionālas un finanšu koncepcijas.

               4. Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               OTIF Ģenerālā asambleja ir ar nolīgumu, proti, ar COTIF, izveidota struktūra. OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšana, par ko Ģenerālā asambleja ir tiesīga lemt, ir akts ar juridiskām sekām. Juridiskās sekas rodas to ģenerālsekretāram uzticēto uzdevumu dēļ, kuri pārsniedz uzdevumus, kas attiecas uz starptautiskā nolīguma vienkāršu pārvaldību, piemērošanu un darbību. Sīkāka informācija ir aprakstīta iepriekš 3.2.2.1. apakšiedaļā. Kā paskaidrots minētajā apakšiedaļā, tādējādi noteiktas personas ievēlēšana var būtiski ietekmēt uzdevumu izpildes veidu tādā mērā, kas pārsniedz tehniskos jautājumus. Tā kā ģenerālsekretārs var iesniegt priekšlikumus, kuru mērķis ir grozīt konvenciju un iejaukties strīdos starp dalībvalstīm, ģenerālsekretārs spēj OTIF darbiem piešķirt politisku un juridisku ievirzi.

               Šo iemeslu dēļ jāsecina, ka OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanai ir juridiskas sekas. Šis lēmums nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz dzelzceļa pārvadājumiem.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 91. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0028 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) 14. Ģenerālajā asamblejā Eiropas Savienības vārdā jāieņem jautājumā par OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanu uz laikposmu no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES
                  4
                Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (“COTIF”).

               (2)OTIF Ģenerālā asambleja tika izveidota saskaņā ar COTIF 13. panta 1. paragrāfa a) punktu (“Ģenerālā asambleja”). Savienība Ģenerālajā asamblejā piedalās saskaņā ar COTIF noteikumiem, Ģenerālās asamblejas reglamentu un noteikumiem Nolīgumā par Savienības pievienošanos COTIF.

               (3)Gaidāms, ka 14. sēdē, kura paredzēta 2019. gada 27. februārī, Ģenerālā asambleja lems par OTIF ģenerālsekretāra ievēlēšanu uz laikposmu no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim.

               (4)Savienība ir būtiski ieinteresēta OTIF ģenerālsekretāra vēlēšanās. OTIF darbības ietilpst Savienības kompetencē, un daudzas no tām ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē. Ģenerālsekretāram vairākās jomās ir piešķirta ievērojamu rīcības brīvība, īpaši priekšlikumu iesniegšanā par COTIF grozījumiem un strīdu izšķiršanā. Tāpēc ģenerālsekretāra rīcība var ietekmēt OTIF darbību jomās, kas tieši saistītas ar Savienības dzelzceļa politikas izstrādi un piemērošanu. Viņa rīcība var arī ietekmēt Savienību kā OTIF dalībnieci. Ņemot vērā Savienības intereses ģenerālsekretāra ievēlēšanā, Savienībai būtu jāieņem nostāja attiecībā uz šīm vēlēšanām.

               (5)Visus piecus pieteikumus uz OTIF ģenerālsekretāra amatu laikposmā no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim iesniedza dalībvalstis, un visi kandidāti ir dalībvalstu valstspiederīgie. Tika novērtēts, ka visi pieci kandidāti atbilst OTIF ģenerālsekretāra amatā esošās personas kvalifikācijas profila prasībām.

               (6)Ir vietā noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem OTIF Ģenerālās asamblejas 14. sēdē, jo paredzētais lēmums attiecas uz Savienības interesēm, ir Savienības kompetencē un ir tai juridiski saistošas.

               (7)Balsis būtu jānodod par kandidātu, kurš ir Savienības pilsonis, kuru izvirzījusi kāda dalībvalsts, kurš atbilst visām prasībām, kas noteiktas OTIF izdotajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, un vislabāk atbilst kritērijiem, kas saistīti ar Savienības īpašajām interesēm attiecībā uz vēlēšanām.

               (8)Tāpēc Savienības nostājai OTIF Ģenerālās asamblejas 14. sēdē būtu jābūt balsot saskaņā ar visiem minētajiem kritērijiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               (1)Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem OTIF Ģenerālās asamblejas 14. sēdē, ir balsot par kandidātu, kurš:

               (a)ir Savienības pilsonis, kuru izvirzījusi kāda dalībvalsts, kurš atbilst visām prasībām, kas noteiktas pielikumā uzaicinājumam iesniegt pieteikumus uz ievēlēšanu OTIF ģenerālsekretāra amatā uz laikposmu no 2019. gada 8. aprīļa līdz 2021. gada 31. decembrim (2018. gada 5. oktobra dokuments SG-18106), un

               (b)vislabāk atbilst šādiem kritērijiem:

               –zināšanas par Eiropas Savienības iestāžu sistēmu un Savienības dzelzceļa tiesību kopumu un politiku;

               –kritērijiem, kas noteikti uzaicinājuma iesniegt pieteikumus pielikuma 4., 5., 6., 8. un 9. punktā;

               –kritērijiem, kas norādīti pēc uzskaitījuma pieteikumu iesniegšanas uzaicinājuma pielikumā, saskaņā ar kuriem tiek meklēta persona, kas ir dinamisks komandas dalībnieks, tālredzīgs, pieejams un izlēmīgs, turklāt ar pieredzi darbā ar citām kultūrām, un spēj izstrādāt politiskas, juridiskas, institucionālas un finansiālas koncepcijas.

               (2)Dalībvalstis balso saskaņā ar 1. punktu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) ar Viļņas protokolu grozītajā redakcijā, kas ir spēkā kopš 2006. gada 1. jūlija.

                     (2)

                        Padomes 2018. gada 18. septembra Lēmums (ES) 2018/1296 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Ģenerālās asamblejas 13. sesijā attiecībā uz dažiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) un tās papildinājumu grozījumiem (OV L 243, 27.9.2018., 11. lpp.).

                     (3)

                        4.1. iedaļa.

                     (4)

                        Padomes 2011. gada 16. jūnija Lēmums 2013/103/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).