               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.9.2020
            COM(2020) 598 final
            2020/0276(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Padome 2020. gada 7. jūlijā pieņēma lēmumu
                     1
                  , ar kuru Eiropas Komisiju pilnvaro sākt sarunas par jaunu protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību, un par minētā nolīguma pašreizējā protokola iespējamu pagarināšanu (darbības termiņš beidzas 2020. gada 13. oktobrī).

                  Pilnvarojumā noteikts: ja sarunas par jaunu protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību, prasītu vairāk laika, nekā gaidīts
                     2
                  , tad, lai nepieļautu zvejas darbību ilgstošu apstāšanos, Komisijai būtu jācenšas ar Kuka Salu valdību vienoties par pašreizējā protokola
                     3
                   termiņa pagarināšanu uz noteiktu laiku – ja iespējams, ne ilgāku par vienu gadu – un līdztekus turpināt centienus panākt vienošanos par jaunu protokolu, kurš ir saskanīgs ar pilnvarojumā noteiktajiem mērķiem.

                  Pirmajā sarunu kārtā (2020. gada 16. jūlijā) Eiropas Savienības un Kuka Salu sarunu vedēji vienojās, ka sarunu sarežģītības dēļ to noslēgšanai būs vajadzīgas vairākas sarunu kārtas. Tādēļ abas puses vienojās par pašreizējā protokola darbības termiņa pagarināšanu par ne vairāk kā vienu gadu, kā paredzēts Padomes pilnvarojumā. Šis pagarinājums tika noteikts ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas tika parafēts 2020. gada 29. jūlijā Briselē un Rarotongā (Kuka Salas).

                  Lai izvairītos no pārtraukumiem Eiropas flotes zvejas darbībās Kuka Salu ūdeņos, Padomes lēmums, ar kuru apstiprina šo nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, jāpieņem laikus, lai abas puses varētu šo nolīgumu parakstīt pirms 2020. gada 13. oktobra, kad beidzas pašreizējā protokola darbības termiņš.

                  Tālab Komisija ierosina, ka Padomei ir jāatļauj parakstīt un provizoriski piemērot šo vēstuļu apmaiņu, kas ļaus pašreizējā protokola darbības termiņu pagarināt par ne vairāk kā vienu gadu.

                  Protokola mērķis ir saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem un Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) ieteikumiem piešķirt Eiropas Savienības kuģiem zvejas iespējas Kuka Salu ūdeņos pieejamā pārpalikuma robežās. Mērķis turklāt ir stiprināt Eiropas Savienības un Kuka Salu valdības sadarbību, lai izveidotu tādas partnerattiecības, kurās abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kuka Salu zvejas zonā.

               Pašreizējais ES un Kuka Salu protokols ļauj ES flotei Kuka Salu ūdeņos zvejot tunzivis, kuru indikatīvās ikgadējās zvejas iespējas ir 7000 tonnu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

                  Atbilstoši zivsaimniecības politikas reformas
                     4
                   prioritātēm zvejas iespējas ES kuģiem Kuka Salu ūdeņos ar protokolu tiek piešķirtas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot WCPFC ieteikumus. Protokols turklāt ļauj Eiropas Savienībai un Kuka Salām ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kuka Salu ūdeņos, un atbalstīt Kuka Salu valdības centienus attīstīt savu zivsaimniecības nozari – tas ir abu pušu interesēs.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

                  Sarunas par jaunu īstenošanas protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam, kur viens no posmiem ir šis priekšlikums par darbības termiņa pagarināšanu, tiek risinātas saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz ĀKK valstīm, konkrēti, ar ES mērķiem, ko tā izvirzījusi demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas ziņā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Izvēlētais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, kura 43. panta 2. punkts izveido kopējo zivsaimniecības politiku, bet 218. panta 5. punktā ir izklāstīta procedūra nolīgumu parakstīšanai starp ES un trešām valstīm.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko ES kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst šiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo atbalstu trešām valstīm.

                  Protokolā, kura darbības termiņš beidzas 2020. gada 13. oktobrī, noteiktā satvara darbības termiņa pagarināšana par vienu gadu ir iederīga sarunu procesā, kura mērķis ir nodrošināt Kuka Salu ūdeņos darbojošās Eiropas flotes zvejas darbību nepārtrauktību.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Izvērtējot 2016.–2020. gada protokolu, notika apspriedes ar ieinteresētajām personām. Tehnisko sanāksmju laikā apspriedes notikušas arī ar dalībvalstu ekspertiem. Šajās apspriedēs secināts, ka protokolu ar Kuka Salām ir lietderīgi atjaunot. Šis priekšlikums par protokola darbības termiņa pagarināšanu ir solis protokola atjaunošanas sarunu procesā.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Kuka Salu zivsaimniecības pārvaldītājiem un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante izvērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 700 000 EUR, un tas pamatojas uz:

               (a)summu, kura attiecībā uz protokolā paredzētajām kategorijām maksājama par piekļuvi zvejas resursiem un kuras apjoms visā protokola darbības termiņa pagarinājuma laikā ir 350 000 EUR/gadā;

               (b)atbalstu Kuka Salu zivsaimniecības nozares rīcībpolitikas attīstībai uz visu protokola darbības termiņa pagarinājuma laiku: 350 000 EUR/gadā. Šis atbalsts visā protokola piemērošanas laikā ir saskaņā ar valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu Kuka Salu jūras zvejas resursu pārvaldību.

               Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
                  5
               .

               Vēstuļu apmaiņā, kas attiecas uz termiņa pagarināšanu, nosaka arī proporcionāla samazinājuma klauzulu gadījumam, ja, sarunām par protokola atjaunošanu noslēdzoties, tas tiktu parakstīts un kļūtu piemērojams pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa pagarinājuma beigām.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Uzraudzības kārtība ir paredzēta protokolā, kura darbības termiņa pagarinājums ir vēstuļu apmaiņas priekšmets.

               2020/0276 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2017. gada 10. maijā stājās spēkā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību
                  6
                (“nolīgums”), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/418
                  7
               . Nolīguma īstenošanas protokola (“protokols”) provizoriskās piemērošanas periods ir četri gadi, un to piemēro kopš 2016. gada 14. oktobra
                  8
               .

               (2)Protokola darbības termiņš beigsies 2020. gada 13. oktobrī.

               (3)Padome 2020. gada 7. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kuka Salām par to, lai noslēgtu jaunu īstenošanas protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam.

               (4)Gaidot, kamēr noslēgsies sarunas par protokola atjaunošanu, Komisija Eiropas Savienības vārdā sarunu ceļā ir apspriedusi nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, ka par ne vairāk kā vienu gadu tiek pagarināts Īstenošanas protokols, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību. Sarunas noslēdzās sekmīgi, un 2020. gada 29. jūlijā vēstuļu apmaiņa tika parafēta.

               (5)Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā mērķis ir ļaut Savienībai un Kuka Salu valdībai turpināt sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku, zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kuka Salu ūdeņos, kā arī ļaut Savienības kuģiem minētajos ūdeņos veikt zvejas darbības.

               (6)Tādēļ nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāparaksta Savienības vārdā, ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts.

               (7)Lai nodrošinātu Savienības kuģu zvejas darbību nepārtrauktību Kuka Salu ūdeņos, nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāpiemēro provizoriski,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina, ka tiek parakstīts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un kā darbības termiņš beidzas 2020. gada 13. oktobrī (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), ar noteikumu, ka minētais nolīgums tiks noslēgts.

               Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izstrādā pilnvaru instrumentu, ar ko personu vai personas, ko izraudzījies nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā sarunvedējs, pilnvaro parakstīt minēto nolīgumu, ar noteikumu, ka tas tiks noslēgts.

               3. pants

               Kamēr nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā nav stājies spēkā, to saskaņā ar tā 6. punktu piemēro provizoriski no 2020. gada 14. oktobra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc tā parakstīšanas dienas.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai ES vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (darbības termiņš beidzas 2020. gada 13. oktobrī).

               1.2.
                     Attiecīgā rīcībpolitikas joma

                  11 – Jūrlietas un zivsaimniecība

                  11.03 – Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un citām starptautiskajām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem (IZPN)

                  11.03.01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

               1.3.
                     Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               ◻ jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  9

               X esošas darbības pagarināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību

               1.4.
                     Mērķi

               1.4.1.
                     Vispārīgie mērķi

                  Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem.

                  IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).

               1.4.2.
                     Konkrētie mērķi

                  Konkrētais mērķis

                  Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus ES ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Jūrlietas un zivsaimniecība: pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos (IZPN) (budžeta pozīcija 11.03.01).

               1.4.3.
                     Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

                  Pašreizējā IZPN protokola darbības termiņa pagarināšana ļauj izvairīties no Eiropas kuģu zvejas darbību pārtraukšanas 2020. gada 13. oktobrī, kad beigsies protokola darbības termiņš. Termiņu paredzēts pagarināt par ne vairāk kā vienu gadu, kamēr nav pabeigtas sarunas par protokola atjaunošanu.

                  Protokols ļauj izveidot stratēģisku partnerību zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību. Protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, nelegālas zvejas apkarošanas un mazapjoma zvejniecības sektora atbalstīšanas jomā.

               1.4.4.
                     Snieguma rādītāji

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

                  Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).

                  Nozvejas dati (datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība.

                  Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).

                  Labvēlīgā ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību pārraudzību un kontroli un zvejniecības, konkrēti, mazapjoma zvejniecības sektora, attīstību.

               1.5.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.
                     Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  Lai izvairītos no pārtraukuma zvejas darbībās, kas notiek saskaņā ar pašreizējo protokolu, paredzēts, ka vēstuļu apmaiņa, ar ko pagarina protokola darbības termiņu, ir piemērojama provizoriski no parakstīšanas dienas, proti, no 2020. gada 14. oktobra, vai no vēlākas parakstīšanas dienas.

               1.5.2.
                     Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Ja ES protokolu nenoslēgs no jauna, ES kuģi vairs nedrīkstēs veikt zvejas darbības, jo nolīgumā ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc ES tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai ES un Kuka Salu sadarbībai.

               1.5.3.
                     Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Izanalizējot Kuka Salu zvejas zonā potenciāli gūto nozveju, pieejamos novērtējumus un zinātniskos ieteikumus, puses ir nolēmušas noteikt tunzivju un tunzivjveidīgo sugu atsauces daudzumu, proti, 7000 tonnu gadā, un paredzēt zvejas iespējas 4 kuģiem tunzivju zvejai ar riņķvadu. Attiecībā uz nozarisko atbalstu ņemta vērā vajadzība nostiprināt Kuka Salu zvejas iestāžu spējas un nacionālās zivsaimniecības stratēģijas prioritātes, proti, zinātnisko pētniecību un zvejas darbību kontroles un monitoringa darbības.

               1.5.4.
                     Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā kompensācija par IZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Kuka Salu valsts budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā finanšu likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir IZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir nacionālu projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.

               1.5.5.
                     Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

                  Neattiecas.

               Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               X Ierobežots ilgums

               ◻
                     Spēkā no 2020. līdz 2022. gadam.

               X
                     Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām – 2020. gadā, uz maksājumu apropriācijām – no 2020. līdz 2022. gadam.

               ◻ Beztermiņa

               Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               pēc kura turpinās normāla darbība.

               Paredzētie pārvaldības veidi
                  10

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība,

               X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               ◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               ◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               ◻ publisko tiesību subjektiem;

               ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.
                     PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.
                     Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Komisija (MARE ĢD sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju attiecīgajā reģionā (Fidži)) nodrošinās protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaistīšanās zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozares atbalsta nosacījumu izpilde.

                  Turklāt IZPN paredz vismaz vienu Apvienotās komitejas ikgadējo sanāksmi, kuras laikā Komisija un Kuka Salu valdība pārskatītu nolīguma un protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un attiecīgā gadījumā finansiālo ieguldījumu.

               2.2.
                     Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.
                     Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Kuka Salu puses.

               2.2.2.
                     Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Paredzēts izvērsts dialogs par nozares rīcībpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī rezultātu kopīga analīze.

                  Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.

               2.2.3.
                     Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.
                     Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un regulāru sadarbību ar Kuka Salu valdību, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma un protokola īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie noteikumi un parastās budžeta un finanšu procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēti trešo valstu bankas konti, kuros iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokolā noteikts, ka finansiālais ieguldījums jāiemaksā norādītajā valdības bankas kontā Kuka Salās.

               3.
                     PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.
                     Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           11

                        no EBTA valstīm
                           12

                        no kandidāt-valstīm
                           13

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        11.03.01

                        Pārvaldības satvara (IZN) izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

                        Dif.

                        Nē

                        Nē

                        Nē

                        Nē

               Jaunveidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidāt-valstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.
                     Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.
                     Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        Nr.

                        2

                        Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

                        ĢD: MARE

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcija
                           14
                        11.0301

                        Saistības

                        (1a)

                        0,700

                        0,700

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0,350

                        0,350

                        0,700

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1b)

                        Maksājumi

                        (2b)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           15

                        Budžeta pozīcija

                        (3)

                        KOPĀ ĢD MARE
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =1a+1b +3

                        Maksājumi

                        =2a+2b

                        +3

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        0,700

                        0,700

                        Maksājumi

                        (5)

                        0,350

                        0,350

                        0,700

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,700

                        0,700

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,350

                        0,350

                        0,700

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu:

                        •KOPĀ darbības apropriācijas (visas izdevumu kategorijas)

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                         KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas izdevumu kategorijas)

                        (6)

                        KOPĀ
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
                        (atsauces summa)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,700

                        0,700

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,350

                        0,350

                        0,700

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

                (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        ĢD: MARE

                        • Cilvēkresursi

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        KOPĀ MARE ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        0,700

                        0,700

                        Maksājumi

                        0,350

                        0,350

                        0,700

               3.2.2.
                     Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        Veids
                           16

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           17
                        ...

                        – Piekļuve

                        Katru gadu

                        0,350

                        0,350

                        4,125

                        61,625

                        – Noz. atbalsts

                        Katru gadu

                        0,350

                        0,350

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        0,700

                        0,700

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPSUMMAS

                        0,700

                        0,700

               3.2.3.
                     Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads
                           18

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           19

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie
                        administratīvie izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.1.
                     Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           20

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        – galvenajā mītnē

                        – delegācijās

                        XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02/12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Protokola īstenošana (maksājumi, ES kuģu piekļuve Kuka Salu ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde), Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, sagatavošanās protokola atjaunošanai, neatkarīgs izvērtējums, likumdošanas procedūras un sarunu risināšana.

                        Ārštata darbinieki

                        Protokola īstenošana: saziņa ar Kuka Salu iestādēm par ES kuģu piekļuvi Kuka Salu ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde, Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, īpaši nozariskā atbalsta īstenošana.

               3.2.4.
                     Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikums/iniciatīva:

               X
                     pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

                  Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa).

               ◻
                     jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot.

               ◻
                     jāpārskata DFS

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.

               3.2.5.
                     Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               X
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               ◻
                     paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads
                           22

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansētāju struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.
                     Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               ◻
                     pašu resursus

               ◻
                     citus ieņēmumus

               Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām◻

                    miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           23

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …………. pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

               Citas piezīmes (piemēram, metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai jebkura cita informācija).

                     (1)

                        PADOMES LĒMUMS, ar ko pilnvaro sākt sarunas par jaunu protokolu, kuru pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību, un par esošā protokola minētajam nolīgumam iespējamu pagarināšanu (ST 8848/20).

                     (2)

                        Konkrēti, Covid-19 pandēmijas izraisītās pašreizējās globālās sanitārās situācijas seku dēļ.

                     (3)

                        Īstenošanas protokols, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (OV L 131, 20.5.2016., 10. lpp.).

                     (4)

                        OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

                     (5)

                        Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).

                     (6)

                        OV L 131, 20.05.2016., 3. lpp.

                     (7)

                        PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/418 (2017. gada 28. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu (OV L 64, 10.03.2017., 1. lpp.).

                     (8)

                        OV L 289, 25.10.2016., 1. lpp.

                     (9)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (10)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (11)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (12)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (13)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (14)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.

                     (15)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (16)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (17)

                        Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi”.

                     (18)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Aizstājiet “N” ar paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021.). Tas pats attiecas uz turpmākajiem gadiem.

                     (19)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (20)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (21)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (22)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Aizstājiet “N” ar paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021.). Tas pats attiecas uz turpmākajiem gadiem.

                     (23)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.9.2020
            COM(2020) 598 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

               Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību par to, lai tiktu pagarināts darbības termiņš Īstenošanas protokolam, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

               Eiropas Savienības vēstule

               Godātie kungi!

               Man ir tas gods apstiprināt, ka esam vienojušies par turpmāk aprakstīto pagaidu kārtību, kādā tiek pagarināts darbības termiņš pašlaik spēkā esošajam (2016. gada 14. oktobris–2020. gada 13. oktobris) protokolam, turpmāk “Protokols”, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību, līdz tiek pabeigtas sarunas par Protokola atjaunošanu.

               Šajā sakarā Eiropas Savienība un Kuka Salu valdība ir vienojušās par turpmāko.

               (1)No 2020. gada 14. oktobra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas Protokola pēdējā darbības gadā piemērojamā režīma termiņš tiek pagarināts ar tiem pašiem nosacījumiem uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu.

               (2)Pagarinājuma ietvaros Savienības finansiālais ieguldījums par kuģu piekļuvi Kuka Salu ūdeņiem atbildīs ikgadējai summai, kas paredzēta Protokola 2. pantā. Šis maksājums tiks veikts vienā reizē ne vēlāk kā trīs mēnešus no dienas, kad provizoriski sāks piemērot šo vēstuļu apmaiņu.

               (3)Šajā nolīgumā par darbības termiņa pagarinājumu paredzētā nozariskā atbalsta summa ir 350 000 EUR. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantā, ne vēlāk kā četru mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, apstiprina ar šo summu saistīto programmu saskaņā ar Protokola 3. pantu. Protokola 3. pantā izklāstītie nosacījumi, kas attiecas uz īstenošanu un nozariskā atbalsta maksājumiem, būs piemērojami mutatis mutandis.

               (4)Gadījumā, ja, sarunām par Protokola atjaunošanu noslēdzoties, tas tiktu parakstīts un kļūtu piemērojams pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa beigām, kas noteikts 1. punktā, tad 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Attiecīgā jau izmaksātā summa tiks atskaitīta no pirmā finansiālā ieguldījuma, kas veicams saskaņā ar jauno Protokolu.

               (5)Šā nolīguma par darbības termiņa pagarinājumu piemērošanas laikā zvejas licences piešķirs Protokolā noteiktajā mērā ar nosacījumu, ka par pēdējo tā piemērošanas gadu ir samaksātas maksas vai avansa maksājumi, kas atbilst Protokola 1. pielikuma 5. iedaļā noteiktajiem.

               (6)Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, tā ir piemērojama provizoriski no 2020. gada 14. oktobra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Tā stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu šīs vēstules saņemšanu un dotu savu piekrišanu tās saturam.

               Ar cieņu

                     …………………………

               Eiropas Savienības vārdā –

               Kuka salu valdības vēstule

               Godātie kungi!

               Man ir tas gods apstiprināt, ka ir saņemta Jūsu šodienas vēstule, kuras teksts ir šāds:

               “Godātie kungi!

               Man ir tas gods apstiprināt, ka esam vienojušies par turpmāk aprakstīto pagaidu kārtību, kādā tiek pagarināts darbības termiņš pašlaik spēkā esošajam (2016. gada 14. oktobris–2020. gada 13. oktobris) protokolam, turpmāk “Protokols”, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību, līdz tiek pabeigtas sarunas par Protokola atjaunošanu.

               Šajā sakarā Eiropas Savienība un Kuka Salu valdība ir vienojušās par turpmāko.

               (1)No 2020. gada 14. oktobra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas Protokola pēdējā darbības gadā piemērojamā režīma termiņš tiek pagarināts ar tiem pašiem nosacījumiem uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu.

               (2)Pagarinājuma ietvaros Savienības finansiālais ieguldījums par kuģu piekļuvi Kuka Salu ūdeņiem atbildīs ikgadējai summai, kas paredzēta Protokola 2. pantā. Šis maksājums tiks veikts vienā reizē ne vēlāk kā trīs mēnešus no dienas, kad provizoriski sāks piemērot šo vēstuļu apmaiņu.

               (3)Šajā nolīgumā par darbības termiņa pagarinājumu paredzētā nozariskā atbalsta summa ir 350 000 EUR. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantā, ne vēlāk kā četru mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, apstiprina ar šo summu saistīto programmu saskaņā ar Protokola 3. pantu. Protokola 3. pantā izklāstītie nosacījumi, kas attiecas uz īstenošanu un nozariskā atbalsta maksājumiem, būs piemērojami mutatis mutandis.

               (4)Gadījumā, ja, sarunām par Protokola atjaunošanu noslēdzoties, tas tiktu parakstīts un kļūtu piemērojams pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā gada termiņa beigām, kas noteikts 1. punktā, tad 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Attiecīgā jau izmaksātā summa tiks atskaitīta no pirmā finansiālā ieguldījuma, kas veicams saskaņā ar jauno Protokolu.

               (5)Šā nolīguma par darbības termiņa pagarinājumu piemērošanas laikā zvejas licences piešķirs Protokolā noteiktajā mērā ar nosacījumu, ka par pēdējo tā piemērošanas gadu ir samaksātas maksas vai avansa maksājumi, kas atbilst Protokola 1. pielikuma 5. iedaļā noteiktajiem.

               (6)Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, tā ir piemērojama provizoriski no 2020. gada 14. oktobra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Tā stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Būtu ļoti pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu šīs vēstules saņemšanu un dotu savu piekrišanu tās saturam.”

               Apstiprinu, ka Jūsu vēstules saturs manai valdībai ir pieņemams.

               Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

               Ar cieņu

               Kuka Salu valdības vārdā –


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.9.2020
            COM(2020) 632 final
            2020/0283(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā Eiropas Savienības vārdā ieņemamo nostāju jautājumā par iekšzemes ūdensceļu kuģu tehnisko prasību standartu pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) 2020. gada 13. oktobra sanāksmē un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) 2020. gada 3. decembra plenārsēdē Savienības vārdā jāieņem jautājumā par paredzēto iekšzemes ūdensceļu kuģu Eiropas standarta (standarta ES-TRIN 2021/1) pieņemšanu kopā ar un kas atsaucas uz papildu testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.CCNR un CESNI

               Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir starptautiska organizācija ar regulatīvām pilnvarām Reinas iekšzemes kuģošanas transporta jautājumos. CCNR puses ir četras dalībvalstis (Beļģija, Francija, Nīderlande un Vācija) un Šveice.

               Pārskatītā 1868. gada 17. oktobrī Manheimā parakstītā Konvencija par kuģošanu Reinā nosaka tiesisko regulējumu, kas reglamentē Reinas kā iekšzemes ūdensceļa izmantošanu kuģošanai un nosaka CCNR uzdevumus. Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, saukta arī par Manheimas aktu, nosaka tiesisko regulējumu, kas reglamentē Reinas kā iekšzemes ūdensceļa izmantošanu kuģošanai un nosaka CCNR uzdevumus. Pašlaik piemērojamās konvencijas redakcijas pamatā ir Konvencija, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, ko pieņēma 1963. gada 20. novembrī un kas stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī. Tās plenārsēdes notiek divas reizes gadā. Tajās piedalās CCNR dalībvalstu pārstāvji. Plenārsēde ir CCNR lēmumu pieņemšanas struktūra. Tā pieņem centrālās komisijas rezolūcijas. Katrai valstij ir viena balss, un lēmumus pieņem vienbalsīgi. Rezolūcijas ir juridiski saistošas. ES nav CCNR locekle.

               CCNR 2015. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko tika izveidota Eiropas komiteja kopēju standartu izstrādei iekšzemes kuģošanas jomā (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Tās uzdevums ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošuma, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.

               CESNI sastāvā ir eksperti, kas pārstāv balsstiesīgās CCNR un ES dalībvalstis (katrai valstij ir viena balss). ES nav CESNI locekle. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijas, kas risina jautājumus, kuri ietilpst CESNI darbības jomās, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.

               2.2.Paredzētie CESNI un CCNR akti

               CESNI 2020. gada 13. oktobra sēdē jāpieņem jauna redakcija standartam par iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām (standarts ES-TRIN 2021/1).

               Pirmo ES-TRIN galīgo redakciju (standartu ES-TRIN 2015/1) pieņēma CESNI 2015. gada 28. septembra sēdē. To oficiāli pieņēma CESNI plenārsēdē, kas notika 2015. gada 26. novembrī. CESNI pieņēma šādus standarta ES-TRIN grozījumus:

               1.standarts ES-TRIN 2017/1, 2017. gada 6. jūlijā,

               2.standarts ES-TRIN 2019/1, 2018. gada 8. novembrī.

               ES-TRIN regulāri atjaunina, ņemot vērā CESNI darba grupu darbu.

               ES-TRIN ir regulāri jāatjaunina, lai:

               ·uzturētu augstu iekšzemes kuģošanas drošuma līmeni,

               ·sekotu tehniskajai attīstībai (piemēram, ugunsdzēsības sistēmu, navigācijas ierīču),

               ·nodrošinātu saderību ar ES tiesisko regulējumu.

               2019. un 2020. gadā CESNI eksperti izstrādāja standarta ES-TRIN 2021/1 jaunu redakciju.

               ES-TRIN 2021/1 ietverti vairāki grozījumi, jo īpaši attiecībā uz šīm jomām:

               -
                     drošības pielaides, brīvsānu un iegrimes zīmes (4. nodaļa);

               -
                     divu skaņas līmeņa sliekšņu samazināšana gan ejošam, gan stacionāram kuģim (8.10. pants);

               -
                     pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti (13.03. panta 2.–4. punkts);

               -
                     litija jonu akumulatori (10.11. pants);

               -
                     individuālu akustiskās aizsardzības iekārtu nodrošināšana un izmantošana (14.09. panta 3. punkts);

               -
                     durvis dzīvošanai paredzētās telpās (15.02. panta 11. punkts);

               -
                     elektroiekārtu dienesta telpa pasažieru kuģos (19.07. pants);

               -
                     atpūtas kuģu aprīkojums (26.01. panta 1. punkta h) apakšpunkts);

               -
                     pārejas noteikumi:

               •
                     stacionāras ugunsdzēsības sistēmas,

               •
                     pasažieru kuģu piedziņas sistēmas,

               •
                     Eiropas un starptautiskie standarti kuģiem, kurus ekspluatē tikai ūdensceļos ārpus Reinas;

               -
                     sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) bunkurēšana (8. pielikums (2.8. punkts));

               -
                     precizējumi attiecībā uz Savienības Reinas sertifikāta derīgumu (ESI-1-1);

               -
                     īpaša enkura ar samazinātu masu atzīšana (ESI-II-9);

               -
                     savstarpējo atsauču uz Eiropas un starptautiskajiem standartiem atjaunināšana;

               -
                     dažādi redakcionāli labojumi dažādās valodu redakcijās.

               Standarts ES-TRIN 2021/1 tiks atjaunināts kopā ar papildu testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0 un atsauksies uz to. CESNI eksperti 2019. un 2020. gadā ir sagatavojuši testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0. Šis standarts nosaka iekšzemes AIS kuģu aprīkojuma ekspluatācijas un veiktspējas prasības, testa metodes un vajadzīgos testu rezultātus. Pārskatītais testa standarts iekšzemes AIS 2021/3.0 atspoguļo tehnikas attīstību, kā arī jauno normatīvo regulējumu (Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris)
                  1
               , ITU-R Ieteikums M.1371-5
                  2
                un Starptautiskā standarta IEC 61993-2
                  3
                2018. gada izdevums).

               CESNI 2020. gada 30. aprīļa sanāksmē nolēma ieplānot standarta ES-TRIN 2021/1 un papildu testa standarta iekšzemes AIS 2021/3.0 pieņemšanu 2020. gada 13. oktobra sanāksmē. Gaidāms, ka pirms minētās 2020. gada 13. oktobra sanāksmes standarta projektā tiks izdarītas tikai nelielas formālas izmaiņas. Standartu ES-TRIN 2021/1 publicēs speciālā tīmekļa vietnē (cesni.eu). Visām ES dalībvalstīm ir (aizsargāta) piekļuve iepriekšminētajam standartu projektam.

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1629 (2016. gada 14. septembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem, groza Direktīvu 2009/100/EK un atceļ Direktīvu 2006/87/EK
                  4
               , standarts ES-TRIN 2021/1 tiks iekļauts ES tiesību aktos.

               Atsauces uz CESNI pieņemtajiem standartiem ir iekļautas Direktīvas (ES) 2016/1629 II pielikumā. Saskaņā ar minētās direktīvas 31. panta 1. punktu Komisija pieņem deleģētos aktus nolūkā pielāgot II pielikumu, lai bez nepamatotas kavēšanās atjauninātu atsauci uz jaunāko standarta ES-TRIN redakciju un noteiktu tā piemērošanas dienu.

               CCNR pieņems rezolūciju, ar ko groza CCNR noteikumus, lai iekļautu atsauci uz standartu ES-TRIN 2021/1 un papildu testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0.

               Lai nodrošinātu konsekvenci divos spēkā esošajos juridiskajos režīmos par tehniskajām prasībām attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem (Reinas un ES), ir jānodrošina vienādi standarti. No 2022. gada 1. janvāra uz standartu ES-TRIN 2021/1 atsauksies gan ES tiesību akti, gan CCNR noteikumi.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Lēmums, kas nosaka Savienības nostāju, ir vajadzīgs, lai lēmumos par iekšzemes ūdensceļu kuģu standartu noteikšanu tiktu pienācīgi ievērotas ES intereses.

               Tehniskā standarta ES-TRIN atjauninājums tika intensīvi gatavots CESNI ekspertu līmenī. Šajā saistībā notika apspriešanās ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Standarta izstrādes laikā notika šādas tehniskās sanāksmes CESNI līmenī:

               ·darba sanāksmes (27.–28.06.2018., 26.–27.09.2018., 20.–21.11.2018., 05.–06.03.2019., 25., 26., 27.06.2019., 24.–25.09.2019., 19.–20.11.2019., 25.–26.02.2020.) un

               ·komitejas sanāksme (30.04.2020.).

               Šīs sanāksmes ļāva panākt vienošanos ekspertu līmenī par tehniskajām prasībām iekšzemes ūdensceļu kuģiem.

               Ierosinātā Savienības nostāja ir pieņemt standartu ES-TRIN 2021/1, jo ar to tiek saglabāts augstākais drošības līmenis kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem, sekojot tehnikas attīstībai šajā nozarē un nodrošinot kuģiem noteikto prasību saderību Eiropā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, kuros nosaka "nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu".

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle, vai nolīguma puse
                  5
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Gan CESNI, gan CCNR ir struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku nolīgumu.

               Lai gan CESNI pieņemtie noteikumi paši par sevi nav saistoši, tie CCNR dalībniekiem kļūs saistoši brīdī, kad CCNR grozīs savu tiesisko regulējumu (noteikumus par Reinas kuģu pārbaudēm), lai atsauktos uz CESNI pieņemto standartu, un noteiks šo standartu par saistošu, piemērojot pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. Šādu noteikumu saistošais raksturs CCNR locekļiem ir noteikts 1868. gada 17. oktobra Manheimas konvencijā
                  7
               .

               Turklāt standarts ES-TRIN 2021/1 un papildu testa standarts iekšzemes AIS 2021/3.0 ir akti ar juridiskām sekām LESD 218. panta 9. punkta piemērošanas nolūkā, jo tie var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu. Patiešām, izdarot grozījumus Direktīvā (ES) 2016/1629, jāņem vērā regulējums, kas piemērojams saskaņā ar pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā.

               CESNI pieņemtie tehniskie standarti ir iekļauti Direktīvas 2016/1629 II pielikumā un ir atjaunināmi ar deleģētajiem aktiem.

               Saskaņā ar Manheimas konvencijas 22. pantu CCNR ir pilnvaras noteikt saistošas tehniskās prasības iekšzemes ūdensceļu kuģiem.

               Rezolūcija, kas jāpieņem CCNR un ar ko grozīs CCNR noteikumus, lai iekļautu atsauci uz standartu ES-TRIN 2021/1 un papildu testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0, CCNR pusēm būs juridiski saistošs akts.

               Tāpēc ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR, lai pieņemtu standartus par tehniskajām prasībām iekšzemes kuģošanas kuģiem.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo transporta politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 91. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2020/0283 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā Eiropas Savienības vārdā ieņemamo nostāju jautājumā par iekšzemes ūdensceļu kuģu tehnisko prasību standartu pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, kas grozīta ar Konvenciju, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, ko pieņēma 1963. gada 20. novembrī un kas stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī.

               (2)Atbilstoši Konvencijas 22. pantam Reinas kuģniecības centrālā komisija ("CCNR") var pieņemt tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem.

               (3)Ar Savienības darbībām iekšzemes kuģošanas nozarē būtu jānodrošina vienveidība to Savienībā piemērojamu tehnisko prasību izstrādē, kuras attiecas uz Savienībā izmantojamiem iekšzemes ūdensceļu kuģiem.

               (4)Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komiteja ("CESNI") tika izveidota 2015. gada 3. jūnijā CCNR ietvaros nolūkā izstrādāt tehniskos standartus dažādām iekšzemes ūdensceļu jomām, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.

               (5)Lai transports iekšzemes ūdensceļos būtu efektīvs, ir svarīgi, lai tehniskās prasības kuģiem būtu savietojamas un cik iespējams saskaņotas dažādos tiesiskajos regulējumos Eiropā. Jo īpaši dalībvalstīm, kas ir arī CCNR locekles, būtu jāatbalsta lēmumi, ar kuriem CCNR noteikumus saskaņo ar noteikumiem, ko piemēro Savienībā.

               (6)Gaidāms, ka CESNI 2020. gada 13. oktobra sanāksmē pieņems Eiropas standartu, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes kuģošanas kuģiem (standarts ES-TRIN) 2021/1 un papildu testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0.

               (7)Standartā ES-TRIN 2021/1 noteiktas vienotas tehniskās prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšzemes ūdensceļu kuģu drošumu. Tajā ietverti noteikumi attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģu kuģubūvi, tehnisko aprīkojumu un iekārtām, īpaši noteikumi attiecībā uz konkrētām kuģu kategorijām, piemēram, pasažieru kuģiem, stumtajām karavānām un konteinerkuģiem, noteikumi attiecībā uz automātiskās identifikācijas sistēmas iekārtām, noteikumi attiecībā uz kuģa identifikāciju, sertifikātu un reģistru paraugi, pārejas noteikumi, kā arī norādījumi par tehnisko standartu piemērošanu. Testa standarts iekšzemes AIS 2021/3.0 nosaka iekšzemes AIS kuģu aprīkojuma ekspluatācijas un veiktspējas prasības, testa metodes un vajadzīgos testu rezultātus.

               (8)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI), jo standarts ES-TRIN 2021/1 spēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1629.

               (9)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/1629 II pielikumā norādīts, ka tehniskās prasības kuģiem ir tās, kas noteiktas standartā ES-TRIN 2019/1. Komisija ir pilnvarota atjaunināt šo II pielikumā iekļauto atsauci ar jaunāko standarta ES-TRIN redakciju un noteikt tās piemērošanas sākuma dienu. Tāpēc standarts ES-TRIN 2021/1 ietekmēs Direktīvu (ES) 2016/1629.

               (10)Paredzams, ka CCNR savā 2020. gada 3. decembra sanāksmē pieņems rezolūciju, ar ko grozīs CCNR noteikumus, lai iekļautu atsauci uz standartu ES-TRIN 2021/1 un papildu testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0. Tāpēc ir lietderīgi arī noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CCNR.

               (11)Savienība nav ne CCNR, ne CESNI locekle. Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir minēto struktūru locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) 2020. gada 13. oktobrī, ir piekrist, ka tiek pieņemts Eiropas standarts, ar ko nosaka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem (“standarts ES-TRIN”) 2021/1, un papildu testa standarts iekšzemes AIS 2021/3.0.

               2.Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē, kur lemj par iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām, Savienības vārdā ieņemamā nostāja: atbalstīt visus priekšlikumus, kuri tehniskās prasības pieskaņo standarta ES-TRIN 2021/1 un papildu testa standarta iekšzemes AIS 2021/3.0 prasībām.

               2. pants

               1.Lēmuma 1. panta 1. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CESNI locekles.

               2.Lēmuma 1. panta 2. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CCNR locekles.

               3. pants

               Par nenozīmīgām tehniskām izmaiņām 1. pantā noteiktajās nostājās var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris) par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007 (OJ L 138, 24.5.2019., 31. lpp.).

                     (2)

                        Ieteikums ITU-R M.1371-5 “Automātiskās identifikācijas sistēmas tehniskās īpašības, izmantojot laikdales daudzpiekļuvi VHF jūras mobilajā frekvenču joslā”.

                     (3)

                        Starptautiskais standarts IEC 61993-2:2018 "Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – Automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) – 2. daļa: Automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) A klases aprīkojums uz kuģa – Ekspluatācijas un veiktspējas prasības, testa metodes un vajadzīgie testa rezultāti".

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1629 (2016. gada 14. septembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem, groza Direktīvu 2009/100/EK un atceļ Direktīvu 2006/87/EK (OV L 252, 16.9.2016., 118. lpp.).

                     (5)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (6)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, grozīta 1963. gada 20. novembrī.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.1.2021
            COM(2021) 24 final
            2021/0011(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt konvenciju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Administratīvajā komitejā, kura izveidota ar Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR
                  1
                karneti (“TIR konvencija”), saistībā ar vairāku grozījumu paredzēto pieņemšanu TIR konvencijā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti

               Muitas 1975. gada 14. novembra konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (“TIR konvencija”), mērķis ir atvieglot preču starptautiskos pārvadājumus no nosūtītājām muitas iestādēm uz galamērķa muitas iestādēm un caur tik daudzām valstīm, cik nepieciešams. Nolīgums stājās spēkā 1978. gadā. No 2020. gada novembra konvencijai ir 76 puses – 75 valstis un Eiropas Savienība.

               Eiropas Savienība ir TIR konvencijas
                  2
                līgumslēdzēja puse kopš 1983. gada 20. jūnija, un visas dalībvalstis ir TIR konvencijas līgumslēdzējas puses.

               2.2.Administratīvā komiteja

               Administratīvā komiteja darbojas saskaņā ar Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti. Administratīvās komitejas uzdevums ir apsvērt un pieņemt grozījumus TIR konvencijā. Par priekšlikumiem balso, un katrai valstij, kas ir puse un ir pārstāvēta Administratīvās komitejas sesijā, ir viena balss. Savienībai ir ekskluzīva kompetence muitas jomā, ko reglamentē TIR konvencija. Tomēr saskaņā ar TIR konvencijas 52. panta 3. punktu Savienībai kā muitas un ekonomikas savienībai nav balsstiesību papildus tās dalībvalstu balsstiesībām. Visas dalībvalstis ir puses ar balsstiesībām.

               TIR konvencijas grozījumus pieņem ar divu trešdaļu klātesošo un balsojošo pušu balsu vairākumu. Lēmuma pieņemšanai vajadzīgais kvorums ir ne mazāk kā viena trešdaļa valstu, kuras ir puses.

               2.3.Paredzētais Administratīvās komitejas akts

               Savā 74. sesijā 2021. gada februārī Administratīvajai komitejai ir jāpieņem lēmums par ierosināto grozījumu Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (“paredzētais akts”), pieņemšanu.

               Paredzētā akta mērķis ir pielāgot TIR karnetes paraugu atbilstoši  to nosūtītāju un / vai galamērķa muitas iestāžu skaita palielinājumam, kuras var būt iesaistītas TIR pārvadājuma operācijā.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar TIR konvencijas 59. un 60. pantu.

               59. pants attiecas uz grozījumiem TIR konvencijas pamattekstā un paredz: “Jebkurš ierosinātais grozījums, izņemot 60. pantā izklāstītos nosacījumus, par ko ziņo saskaņā ar iepriekšējo punktu, attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīs mēnešus pēc 12 mēnešu termiņa beigšanās, kas noteikts no ierosinātā grozījuma paziņošanas dienas, ja šajā laikā ANO ģenerālsekretārs pret ierosināto grozījumu nav saņēmis nekādus iebildumus no valsts, kas ir Līgumslēdzēja puse. Ja pret ierosināto grozījumu ir izteikti iebildumi saskaņā ar šā panta 3. punktu, uzskata, ka grozījums nav pieņemts, un tas nestājas spēkā.”

               60. pants attiecas uz TIR konvencijas pielikumu grozījumiem un paredz: “Visus ierosinātos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. pielikuma grozījumus izskata saskaņā ar 59. panta 1. un 2. punktu, un tie stājas spēkā dienā, ko Administratīvā komiteja nosaka to pieņemšanas brīdī, izņemot gadījumu, kad līdz agrākai dienai, kuru Administratīvā komiteja nosaka tajā pašā laikā, viena piektdaļa valstu, kas ir Līgumslēdzējas puses, vai piecas šādas valstis atkarībā no tā, kurš skaits ir mazāks, paziņo ANO ģenerālsekretāram par iebildumiem pret grozījumiem. Administratīvā komiteja šajā punktā minētās dienas nosaka ar divām trešdaļu to dalībnieku balsu vairākumu, kas ir klāt un piedalās balsošanā.”

               Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Savienība atbalsta priekšlikumu grozīt TIR konvencijas 1. pielikumu un atjaunināt TIR karnetes izkārtojuma paraugus, jo tas atbilst iepriekš pieņemtajiem 18. panta grozījumiem, ar kuriem tika palielināts maksimālais muitas iestāžu skaits, ko var izmantot TIR pārvadājuma laikā.

               Saskaņā ar Eiropas Komisijas ierosinājumu tiks atjaunināts TIR karnešu izkārtojuma paraugu 1. un 2. variants
                  3
               . 1. variants ir TIR karnetes standarta variants, ko pašlaik izmanto praksē, un 2. variants ir tabakas/alkohola TIR karnete, ko pašlaik neizmanto. Konsekvences labad un lai izvairītos no turpmākām izmaiņām nākotnē, abi paraugi ir jāgroza vienlaicīgi. Jaunie paraugi tiks pievienoti Padomes lēmuma priekšlikuma pielikumā.

               Šīm izmaiņām būs pozitīva praktiska ietekme, jo uzņēmēji iegūs no lielākas izvēles elastības attiecībā uz nosūtītājām muitas iestādēm  un galamērķa muitas iestādēm.

               Tā ir pozitīva tendence, kas vairos TIR konvencijas pievilcību. Eiropas Savienība atbalsta šo iniciatīvu, kas var atvieglot starptautiskā tranzīta režīma izmantošanu.

               3.Juridiskais pamats

               3.1.Procesuālais juridiskais pamats

               3.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               3.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Administratīvā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti.

               Akts, ko Administratīvā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs starptautiskajās tiesībās saskaņā ar 59. un 60. pantu Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               3.2.Materiālais juridiskais pamats

               3.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               3.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               3.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               4.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Administratīvās komitejas aktu tiks grozīta Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, un tās pielikumi, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0011 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt konvenciju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (TIR konvencija), tika apstiprināta Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78
                  5
                un Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā
                  6
               .

               (2)TIR konvencijas konsolidētā redakcija tika publicēta pielikumā Padomes Lēmumam 2009/477/EK, saskaņā ar kuru Komisijai turpmākie TIR konvencijas grozījumi jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.

               (3)Saskaņā ar TIR konvencijas 59. un 60. pantu TIR konvencijas Administratīvā komiteja (“Administratīvā komiteja”) var pieņemt grozījumus TIR konvencijā un tās pielikumos ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               (4)Administratīvajai komitejai savā 74. sesijā 2020. gada 9.-12. februārī vai kādā turpmākajā sesijā ir jāpieņem vairāki grozījumi TIR konvencijas pielikumos.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Administratīvajā komitejā, jo grozījumi Savienībai būs saistoši.

               (6)Lai ņemtu vērā iepriekš pieņemto TIR konvencijas 18. panta grozījumu, ar kuru tika palielināts to muitas iestāžu skaits, kuras var būt iesaistītas TIR operācijā, ir jāgroza TIR konvencijas 1. pielikums un jāatjaunina TIR karnetes paraugu 1. un 2. varianta izkārtojums.

               (7)Tādēļ nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Administratīvajā komitejā, būtu jābalsta uz grozījumu projektu, kas pievienots šim lēmumam. Tas neskar iespēju, ka grozījumu projektā var izdarīt nelielas, nebūtiskas izmaiņas, par kurām Savienības pārstāvji TIR konvencijas Administratīvajā komitejā vienojas bez Padomes papildu lēmuma,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (“TIR konvencijas”), Administratīvās komitejas septiņdesmit ceturtajā vai kādā turpmākajā sesijā, pamatā ir šim lēmumam pievienotais grozījumu projekts.

               2. pants

               1. pantā minēto nostāju pauž Komisija. Kad Administratīvajā komitejā notiek oficiāls balsojums, Savienības dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž Savienības nostāju.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        TIR nozīmē “Transports Internationaux Routiers” jeb “International Road Transports” (Starptautiskie autopārvadājumi).

                     (2)

                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2112/78 (1978. gada 25. jūlijs) par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvencija) (OV L 252/1).

                     (3)

                        Šā priekšlikuma pielikumā ir pieejams jaunais TIR karnetes izkārtojums: ja tas neparādās legiswrite, lūdzu, veiciet DQC rīku pārbaudes.

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2112/78 (1978. gada 25. jūlijs) par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (TIR konvencija) (OV L 252, 14.9.1978., 1. lpp.).

                     (6)

                        OV L 31, 2.2.1983., 13. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.1.2021
            COM(2021) 24 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt konvenciju

               PIELIKUMS

               1. pielikums, 1. VARIANTS, vāka 2. lappuse: TIR karnetes paraugs Nr. 5 “règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”

               vārdu “quatre” aizstāj ar vārdu “huit”;

               1. pielikums, 1. VARIANTS, vāka 3. lappuse: TIR karnetes paraugs, 1.variants, Nr. 5 “rules regarding the use of the TIR Carnet“

               vārdu “four” aizstāj ar vārdu “eight”;

               1. pielikums, 1. VARIANTS, TIR karnetes parauga 5. lappuse (balta), kupons Nr. 1

               “Esošo kuponu Nr.1 aizstāj ar šādu:
                  1

               1. pielikums, 1. VARIANTS, TIR karnetes parauga 1. varianta 6. lappuse (zaļa), kupons Nr.2

               “Esošo kuponu Nr.2 aizstāj ar šādu:
                  2
               :

               1. pielikums, 2. VARIANTS, vāka 2.lappuse: TIR karnetes paraugs Nr. 5 “règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”

               vārdu “quatre” aizstāj ar vārdu “huit” ;

               1. pielikums, 2. VARIANTS, vāka 3.lappuse: TIR karnetes paraugs, 1.variants, Nr. 5 “rules regarding the use of the TIR Carnet”

               vārdu “four” aizstāj ar vārdu “eight”;

               1. pielikums, 2. VARIANTS, TIR karnetes parauga 12. lappuse (balta), kupons Nr.1

               “Esošo kuponu Nr.1 aizstāj ar šādu:
                  3
               :

                1. pielikums, 2. VARIANTS, TIR karnetes parauga 13. lappuse (zaļa), kupons Nr.2

                  “Esošo kuponu Nr.2 aizstāj ar šādu:
                  4
               :

                     (1)

                        Skatīt šā dokumenta 3. lpp.

                     (2)

                        Skatīt šā dokumenta 4. lpp.

                     (3)

                        Skatīt šā dokumenta 5. lpp.

                     (4)

                        Skatīt šā dokumenta 6. lpp.