				|

		52014PC0670

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un atceļ Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pamatojums un mērķi
Ar visām zvejas iespēju regulām
zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir
saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP)
vispārējiem mērķiem. Šajā sakarībā Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo
zivsaimniecības politiku (“KZP pamatregula”) ir noteikti mērķi,
kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un
zvejas piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības
zvejniecības ilgtspēju vides, ekonomiskajā un
sociālajā aspektā.
Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam
zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem
reizi divos gados). Tomēr tas nebūt netraucē
pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir
daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas
nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu
pārvaldības plāni, kas jāievēro, nosakot gada KPN un
maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.
Darbības joma
Šis priekšlikums aptver zvejas iespējas,
kuras Savienība nosaka autonomi. Tomēr tajā ir noteiktas
arī zvejas iespējas, kas izriet no pasākumiem, par kuriem
vienošanās panākta daudzpusēja vai divpusēja
zivsaimniecības nolīguma vai procesa satvarā. Tādos gadījumos
Savienība sarunas risina, pamatojoties uz nostāju, kas izriet no
tās politikas mērķiem, kā arī zinātniskajiem
ieteikumiem. Šādu sarunu rezultāts nozīmē, ka
Savienība piekrīt uzņemties saistības pret trešām
personām. Tāpēc attiecībā uz šādu lēmumu
ieviešanu Savienības tiesību aktos, izmantojot šo priekšlikumu,
Savienībai būtībā nav rīcības brīvības,
izņemot kvotu iekšējo sadalīšanu dalībvalstīm.
Šādā sadalīšanā piemēro relatīvās
stabilitātes principu.
Tātad līdztekus krājumiem,
kurus Savienība pārvalda autonomi, šis priekšlikums aptver:
·
kopīgus krājumus, t. i., krājumus,
kurus pārvalda kopā ar Norvēģiju Ziemeļjūrā
un Skagerakā vai kuri ir saistīti ar Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecības komisijas (NEAFC) piekrastes valstu nolīgumiem;
·
zvejas iespējas, kuras izriet no
vienošanās, kas panākta reģionālajās zvejniecības
pārvaldības organizācijās (RZPO).
Vairākas zvejas iespējas šajā
priekšlikumā ir norādītas kā “pm” (pro memoria). Tas
ir saistīts ar to, ka:
–
ieteikums par dažiem krājumiem nebūs
pieejams laikā, kad priekšlikumu paredzēts pieņemt, vai
–
attiecīgās RZPO vēl nav
darījušas zināmus konkrētus nozvejas ierobežojumus un citus
ieteikumus, jo vēl nav notikušas to gadskārtējās
sanāksmes, vai
–
vēl nav pieejami dati par krājumiem
Grenlandes ūdeņos, kā arī krājumiem, kurus
pārvalda kopā vai ar kuru kvotām veic apmaiņu ar Norvēģiju
un citām trešām valstīm, jo turpinās apspriešanās,
kuras ar minētajām valstīm noslēgsies 2014. gada
novembrī un decembrī.
Ir ierosināts jauns pasākumu kopums
jūrasasara (labraka) krājuma aizsardzībai Atlantijas okeāna
ziemeļaustrumu daļā. Starptautiskā Jūras
pētniecības padome (ICES) 2014. gada jūnijā
nāca klajā ar zinātnisko ieteikumu par šo krājumu, kas kopš
2012. gada strauji samazinās. Turklāt Zivsaimniecības
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) pauda viedokli, ka
kopumā pašreizējie valstu pieņemtie jūrasasara
aizsardzības pasākumi ir izrādījušies neiedarbīgi.
Jūrasasaris (labraks) aug lēni un dzimumbriedumu sasniedz vēlu,
un tā zvejas izraisītā mirstība patlaban ir četras
reizes lielāka par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).
Ņemot vērā šā krājuma satraucošo stāvokli, proti,
to, ka krājums varētu būt uz izsīkšanas robežas, ir
ierosinātas zvejas iespējas, kas izteiktas zvejas piepūles un
nozvejas limitu veidā un kam vajadzētu ierobežot galvenos zvejas
izraisītās zivju mirstības faktorus, t. i., pelaģisko
tralēšanu un atpūtas zveju. Ierosinātajā regulā ir
iekļauts jauns IIE pielikums, kas jāpapildina ar
informāciju, kura pieprasīta no dalībvalstīm.
Visbeidzot, ZZTEK 2014. gadā
novērtēja ietekmi, kādu rada Eiropas anšova pārvaldības
pasākumi Biskajas līcī. Tā secināja, ka pāreja no
pašreizējā pārvaldības perioda, kas ilgst no jūlija
līdz jūnijam, uz pārvaldības periodu, kas ir parasts
kalendāra gads (no janvāra līdz decembrim), ievērojami
samazinātu risku, ka krājuma apmērs varētu kļūt
mazāks par drošu biomasas apmēru, un nedaudz palielinātu
nozvejas apjomu un stabilitāti. Apspriedušās ar Spāniju,
Franciju un Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi (DRŪ
KP) un neskarot pasākumus, kas jāpieņem saistībā ar
turpmākiem pārvaldības plāniem, ieinteresētās
personas norādīja, ka tās dotu priekšroku tādai Eiropas
anšova KPN 2015. kalendāra gadam, kas pamatojas uz īpašu KPN
noteikšanas iespēju, kuru novērtējusi ZZTEK un ar kuru
saistītais krājuma izsīkšanas risks ir mazāks par 5 %.
Nosakot KPN kalendāra gadam, kā tas notiek ar lielāko daļu
KPN Atlantijas okeānā, tiks mazināts arī
administratīvais slogs, kas saistīts ar šā krājuma
pārvaldību. Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir lietderīgi
atcelt Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014[1]
un vienlaikus ieviest jaunu KPN Eiropas anšova krājumam Biskajas
līcī 2015. gadam, kas ierosinātajā regulā
būs norādīta kā “pm”, līdz 2014. gada
decembrī tiks sniegts vajadzīgais zinātniskais ieteikums.
Pārskats par krājumiem
Stāvokli, kurš jāņem
vērā priekšlikumos par zvejas iespējām, Komisija, kā
parasti, ir izvērtējusi savā ikgadējā
paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām (COM(2014) 388
final, turpmāk “paziņojums”). Paziņojumā sniegts
pārskats par krājumu stāvokli, pamatojoties uz 2013. gada
zinātnisko ieteikumu secinājumiem. Pozitīvs aspekts
paziņojumā saistīts ar krājumiem, par kuriem pieejama pilna
analīze: 2009. gadā nozveja no 86 % šādu krājumu
pārsniedza ilgtspējīgu apjomu, bet 2014. gadā šis
īpatsvars sarucis līdz 41 %. Tomēr dažas tendences
joprojām liek bažīties. Piemēram, ir pieaudzis to krājumu
skaits, kuru nozveju ieteikts samazināt līdz mazākajam
iespējamajam apjomam.
Atsaucoties uz Komisijas lūgumu,
Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES)
jūlijā sniedza ikgadējo ieteikumu par vairumu zivju krājumu,
uz kuriem attiecas šis priekšlikums. ICES ir ņēmusi
vērā Komisijas paziņojumā izklāstītās
nostādnes. ZZTEK ekspertu darba grupa ir izskatījusi šo ieteikumu
vasaras plenārsēdē.
Zinātniskie ieteikumi, ko sniedz abas
minētās organizācijas, ir lielā mērā
atkarīgi no datiem: pilnībā novērtēt var tikai
krājumus, par kuriem ir pieejami pietiekami un ticami dati, lai pēc
tam sagatavotu krājumu apmēra novērtējumus, kā
arī prognozes par šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas
scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Ja ir pieejami pietiekami dati,
zinātniskās organizācijas var norādīt zvejas
iespēju aptuvenās korekcijas, kas nodrošinās krājuma
izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY).
Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”. Citos gadījumos
zinātniskās organizācijas paļaujas uz piesardzīgu
pieeju, lai sagatavotu ieteikumus par vēlamo zvejas iespēju apjomu.
Metodika, ko ICES izmanto šajā nolūkā, ir atrodama ICES
publicētajā materiālā par to, kā īstenojams
ieteikums par krājumiem, par kuriem trūkst datu[2].
Lielākā daļa ierosināto
KPN ir iekļautas IA pielikumā. Šajā pielikumā ir
noteikta 151 KPN krājumiem, kuros zvejo Skagerakā,
Kategatā, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un
XIV apakšapgabalā, ES ūdeņos CECAF apgabalā un
Francijas Gviānas ūdeņos. No šīm KPN 12 ir noteiktas
saskaņā ar MSY ieteikumu. Turpinājumā raksturotas
pārējās KPN.
·
12 KPN ir ierosinātas saskaņā
ar ilgtermiņa pārvaldības stratēģijām,
t. i., pārvaldības plāniem, kas iekļauti
īpašās spēkā esošās KZP regulās, Komisijas
priekšlikumos par pārvaldības plāniem, kas vēl nav
pieņemti, vai pārvaldības pieeju, kuru ierosinājušas
konsultatīvās padomes un zinātniskās padomdevējas
struktūras novērtējušas kā piesardzīgu.
·
47 KPN attiecas uz krājumiem, par kuriem
trūkst datu un nav pieejams pilns novērtējums. No šīm KPN 26
ir ierosinātas tādā pašā apjomā kā 2014. gadā,
ievērojot Padomes un Komisijas kopīgu paziņojumu, kurā
teikts, ka tiks saglabātas stabilas zvejas iespējas, ja vien netiks
izdots zinātniskais ieteikums, kas liecinās par krājuma
stāvokļa pasliktināšanos. Šis lēmums pieņemts,
pamatojoties uz apsvērumu, ka vairumā gadījumu šajos
krājumos tiek gūtas piezvejas jauktā dažādu sugu zvejā
un KPN izmaiņas reāli neietekmē to stāvokļa dinamiku,
turpretī atkārtoti KPN samazinājumi varētu radīt
izmetumus normu izpildes nolūkā.
·
Pārējās KPN pagaidām ir
norādītas kā “pm” (pro memoria), jo ar tām
saistītie zinātniskie ieteikumi vēl nav pieejami, ir
vajadzīgs vairāk sociālekonomiskās informācijas vai
arī tās ir atkarīgas no starptautiskām sarunām vai
vienošanās, kas jānoslēdz vēlāk šajā gadā
(piemēram, RZPO sanāksmes). Attiecībā uz šiem
krājumiem priekšlikums būs jāatjaunina, kad kļūs
pieejami saistītie ieteikumi un informācija.
Attiecībā uz krājumu
stāvokli visas ierosinātās zvejas iespējas atbilst
Komisijas saņemtajam zinātniskajam ieteikumam, kurš izmantots
saskaņā ar paziņojumā izklāstīto.
Atbilstība pārējiem
Savienības politikas virzieniem un mērķiem
Ierosinātie pasākumi ir
izstrādāti saskaņā ar kopējās
zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst
Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
a)           Apspriešanās metodes,
galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu
raksturojums
Pamatojoties uz paziņojumu par zvejas
iespējām 2015. gadam, Komisija ir apspriedusies ar
ieinteresētajām personām, jo īpaši ar konsultatīvo
padomju starpniecību, un dalībvalstīm par dažādos zvejas
iespēju priekšlikumos ierosināto pieeju.
Turklāt Komisija ir ievērojusi
nostādnes, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei
un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas
zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246
galīgā redakcija), kurā izklāstīti savlaicīgas
sagatavošanās (front-loading) procesa principi.
Turklāt Komisija 26. septembrī
organizēja ieinteresētajām personām paredzētu
pasākumu, kurā tika izklāstīts un apspriests, kādi ir
zinātniskā ieteikuma rezultāti un tā galvenā ietekme.
b)           Atbilžu kopsavilkums un tas, kā
tās ņemtas vērā
Reakcija uz iepriekšminēto Komisijas
paziņojumu par zvejas iespējām atspoguļo ieinteresēto
personu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa
novērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības
lēmumus.
Konkrēti, Pelaģisko krājumu
konsultatīvā padome (PEL KP) izteica cerību, ka daudzgadu
pārvaldības plānu pieņemšanā ir panākts progress;
tā norādīja arī uz to, ka trešo valstu
iesaistīšanās var sarežģīt šo procesu. Turklāt PEL KP
mudināja Komisiju ņemt vērā šīs KP
izstrādāto plānu attiecībā uz siļķi
Ķeltu jūrā, kad Komisija ierosina attiecīgo KPN 2015. gadam.
PEL KP satraucās par to, ka paziņojumā nav pietiekami
iztirzāts šāds jautājums: ja dažos pamatotos gadījumos MSY
mērķa sasniegšana ir jāatliek pēc 2015. gada, tad kam
ir jāsniedz pierādījumi par šāda aizkavējuma
nepieciešamību un kā šis process tiks organizēts.
Saistībā ar izkraušanas pienākumu, kas attiecībā uz
pelaģiskajām zvejniecībām stājas spēkā 2015. gada
1. janvārī, PEL KP pauda nožēlu, ka Komisijas
paziņojumā trūkst sīku norāžu par to, kā tiks
pielāgotas KPN, lai ietvertu izmetumus.
Dienvidrietumu ūdeņu
konsultatīvā padome (DRŪ KP) atzinīgi vērtēja
paziņojuma skaidro izteiksmi un jo īpaši aprakstu par Komisijas
metodiku, ko tā izmanto, lai ierosinātu KPN nākamajam gadam.
Tā atgādināja, ka lielākajā daļā
gadījumu MSY apjomu kontrolē būtu jāvadās
pēc zvejas izraisītās zivju mirstības, nevis biomasas
indikatoriem. Tā norādīja, ka attiecībā uz
jūrasmēles krājumu Biskajas līcī un heka dienvidu
krājumu MSY mērķis 2015. gadā varētu
nebūt sasniedzams, ņemot vērā ICES ieteikumus par
šiem abiem krājumiem. Tomēr DRŪ KP atzina, ka tā nav
izstrādājusi metodiku, lai novērtētu, kad MSY
mērķa sasniegšanu sociālekonomisku aspektu dēļ
varētu atlikt pēc 2015. gada. DRŪ KP norādīja, ka
ierosinātajās KPN jāņem vērā arī izkraušanas
pienākums. Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvā
padome (ZRŪ KP) attiecībā uz izkraušanas pienākumu uzskata,
ka, nosakot jebkādas kvotas korekcijas, ir jāizmanto labākā
pieejamā zinātniskā informācija. Tomēr šīs
korekcijas nedrīkst ietekmēt KZP izvirzītā MSY
mērķa sasniegšanu. Konsultatīvā padome uzsvēra
arī to, ka zvejas iespēju noteikšanā jāņem
vērā ekonomiskā ietekme. Tā norādīja arī uz
vajadzību izstrādāt pārvaldības plānus un
uzskatīja, ka šis ir tās darba plānošanas centrālais elements.
ZRŪ KP aicināja arī organizēt plašu apspriešanās
procesu, pirms tiek pieņemti lēmumi par to, kā īstenojami
ieteikumi par jauktu dažādu sugu zveju.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Attiecībā uz izmantoto metodiku
Komisija, kā jau minēts, apspriedās ar Starptautisko Jūras
pētniecības padomi (ICES) un Zivsaimniecības
zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK). ICES ieteikums
balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājušas
tās ekspertu grupas un lēmējinstitūcijas, un tas izdots
saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju.
ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā
saņem no Komisijas.
Galvenais mērķis ir panākt un
uzturēt tādu krājumu apmēru, kas var nodrošināt
maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Šis
mērķis ir skaidri noteikts jaunajā KZP pamatregulā, kuras 2. panta
2. punktā norādīts, ka šo mērķi “ja
iespējams, sasniedz līdz 2015. gadam, un (..) līdz 2020. gadam
attiecībā uz visiem krājumiem”. Tas atspoguļo
saistības, kuras Savienība uzņēmusies attiecībā
uz 2002. gadā Johannesburgā notikušās Pasaules
augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu
attīstību secinājumiem un saistīto īstenošanas
plānu. Kā norādīts jau iepriekš, informācija par dažu
krājumu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu tiešām
ir pieejama. To vidū ir nozveju apjoma un komerciālās
vērtības ziņā ļoti nozīmīgi krājumi,
tādi kā heka, mencas, jūrasvelnu, jūrasmēles, megrimu,
pikšas un Norvēģijas omāra krājumi.
Lai sasniegtu MSY mērķi,
dažos gadījumos varētu būt jāsamazina zvejas
izraisītās zivju mirstības rādītāji un/vai
nozvejas. Ņemot vērā
iepriekšminēto, šajā priekšlikumā ir izmantots MSY
ieteikums, ja tas pieejams. Saskaņā ar kopējās
zivsaimniecības politikas mērķiem, ja KPN tiek ierosināta,
pamatojoties uz MSY ieteikumu, KPN atbilst apjomam, kas
saskaņā ar minēto ieteikumu nodrošinātu MSY
mērķa sasniegšanu 2015. gadā. Šī pieeja atbilst
principiem, kas izklāstīti paziņojumā par zvejas
iespējām 2015. gadam.
Par krājumiem, par
kuriem trūkst datu, zinātniskās padomdevējas
struktūras sniedz ieteikumus par to, vai nozvejas jāsamazina,
jāsaglabā nemainīgas vai jāpalielina. Daudzos
gadījumos ICES ieteikumā tiek sniegts kvantitatīvs
norādījums par šādām izmaiņām, pamatojoties uz
metodiku, saskaņā ar kuru piesardzības apsvērumu
dēļ nozveju izmaiņas no gada uz gadu nepārsniedz +/– 20 %.
Šis norādījums ir izmantots, nosakot ierosinātās KPN. Ja
zinātniskā ieteikuma nav vispār, ir ievērota
piesardzīga pieeja, proti, KPN piesardzības apsvērumu
dēļ ir samazināta par 20 %.
Par dažiem krājumiem
(galvenokārt plašā teritorijā sastopami krājumi, haizivis
un rajas) ieteikums tiek sniegts rudenī. Kad minētais ieteikums
būs saņemts, šis priekšlikums būs attiecīgi
jāatjaunina. Visbeidzot, kā norādīts iepriekš,
attiecībā uz dažiem krājumiem ieteikums ir izmantots, lai
īstenotu pārvaldības plānus.
ZZTEK ir apstiprinājusi un dažos gadījumos
papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus.
Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie
līdzekļi
Visi ZZTEK ziņojumi ir pieejami MARE
ĢD tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir
pieejami ICES tīmekļa vietnē.
Ietekmes novērtējums
Zvejas iespēju regulas darbības jomu
ierobežo Līguma 43. panta 3. punkts.
Savienība ir pieņēmusi
vairākus daudzgadu pārvaldības plānus attiecībā
uz ekonomiski ļoti nozīmīgiem krājumiem, tostarp heka,
mencas, jūrasmēles, jūras zeltplekstes, Norvēģijas
omāra un citiem krājumiem. Pirms šādu plānu
pieņemšanas tiek veikts to ietekmes novērtējums. Kad tie
stājušies spēkā, saskaņā ar tiem nosaka KPN un zvejas
piepūli attiecīgajam gadam, lai sasniegtu plānu ilgtermiņa
mērķus. Komisijai priekšlikums par zvejas iespējām
obligāti jāizstrādā saskaņā ar šiem plāniem,
kamēr tie ir atbilstoši un ir spēkā. Tāpēc daudzu svarīgu
krājumu zvejas iespējas šajā priekšlikumā izriet no tā
plāna ietekmes novērtējuma, uz kura pamata noteikta
attiecīgā KPN.
Attiecībā uz pārējo
krājumu KPN, neraugoties uz to, ka spēkā esošu daudzgadu
plānu var arī nebūt, priekšlikuma izstrādātāji ir
centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku
lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspēju, un tāpēc
priekšlikumā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu un
konsultatīvo padomju iniciatīvas, ja tās ir saņēmušas
pozitīvu atsauksmi no ICES un/vai ZZTEK. Turklāt Komisija KZP
reformas priekšlikumu bija izstrādājusi, pienācīgi
pamatojoties uz ietekmes novērtējumu (SEC(2011) 891), kura
kontekstā tika analizēts MSY mērķis.
Secinājumos šis mērķis ir identificēts kā
obligāts priekšnoteikums tam, lai panāktu ilgtspēju vides,
ekonomiskajā un sociālajā aspektā. Likumdevēji ir
akceptējuši Komisijas reformas priekšlikuma pamatojumu un
pagājušā gada jūnijā panākuši politisku vienošanos,
kas paredz, ka MSY mērķis tagad ir skaidri noteikts un
saistošs.
Attiecībā uz RZPO zvejas
iespējām un krājumiem, kurus izmanto kopīgi ar trešām
valstīm, šajā priekšlikumā transponēti galvenokārt
pasākumi, par kuriem panākta starptautiska vienošanās. Visi
elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu zvejas iespēju
potenciālo ietekmi, tiek izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas
un risināšanas posmā, kurās ar trešām personām vienojas
par Savienības zvejas iespējām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.

Savienības pienākumi
saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu
izriet no KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.
Priekšlikuma kopsavilkums
Lai
sasniegtu KZP mērķi, proti, vides, ekonomiskajā un
sociālajā aspektā ilgtspējīgu zvejniecību,
priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi,
kas piemērojami Savienības zvejniecībām.
Piemērošana
Noteikumi
priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2015. gada 31. decembrim,
izņemot dažus noteikumus par zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri ir
piemērojami līdz 2016. gada 31. janvārim, un dažas KPN,
kas saistītas ar specifisku sezonālo ciklu vai izriet no RZPO
pārziņā esošo krājumu specifiskām sezonālām
iezīmēm.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums
ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts
Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā.
Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir
kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu
Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un
iedalīšanu.
Ar ierosināto Padomes regulu
dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. un 17. pantu, dalībvalstis
var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt
reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis tām
iedalīto zvejas iespēju izmantošanā var brīvi operēt
ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto
sociālekonomisko modeli.
Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek
jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu
regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un
privātā sektora līdzekļi.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais
juridiskais instruments: regula.
Izkraušanas
pienākums, kas ieviests ar Regulu (ES) Nr. 1389/2013
Jaunā KZP pamatregula (Regula (ES)
Nr. 1380/2013) stājās spēkā 2014. gadā; ar
to ieviestais izkraušanas pienākums kļūs piemērojams
pakāpeniski laikā no 2015. līdz 2019. gadam. 2019. gadā
izkraušanas pienākums attieksies uz visiem krājumiem, kuriem noteikta
KPN.
Tomēr pārejas periodā zivis,
kurām noteikta KPN, ir jāizkrauj tikai tad, ja tās kā
zvejas mērķsugas vai piezvejas sugas iegūtas konkrētu sugu
zvejniecībās konkrētos apgabalos.
Taču krājumi, kam noteikta KPN, un
zvejniecības nesakrīt. Tāpēc attiecībā uz
šīs regulas aptvertajiem Atlantijas okeāna un Ziemeļjūras
krājumiem izkraušanas pienākums attieksies tikai uz nozvejām,
kas gūtas rūpnieciskajās zvejniecībās un makreles,
siļķes, stavridu, putasu, kaproīdu, Eiropas anšova,
Ziemeļatlantijas argentīnas, brētliņas, sardīnes,
zilās tunzivs, zobenzivs, garspuru tunzivs, lielacu tunzivs, Atlantijas
zilā marlīna un baltā marlīna zvejniecībās[3].
Turklāt līdz ar izkraušanas
pienākuma ieviešanu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013
16. panta 2. punktu ierosinātās zvejas iespējas
atspoguļo pāreju no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu. Tas notiek,
pamatojoties uz saņemto zinātnisko ieteikumu par zivju
krājumiem, kurus apzvejo jaunās KZP pamatregulas 15. panta 1. punktā
minētās zvejniecības. Zvejas iespējas būtu
jānosaka arī saskaņā ar 16. panta 1. punktu
(atsauce uz relatīvās stabilitātes principu) un 16. panta 4. punktu
(atsauce uz kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem
un daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem).
Izkraušanas pienākums tiešā
veidā ietekmē saglabāšanas mērķus saistībā
ar vairākām KPN, kas noteiktas ierosinātajā zvejas iespēju
regulā. Tās ir KPN plātņžaunzivīm, kuras ir
sliktā saglabāšanās stāvoklī, t. i.,
haizivīm un rajveidīgajām zivīm; jau daudzus gadus tās
ir noteiktas 0 apjomā, lai nepieļautu šo sugu specializēto zveju
attiecīgajos apgabalos. Papildus 0 apjoma KPN arī īpaši
noteikumi, kas bija piesaistīti KPN ierakstiem, prasīja
nekavējoties izmest šo sugu īpatņus to augstās
izdzīvošanas spējas dēļ. To izkraušana paaugstinātu
mirstības rādītājus. Pēc 2014. gada 31. jūlijā
notikušās apspriešanās ar dalībvalstu ekspertiem
izkristalizējās atbalsts domai par to, ka apgabalos, kuriem noteikta
KPN, šīs sugas būtu jāaizliedz zvejot un jāiekļauj
zvejas iespēju regulas sarakstos. Šāda pieeja ir atspoguļota
ierosinātajā regulā: ir saglabāts pienākums atlaist
īpatņus ūdenī un tātad arī tā
nodrošinātā saglabāšanas pakāpe, jo aizliegtās sugas
nevar izkraut. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta
a) apakšpunktā ir noteikts zvejai aizliegto sugu atbrīvojums no
izkraušanas pienākuma.
Visbeidzot, ir jāņem vērā
saikne starp jauno KZP pamatregulu un Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96. Ar
otro minēto regulu ir ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN
pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie
elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga
vai analītiska KPN. Saskaņā ar tās 2. pantu Padome,
nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro,
jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli.
Pavisam nesen ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu
ir ieviests vēl viens elastības mehānisms. Tādēļ,
lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas
apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas
un atbildīgas izmantošanas principu un kavētu kopējās
zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, būtu skaidri
jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nevar
piemērot papildus ikgadējai elastībai, kas paredzēta
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.
4.           PAPILDU INFORMĀCIJA
Vienkāršošana
Priekšlikumā paredzēta publiskā
sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo
procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz
prasībām par zvejas piepūles pārvaldību.
Pārbaude, pārskatīšana un
turpināmība
Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2015. gadam,
tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta.
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas
iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šo iespēju izmantošanu
funkcionāli saistītiem nosacījumiem.
Runājot par
aktuālajām krājumu dinamikas tendencēm, īpašu
uzmanību ir pelnījuši šādi gadījumi.
Pireneju pussalas
ūdeņi
No vienas puses, jūrasvelnu biomasa palielinās un
krājums tiek izmantots ilgtspējīgā apjomā. No otras
puses, ir pasliktinājies megrimu krājuma stāvoklis un
vairākas Norvēģijas omāra krājuma
funkcionālās vienības joprojām ir noplicinātas. Heka
dienvidu krājuma biomasa turpina palielināties, neraugoties uz to, ka
zvejas noslodze ir nemainīgi augsta, un tāpēc saskaņā
ar attiecīgo pārvaldības plānu ir noteikts neliels KPN un
attiecīgās zvejas piepūles samazinājums.
Biskajas līcis
Jūrasmēles krājuma stāvoklis pasliktinās.
Pēdējos gados zinātnieki ir ieteikuši samazināt KPN. 2013. gadā
ICES izskatīja piesardzīgus ilgtermiņa
pārvaldības pasākumus, ko bija ierosinājušas
ieinteresētās personas. 2014. gada KPN ir noteikta, pamatojoties
uz minētajiem pasākumiem, kuru mērķis ir saglabāt
nemainīgu KPN, pakāpeniski samazinot zvejas izraisīto zivju
mirstību līdz ilgtspējīgam līmenim. Tā kā
zvejas izraisītā zivju mirstība pēdējos gados ir
pieaugusi, 2015. gadā KPN būtu jāsamazina.
Ķeltu jūra un
Lamanšs
Šajā apgabalā sasāpējusi problēma ir lieli
izmetumu apjomi gan balto zivju, gan plekstveidīgo zivju zvejā.
Attiecīgi zinātniskajā ieteikumā ir aicināts
būtiski samazināt KPN, piemēram, mencai un pikšai.
Attiecībā uz jūrasmēli Lamanša austrumu daļā
prioritārā kārtā jāveic steidzami šā krājuma
atjaunošanas pasākumi, jo pēdējos divos gados krājums ir
papildinājies slikti un zvejniecības ilgtermiņa
dzīvotspēja ir apdraudēta.
Ūdeņi uz
rietumiem no Skotijas
Atbilstoši standartam, ko ICES attiecībā uz pikšu
izstrādājusi 2014. gadā, pikšas krājums
ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ICES Vb un VIa zona)
tiek uzskatīts par daļu no bioloģiskā krājuma, ko
novērtē ICES III un IV zonā. Tāpēc
attiecībā uz visiem šiem apgabaliem sniegts viens ieteikums.
Ierosinātajā regulā KPN jānorāda kā “pro memoria”
(pm), kamēr tā tiek atbilstoši sadalīta
dalībvalstīm. Mencas un merlanga krājumi joprojām ir
sliktā stāvoklī, un abu sugu izmetumi ir tuvi 70 %. Kad
rudenī tiks publicēts ieteikums par Norvēģijas omāru,
varētu atklāties vēl sliktāka situācija, jo balto zivju
izmetumi galvenokārt rodas minētās sugas zvejniecībā.
Saistības veikt selektivitātes pasākumus līdz šim nav
devušas vērā ņemamu efektu, jo ICES vēl nav
spējusi noteikt mirstības izmaiņas, kas būtu radušās
šo pasākumu rezultātā.
Īrijas jūra
Mencas un merlanga krājumu stāvoklis joprojām ir slikts,
lai gan Norvēģijas omāra zvejas flotes selektivitāte,
šķiet, ir nākusi par labu šiem diviem krājumiem. ICES
ieteikumā gan norādīts uz lieliem izmetumiem.
Jūrasmēles krājums joprojām tiek pārzvejots un ir
sasniedzis zemāko reģistrēto nārsta bara biomasu,
tāpēc izmantošanai arī turpmāk būtu jānotiek
nelielā apjomā. Turpretī jūras zeltplekstes krājums
netiek pilnībā izmantots un nozvejas lielā mērā tiek
izmestas, taču krājums ir stabils.
Kategats
Ieteikums par mencu Kategatā attiecībā uz 2015. gadu
ir līdzīgs ieteikumam attiecībā uz 2014. gadu,
t. i., piesardzības apsvērumu dēļ šajā
apgabalā nevajadzētu veikt šīs sugas specializēto zveju, un
piezveja un izmetumi būtu jāsamazina līdz minimumam. ICES
jo īpaši uzstāj uz to, ka ir steidzami jāuzlabo
selektivitāte, jo novērtētie izmetumi 2013. gadā bija
lielākie izmetumi, kādi reģistrēti kopš 1997. gada.
Ziemeļjūra
Mencas, pikšas, merlanga, saidas, jūras
zeltplekstes, makreles un siļķes krājumi
Ziemeļjūrā tiek pārvaldīti kopā ar
Norvēģiju, tāpēc KPN un kvotas tiks iedalītas pēc
ES un Norvēģijas apspriedēm novembrī un decembrī. No
šiem krājumiem mencas krājums turpina atjaunoties, taču
ļoti lēni. Merlanga un saidas krājums samazinās,
turklāt saidas biomasa pēdējos trīs gados ir bijusi
mazāka par piesardzīgiem limitiem. Pikšas stāvoklis
joprojām ir stabils, zvejas izraisītā zivju mirstība ir
zemāka par MSY līmeni, taču pēdējos gados
krājums ir papildinājies slikti. Jūras zeltplekstes krājums
turpina palielināties, un nu ir sasniedzis lielāko
reģistrēto apmēru. Attiecībā uz krājumiem, kuri
nav kopīgi ar Norvēģiju un kuru KPN jau ir noteiktas šajā
priekšlikumā, jānorāda, ka jūrasmēles krājums
lēnām palielinās, lai gan zvejas izraisītā zivju
mirstība ir nedaudz lielāka par MSY apjomu, un tāpēc
saskaņā ar piemērojamo pārvaldības plānu KPN ir
nedaudz jāsamazina. Norvēģijas omāra krājumi
Ziemeļjūrā visā visumā palielinās.
2014/0311 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu
zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras
piemērojamas Savienības ūdeņos un –
attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos
ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un atceļ
Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Līguma 43. panta 3. punktā
ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma
jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un
iedalīšanu.
(2)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (ES) Nr. 1380/2013[4]
paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem,
ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos
ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko
sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas
komiteja (ZZTEK).
(3)       Padomei ir jāpieņem
pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai,
attiecīgā gadījumā arī daži ar tām
funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. un 4. punktu zvejas
iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā
veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju
krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību
relatīvu stabilitāti, un saskaņā ar minētās
regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās
zivsaimniecības politikas mērķiem.
(4)       Tātad saskaņā
ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā
nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem
zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un
sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi
pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus,
kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām
personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs.
(5)       Regulas (ES) Nr. 1380/2013
15. panta 1. punktā minētais izkraušanas pienākums
tiek ieviests katrā zvejniecībā atsevišķi. Ja uz
zvejniecību reģionā, kas ietilpst šīs regulas darbības
jomā, attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāizkrauj visas
minētajā zvejniecībā iegūtās sugas, kurām ir
noteikti nozvejas limiti. No 2015. gada 1. janvāra izkraušanas
pienākums būtu jāpiemēro mazo pelaģisko sugu
zvejniecībām (t. i., makreles, siļķes, stavridu,
putasu, kaproīdu, Eiropas anšova, argentīnas, sardīnes un
brētliņas zvejai), lielo pelaģisko sugu zvejniecībām
(t. i., zilās tunzivs, zobenzivs, garspuru tunzivs, lielacu tunzivs,
Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna zvejai) un
rūpnieciskajām zvejniecībām (piemēram, moivas,
tūbīšu un Esmarka mencas zvejai). Minētās regulas 16. panta
2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju
krājumu tiek ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas
jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas
iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu
zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas.
(6)       Vairākus gadus dažas
plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN
ir noteiktas 0 apjomā un saistītas ar noteikumu, kurš paredz
nekavējoties atlaist ūdenī nejauši nozvejotus īpatņus.
Šāda īpaša režīma iemesls ir minēto krājumu sliktais
saglabāšanās stāvoklis, un tā kā sugas
izdzīvošanas spēja ir augsta, izmetumu dēļ zvejas
izraisītā zivju mirstība nepalielināsies; uzskata, ka
izmetumi labvēlīgi ietekmē šo sugu saglabāšanos. Tomēr
no 2015. gada 1. janvāra šo sugu nozvejas, kas gūtas
pelaģiskajās zvejniecībās, būs jāizkrauj, ja vien
uz tām neattieksies kāda no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā
paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma.
Minētās regulas 15. panta 4. punkta
a) apakšpunktā šādas atkāpes ir atļautas
attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kas kā
tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas
pieņemts kopējās zivsaimniecības politikas jomā.
Tāpēc ir lietderīgi aizliegt šo sugu zveju attiecīgajos
apgabalos.
(7)       Pēdējos gados KPN
Eiropas anšovam Biskajas līcī ir noteikta atsevišķā zvejas
iespēju regulā, kas ir spēkā no konkrētā gada 1. jūlija
līdz nākamā gada 30. jūnijam. ZZTEK 2014. gadā
secināja, ka, nomainot pašreizējo pārvaldības periodu uz
parastu kalendāra gadu (no janvāra līdz decembrim), tiek
ievērojami samazināti draudi šā krājuma saglabāšanai.
Pēc apspriešanās ar Spāniju, Franciju un Dienvidrietumu
ūdeņu konsultatīvo padomi (DRŪ KP) ZZTEK
ierosinātās izmaiņas tika novērtētas pozitīvi.
Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu
(ES) Nr. 779/2014[5]
un šajā regulā ieviest jaunu KPN Eiropas anšova krājumam
Biskajas līcī 2015. gadam.
(8)       Turklāt
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu
krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni,
KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos
izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu
krājumam un Norvēģijas omāra krājumam,
jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras
zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā,
siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas,
mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas,
Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un
Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas
okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu
jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes
Regulās (EK) Nr. 2166/2005[6],
(EK) Nr. 509/2007[7],
(EK) Nr. 676/2007[8],
(EK) Nr. 1300/2008[9],
(EK) Nr. 1342/2008[10]
(“mencu plāns”) un (EK) Nr. 302/2009[11].

(9)       Tomēr
attiecībā uz heka ziemeļu krājumu (Padomes Regula (EK)
Nr. 811/2004[12])
un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes
Regula (EK) Nr. 388/2006[13])
atjaunošanas un pārvaldības plānu minimālie mērķi
ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto
zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu
vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam
atbilstīgu KPN.
(10)     Krājumiem, par kuriem nav
pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru,
pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka,
ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības
pārvaldībā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013
4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, vienlaikus ņemot
vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo
informāciju par krājuma attīstības tendencēm un
apsvērumus par jauktu dažādu sugu zveju.
(11)     Ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 847/96[14]
ir ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai,
tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par
krājumiem, kuriem noteikta piesardzīga vai analītiska KPN.
Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padomei, nosakot
KPN, ir jānolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu
nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko
stāvokli. Pavisam nesen ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu
ir ieviests elastības mehānisms visām nozvejām, uz
kurām attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai
izvairītos no pārmērīgas elastības, kas
apdraudētu kopējā zivsaimniecības politikā
izvirzīto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, un lai
nepieļautu negatīvu ietekmi uz krājumu bioloģisko
stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu KPN var
piemērot tikai tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo
elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta
9. punktā.
(12)     Ja krājuma KPN ir
iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi
saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot
attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu
jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā
dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas
pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības
politikas principiem un noteikumiem.
(13)     Starptautiskā Jūras
pētniecības padome (ICES) 2014. gada jūnijā
nāca klajā ar zinātnisko ieteikumu par jūrasasara (labraka)
krājumu Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā un
apstiprināja, ka šis krājums kopš 2012. gada ir strauji
samazinājies.  Turklāt ZZTEK ir novērtējusi jūrasasara
(labraka) aizsardzībai pieņemtos valstu pasākumus un
secinājusi, ka tie ir neiedarbīgi. Jūrasasaris (labraks) aug
lēni un dzimumbriedumu sasniedz vēlu, un tā zvejas
izraisītā mirstība patlaban ir četras reizes lielāka
par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).
Tāpēc ir lietderīgi noteikt šā krājuma zvejas
iespējas, kas izteiktas zvejas piepūles un nozvejas limitu veidā
un kam vajadzētu ierobežot galvenos zvejas izraisītās zivju
mirstības faktorus, t. i., pelaģisko tralēšanu un
atpūtas zveju.
(14)     Maksimāli
pieļaujamā zvejas piepūle 2015. gadam jānosaka
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas
(EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu,
Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009
5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK)
Nr. 754/2009[15].
(15)     Ņemot vērā
Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES)
jaunāko zinātnisko ieteikumu un ievērojot starptautiskās
saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC)
kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu
zvejas piepūle.
(16)     Dažu sugu, piemēram, dažu
haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat
ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas
iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot
vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu.
(17)     Uz šajā regulā
noteikto Savienības kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu
attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009[16] un jo īpaši
minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas
piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu
izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir
jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās
nosūta Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem
attiecas šī regula.
(18)     Attiecībā uz
dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt
papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu
mērķis ir zvejniecībās, uz kurām pagaidām
neattiecas Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzētais
izkraušanas pienākums, pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu,
t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un
jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto
citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju
izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma
ilgtspēju ilgtermiņā un tādējādi arī
kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.
Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē
zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai
panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā
dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības
jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc
nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas
iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar
sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas kameru (CCTV)
(turpmāk kopā “CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu
jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas
nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas.
Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa
reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un
neuzticamāka. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu
izmantošana ir priekšnoteikums tādu izmetumu samazināšanas shēmu
ieviešanai kā pilnībā dokumentētas zvejniecības.
Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro
prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 95/46/EK[17].
(19)     Lai nodrošinātu to, ka
pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu
sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto
zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas
nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo
izkraušanas izmēru nesasnieguši īpatņi, ir jāatskaita no
kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim,
kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības
jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā
izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas.
Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju
nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem,
kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams
pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas
izmēģinājumos nepiedalās.
(20)     Ievērojot ICES
ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu
tūbīšu krājumu pārvaldībai Savienības
ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā. Tā kā ir sagaidāms, ka ICES
zinātniskie ieteikumi kļūs pieejami tikai 2015. gada
februārī, ir lietderīgi KPN un kvotas provizoriski noteikt
nulles apjomā, kamēr šādi ieteikumi nav publicēti.
(21)     Saskaņā ar
procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par
attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[18], Fēru salām[19] un Islandi[20], Savienība ar
minētajiem partneriem ir rīkojusi apspriedes par zvejas
tiesībām. Apspriedes ar Norvēģiju un Fēru salām
par vienošanos attiecībā uz 2015. gadu vēl nav pabeigtas.
Lai nepieļautu Savienības zvejas darbību pārtraukšanu,
vienlaikus dodot iespēju īstenot vajadzīgo elastību
minētās vienošanās noslēgšanai 2015. gada
sākumā, ir lietderīgi provizoriski noteikt zvejas iespējas
attiecībā uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī
vienošanās. Ar Islandi nebija iespējams pabeigt apspriedes par
vienošanos zivsaimniecības nozarē 2015. gadam. Saskaņā
ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par
attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi[21], Apvienotā
komiteja ir noteikusi konkrētu zvejas iespēju apjomu, kas
Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos 2015. gadā. [Apsvērums,
kā arī attiecīgie noteikumi, uz kuriem tas attiecas,
jāgroza pēc tam, kad notikusi jauna apspriešanās].
(22)     Starptautiskā Atlantijas
tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2013. gada
gadskārtējā sanāksmē pieņēma viena gada
pagarinājumu attiecībā uz zilās tunzivs pašreizējo KPN
un kvotām un zobenzivij Atlantijas okeāna ziemeļu
daļā, zobenzivij Atlantijas okeāna dienvidu daļā un
garspuru tunzivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā 2014.–2016. gadā
piemērojamo KPN un kvotas apstiprināja pašreizējā
līmenī. Tādējādi Savienības kvotas šiem
krājumiem saglabājas tādas pašas kā 2013. gadā.
Lai gan pašreizējā līmenī tika saglabāta arī KPN,
kas 2014.–2016. gadā piemērojama garspuru tunzivij Atlantijas
okeāna dienvidu daļā, līgumslēdzēju pušu, tostarp
Savienības, individuālās kvotas tika nedaudz samazinātas,
lai piešķirtu kvotu vēl vienai līgumslēdzējai pusei.
Visi šie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību
aktos. [Apsvērums, kā arī attiecīgie noteikumi, uz
kuriem tas attiecas, jāgroza pēc tam, kad notikusi jauna
gadskārtējā sanāksme].
(23)     Antarktikas jūras
dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses 2013. gada
gadskārtējā sanāksmē pieņēma nozvejas
limitus gan mērķsugām, gan piezvejas sugām. Minētie
pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
[Apsvērums, kā arī attiecīgie noteikumi, uz kuriem tas
attiecas, jāgroza pēc tam, kad notikusi jauna
gadskārtējā sanāksme].
(24)     Indijas okeāna tunzivju
komisija (IOTC) gadskārtējā
sanāksmē 2014. gadā negrozīja spēkā esošos
saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
(25)     Klusā
okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības
pārvaldības organizācijas (SPRFMO) trešā
gadskārtējā sanāksme notiks 2015. gada
februārī. Kamēr šāda gadskārtējā
sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi provizoriski saglabāt
pašreizējos pasākumus SPRFMO konvencijas apgabalā.
Tomēr Čīles stavridas krājumā nevajadzētu zvejot,
pirms gadskārtējās sanāksmes rezultātā ir noteikta
KPN.
(26)     Amerikas Tropisko tunzivju
komisija (IATTC) 87. gadskārtējā sanāksmē 2014. gadā
paturēja spēkā dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un
svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC
paturēja spēkā arī Rezolūciju par okeāna
baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētajiem pasākumiem būtu
jāpaliek iestrādātiem Savienības tiesību aktos.
(27)     Dienvidaustrumu Atlantijas
zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā
sanāksmē 2013. gadā pieņēma ieteikumu Patagonijas
ilkņzivs un sarkano dziļūdens krabju jaunai divgadīgai KPN 2014.
un 2015. gadam; Atlantijas lielgalvja un beriksu pašreizējā KPN 2013.
un 2014. gadam, par kuru vienošanās tika panākta 2012. gada
gadskārtējā sanāksmē, palika spēkā. Patlaban
piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju
sadalījumu, kurus pieņēmusi SEAFO, būtu
jāievieš Savienības tiesību aktos. [Apsvērums, kā
arī attiecīgie noteikumi, uz kuriem tas attiecas, jāgroza
pēc tam, kad notikusi jauna gadskārtējā sanāksme].
(28)     Klusā okeāna rietumu
un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 10. gadskārtējā
sanāksmē 2013. gadā grozīja savus pasākumus
attiecībā uz zvejas iespējām, nosakot kopējo dienu
skaitu, kad var zvejot atklātā jūrā, un pielāgojot
aizliegumu, kas noteikts attiecībā uz zveju ar zivju
pievilināšanas ierīcēm (ZPI). Saskaņā ar
pārskatītajiem pasākumiem, kas attiecas uz zveju ar ZPI,
Savienībai kā WCPFC līgumslēdzējai pusei ir
jāpieņem lēmums par vienu no divām pieejamajām
iespējām – vai nu apstiprināt pašreizējo periodu,
kurā zveja ar ZPI ir aizliegta, vai samazināt ar ZPI saistītu
iemetienu skaitu. Kamēr šāds lēmums nav pieņemts,
Savienības tiesību aktos būtu jāsaglabā pašreiz
piemērojamais aizliegums, kuru pieņēmusi WCPFC. [Apsvērums,
kā arī attiecīgie noteikumi, uz kuriem tas attiecas,
jāgroza pēc tam, kad notikusi jauna gadskārtējā
sanāksme].
(29)     Konvencijas par mintaja
resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras
centrālajā daļā Puses gadskārtējā
sanāksmē 2013. gadā negrozīja tās pasākumus
attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi
būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(30)     Ziemeļrietumu Atlantijas
zvejniecības organizācija (NAFO) 36. gadskārtējā
sanāksmē 2014. gadā pieņēma virkni zvejas
iespēju 2015. gadam attiecībā uz konkrētiem
krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā.
Šajā sakarībā NAFO pieņēma moratoriju
attiecībā uz garneļu zveju 3L rajonā, palielināja
sarkanasaru KPN 3M rajonā, lai ietvertu konkrētas piezvejas, un
atļāva atkal zvejot sarkanās plekstes 3NO rajonā.
(31)     Attiecīgās
reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijas (RZPO) gada beigās vienojas par konkrētiem
starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības
zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs
regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar
kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir
jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk,
tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra
līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas
iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir
noteikti laikposmam, kas sākas 2014. gada 1. decembrī, ir
lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no
minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu
spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR
locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas
apgabalā.
(32)     Saskaņā ar
Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai par
to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra
Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos
Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā
zonā[22],
ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivju zvejas
iespējas Savienības ūdeņos.
(33)     Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus attiecībā uz atļaujas
piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot
sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās
pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas
pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(34)     Lai nodrošinātu
vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu
jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību
pilnīgu izbeigšanu un zinātnisko novērotāju
pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz
izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas
vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp
vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras
būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011[23].
(35)     Lai nepieļautu zvejas
darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības
zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro
no 2015. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus
attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu
jāpiemēro no 2015. gada 1. februāra, un īpašus
noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz
īpašs piemērošanas datums. Steidzamības dēļ šai
regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc
tās publicēšanas.
(36)     Zvejas iespējas būtu
jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos
Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
1.           Ar šo regulu nosaka
Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un
Savienības kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos,
kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem
zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.
2.           Šā panta 1. punktā
minētās zvejas iespējas ietver:
a)      nozvejas limitus 2015. gadam un, ja
tā norādīts šajā regulā, 2016. gadam;
b)      zvejas piepūles limitus laikposmam no
2015. gada 1. februāra līdz 2016. gada 31. janvārim,
izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 9., 29. un 31. pantā
un IIE pielikumā ir noteikti citi laikposmi;
c)      dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR
konvencijas apgabalā laikposmam no 2014. gada 1. decembra
līdz 2015. gada 30. novembrim;
d)      dažu krājumu zvejas iespējas IATTC
konvencijas apgabalā, kas 33. pantā noteiktas tajā
pašā pantā norādītajiem 2015. un 2016. gada
laikposmiem.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro šādiem
kuģiem:
a)           Savienības kuģiem;
b)           trešo valstu kuģiem
Savienības ūdeņos;
c)           atpūtas zvejas kuģiem
tikai šīs regulas 1. panta b) apakšpunkta, 3. panta
c) punkta un 12. panta īstenošanas vajadzībām.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a)           “Savienības kuģis” ir
zvejas kuģis, kas atbilst definīcijai Regulas (ES) Nr. 1380/2013
4. panta 1. punkta 5. apakšpunktā;
b)           “trešās valsts kuģis” ir
zvejas kuģis, kas atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 1380/2013
4. panta 1. punkta 4. apakšpunktā ir trešās valsts
karoga kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;
c)           “atpūtas zvejas kuģi” ir
kuģi, kas iesaistījušies atpūtas zvejā, kā minēts
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 28. punktā;
d)           “Savienības ūdeņi” ir
ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā,
izņemot Līguma II pielikumā minētajām
teritorijām piegulošos ūdeņus;
e)           “starptautiskie ūdeņi” ir
ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai
jurisdikcijā;
f)            “krājums” ir  jūras
bioloģiskie resursi, kas sastopami konkrētā
pārvaldības apgabalā;
f)            “kopējā
pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:
i)       zvejniecībās, uz kurām
attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais
izkraušanas pienākums, – daudzums, ko katru gadu var nozvejot no
katra krājuma,
ii)      visās citās
zvejniecībās – daudzums, ko katru gadu var izkraut no katra
krājuma;
g)           “kvota” ir KPN daļa, kas
iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
h)           “analītisks
novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču
kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par
krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā
analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai
nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas
iespējām;
i)            “piesardzīga pieeja
zvejniecības pārvaldībā” ir pieeja, saskaņā ar
kuru atbilstošas zinātniskās informācijas trūkums
nebūtu jāizmanto par pamatojumu, lai atliktu vai neveiktu
pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt
mērķsugas, saistītās vai atkarīgās sugas, piezvejas
sugas un to vidi;
j)            “linuma acs izmērs” ir zvejas
rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas
Regulu (EK) Nr. 517/2008[24];
k)           “Savienības zvejas flotes
reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;
l)            “zvejas žurnāls” ir
žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas
zonu definīcijas:
a)           ICES (Starptautiskā
Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie
apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[25]
III pielikumā;
b)           “Skageraks” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas
novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un
dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas
līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam
punktam Zviedrijas krastā;
c)           “Kategats” ir ģeogrāfiskais
apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no
Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta
līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos –
līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena
ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz
Killenai;
d)           “ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā
vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas,
kuras secīgi savieno šādus punktus:
–
53° 30' N 15° 00' W,
–
53° 30' N 11° 00' W,
–
51° 30' N 11° 00' W,
–
51° 30' N 13° 00' W,
–
51° 00' N 13° 00' W,
–
51° 00' N 15° 00' W,
–
53° 30' N 15° 00' W;
e)           “Kadisas jūras līcis” ir ICES
IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7º 23' 48″
rietumu garuma;
f)            CECAF (Centrālaustrumu
Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie
apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (EK) Nr. 216/2009[26]
II pielikumā;
g)           NAFO (Ziemeļrietumu
Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir
ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK)
Nr. 217/2009[27]
III pielikumā;
h)           “SEAFO (Dienvidaustrumu
Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par
Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un
pārvaldību[28];
i)            “ICCAT (Starptautiskā
Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā
konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā[29];
j)            “CCAMLR (Antarktikas
jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals”
ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004[30] 2. panta
a) punktā;
k)           “IATTC (Amerikas Tropisko
tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals,
kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas
stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas
Republikas 1949. gada konvenciju (“Antigvas konvencija”)[31];
l)            “IOTC (Indijas okeāna
tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals,
kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas
izveidi[32];
m)          “SPRFMO (Klusā
okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības
pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir
atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no
10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR
konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala,
kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu
daļā[33],
un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā
esošajiem apgabaliem;
n)           “WCPFC (Klusā
okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības
komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas
noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu
saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un
centrālajā daļā[34];
o)           “Beringa jūras atklātie
ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais
apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200
jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no
kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo
ūdeņu platums;
p)           “IATTC un WCPFC
pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:
–
150º rietumu garuma meridiāns,
–
130º rietumu garuma meridiāns,
–
4º dienvidu platuma paralēle,
–
50º dienvidu platuma paralēle.
II SADAĻA
SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I nodaļa
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un tās sadalījums
1.           Savienības kuģu KPN
Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav
Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp
dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar
to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti
I pielikumā.
2.           Savienības kuģiem
I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot
ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un
Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena
salu, ievērojot šīs regulas 19. pantā un
III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008[35] izklāstītos
nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
3.           Lai piemērotu īpašo
nosacījumu, kas noteikts IA pielikumā attiecībā uz
tūbīšu krājumu Savienības ūdeņos ICES IIa,
IIIa un IV zonā, piemēro IID pielikumā definētos
pārvaldības apgabalus.
6. pants
KPN, kas jānosaka dalībvalstīm
1.           Dažu zivju krājumu KPN
nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir
norādīti I pielikumā.
2.           KPN, kas jānosaka
dalībvalstij:
a)      atbilst kopējās
zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši
principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un
b)      nodrošina šādu rezultātu:
i)       ja ir pieejami analītiski
novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar
lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam
ilgtspējīgas ieguves apjomam,
ii)      ja analītiski novērtējumi
nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek
saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības
pārvaldībā.
3.           Līdz 2015. gada 15. martam
katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu
informāciju:
a)      pieņemtā KPN;
b)      attiecīgās dalībvalsts
savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās
pieņemtā KPN;
c)      ziņas par to, kā
pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.
7. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
1.           Uz zivīm, kas Regulas
(ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā
minētajās zvejniecībās nozvejotas no krājumiem, kuriem
ir noteikta KPN, attiecas minētajā noteikumā paredzētais
izkraušanas pienākums.
2.           Zivis no citiem
krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai
tad, ja:
(a)
nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts
karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai
(b)
nozveja ir daļa no Savienības kvotas,
kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un
minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.
3.           Šīs regulas
I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta
8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi
drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt
minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma
atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.
8. pants
Zvejas piepūles limiti
Piemēro šādus zvejas piepūles
pasākumus:
a)           IIA pielikumu konkrētu
mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu
pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona
daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV
apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un
Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;
b)           IIB pielikumu heka un
Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc
un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)           IIC pielikumu
jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES
VIIe rajonā;
d)           IIE pielikumu jūrasasara
(labraka) krājuma pārvaldībā ICES
VIIe rajonā.
9. pants
Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai
1.           Grenlandes paltusam
piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002[36] 3. panta 1. punktu,
kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt
dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā
izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu
zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā
kuģī un izkraušanai.
2.           Dalībvalstis nodrošina, lai 2015. gadā
zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās
kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta
1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas,
nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles,
kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003.
gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas
atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un
II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo
punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā
100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot
Ziemeļatlantijas argentīnas.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1.           Šajā regulā
paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm
neskar:
a)      zvejas iespēju apmaiņu, kas
veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;
b)      zvejas iespēju atvilkumus un
pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009
37. pantu;
c)      zvejas iespēju pārdali, kas
veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;
d)      papildu izkrāvumus, kas atļauti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;
e)      daudzumus, kas ieturēti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
f)       atvilkumus, kas veikti saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;
g)      kvotu nodošanu un apmaiņu, kas
veikta saskaņā ar šīs regulas 20. pantu;
h)      papildu iedalījumus, kas veikti
saskaņā ar šīs regulas 14. pantu.
2.           Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu
piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un
minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu
piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN, ja vien
šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. un 4. pantu KPN būtu jāpiemēro tikai
tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo elastību, kas
paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1.           Porkupīnas
sēklī laikā no 2015. gada 1. maija līdz 31. maijam
ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu
īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks,
Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida,
rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme,
zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.
Šā punkta īstenošanas
vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais
apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus
punktus:
 Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums
 1. || 52° 27' N || 12° 19' W
 2. || 52° 40' N || 12° 30' W
 3. || 52° 47' N || 12° 39,600' W
 4. || 52° 47' N || 12° 56' W
 5. || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W
 6. || 51° 22' N || 14° 24' W
 7. || 51° 22' N || 14° 03' W
 8. || 52° 10' N || 13° 25' W
 9. || 52° 32' N || 13° 07,500' W
 10. || 52° 43' N || 12° 55' W
 11. || 52° 43' N || 12° 43' W
 12. || 52° 38,800' N || 12° 37' W
 13. || 52° 27' N || 12° 23' W
 14. || 52° 27' N || 12° 19' W
Atkāpjoties no pirmās daļas,
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu
ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas
sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā
norādīto sugu īpatņus.
2.           Tūbīšu
komerciāla zveja ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem
velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm,
ICES IIa, IIIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2015. gada 1. janvāra
līdz 31. martam un no 2015. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.
Pirmajā daļā noteikto aizliegumu
piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot
tūbītes Savienības ūdeņos ICES
IV apakšapgabalā.
12. pants
Jūrasasara (labraka) atpūtas zveja
Atpūtas zvejā ICES
IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg un VIIh rajonā piemēro
šādu individuālo limitu: viens jūrasasaris (labraks) vienai
personai dienā.
13. pants
Aizliegumi
 1.          Savienības kuģiem
ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)      ērkšķu raja (Amblyraja
radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un
VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;
b)      milzu haizivs (Cetorhinus maximus)
un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;
c)      parastās rajas (Dipturus batis)
sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)
Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)      bara haizivs (Galeorhinus galeus)
un gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības
ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā un visos ūdeņos ICES I, V, VI, VII,
VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
e)      melnā haizivs (Dalatias licha),
gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā
īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus
princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis)
Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā un visos ūdeņos ICES I un
XIV apakšapgabalā;
f)       siļķu haizivs (Lamna nasus)
visos ūdeņos;
g)      divragainā velnraja (Manta
birostris) visos ūdeņos;
h)      dzeloņainā raja (Raja
clavata) Savienības ūdeņos ICES
IIIa rajonā;
i)       Norvēģijas raja (Raja (Dipturus)
nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb,
VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;
j)       cirtainā raja (Raja undulata)
Savienības ūdeņos ICES VI un X apakšapgabalā un
baltā raja (Raja alba) Savienības ūdeņos ICES
VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
k)      ģitārrajas (Rhinobatidae)
Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII,
IX, X un XII apakšapgabalā;
l)       dzelkņu haizivs (Squalus
acanthias) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā
un ICES IV apakšapgabalā un visos ūdeņos ICES
I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
m)     eņģeļhaizivs (Squatina
squatina) Savienības ūdeņos.
2.           Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
14. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai
datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto
šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II nodaļa
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem,
kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos
15. pants
Papildu zvejas iespēju iedalīšana
1.           Attiecībā uz dažiem
krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas
tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie
krājumi ir norādīti I pielikumā.
2.           Šā panta 1. punktā
minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz
vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā
procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij
iedalītās kvotas.
16. pants
Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi
1.           Papildu zvejas iespējas,
kas minētas 15. pantā, iedala saskaņā ar šādiem
nosacījumiem:
a)      kuģis izmanto ar sensoru
sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV)
(turpmāk kopā “CCTV sistēma”), kas reģistrē
visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)      papildu zvejas iespējas, kas
iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos,
nepārsniedz šādus limitus:
i)       75 % no attiecīgā
krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts
aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais
kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas,
ii)      30 % no konkrētā
kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms
piedalīšanās izmēģinājumos;
c)      visas kuģa gūtās nozvejas
no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas
iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98[37]
XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru,
atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam
pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras
iedalītas saskaņā ar 14. pantu;
d)      tiklīdz zvejas iespējas, kas
konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma,
uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas,
attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības
attiecīgajā KPN apgabalā; e)   attiecībā uz
krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var
atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas
vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas
zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas
šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var
pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri
nepiedalās izmēģinājumos.
2.           Neatkarīgi no 1. punkta
b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma
kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu
zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā
krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu
tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu
zvejas iespējas, ja:
a)      attiecīgajam kuģu tipam
aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir
mazāks par 10 %;
b)      attiecīgā kuģu tipa
iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV
sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;
c)      attiecībā uz visiem
kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav
pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem
krājuma nozvejas izmetumiem.
3.           Pirms 14. pantā
minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts
iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)      saraksts ar tās karoga kuģiem,
kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos;
b)      uz minētajiem kuģiem
uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas
sistēmu specifikācijas;
c)      to zvejas rīku kapacitāte,
veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)      aprēķinātie izmetumi
katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;
e)      tās nozvejas apjoms, kuru no
krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2014. gadā
ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
17. pants
Personas datu apstrāde
Ciktāl saistībā ar ierakstiem,
kas iegūti saskaņā ar 16. panta 1. punkta
a) apakšpunktu, tiek veikta personas datu apstrāde
Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei
piemēro minēto direktīvu.
18. pants
Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana
Ja dalībvalsts atklāj, ka
kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas
zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 16. pantā
minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam
kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam
piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2015. gada
laikposmā.
19. pants
Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana
Lai uzraudzītu 16. panta 1. punkta
b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt
ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt
izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā
struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu
radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš
apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts
veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās
prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.
III nodaļa
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
20. pants
Zvejas atļaujas
1.           Maksimālais zvejas
atļauju skaits Savienības kuģiem, kuri zvejo kādas
trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2.           Ja, pamatojoties uz
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena
dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas
apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod
arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr
nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram
zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.
IV nodaļa
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības
pārvaldības organizāciju ūdeņos
21. pants
Kvotu nodošana un apmaiņa
1.           Ja saskaņā ar
reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai
apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm,
dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar
kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi
izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai
apmaiņas plānu.
2.           Kad attiecīgā
dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt
iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts
ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi.
Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO
līgumslēdzējai pusei sniedz un no tās saņem
piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad
Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai
apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar
minētās organizācijas noteikumiem.
3.           Komisija informē
dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta
vienošanās.
4.           Zvejas iespējas, kas
saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no
attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai
nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai
dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām
iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa
ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās
noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO
līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās
RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo
zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas
sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību
relatīvās stabilitātes principu.
1. IEDAĻA
ICCAT KONVENCIJAS APGABALS
22. pants
Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes
ierobežojumi
1.           To Savienības laivu
zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas
okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis,
kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm,
ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.
2.           To Savienības piekrastes
nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts
Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir
no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā
noteikts IV pielikuma 2. punktā.
3.           To Savienības kuģu
skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un
kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no
8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā
noteikts IV pielikuma 3. punktā.
4.           To zvejas kuģu skaitu un
kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem
atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna
austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts
IV pielikuma 4. punktā.
5.           To zivju
krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju
zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un
Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.
6.           Zilo tunzivju audzēšanas
kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu
zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām
Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo,
kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.
23. pants
Zveja atpūtas un sporta nolūkā
Dalībvalstis no tām
iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala
īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.
24. pants
Haizivis
1.           Nevienā
zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut
citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias
superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
2.           Aizliegts veikt Alopias
ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.
3.           Saistībā ar zveju ICCAT
konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut
citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna
tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
4.           Aizliegts paturēt uz
kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā
zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus
longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
5.           Aizliegts paturēt uz
kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās
haizivis (Carcharhinus falciformis).
2. IEDAĻA
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS
25. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1.           Specializētā zveja,
kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto
sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās
zonās un laikposmos ir aizliegta.
2.           Izpētes zvejai
V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos
piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas
limitus.
26. pants
Izpētes zveja
1.           Tikai tās
dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2015. gadā
var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar
āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā,
kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus
apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts
plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā
ziņā ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūnijā
par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.
2.           Attiecībā uz FAO
88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu
KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo
limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības
vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts
V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad
paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU
slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3.           Zveju veic pēc
iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma
diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai
noteiktu zvejniecības potenciālu un izvairītos no nozvejas un
zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr
zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1.,
58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas
mazāks par 550 m.
27. pants
Krilu zveja 2015./2016. gada zvejas sezonā
1.           Krilu (Euphausia superba)
zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2015./2016. gada zvejas
sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kuras ir CCAMLR
komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR
konvencijas apgabalā, tā ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūnijā,
izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu,
paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai par saviem plāniem zvejot
krilus.
2.           Paziņojumā, kas
minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK)
Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par
katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju
piedalīties krilu zvejā.
3.           Dalībvalsts, kura
plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu
nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju
saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas
laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju
saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga
kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs
minētās dalībvalsts karoga kuģi.
4.           Dalībvalstīm ir
tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko
CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā
panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis
nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas
apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ. Šādos
gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt
informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:
a)      pilnīgas ziņas par plānotajiem
aizstājējkuģiem, tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā
norādīto informāciju;
b)      izsmeļošu ziņojumu par
aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus
vai izziņas.
5.           Dalībvalstis
neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģim, kas ir
iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas,
nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu
sarakstiem.
3. IEDAĻA
IOTC KONVENCIJAS APGABALS
28. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā
1.           Maksimālais
Savienības kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC
konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte,
izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.
2.           Maksimālais
Savienības kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius)
un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas
apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā
bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.
3.           Kuģus, kas darbojas
vienā no 1. un 2. punktā minētajām
zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru
zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka
šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta
attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.
4.           Ja tiek ierosināta
zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei,
attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie
kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai
kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības
organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas
kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus
kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās
iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā.
5.           Lai ņemtu vērā
IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu,
dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1.
un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot
minētajos plānos noteiktos limitus.
29. pants
Haizivis
1.           Nevienā
zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut
citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas
lapshaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
2.           Nevienā
zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut
citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus
longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot
kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un
kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga
dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar
nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam
patēriņam.
3.           Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
4. IEDAĻA
SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS
30. pants
Pelaģiskās zvejas kapacitātes limits
Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā
aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO
konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo
kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2015. gadā
zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības
kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā.
31. pants
Pelaģiskās zvejas KPN
1.           Tikai tās
dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi
veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas
apgabalā, kā norādīts 30. pantā, drīkst
šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem
saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.
2.           Zvejas iespējas, kas
noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka
dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša
piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO
Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas
apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies
pārkraušanā citā kuģī, kuģu
satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos
datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par
kuģu ienākšanu ostās.
32. pants
Grunts zveja
Dalībvalstis, kurām laikposmā
no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim
ir reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO
konvencijas apgabalā, grunts zvejas piepūli vai nozveju konvencijas
apgabalā 2015. gadā ierobežo šādi: tā tiek
attiecīgi īstenota vai gūta tikai tajās konvencijas
apgabala daļās, kurās minētajā laikposmā ir
veikta grunts zveja, un netiek pārsniegts gada vidējais nozvejas
apjoms vai piepūles parametri, kas reģistrēti laikposmā no 2002. gada
1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.
5. IEDAĻA
IATTC konvencijas apgabals
33. pants
Zveja ar riņķvadu
1.           Kuģiem ir aizliegts ar
riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares),
lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus
pelamis):
a)      no 2015. gada 29. jūlija
līdz 28. septembrim vai no 2015. gada 18. novembra
līdz 2016. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:
–
Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā
okeāna krasta līnija,
–
150º rietumu garuma meridiāns,
–
40º ziemeļu platuma paralēle,
–
40º dienvidu platuma paralēle;
b)      no 2015. gada 29. septembra
līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:
–
96º rietumu garuma meridiāns,
–
110º rietumu garuma meridiāns,
–
4º ziemeļu platuma paralēle,
–
3º dienvidu platuma paralēle.
2.           Attiecīgās
dalībvalstis līdz 2015. gada 1. aprīlim paziņo
Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma
laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā
laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo
ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc
zveju ar riņķvadu.
3.           Uz kuģiem, kas ar
riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur
un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī
visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un
lielacu tunzivis.
4.           Šā panta 3. punktu
nepiemēro šādos gadījumos:
a)      ja zivis uzskata par nederīgām
lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu
dēļ vai
b)      pēdējā zvejas rīku
iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu
visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.
34. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
1.           Ir aizliegts IATTC
konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus
longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa,
pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt
pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju
liemeņa daļu vai visu liemeni.
2.           Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums.
Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri
turklāt:
a)      reģistrē atlaisto
īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai
dzīvi);
b)      paziņo a) apakšpunktā
minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie
tie ir. Iepriekšējā gadā savākto informāciju
dalībvalstis nosūta Komisijai līdz tā gada 31. janvārim,
kurā stājas spēkā šī regula.
6. IEDAĻA
SEAFO KONVENCIJAS APGABALS
35. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
SEAFO konvencijas
apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju
specializētā zveja:
–
raju dzimtas zivis (Rajidae),
–
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),
–
laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),
–
īsastes laternhaizivs (Etmopterus
brachyurus),
–
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),
–
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),
–
kaķhaizivs (Apristurus manis),
–
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon
squamulosus),
–
Selachimorpha
virskārtas dziļūdens haizivis.
7. IEDAĻA
WCPFC KONVENCIJAS APGABALS
36. pants
Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru
tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi
1.           Dalībvalstis nodrošina,
ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar
riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru
tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus
pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras
daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu
platuma, nepārsniedz 403 dienas.
2.           Savienības kuģi
neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna
dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas
apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.
37. pants
Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI
1.           Kuģiem, kas zvejo ar
riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2015. gada
1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2015. gada 31. oktobra
plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC
konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma
un 20° dienvidu platuma. Minētajā laikposmā minētajā WCPFC
konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar
riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās
tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis
nekādā gadījumā:
a)      neizmantotu ZPI vai ar to saistītu
elektronisku ierīci;
b)      nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.
2.           Uz visiem kuģiem, kas ar
riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC
konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj
citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru
tunzivis un svītrainās tunzivis.
3.           Šā panta 2. punktu
nepiemēro šādos gadījumos:
a)      zvejas reisa pēdējā zvejas
rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas
visām zivīm;
b)      ja zivis nav derīgas lietošanai
pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ
vai
c)      ja ir būtiski traucēta
saldēšanas iekārtu darbība.
38. pants
IATTC un WCPFC pārklāšanās
apgabals
1.           Kuģi, kas iekļauti
tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC
pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta
p) punktā, piemēro 34.–38. pantā izklāstītos
pasākumus.
2.           Kuģi, kas iekļauti
gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un
kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC
un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta
p) punktā, piemēro 33. panta 1. punkta
a) apakšpunktā un 2.–4. punktā izklāstītos
pasākumus.
39. pants
To Savienības kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot
zobenzivis
Maksimālais Savienības kuģu
skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC
konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir
norādīts VII pielikumā.
40. pants
Zīdainās haizivis un okeāna baltspuru haizivis
1.           WCPFC konvencijas
apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī, glabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu
liemeņa daļas vai visu liemeni:
a)      zīdainā haizivs (Carcharhinus
falciformis);
b)      okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus
longimanus).
2.           Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
8. IEDAĻA
BERINGA JŪRA
41. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja
Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS
IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
42. pants
KPN
Norvēģijas karoga zvejas kuģiem
un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir
atļauts gūt nozveju Savienības ūdeņos,
nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un
ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008
III nodaļā izklāstītos nosacījumus.
43. pants
Zvejas atļaujas
Maksimālais
zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības
ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.
44. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Nozvejai
un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar
43. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. pantā
izklāstītos nosacījumus.
45. pants
Aizliegumi
1.           Trešo valstu kuģiem ir
aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)      ērkšķu raja (Amblyraja
radiata) Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un
VIId rajonā un ICES IV apakšapgabalā;
b)      milzu haizivs (Cetorhinus maximus)
un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības
ūdeņos;
c)      parastās rajas (Dipturus batis)
sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)
Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)      bara haizivs (Galeorhinus galeus),
melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania
calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus),
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludā laternhaizivs
(Etmopterus pusillus) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis)
Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un XIV apakšapgabalā;
e)      melnā haizivs (Dalatias licha),
gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā
īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus
princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis)
Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
I, IV un XIV apakšapgabalā;
f)       siļķu
haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;
g)      divragainā velnraja (Manta
birostris) Savienības ūdeņos;
h)      dzeloņainā raja (Raja
clavata) Savienības ūdeņos ICES
IIIa rajonā;
i)       Norvēģijas raja (Raja (Dipturus)
nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb,
VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk rajonā;
j)       cirtainā raja (Raja undulata)
Savienības ūdeņos ICES VI, IX un
X apakšapgabalā un baltā raja (Raja alba) Savienības
ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
k)      ģitārrajas (Rhinobatidae)
Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII,
IX, X un XII apakšapgabalā;
l)       dzelkņu haizivs (Squalus
acanthias) Savienības ūdeņos ICES
IIa rajonā un ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII un
XIV apakšapgabalā;
m)     eņģeļhaizivs (Squatina
squatina) Savienības ūdeņos.
2.           Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
46. pants
Komiteju procedūra
1.           Komisijai palīdz
Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES)
Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES)
Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
47. pants
Atcelšana
Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014
atceļ no 2015. gada 1. janvāra.
48. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.
Tomēr 8. pantu piemēro no 2015. gada
1. februāra.
Noteikumus par zvejas iespējām, kas
attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 24.,
25. un 26. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no
tajos norādītajiem datumiem.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 212, 18.7.2014., 1.–3. lpp.
[2]               Skatīt
dokumentu “General Context of ICES Advice”, kas pieejams: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf.
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra
Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un
ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009
un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004
un Padomes Lēmumu 2004/585/EK, konkrēti, 15. panta 1. punkta
a) apakšpunkts (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
[4]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra
Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un
ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009
un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004
un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
[5]               Padomes 2014. gada 17. jūlija Regula (ES)
Nr. 779/2014, ar ko nosaka anšovu zvejas iespējas Biskajas
līcī 2014./2015. gada zvejas sezonā (OV L 212, 18.7.2014.,
1. lpp.).
[6]               Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK)
Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas
omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā
un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98
par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus
jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005.,
5. lpp.).
[7]               Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK)
Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu
krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma
rietumu daļā
(OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.).
[8]               Padomes 2007. gada 11. jūnija
Regula (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu
zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un
jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (OV L 157,
19.6.2007., 1. lpp.).
[9]               Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK)
Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu
krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo
krājumu izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.).
[10]             Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK)
Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu
krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ
Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).
[11]             Padomes 2009. gada 6. aprīļa
Regula (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs
krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un
Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un
par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.).
[12]             Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula
(EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka
krājumu atjaunošanai (OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.).
[13]             Padomes 2006. gada 23. februāra Regula (EK)
Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles
krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī
(OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.).
[14]             Padomes 1996. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 847/96,
ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās
pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115,
9.5.1996., 3. lpp.).
[15]             Padomes 2009. gada 27. jūlija Regula (EK)
Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008
III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma
izslēdz konkrētas kuģu grupas (OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.).
[16]             Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK)
Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai
nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002,
(EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK)
Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK)
Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK)
Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK)
Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
[17]             Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti
(OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).
[18]             Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas
Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980.,
48. lpp.).
[19]             Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas
Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru
salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).
[20]             Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes
Republiku par zivsaimniecību un jūras vidi (OV L 161, 2.7.1993.,
2. lpp.).
[21]             Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības
nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas
valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses
(OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.), un Protokols, ar kuru nosaka
zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts
minētajā nolīgumā (OV L 293, 23.10.2012., 5. lpp.).
[22]             OV L 6, 10.1.2012., 9. lpp.
[23]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus
principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
[24]             Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regula (EK)
Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus
Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz
zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra
novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).
[25]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās
nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu
daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).
[26]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās
nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).
[27]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).
[28]             Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK
(OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).
[29]             Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK
(OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).
[30]             Padomes 2004. gada 22. marta Regula (EK)
Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus
piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo
resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ
Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999
(OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).
[31]             Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK
(OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).
[32]             Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK
(OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).
[33]             Noslēgts ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK
(OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).
[34]             Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK
(OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).
[35]             Padomes 2009. gada 29. septembra
Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK)
Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286,
29.10.2008., 33. lpp.).
[36]             Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK)
Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un
piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos
(OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).
[37]             Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK)
Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai
(OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).
PIELIKUMS
dokumentam
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju
krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas
Savienības ūdeņos un – attiecībā uz
Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav
Savienības ūdeņi, un atceļ Padomes Regulu (ES) Nr. 779/2014

PIELIKUMU SARAKSTS
 I PIELIKUMS: || KPN, kas piemērojama Savienības kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem
 IA PIELIKUMS: || Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi
 IB PIELIKUMS: || Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
 IC PIELIKUMS: || Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals
 ID PIELIKUMS: || Tālu migrējošas zivis – visi apgabali
 IE PIELIKUMS: || Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals
 IF PIELIKUMS: || Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals
 IG PIELIKUMS: || Dienvidu tunzivis – visi apgabali
 IH PIELIKUMS: || WCPFC konvencijas apgabals
 IJ PIELIKUMS: || SPRFMO konvencijas apgabals
 IIA PIELIKUMS: || Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId rajonā, ICES IV apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā
 IIB PIELIKUMS: || Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci
 IIC PIELIKUMS: || Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES VIIe rajonā
 IID PIELIKUMS: || Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā
 IIE PIELIKUMS: || Kuģu zvejas piepūle saistībā ar jūrasasara (labraka) pārvaldību ICES VIIe rajonā
 III PIELIKUMS: || Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos
 IV PIELIKUMS: || ICCAT konvencijas apgabals
 V PIELIKUMS: || CCAMLR konvencijas apgabals
 VI PIELIKUMS: || IOTC konvencijas apgabals
 VII PIELIKUMS: || WCPFC konvencijas apgabals
 VIII PIELIKUMS: || Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos
I PIELIKUMS
KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS
KUĢIEM APGABALOS,
KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM
IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un
IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas
(dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un
vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti
nosacījumi.
Uz visām šajā pielikumā
noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK)
Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā
izklāstītie noteikumi.
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES
zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju
krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā
secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu
identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā;
pārējie nosaukumi norādīti tikai ērtības labad.
Šīs regulas īstenošanas
vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu
nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem
nosaukumiem.
 Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums
 Amblyraja radiata || RJR || Ērkšķu raja
 Ammodytes spp. || SAN || Tūbītes
 Argentina silus || ARU || Ziemeļatlantijas argentīna
 Beryx spp. || ALF || Beriksas
 Brosme brosme || USK || Brosme
 Caproidae || BOR || Kaproīdas
 Centrophorus squamosus || GUQ || Pelēkā īsraga haizivs
 Centroscymnus coelolepis || CYO || Baltacu haizivs
 Chaceon spp. || GER || Sarkanie dziļūdens krabji
 Chaenocephalus aceratus || SSI || Melnspuru leduszivs
 Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktikas leduszivs
 Channichthys rhinoceratus || LIC || Vienraga leduszivs
 Chionoecetes spp. || PCR || Karaliskie krabji
 Clupea harengus || HER || Siļķe
 Coryphaenoides rupestris || RNG || Strupdeguna garaste
 Dalatias licha || SCK || Melnā haizivs
 Deania calcea || DCA || Gardeguna spurainā haizivs
 Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) || RJB || Parastā raja (sugu grupa)
 Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonijas ilkņzivs
 Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktikas ilkņzivs
 Dissostichus spp. || TOT || Ilkņzivis
 Engraulis encrasicolus || ANE || Eiropas anšovs
 Etmopterus princeps || ETR || Lielā laternhaizivs
 Etmopterus pusillus || ETP || Gludā laternhaizivs
 Euphausia superba || KRI || Krils
 Gadus morhua || COD || Menca
 Galeorhinus galeus || GAG || Bara haizivs
 Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Sarkanā plekste
 Gobionotothen gibberifrons || NOG || Zaļā nototēnija
 Hippoglossoides platessoides || PLA || Rietumatlantijas plekste
 Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantijas paltuss
 Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantijas lielgalvis
 Illex illecebrosus || SQI || Īsspuru kalmārs
 Lamna nasus || POR || Siļķu haizivs
 Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pelēkā nototēnija
 Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimi
 Leucoraja naevus || RJN || Dzegužraja
 Limanda ferruginea || YEL || Dzeltenastes plekste
 Limanda limanda || DAB || Limanda
 Lophiidae || ANF || Jūrasvelni
 Macrourus spp. || GRV || Makrūrzivis
 Makaira nigricans || BUM || Atlantijas zilais marlīns
 Mallotus villosus || CAP || Moiva
 Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja
 Martialia hyadesi || SQS || Dienvidatlantijas kalmārs
 Melanogrammus aeglefinus || HAD || Pikša
 Merlangius merlangus || WHG || Merlangs
 Merluccius merluccius || HKE || Heks
 Micromesistius poutassou || WHB || Putasu
 Microstomus kitt || LEM || Mazmutes plekste
 Molva dypterygia || BLI || Zilā jūras līdaka
 Molva molva || LIN || Jūras līdaka
 Nephrops norvegicus || NEP || Norvēģijas omārs
 Notothenia rossii || NOR || Marmora nototēnija
 Pandalus borealis || PRA || Ziemeļu garnele
 Paralomis spp. || PAI || Krabji
 Penaeus spp. || PEN || Penaeus garneles
 Platichthys flesus || FLE || Plekste
 Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste
 Pleuronectiformes || FLX || Plekstveidīgās zivis
 Pollachius pollachius || POL || Pollaks
 Pollachius virens || POK || Saida
 Psetta maxima || TUR || Akmeņplekste
 Pseudochaenichthys georgianus || SGI || Melnā leduszivs
 Raja alba || RJA || Baltā raja
 Raja brachyura || RJH || Blondā raja
 Raja circularis || RJI || Smilšu raja
 Raja clavata || RJC || Dzeloņainā raja
 Raja fullonica || RJF || Šagrēnādas raja
 Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvēģijas raja
 Raja microocellata || RJE || Sīkacu raja
 Raja montagui || RJM || Plankumainā raja
 Raja undulata || RJU || Cirtainā raja
 Rajiformes || SRX || Rajveidīgās zivis
 Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandes paltuss
 Scomber scombrus || MAC || Makrele
 Scophthalmus rhombus || BLL || Gludais rombs
 Sebastes spp. || RED || Sarkanasari
 Solea solea || SOL || Parastā jūrasmēle
 Solea spp. || SOO || Jūrasmēles
 Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa
 Squalus acanthias || DGS || Dzelkņu haizivs
 Tetrapturus albidus || WHM || Baltais marlīns
 Thunnus maccoyii || SBF || Dienvidu tunzivs
 Thunnus obesus || BET || Lielacu tunzivs
 Thunnus thynnus || BFT || Zilā tunzivs
 Trachurus murphyi || CJM || Čīles stavrida
 Trachurus spp. || JAX || Stavridas
 Trisopterus esmarkii || NOP || Esmarka menca
 Urophycis tenuis || HKW || Baltā Amerikas jūrasvēdzele
 Xiphias gladius || SWO || Zobenzivs
Turpmākā salīdzinošā
tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un
nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos
nolūkos.
 Beriksas || ALF || Beryx spp.
 Rietumatlantijas plekste || PLA || Hippoglossoides platessoides
 Eiropas anšovs || ANE || Engraulis encrasicolus
 Jūrasvelni || ANF || Lophiidae
 Antarktikas ilkņzivs || TOA || Dissostichus mawsoni
 Atlantijas paltuss || HAL || Hippoglossus hippoglossus
 Lielacu tunzivs || BET || Thunnus obesus
 Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea
 Melnspuru leduszivs || SSI || Chaenocephalus aceratus
 Blondā raja || RJH || Raja brachyura
 Zilā jūras līdaka || BLI || Molva dypterygia
 Atlantijas zilais marlīns || BUM || Makaira nigricans
 Putasu || WHB || Micromesistius poutassou
 Zilā tunzivs || BFT || Thunnus thynnus
 Kaproīdas || BOR || Caproidae
 Gludais rombs || BLL || Scophthalmus rhombus
 Moiva || CAP || Mallotus villosus
 Menca || COD || Gadus morhua
 Limanda || DAB || Limanda limanda
 Parastā raja (sugu grupa) || RJB || Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)
 Parastā jūrasmēle || SOL || Solea solea
 Krabji || PAI || Paralomis spp.
 Dzegužraja || RJN || Leucoraja naevus
 Sarkanie dziļūdens krabji || GER || Chaceon spp.
 Plekste || FLE || Platichthys flesus
 Plekstveidīgās zivis || FLX || Pleuronectiformes
 Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris
 Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps
 Ziemeļatlantijas argentīna || ARU || Argentina silus
 Grenlandes paltuss || GHL || Reinhardtius hippoglossoides
 Makrūrzivis || GRV || Macrourus spp.
 Pelēkā nototēnija || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Pikša || HAD || Melanogrammus aeglefinus
 Heks || HKE || Merluccius merluccius
 Siļķe || HER || Clupea harengus
 Stavridas || JAX || Trachurus spp.
 Zaļā nototēnija || NOG || Gobionotothen gibberifrons
 Čīles stavrida || CJM || Trachurus murphyi
 Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha
 Krils || KRI || Euphausia superba
 Pelēkā īsraga haizivs || GUQ || Centrophorus squamosus
 Mazmutes plekste || LEM || Microstomus kitt
 Jūras līdaka || LIN || Molva molva
 Makrele || MAC || Scomber scombrus
 Antarktikas leduszivs || ANI || Champsocephalus gunnari
 Marmora nototēnija || NOR || Notothenia rossii
 Megrimi || LEZ || Lepidorhombus spp.
 Ziemeļu garnele || PRA || Pandalus borealis
 Norvēģijas omārs || NEP || Nephrops norvegicus
 Esmarka menca || NOP || Trisopterus esmarkii
 Norvēģijas raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Patagonijas ilkņzivs || TOP || Dissostichus eleginoides
 Penaeus garneles || PEN || Penaeus spp.
 Jūras zeltplekste || PLE || Pleuronectes platessa
 Pollaks || POL || Pollachius pollachius
 Siļķu haizivs || POR || Lamna nasus
 Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Sarkanasari || RED || Sebastes spp.
 Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Saida || POK || Pollachius virens
 Tūbītes || SAN || Ammodytes spp.
 Smilšu raja || RJI || Raja circularis
 Šagrēnādas raja || RJF || Raja fullonica
 Īsspuru kalmārs || SQI || Illex illecebrosus
 Rajveidīgās zivis || SRX || Rajiformes
 Sīkacu raja || RJE || Raja microocellata
 Gludā laternhaizivs || ETP || Etmopterus pusillus
 Karaliskie krabji || PCR || Chionoecetes spp.
 Jūrasmēles || SOO || Solea spp.
 Melnā leduszivs || SGI || Pseudochaenichthys georgianus
 Dienvidu tunzivs || SBF || Thunnus maccoyii
 Plankumainā raja || RJM || Raja montagui
 Brētliņa || SPR || Sprattus sprattus
 Dzelkņu haizivs || DGS || Squalus acanthias
 Dienvidatlantijas kalmārs || SQS || Martialia hyadesi
 Ērkšķu raja || RJR || Amblyraja radiata
 Zobenzivs || SWO || Xiphias gladius
 Dzeloņainā raja || RJC || Raja clavata
 Ilkņzivis || TOT || Dissostichus spp.
 Bara haizivs || GAG || Galeorhinus galeus
 Akmeņplekste || TUR || Psetta maxima
 Brosme || USK || Brosme brosme
 Cirtainā raja || RJU || Raja undulata
 Vienraga leduszivs || LIC || Channichthys rhinoceratus
 Baltā Amerikas jūrasvēdzele || HKW || Urophycis tenuis
 Baltais marlīns || WHM || Tetrapturus albidus
 Baltā raja || RJA || Raja alba
 Merlangs || WHG || Merlangius merlangus
 Sarkanā plekste || WIT || Glyptocephalus cynoglossus
 Dzeltenastes plekste || YEL || Limanda ferruginea
IA PIELIKUMS
SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II,
III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV
APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ,
FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI
 Suga: || Tūbītes ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   || Ammodytes spp. ||   ||   || (SAN/04-N.) ||
 Dānija ||   ||  0 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  0 |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība ||||  0 |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN ||   || Nepiemēro ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Tūbītes ||   ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1)
   || Ammodytes spp. ||||   ||   ||   ||
 Dānija ||   ||  0 || (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  0 || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija ||||  0 || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Zviedrija ||||  0 || (2) ||||||||
 Savienība ||||  0 ||||||||||
 KPN ||||  0 ||||||||||
 (1)  Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. ||||
 (2)  Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja jāatskaita no atlikušajiem 2 % no kvotas (OT1/*2A3A4). Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos ||||
   || 1 ||  2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7
   || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7)
 Dānija ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Apvienotā Karaliste ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Vācija ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Zviedrija ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
 Savienība ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kopā ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0 ||  0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Argentina silus ||   ||   || (ARU/1/2.) ||   ||
 Vācija ||   ||  24 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  8 ||||||||||
 Nīderlande ||  19 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  39 ||||||||||
 Savienība ||||  90 ||||||||||
 KPN ||   ||  90 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna ||   || Zona: || Savienības ūdeņi III un IV zonā
   || Argentina silus ||   ||   || (ARU/34-C) ||
 Dānija ||   ||  911 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  9 ||||||||||
 Francija ||||  7 ||||||||||
 Īrija ||||  7 ||||||||||
 Nīderlande ||  43 ||||||||||
 Zviedrija ||||  35 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  16 ||||||||||
 Savienība |||| 1 028 ||||||||||
 KPN ||   || 1 028 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
   || Argentina silus ||   ||   || (ARU/567.) ||   ||
 Vācija ||   ||  289 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  6 ||||||||||
 Īrija ||||  268 ||||||||||
 Nīderlande || 3 023 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  212 ||||||||||
 Savienība |||| 3 798 ||||||||||
 KPN ||   || 3 798 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brosme ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/1214EI) ||
 Vācija ||   ||  6 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  6 || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  6 || (1) ||||||||
 Citi ||||  3 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  21 || (1) ||||||||
 KPN ||||  21 ||||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brosme ||   ||   || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/3A/BCD) ||
 Dānija ||   ||  15 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Zviedrija ||||  7 ||||||||||
 Vācija ||||  7 ||||||||||
 Savienība ||||  29 ||||||||||
 KPN ||   ||  29 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brosme ||   ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IV zonā ||
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/04-C.) ||
 Dānija ||   ||  64 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  19 ||||||||||
 Francija ||||  44 ||||||||||
 Zviedrija ||||  6 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  96 ||||||||||
 Citi ||||  6 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  235 ||||||||||
 KPN ||||  235 ||||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brosme ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/567EI.) ||
 Vācija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Spānija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Citi |||| pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (2)(3)(4)(5) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||||
 (2)  Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). ||||||
 (3)  Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-):
 pm ||||||||||
 (4)  Ieskaitot jūras līdakas. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā: ||
 Jūras līdaka (LIN/*5B67-) || pm ||||||||||
 Brosme (USK/*5B67-) || pm ||||||||||
 (5)  Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: ||||
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brosme ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   || Brosme brosme ||   ||   || (USK/04-N.) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Kaproīdas ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā
   || Caproidae ||   ||   ||   || (BOR/678-) ||   ||
 Dānija ||   || 13 079 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Īrija |||| 36 830 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 3 387 ||||||||||
 Savienība |||| 53 296 ||||||||||
 KPN |||| 53 296 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe (1) ||   ||   || Zona: || IIIa ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/03A.) ||   ||
 Dānija ||   || pm || (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Zviedrija |||| pm || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm || (2) ||||||||
 Fēru salas || pm || (3) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. ||||
 (2)  Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.). ||||
 (3)  Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.). ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe (1) ||   ||   || Zona: || Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53º 30′ N
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/4AB.) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (2) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) gūtās siļķu nozvejas.
 (2)  Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos IVa un IVb zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem (HER/*4AB-C):
 pm ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N (HER/*04N-)(1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 (1)  Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstis ziņo, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/*4AN.) un IVb zonā (HER/*4BN.) gūtās siļķu nozvejas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe (1) ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/04-N.) ||
 Zviedrija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe (1) ||   ||   || Zona: || IIIa ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/03A-BC) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Zviedrija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe (1) ||   ||   || Zona: || IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/2A47DX) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe (1) ||   ||   || Zona: || IVc, VIId(2) ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/4CXB7D) ||
 Beļģija ||   || pm || (3) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (3) ||||||||
 Vācija |||| pm || (3) ||||||||
 Francija |||| pm || (3) ||||||||
 Nīderlande || pm || (3) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (3) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. ||
 (2)  Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz 51° 33′ N platuma paralēlei un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.
 (3)  Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.). ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā(1)
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/5B6ANB) ||
 Vācija ||   || 2 536 || (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  480 || (2) ||||||||
 Īrija |||| 3 427 || (2) ||||||||
 Nīderlande || 2 536 || (2) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 13 711 || (2) ||||||||
 Savienība |||| 22 690 || (2) ||||||||
 KPN |||| 22 690 ||||||||||
 (1)  Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu.
 (2)  Ir aizliegts zvejot siļķes ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe ||   ||   || Zona: || VIaS(1), VIIb, VIIc ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/6AS7BC) ||
 Īrija ||   ||  0 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Nīderlande ||  0 |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība ||||  0 |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN ||||  0 ||||||||||
 (1)  Siļķes krājums VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W. ||   ||
 Suga: || Siļķe ||   ||   || Zona: || VI zona (Klaida)(1) ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/06ACL.) ||
 Apvienotā Karaliste || Jānosaka || (2) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Savienība |||| Jānosaka || (3) ||||||||
 KPN |||| Jānosaka || (3) ||||||||
 (1)  Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp:
 -          Kintairas ragu (55° 17,9' N, 05° 47,8' W), ||||||||
 -          punktu ar koordinātām 55° 04' N, 05° 23' W un ||||||||
 -          Korsvolas ragu (55° 00,5' N, 05° 09,4' W). ||||||||
 (2)  Piemēro šīs regulas 6. pantu. ||||||||||
 (3)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi. ||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe ||   ||   || Zona: || VIIa(1) ||   ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/07A/MM) ||
 Īrija ||   || 1 264 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 3 590 |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Savienība |||| 4 854 ||||||||||
 KPN |||| 4 854 ||||||||||
 (1)  Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: ||||||||
 - ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, ||||||||||
 - dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, ||||||||||
 - rietumos Īrijas krasts, ||||||||||
 - austrumos Apvienotās Karalistes krasts. ||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe ||   ||   || Zona: || VIIe un VIIf ||
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/7EF.) ||   ||
 Francija ||   ||  465 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  465 ||||||||||
 Savienība ||||  930 ||||||||||
 KPN ||||  930 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Siļķe ||   ||   || Zona: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) un VIIk(1)
   || Clupea harengus ||   ||   || (HER/7G-K.) ||
 Vācija ||   ||  174 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  966 |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Īrija |||| 13 527 ||||||||||
 Nīderlande ||  966 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  19 ||||||||||
 Savienība |||| 15 652 ||||||||||
 KPN |||| 15 652 ||||||||||
 (1)  Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: ||||||||
 - ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, ||||||||||
 - dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, ||||||||||
 - rietumos Īrijas krasts, ||||||||||
   || - austrumos Apvienotās Karalistes krasts. ||   ||   ||   ||
 Suga: || Eiropas anšovs ||   ||   || Zona: || VIII ||   ||
   || Engraulis encrasicolus ||   ||   || (ANE/08/3411) ||   ||
 Spānija ||   || pm ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Eiropas anšovs ||   ||   || Zona: || IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Engraulis encrasicolus ||   ||   || (ANE/9/3411) ||
 Spānija ||   || 4 198 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||
 Portugāle |||| 4 580 ||||||||||
 Savienība |||| 8 778 ||||||||||
 KPN |||| 8 778 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || Skageraks ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/03AN.) ||
 Beļģija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Nīderlande || pm || (1) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || Kategats ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/03AS.) ||
 Dānija ||   ||  49 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  1 || (1) ||||||||
 Zviedrija ||||  30 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  80 || (1) ||||||||
 KPN ||||  80 || (1) ||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/2A3AX4) ||
 Beļģija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija |||| pm || (1) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (2) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
 (2)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. ||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N
   || Gadus morhua ||   ||   || (COD/04-N.) ||
 Zviedrija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || VIb; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00' W un XII un XIV zonā
 Gadus morhua ||||   || (COD/5W6-14) ||
 Beļģija ||   ||  0 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||
 Vācija ||||  2 ||||||||||
 Francija ||||  23 ||||||||||
 Īrija ||||  9 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  40 ||||||||||
 Savienība ||||  74 ||||||||||
 KPN ||||  74 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || VIa; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00' W
   || Gadus morhua ||   ||   ||   || (COD/5BE6A) ||
 Beļģija ||   ||  0 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  0 ||||||||||
 Francija ||||  0 ||||||||||
 Īrija ||||  0 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  0 ||||||||||
 Savienība ||||  0 ||||||||||
 KPN ||||  0 || (1) ||||||||
 (1)  Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || VIIa ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   ||   || (COD/07A.) ||
 Beļģija ||   ||  5 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  13 ||||||||||
 Īrija ||||  85 ||||||||||
 Nīderlande ||  1 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  78 ||||||||||
 Savienība ||||  182 ||||||||||
 KPN ||||  182 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi
 Gadus morhua ||||   || CECAF 34.1.1. zonā ||
   ||||   ||   ||   || (COD/7XAD34) ||
 Beļģija ||   ||  110 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| 1 808 |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija ||||  358 ||||||||||
 Nīderlande ||  0 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  195 ||||||||||
 Savienība |||| 2 471 ||||||||||
 KPN |||| 2 471 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   ||   || Zona: || VIId ||   ||
   || Gadus morhua ||   ||   ||   || (COD/07D.) ||
 Beļģija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm || (1) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Megrimi ||   ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/2AC4-C) ||
 Beļģija ||   ||  6 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija ||||  5 ||||||||||
 Vācija ||||  5 ||||||||||
 Francija ||||  34 ||||||||||
 Nīderlande ||  27 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 2 006 ||||||||||
 Savienība |||| 2 083 ||||||||||
 KPN |||| 2 083 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Megrimi ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI zona;
 Lepidorhombus spp. ||||   || starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   ||||   ||   ||   || (LEZ/56-14) ||
 Spānija ||   || pm ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Megrimi ||   ||   || Zona: || VII ||   ||
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/07.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  373 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Spānija |||| 4 144 || (1) || Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija |||| 5 030 || (1) ||||||||
 Īrija |||| 2 287 || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 1 980 || (1) ||||||||
 Savienība |||| 13 814 ||||||||||
 KPN |||| 13 814 ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Megrimi ||   ||   || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/8ABDE.) ||
 Spānija ||   ||  756 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  610 ||||||||||
 Savienība |||| 1 366 ||||||||||
 KPN |||| 1 366 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Megrimi ||   ||   || Zona: || VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Lepidorhombus spp. ||   ||   ||   || (LEZ/8C3411) ||
 Spānija ||   ||  935 ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  47 ||||||||||
 Portugāle ||||  31 ||||||||||
 Savienība |||| 1 013 ||||||||||
 KPN |||| 1 013 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Limanda un plekste || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
 Limanda limanda un ||||   || (DAB/2AC4-C) limandai;
   || Platichthys flesus ||   ||   ||   || (FLE/2AC4-C) plekstei
 Beļģija ||   ||  402 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||
 Dānija |||| 1 511 ||||||||||
 Vācija |||| 2 266 ||||||||||
 Francija ||||  157 ||||||||||
 Nīderlande || 9 136 ||||||||||
 Zviedrija ||||  5 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 1 270 ||||||||||
 Savienība |||| 14 747 ||||||||||
 KPN |||| 14 747 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasvelni ||   ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
 Lophiidae ||||||   || (ANF/2AC4-C) ||
 Beļģija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (1) ||||||||
 Vācija |||| pm || (1) ||||||||
 Francija |||| pm || (1) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VI zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasvelni ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
 Lophiidae ||||||   || (ANF/04-N.) ||
 Beļģija ||   || pm ||   || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasvelni ||   ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
 Lophiidae ||||||   || (ANF/56-14) ||
 Beļģija ||   || pm ||   || Piesardzīga KPN ||   ||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Spānija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasvelni ||   ||   || Zona: || VII ||   ||
   || Lophiidae ||   ||   ||   || (ANF/07.) ||   ||
 Beļģija ||   || 2 729 || (1) (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  304 || (1) (2) || Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Spānija |||| 1 085 || (1) (2) ||||||||
 Francija |||| 17 516 || (1) (2) ||||||||
 Īrija |||| 2 238 || (1) (2) ||||||||
 Nīderlande ||  353 || (1) (2) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 5 311 || (1) (2) ||||||||
 Savienība |||| 29 536 || (1) ||||||||
 KPN |||| 29 536 || (1) ||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). ||
 (2)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasvelni ||   ||   || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
   || Lophiidae ||   ||   ||   || (ANF/8ABDE.) ||
 Spānija ||   || 1 206 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| 6 708 ||||||||||
 Savienība |||| 7 914 ||||||||||
 KPN |||| 7 914 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasvelni ||   ||   || Zona: || VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Lophiidae ||   ||   ||   || (ANF/8C3411) ||
 Spānija ||   || 2 490 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  2 ||||||||||
 Portugāle ||||  495 ||||||||||
 Savienība |||| 2 987 ||||||||||
 KPN |||| 2 987 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/3A/BCD) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || IV; Savienības ūdeņi IIa zonā ||
 Melanogrammus aeglefinus ||   ||   || (HAD/2AC4.) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) ||   ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/04-N.) ||
 Zviedrija |||| pm || (1) || Analītiska KPN ||||||
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/6B1214) ||
 Beļģija ||   ||  6 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  7 ||||||||||
 Francija ||||  285 ||||||||||
 Īrija ||||  203 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 2 079 ||||||||||
 Savienība |||| 2 580 ||||||||||
 KPN |||| 2 580 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/5BC6A.) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/7X7A34) ||
 Beļģija ||   ||  62 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| 3 736 || (1) || Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija |||| 1 246 || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  561 || (1) ||||||||
 Savienība |||| 5 605 || (1) ||||||||
 KPN |||| 5 605 ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   ||   || Zona: || VIIa ||   ||
   || Melanogrammus aeglefinus ||   ||   ||   || (HAD/07A.) ||
 Beļģija ||   ||  15 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  68 ||||||||||
 Īrija ||||  409 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  453 ||||||||||
 Savienība ||||  945 ||||||||||
 KPN ||||  945 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || IIIa ||   ||
 Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/03A.) ||
 Dānija ||   || pm |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || IV; Savienības ūdeņi IIa zonā ||
 Merlangius merlangus ||   ||   || (WHG/2AC4.) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. ||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) ||||||||
 Savienība ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
 Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/56-14) ||
 Vācija ||   ||  1 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  28 ||||||||||
 Īrija ||||  70 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  135 ||||||||||
 Savienība ||||  234 ||||||||||
 KPN ||||  234 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || VIIa ||   ||
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/07 A.) ||
 Beļģija ||   ||  0 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  6 ||||||||||
 Īrija ||||  32 ||||||||||
 Nīderlande ||  0 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  42 ||||||||||
 Savienība ||||  80 ||||||||||
 KPN ||||  80 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/7X7A-C) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || VIII ||   ||
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/08.) ||   ||
 Spānija ||   || 1 016 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Francija |||| 1 524 ||||||||||
 Savienība |||| 2 540 ||||||||||
 KPN |||| 2 540 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs ||   ||   || Zona: || IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Merlangius merlangus ||   ||   ||   || (WHG/9/3411) ||
 Portugāle ||   || Jānosaka || (1) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Savienība |||| Jānosaka || (2) ||||||||
 KPN |||| Jānosaka || (2) ||||||||
 (1)  Piemēro šīs regulas 6. pantu. ||||||||||
 (2)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi. ||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Merlangs un pollaks ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N
 Merlangius merlangus un ||   || (WHG/04-N.) merlangam;
   || Pollachius pollachius ||   ||   ||   || (POL/04-N.) pollakam ||
 Zviedrija ||   || pm || (1) || Piesardzīga KPN ||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Heks ||   ||   || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/3A/BCD) ||
 Dānija ||   || 2 179 || (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Zviedrija ||||  185 || (2) ||||||||
 Savienība |||| 2 364 ||||||||||
 KPN |||| 2 364 || (1) ||||||||
 (1)  Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: ||||||
 78 457 ||||||||||
 (2)  Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Heks ||   ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/2AC4-C) ||
 Beļģija ||   ||  39 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| 1 594 ||||||||||
 Vācija ||||  183 ||||||||||
 Francija ||||  352 ||||||||||
 Nīderlande ||  91 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  496 ||||||||||
 Savienība |||| 2 755 ||||||||||
 KPN |||| 2 755 || (1) ||||||||
 (1)  Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: ||||||
 78 457 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Heks ||   ||   || Zona: || VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā;
 Merluccius merluccius ||||   || starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   ||||   ||   ||   || (HKE/571214) ||
 Beļģija ||   ||  404 || (1) (3) || Analītiska KPN ||   ||
 Spānija |||| 12 969 || (3) || Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija |||| 20 027 || (1) (3) ||||||||
 Īrija |||| 2 427 || (3) ||||||||
 Nīderlande ||  261 || (1) (3) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 7 907 || (1) (3) ||||||||
 Savienība |||| 43 995 ||||||||||
 KPN |||| 43 995 || (2) ||||||||
 (1)  Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
 (1)  Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: ||||||
 78 457 ||||||||||
 (3)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) ||||||||
 Beļģija ||||  52 ||||||||||
 Spānija |||| 2 092 ||||||||||
 Francija |||| 2 092 ||||||||||
 Īrija ||||  262 ||||||||||
 Nīderlande ||  26 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 1 177 ||||||||||
 Savienība |||| 5 701 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Heks ||   ||   || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/8ABDE.) ||
 Beļģija ||   ||  13 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Spānija |||| 9 029 ||||||||||
 Francija |||| 20 275 ||||||||||
 Nīderlande ||  26 || (1) ||||||||
 Savienība |||| 29 343 ||||||||||
 KPN |||| 29 343 || (2) ||||||||
 (1)  Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un Savienības ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
 (2)  Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: ||||||
 78 457 ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14)
 Beļģija ||||  3 ||||||||||
 Spānija |||| 2 615 ||||||||||
 Francija |||| 4 707 ||||||||||
 Nīderlande ||  8 ||||||||||
 Savienība |||| 7 333 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Heks ||   ||   || Zona: || VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Merluccius merluccius ||   ||   ||   || (HKE/8C3411) ||
 Spānija ||   || 8 848 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  849 ||||||||||
 Portugāle |||| 4 129 ||||||||||
 Savienība |||| 13 826 ||||||||||
 KPN |||| 13 826 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Putasu ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/24-N.) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Putasu ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/1X14) ||
 Dānija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm || (1) ||||||||
 Spānija |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Francija |||| pm || (1) ||||||||
 Īrija |||| pm || (1) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) ||||||||
 Portugāle |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Norvēģija |||| pm ||||||||||
 Fēru salas || pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1) drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu:
 pm ||||||||||
 (2)  Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
 (3)  Īpašs nosacījums: no tās Fēru salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu daudzumu (WHB/*05-F.): ||
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Putasu ||   || Zona: || VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/8C3411) ||
 Spānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Portugāle |||| pm ||||||||||
 Savienība |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2) drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu:
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Putasu ||   || Zona: || Savienības ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W
   || Micromesistius poutassou ||   ||   ||   || (WHB/24A567) ||
 Norvēģija ||   || pm || (1) (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Fēru salas || pm || (3) (4) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. ||||
 (2)  Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): ||||
 pm ||||||||||
 Šis nozvejas limits IV zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves kvotas: ||||
 pm ||||||||||
 (3)  Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem. ||||||
 (4)  Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī VIb zonā (WHB/*06B-C). Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C):
 pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Mazmutes plekste un sarkanā plekste || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
 Microstomus kitt un ||||   || (LEM/2AC4-C) mazmutes plekstei;
   || Glyptocephalus cynoglossus ||   ||   ||   || (WIT/2AC4-C) sarkanajai plekstei
 Beļģija ||   ||  346 |||| Piesardzīga KPN ||||||
 Dānija ||||  953 ||||||||||
 Vācija ||||  122 ||||||||||
 Francija ||||  261 ||||||||||
 Nīderlande ||  794 ||||||||||
 Zviedrija ||||  11 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 3 904 ||||||||||
 Savienība |||| 6 391 ||||||||||
 KPN ||   || 6 391 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Zilā jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/5B67-) ||
 Vācija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Igaunija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Spānija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Lietuva |||| pm ||||||||||
 Polija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Citi |||| pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (2) ||||||||
 Fēru salas || pm || (3) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||||
 (2)  Jāzvejo Savienības ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). ||||||
 (3)  Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo ES ūdeņos VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VIb zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Zilā jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Starptautiskie ūdeņi XII zonā
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/12INT-) ||
 Igaunija ||   ||  1 || (1) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Spānija ||||  533 || (1) ||||||||
 Francija ||||  13 || (1) ||||||||
 Lietuva ||||  5 || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  5 || (1) ||||||||
 Citi ||||  1 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  558 || (1) ||||||||
 KPN ||||  558 || (1) ||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||   ||
 Suga: || Zilā jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/24-) ||||
 Dānija ||   ||  4 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Vācija ||||  4 ||||||||||
 Īrija ||||  4 ||||||||||
 Francija ||||  23 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  14 ||||||||||
 Citi ||||  4 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  53 ||||||||||
 KPN ||||  53 ||||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||   ||
 Suga: || Zilā jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā
   || Molva dypterygia ||   ||   ||   || (BLI/03-) ||||
 Dānija ||   ||  3 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Vācija ||||  2 ||||||||||
 Zviedrija ||||  3 ||||||||||
 Savienība ||||  8 ||||||||||
 KPN ||   ||  8 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/1/2.) ||||
 Dānija ||   ||  8 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  8 ||||||||||
 Francija ||||  8 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  8 ||||||||||
 Citi ||||  4 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  36 ||||||||||
 KPN ||||  36 ||||||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||   ||
 Suga: || Jūras līdaka ||   ||   || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi IIIbcd zonā
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/3A/BCD) ||
 Beļģija ||   ||  6 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija ||||  50 ||||||||||
 Vācija ||||  6 || (1) ||||||||
 Zviedrija ||||  19 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  6 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  87 ||||||||||
 KPN ||||  87 ||||||||||
 (1)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā un Savienības ūdeņos IIIb, c, d zonā. ||   ||
 Suga: || Jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IV zonā ||
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/04-C.) ||||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm ||||||||||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras līdaka |||||| Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/05EI.) ||||
 Beļģija ||   ||  9 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Dānija ||||  6 ||||||||||
 Vācija ||||  6 ||||||||||
 Francija ||||  6 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  6 ||||||||||
 Savienība ||||  33 ||||||||||
 KPN ||   ||  33 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/6X14.) ||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Spānija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Portugāle |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (1)(2)(3) ||||||||
 Fēru salas || pm || (4)(5) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6X14.):
 pm ||||||||||
 (2)  Ietverot brosmes. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā, un to apjoms ir šāds: ||
 Jūras līdaka (LIN/*5B67-) || pm ||||||||||
 Brosme (USK/*5B67-) || pm ||||||||||
 (3)  Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: ||||
 pm ||||||||||
 (4)  Ietverot brosmes. Jāzvejo VIb un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). ||||
 (5)  Īpašs nosacījums: no tās VIa un VIb zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nepārsniedz šādu apjomu (OTH/*6AB.):
   ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras līdaka ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   || Molva molva ||   ||   ||   || (LIN/04-N.) ||||
 Beļģija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/3A/BCD) ||
 Dānija ||   || 3 909 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  11 ||||||||||
 Zviedrija |||| 1 398 ||||||||||
 Savienība |||| 5 318 ||||||||||
 KPN |||| 5 318 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/2AC4-C) ||
 Beļģija ||   ||  926 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija ||||  926 ||||||||||
 Vācija ||||  14 ||||||||||
 Francija ||||  27 ||||||||||
 Nīderlande ||  477 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 15 329 ||||||||||
 Savienība |||| 17 699 ||||||||||
 KPN |||| 17 699 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/04-N.) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/5BC6.) ||
 Spānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || VII ||   ||
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/07.) ||   ||
 Spānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16) ||||||||
 Spānija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste |||| pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/8ABDE.) ||
 Spānija ||   ||  193 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| 3 021 ||||||||||
 Savienība |||| 3 214 ||||||||||
 KPN |||| 3 214 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || VIIIc ||   ||
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/08C.) ||   ||
 Spānija ||   ||  58 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  2 ||||||||||
 Savienība ||||  60 ||||||||||
 KPN ||||  60 ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs ||   || Zona: || IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Nephrops norvegicus ||   ||   ||   || (NEP/9/3411) ||
 Spānija ||   ||  50 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Portugāle ||||  149 ||||||||||
 Savienība ||||  199 ||||||||||
 KPN ||   ||  199 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele ||   || Zona: || IIIa ||   ||
   || Pandalus borealis ||   ||   ||   || (PRA/03A.) ||   ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Zviedrija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Pandalus borealis ||   ||   ||   || (PRA/2AC4-C) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N
   || Pandalus borealis ||   ||   ||   || (PRA/04-N.) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Zviedrija |||| pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Penaeus garneles ||   || Zona: || Francijas Gviānas ūdeņi ||
   || Penaeus spp. ||   ||   || (PEN/FGU.) ||
 Francija ||   || Jānosaka || (1) (2) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Savienība |||| Jānosaka || (2) (3) ||||||||
 KPN |||| Jānosaka || (2) (3) ||||||||
 (1)  Piemēro šīs regulas 6. pantu. ||||||||||
 (2)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. ||
 (3)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi. ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || Skageraks ||   ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/03AN.) ||
 Beļģija |||| pm |||| Analītiska KPN ||||
 Dānija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || Kategats ||   ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/03AS.) ||
 Dānija |||| pm |||| Analītiska KPN ||||
 Vācija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Zviedrija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
   || Pleuronectes platessa ||   ||   ||   || (PLE/2A3AX4) ||
 Beļģija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (1) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Vācija |||| pm || (1) ||||||||
 Francija |||| pm || (1) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā;
 Pleuronectes platessa ||||   || starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   ||||   ||   ||   || (PLE/56/-14) ||
 Francija ||   ||  18 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Īrija ||||  240 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  400 ||||||||||
 Savienība ||||  658 ||||||||||
 KPN ||   ||  658 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VIIa ||   ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/07A.) ||   ||
 Beļģija ||||  50 |||| Analītiska KPN ||||
 Francija ||||  22 ||||||||||
 Īrija ||||  390 ||||||||||
 Nīderlande ||  15 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  499 ||||||||||
 Savienība ||||  976 ||||||||||
 KPN ||   ||  976 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VIIb un VIIc ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   ||   || (PLE/7BC.) ||   ||
 Francija ||   ||  15 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Īrija ||||  59 |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Savienība ||||  74 ||||||||||
 KPN ||   ||  74 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VIId un VIIe ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/7DE.) ||   ||
 Beļģija ||||  752 || (1) || Analītiska KPN ||||
 Francija |||| 2 508 || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 1 337 || (1) ||||||||
 Savienība |||| 4 597 ||||||||||
 KPN |||| 4 597 ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VIIf un VIIg ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/7FG.) ||   ||
 Beļģija ||||  104 |||| Analītiska KPN ||||
 Francija ||||  189 ||||||||||
 Īrija ||||  29 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  98 ||||||||||
 Savienība ||||  420 ||||||||||
   ||||||||||
 KPN ||   ||  420 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VIIh, VIIj un VIIk ||
   || Pleuronectes platessa ||   ||   || (PLE/7HJK.) ||
 Beļģija ||||  8 |||| Analītiska KPN ||||
 Francija ||||  17 |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija ||||  59 ||||||||||
 Nīderlande ||  34 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  17 ||||||||||
 Savienība ||||  135 ||||||||||
 KPN ||   ||  135 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste ||   ||   || Zona: || VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Pleuronectes platessa ||   ||   ||   || (PLE/8/3411) ||
 Spānija ||   ||  66 |||| Piesardzīga KPN ||   ||   ||
 Francija ||||  263 ||||||||||
 Portugāle ||||  66 ||||||||||
 Savienība ||||  395 ||||||||||
 KPN ||   ||  395 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pollaks ||   ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/56-14) ||
 Spānija ||||  6 |||| Piesardzīga KPN ||||
 Francija ||||  190 ||||||||||
 Īrija ||||  56 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  145 ||||||||||
 Savienība ||||  397 ||||||||||
 KPN ||   ||  397 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pollaks ||   ||   || Zona: || VII ||   ||
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/07.) ||   ||
 Beļģija ||||  336 || (1) || Piesardzīga KPN ||||
 Spānija ||||  20 || (1) || Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija |||| 7 734 || (1) ||||||||
 Īrija ||||  824 || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 1 882 || (1) ||||||||
 Savienība |||| 10 796 || (1) ||||||||
 KPN |||| 10 796 ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (HKE/*8ABDE). ||
 Suga: || Pollaks ||   ||   || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/8ABDE.) ||
 Spānija ||||  202 |||| Piesardzīga KPN ||||
 Francija ||||  984 ||||||||||
 Savienība |||| 1 186 ||||||||||
 KPN ||   || 1 186 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pollaks ||   ||   || Zona: || VIIIc ||   ||
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/08C.) ||   ||
 Spānija ||||  208 |||| Piesardzīga KPN ||||
 Francija ||||  23 ||||||||||
 Savienība ||||  231 ||||||||||
 KPN ||   ||  231 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pollaks ||   ||   || Zona: || IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Pollachius pollachius ||   ||   || (POL/9/3411) ||
 Spānija ||||  273 || (1) || Piesardzīga KPN ||||
 Portugāle ||||  9 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  282 || (1) ||||||||
 KPN ||||  282 ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIIIc zonā (POL/*08C.). ||   ||
 Suga: || Saida ||   ||   || Zona: || IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/2A34.) ||
 Beļģija |||| pm |||| Analītiska KPN ||||
 Dānija |||| pm ||||||||||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos IV zonā un IIIa zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Saida ||   ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/56-14) ||
 Vācija |||| pm |||| Analītiska KPN ||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' N (POK/*5614N). ||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Saida ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/04-N.) ||
 Zviedrija |||| pm || (1) || Analītiska KPN ||||
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no šo sugu kvotas. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Saida ||   ||   || Zona: || VII, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Pollachius virens ||   ||   || (POK/7/3411) ||
 Beļģija ||||  8 |||| Piesardzīga KPN ||||
 Francija |||| 1 787 |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija ||||  894 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  487 ||||||||||
 Savienība |||| 3 176 ||||||||||
 KPN ||   || 3 176 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Akmeņplekste un gludais rombs ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
 Psetta maxima un ||||   || (TUR/2AC4-C) akmeņplekstei;
   || Scopthalmus rhombus ||   ||   || (BLL/2AC4-C) gludajam rombam ||
 Beļģija ||||  340 |||| Piesardzīga KPN ||||
 Dānija ||||  727 ||||||||||
 Vācija ||||  186 ||||||||||
 Francija ||||  88 ||||||||||
 Nīderlande || 2 579 ||||||||||
 Zviedrija ||||  5 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  717 ||||||||||
 Savienība |||| 4 642 ||||||||||
 KPN ||   || 4 642 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/2AC4-C) ||
 Beļģija ||   ||  169 || (1) (2) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Dānija ||||  7 || (1) (2) ||||||||
 Vācija ||||  8 || (1) (2) ||||||||
 Francija ||||  27 || (1) (2) ||||||||
 Nīderlande ||  144 || (1) (2) ||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  650 || (1) (2) ||||||||
 Savienība |||| 1 005 || (1) ||||||||
 KPN |||| 1 005 ||||||||||
 (1)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C) un plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.
 (2)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk nekā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m.  Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIIa zonā ||
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/03A-C.) ||
 Dānija ||   ||  30 || (1) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Zviedrija ||||  8 || (1) ||||||
 Savienība ||||  38 || (1) ||||||||
 KPN ||||  38 ||||||||||
 (1)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/67AKXD) ||
 Beļģija ||   ||  580 || (1) (2) (3) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Igaunija ||||  3 || (1) (2) (3) || Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija |||| 2 606 || (1) (2) (3) ||||||||
 Vācija ||||  8 || (1) (2) (3) ||||||||
 Īrija ||||  838 || (1) (2) (3) ||||||||
 Lietuva ||||  13 || (1) (2) (3) ||||||||
 Nīderlande ||  2 || (1) (2) (3) ||||||||
 Portugāle ||||  14 || (1) (2) (3) ||||||||
 Spānija ||||  701 || (1) (2) (3) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || 1 661 || (1) (2) (3) ||||||||
 Savienība |||| 6 426 || (1) (2) (3) ||||||||
 KPN |||| 6 426 || (2) ||||||||
 (1)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.
 (2)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja īpatņi tiek nejauši iegūti zvejniecībās, uz kurām izkraušanas pienākums vēl neattiecas, tiem netiek nodarīts kaitējums, un tos nekavējoties atlaiž atpakaļ ūdenī. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.
 (3)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.). Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*07D.), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*07D.), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi.
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || Savienības ūdeņi VIId zonā ||
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/07D.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  57 || (1) (2) (3) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Francija ||||  482 || (1) (2) (3) ||||||||
 Nīderlande ||  3 || (1) (2) (3) ||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  96 || (1) (2) (3) ||||||||
 Savienība ||||  638 || (1) (2) (3) ||||||||
 KPN ||||  638 || (2) ||||||||
 (1)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.
 (2)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja īpatņi tiek nejauši iegūti zvejniecībās, uz kurām izkraušanas pienākums vēl neattiecas, tiem netiek nodarīts kaitējums, un tos nekavējoties atlaiž atpakaļ ūdenī. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.
 (3)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*67AKD) un sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi.
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || Savienības ūdeņi VIII un IX zonā
   || Rajiformes ||   ||   ||   || (SRX/89-C.) ||
 Beļģija ||   ||  6 || (1) (2) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Francija |||| 1 167 || (1) (2) ||||||||
 Portugāle ||||  946 || (1) (2) ||||||||
 Spānija ||||  952 || (1) (2) ||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  7 || (1) (2) ||||||||
 Savienība |||| 3 078 || (1) (2) ||||||||
 KPN |||| 3 078 || (2) ||||||||
 (1)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.
 (2)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja īpatņi tiek nejauši iegūti zvejniecībās, uz kurām izkraušanas pienākums vēl neattiecas, tiem netiek nodarīts kaitējums, un tos nekavējoties atlaiž atpakaļ ūdenī. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.
 Suga: || Grenlandes paltuss ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/2A-C46) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Igaunija |||| pm ||||||||||
 Spānija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Īrija |||| pm ||||||||||
 Lietuva |||| pm ||||||||||
 Polija |||| pm ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Jānozvejo Savienības ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C). ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrele ||   ||   || Zona: || IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/2A34.) ||
 Beļģija ||   || pm || (2) (4) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (2) (4) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Vācija |||| pm || (2) (4) ||||||||
 Francija |||| pm || (2) (4) ||||||||
 Nīderlande || pm || (2) (4) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) (2) (4) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (2) (4) ||||||||
 Savienība |||| pm || (1) (2) (4) ||||||||
 Norvēģija |||| pm || (3) ||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu apjomu (tonnās), kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-): ||
 pm ||||||||||
 Zvejojot saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām.
 (2)  Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). ||||||
 (3)  Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu:
 pm ||||||||||
 Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu apjomu (tonnās), ko drīkst nozvejot IIIa zonā (MAC/*03A.):
 pm ||||||||||
 (4)  Drīkst nozvejot arī Fēru salu ūdeņos kā Savienības piekļuves kvotu, kas pieejama kvotu turētājiem šajā KPN apgabalā un arī kvotu turētājiem KPN apgabalā, ko veido VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā, līdz šādam Savienībai noteiktam maksimālajam apjomam (MAC/*FRO):
 pm ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot
 vairāk par šādiem daudzumiem. ||||||||||||
   || IIIa || IIIa un IVbc || IVb || IVc || VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā – no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2015. gada decembrī ||||
   || (MAC/*03A.) || (MAC/*3A4BC) || (MAC/*04 B.) || (MAC/*04C.) || (MAC/*2A6.) ||||
 Dānija || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Francija || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Nīderlande || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Zviedrija || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Apvienotā Karaliste || pm || pm || pm || pm || pm ||||
 Norvēģija || pm || pm || pm || pm || pm ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrele ||   ||   || Zona: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā
   || Scomber scombrus ||||   || (MAC/2CX14-) ||
 Vācija ||   || pm || (4) || Analītiska KPN ||   ||
 Spānija |||| pm || (4) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Igaunija |||| pm || (4) ||||||||
 Francija |||| pm || (4) ||||||||
 Īrija |||| pm || (4) ||||||||
 Latvija |||| pm || (4) ||||||||
 Lietuva |||| pm || (4) ||||||||
 Nīderlande || pm || (4) ||||||||
 Polija |||| pm || (4) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (4) ||||||||
 Savienība |||| pm || (4) ||||||||
 Norvēģija |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Fēru salas || pm || (3) ||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Drīkst nozvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H). ||||
 (2)  Norvēģija uz ziemeļiem no 56° 30' N drīkst nozvejot šādu piekļuves kvotas papildu apjomu, kas jāatskaita no tās nozvejas limita (MAC/*N6530):
 pm ||||||||||
 (3)  Šis apjoms jāatvelk no Fēru salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst zvejot tikai VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī IIa zonā, IVa zonā uz ziemeļiem no 59° (ES zona) (MAC/*24N59).
 (4)  Drīkst nozvejot arī Fēru salu ūdeņos kā Savienības piekļuves kvotu, kas pieejama kvotu turētājiem šajā KPN apgabalā un arī kvotu turētājiem KPN apgabalā, ko veido IIIa un IV zona; Savienības ūdeņi IIa, IIIb un IIIc zonā un 22.–32. apakšapgabalā, līdz šādam Savienībai noteiktam maksimālajam apjomam (MAC/*FRO):
 pm ||||||||||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā. No 2015. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2015. gada 1. septembra līdz 31. decembrim ||   || Norvēģijas ūdeņi IIa zonā ||||||
 (MAC/*4A-EN) ||   || (MAC/*2AN-) ||   ||||||
 Vācija || pm ||   || pm ||   ||||||
 Francija || pm ||   || pm ||||||||
 Īrija || pm ||   || pm ||||||||
 Nīderlande || pm ||   || pm ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   || pm ||||||||
 Savienība || pm ||   || pm ||   ||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrele ||   ||   || Zona: || VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/8C3411) ||
 Spānija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| pm || (1) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Portugāle |||| pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 VIIIb (MAC/*08B.) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Portugāle ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrele ||   ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/2A4A-N) ||
 Dānija ||   || pm || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Savienība |||| pm || (1) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Par nozveju, kas gūta IIa zonā (MAC/*02A.) un IVa zonā (MAC/*4A.), ziņo atsevišķi. ||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/3A/BCD) ||
 Dānija ||   ||  172 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Vācija ||||  10 || (1) ||||||||
 Nīderlande ||  17 || (1) ||||||||
 Zviedrija ||||  6 ||||||||||
 Savienība ||||  205 ||||||||||
 KPN ||||  205 ||||||||||
 (1)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā. ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/24-C.) ||
 Beļģija ||   ||  914 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Dānija ||||  418 |||| Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Vācija ||||  732 ||||||||||
 Francija ||||  183 ||||||||||
 Nīderlande || 8 256 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  470 ||||||||||
 Savienība |||| 10 973 ||||||||||
 Norvēģija ||||  0 || (1) ||||||||
 KPN |||| 10 973 ||||||||||
 (1)  Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos IV zonā (SOL/*04-C.). ||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/56-14) ||
 Īrija ||   ||  46 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  11 ||||||||||
 Savienība ||||  57 ||||||||||
 KPN ||   ||  57 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIIa ||   ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/07A.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  44 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  1 |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Īrija ||||  11 |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Nīderlande ||  14 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  20 ||||||||||
 Savienība ||||  90 ||||||||||
 KPN ||   ||  90 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIIb un VIIc ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/7BC.) ||   ||
 Francija ||   ||  7 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Īrija ||||  35 |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Savienība ||||  42 ||||||||||
 KPN ||   ||  42 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIId ||   ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/07D.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  520 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija |||| 1 040 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  371 ||||||||||
 Savienība |||| 1 931 ||||||||||
 KPN ||   || 1 931 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIIe ||   ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/07E.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  30 || (1) || Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  320 || (1) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Apvienotā Karaliste ||  501 || (1) ||||||||
 Savienība ||||  851 ||||||||||
 KPN ||||  851 ||||||||||
 (1)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIIf un VIIg ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/7FG.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  408 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  41 ||||||||||
 Īrija ||||  20 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  183 ||||||||||
 Savienība ||||  652 ||||||||||
 KPN ||   ||  652 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIIh, VIIj un VIIk ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/7HJK.) ||
 Beļģija ||   ||  32 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Francija ||||  64 |||| Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Īrija ||||  171 ||||||||||
 Nīderlande ||  51 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste ||  64 ||||||||||
 Savienība ||||  382 ||||||||||
 KPN ||   ||  382 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle ||   || Zona: || VIIIa un VIIIb ||
   || Solea solea ||   ||   ||   || (SOL/8AB.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  42 |||| Analītiska KPN ||   ||
 Spānija ||||  8 ||||||||||
 Francija |||| 3 135 ||||||||||
 Nīderlande ||  235 ||||||||||
 Savienība |||| 3 420 ||||||||||
 KPN ||   || 3 420 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Jūrasmēles ||   ||   || Zona: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
   || Solea spp. ||   ||   ||   || (SOO/8CDE34) ||
 Spānija ||   ||  403 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Portugāle ||||  669 ||||||||||
 Savienība |||| 1 072 ||||||||||
 KPN ||   || 1 072 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas || Zona: || IIIa ||   ||
   || Sprattus sprattus ||   ||   || (SPR/03A.) ||   ||
 Dānija ||   || pm || (1) || Piesardzīga KPN ||   ||
 Vācija |||| pm || (1) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt brētliņām. Limandas, merlanga un pikšas piezveja jāatskaita no atlikušajiem 5% no kvotas (OTH/*03A.). Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas || Zona: || Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Sprattus sprattus ||   ||   || (SPR/2AC4-C) ||
 Beļģija ||   || pm || (2) || Analītiska KPN ||   ||
 Dānija |||| pm || (2) || Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. ||
 Vācija |||| pm || (2) ||||||||
 Francija |||| pm || (2) ||||||||
 Nīderlande || pm || (2) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (2) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm ||||||||||
 KPN |||| pm ||||||||||
 (1)  Ietverot tūbītes. ||||||||||||
 (2)  Vismaz 98 % izkrāvumu, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāatskaita no atlikušajiem 2 % no kvotas (OTH/*2AC4C). Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Brētliņa ||   ||   || Zona: || VIId un VIIe ||
   || Sprattus sprattus ||   ||   || (SPR/7DE.) ||   ||
 Beļģija ||   ||  26 |||| Piesardzīga KPN ||   ||
 Dānija |||| 1 674 ||||||||||
 Vācija ||||  26 ||||||||||
 Francija ||||  361 ||||||||||
 Nīderlande ||  361 ||||||||||
 Apvienotā Karaliste || 2 702 ||||||||||
 Savienība |||| 5 150 ||||||||||
 KPN ||   || 5 150 ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Dzelkņu haizivs ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIIa zonā ||
   || Squalus acanthias ||   ||   || (DGS/03A-C.) ||
 Dānija ||   || pm |||| Analītiska KPN ||   ||
 Zviedrija |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas || Zona: || Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/4BC7D) ||
 Beļģija |||| pm || (3) || Piesardzīga KPN ||||
 Dānija |||| pm || (3) ||||||||
 Vācija |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Spānija |||| pm || (3) ||||||||
 Francija |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Īrija |||| pm || (3) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) (3) ||||||||
 Portugāle |||| pm || (3) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (3) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (3) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Norvēģija |||| pm || (2) ||||||||
 KPN |||| 15 200 ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/*2A-14).
 (2)  Drīkst zvejot Savienības ūdeņos IV zonā, bet ne VIId zonā (JAX/*04-C.). ||||||
 (3)  Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja jāatskaita no atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*4BC7D). Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas || Zona: || Savienības ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/2A-14) ||
 Dānija |||| pm || (1) (3) || Analītiska KPN ||||
 Vācija |||| pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Spānija |||| pm || (3) ||||||||
 Francija |||| pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Īrija |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Nīderlande || pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Portugāle |||| pm || (3) ||||||||
 Zviedrija |||| pm || (1) (3) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) ||||||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 Fēru salas || pm || (4) ||||||||
 KPN |||| 85 732 ||||||||||
 (1)  Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti Savienības ūdeņos IIa vai IVa zonā līdz 2015. gada 30. jūnijam, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā (JAX/*4BC7D).
 (2)  Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId zonā (JAX/*07D.). ||||
 (3)  Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja jāatskaita no atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*2A-14). Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 (4)  Tikai IVa, VIa (tikai uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf un VIIh zonā. ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stavridas ||   || Zona: || VIIIc ||   ||
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/08C.) ||   ||
 Spānija |||| 12 159 || (1) (2) || Analītiska KPN ||||
 Francija ||||  211 || (1) ||||||||
 Portugāle |||| 1 202 || (1) (2) ||||||||
 Savienība |||| 13 572 ||||||||||
 KPN |||| 13 572 ||||||||||
 (1)  No tās ne vairāk kā 5 % drīkst būt stavridas garumā no 12 līdz 15 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98[1] 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 (2)  Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt IX zonā (JAX/*09.). ||||||
   || [1] Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.
 Suga: || Stavridas ||   || Zona: || IX ||   ||
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/09.) ||   ||
 Spānija |||| 15 394 || (1) (2) || Analītiska KPN ||||
 Portugāle |||| 44 106 || (1) (2) ||||||||
 Savienība |||| 59 500 ||||||||||
 KPN |||| 59 500 ||||||||||
 (1)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 15 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 (2)  Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIIIc zonā (JAX/*08C). ||   ||
 Suga: || Stavridas ||   || Zona: || X; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā(1)
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/X34PRT) ||
 Portugāle |||| Jānosaka || (2) (3) || Piesardzīga KPN ||||
 Savienība |||| Jānosaka || (4) ||||||||
 KPN |||| Jānosaka || (4) ||||||||
 (1)  Ūdeņi pie Azoru salām. ||||||||||
 (2)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 (3)  Piemēro šīs regulas 6. pantu. ||||||||||
 (4)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi. ||   ||   ||
 Suga: || Stavridas ||   || Zona: || Savienības ūdeņi CECAF apgabalā(1)
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/341PRT) ||
 Portugāle |||| Jānosaka || (2) (3) || Piesardzīga KPN ||||
 Savienība |||| Jānosaka || (4) ||||||||
 KPN |||| Jānosaka || (4) ||||||||
 (1)  Ūdeņi pie Madeiras. ||||||||||
 (2)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā nozveju svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 (3)  Piemēro šīs regulas 6. pantu. ||||||||||
 (4)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi. ||   ||   ||
 Suga: || Stavridas ||   || Zona: || Savienības ūdeņi CECAF apgabalā(1)
   || Trachurus spp. ||   ||   || (JAX/341SPN) ||
 Spānija |||| Jānosaka || (2) || Piesardzīga KPN ||||
 Savienība |||| Jānosaka || (3) ||||||||
 F ||||||||
 KPN |||| Jānosaka || (3) ||||||||
 (1)  Ūdeņi pie Kanāriju salām. ||||||||
 (2)  Piemēro šīs regulas 6. pantu. ||||||||||
 (3)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi. ||   ||   ||
 Suga: || Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas || Zona: || IIIa; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
   || Trisopterus esmarkii ||   ||   || (NOP/2A3A4.) ||
 Dānija |||| pm || (1) || Analītiska KPN ||||
 Vācija |||| pm || (1) (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Nīderlande || pm || (1) (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm || (1) ||||||||
 Norvēģija |||| pm ||||||||||
 Fēru salas || pm || (3) ||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt Esmarka mencām. Pikšas un merlanga piezveja jāatskaita no atlikušajiem 5% no kvotas (OT2/*2A3A4). Šos noteikumus nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
 (2)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā. ||||||
 (3)  Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāatskaita no šīs kvotas.
 Suga: || Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   || Trisopterus esmarkii ||   ||   || (NOP/04-N.) ||
 Dānija |||| pm |||| Analītiska KPN ||||
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība |||| pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rūpnieciskās zivis ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   ||   ||   ||   ||   || (I/F/04-N.) ||   ||
 Zviedrija |||| pm || (1) (2) || Piesardzīga KPN ||||
 Savienība |||| pm ||||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām. ||
 (2)  Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds apjoms stavridu (JAX/*04-N.): ||
   ||   || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Citas sugas ||   || Zona: || Savienības ūdeņi Vb, VI un VII zonā
   ||   ||   ||   ||   || (OTH/5B67-C) ||
 Savienība |||| Nepiemēro |||| Piesardzīga KPN ||||
 Norvēģija |||| pm || (1) ||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Nozvejotas tikai ar āķu jedām. ||||||||||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Citas sugas ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā ||
   ||   ||   ||   ||   || (OTH/04-N.) ||
 Beļģija |||| pm |||| Piesardzīga KPN ||||
 Dānija |||| pm ||||||||||
 Vācija |||| pm ||||||||||
 Francija |||| pm ||||||||||
 Nīderlande || pm ||||||||||
 Zviedrija |||| Nepiemēro || (1) ||||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||||||
 Savienība |||| pm || (2) ||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā. ||||
 (2)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Vajadzības gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Citas sugas ||   || Zona: || Savienības ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N
   ||   ||   ||   ||   || (OTH/2A46AN) ||
 Savienība |||| Nepiemēro |||| Piesardzīga KPN ||||
 Norvēģija |||| pm || (1) (2) ||||||||
 Fēru salas || pm || (3) ||||||||
 KPN |||| Nepiemēro ||||||||||
 (1)  Tikai IIa un IV zonā (OTH/*2A4-C). ||||||||
 (2)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Vajadzības gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. ||
 (3)  Jāzvejo IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/*46AN). ||   ||   ||
IB PIELIKUMS
ATLANTIJAS OKEĀNA
ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻA UN GRENLANDE, ICES I, II, V, XII UN
XIV APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 1. ZONĀ
 Suga: || Karaliskie krabji ||   || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
   || Chionoecetes spp. ||   || (PCR/N1GRN.)
 Īrija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Spānija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Zveja aizliegta laikposmā no 1. janvāra līdz 31. martam Grenlandes ūdeņos NAFO 1. apakšapgabalā uz ziemeļiem no 64° 15′ N.
 Suga: || Siļķe ||   || Zona: || Savienības, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Clupea harengus ||   || (HER/1/2-)
 Beļģija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Dānija || pm || (1) ||||
 Vācija || pm || (1) ||||
 Spānija || pm || (1) ||||
 Francija || pm || (1) ||||
 Īrija || pm || (1) ||||
 Nīderlande || pm || (1) ||||
 Polija || pm || (1) ||||
 Portugāle || pm || (1) ||||
 Somija || pm || (1) ||||
 Zviedrija || pm || (1) ||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||
 Savienība || pm || (1) ||||
 Norvēģija || pm || (2) ||||
 KPN || pm ||||||
 (1)  Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā, Savienības ūdeņos, Fēru salu ūdeņos, Norvēģijas ūdeņos, zvejas zonā ap Jana Majena salu, zvejas aizsardzības zonā ap Svalbāru.
 (2)  Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst apgūt ES ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
 Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)
   || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
   || Gadus morhua ||   || (COD/1N2AB.)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Grieķija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Spānija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Īrija || pm ||||||
 Francija || pm ||||||
 Portugāle || pm ||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā un Grenlandes ūdeņi XIV zonā
   || Gadus morhua ||   || (COD/N1GL14)
 Vācija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Izņemot piezveju, šīm kvotām piemēro šādus nosacījumus:
 1. Kvotas nedrīkst apgūt laikā no 2015. gada 1. aprīļa līdz 31. maijam.
 2. Tās drīkst apgūt vienīgi Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un ICES XIV zonā vismaz 2 no šādiem 4 apgabaliem.
 Ziņošanas kods || Ģeogrāfiskās robežas ||
 COD/GRL1 || Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 63° 45’ N un uz austrumiem no 35° 15’ W.
 COD/GRL2 || Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas starp 62° 30’ N un 63° 45’ N un uz austrumiem no 44° 00’ W, un Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 63° 45’ N un starp 44° 00’ W un 35° 15’ W.
 COD/GRL3 || Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 59° 00’ N un uz austrumiem no 42° 00’ W, un Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas starp 59° 00’ N un 62° 30’ N un uz austrumiem no 44° 00’ W.
 COD/GRL4 || Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas starp 60° 45’ N and 59° 00’ N un uz rietumiem no 44° 00’ W, un Grenlandes zvejas teritorijas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 59° 00’ N un uz rietumiem no 42° 00’ W.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   || Zona: || I un IIb
   || Gadus morhua ||   || (COD/1/2B.)
 Vācija || pm || (3) || Analītiska KPN
 Spānija || pm || (3) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (3) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Polija || pm || (3) ||||
 Portugāle || pm || (3) ||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (3) ||||
 Citas dalībvalstis || pm || (1) (3) ||||
 Savienība || pm || (2) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.
 (2)  Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.
 (3)  Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja var būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.
 Suga: || Menca un pikša || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā
   || Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus ||   || (COD/05B-F.) mencai; (HAD/05B-F.) pikšai
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Atlantijas paltuss || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Hippoglossus hippoglossus ||   || (HAL/514GRN)
 Portugāle || pm |||| Analītiska KPN
 Savienība || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Norvēģija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Jāzvejo ar āķu jedām (HAL/*514GN). ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Atlantijas paltuss || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
   || Hippoglossus hippoglossus ||   || (HAL/N1GRN.)
 Savienība || pm |||| Analītiska KPN
 Norvēģija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Jāzvejo ar āķu jedām (HAL/*N1GRN). ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrūrzivis ||   || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Macrourus spp. ||   || (GRV/514GRN)
 Savienība || pm || (1) || Analītiska KPN
 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
 (2)  Norvēģijai ir iedalīts šāds apjoms (tonnās), un to var nozvejot vai nu šajā KPN zonā, vai arī Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/514N1G):
 pm ||||
   || Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
 Suga: || Makrūrzivis ||   || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
   || Macrourus spp. ||   || (GRV/N1GRN.)
 Savienība || pm || (1) || Analītiska KPN
 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
 (2)  Norvēģijai ir iedalīts šāds apjoms (tonnās), un to var nozvejot vai nu šajā KPN zonā, vai arī Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā (GRV/514N1G):
 pm ||||
   ||  Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
 Suga: || Moiva ||   || Zona: || IIb
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/02B.)
 Savienība || pm |||| Analītiska KPN
 KPN || pm ||   ||   ||
 Suga: || Moiva ||   || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/514GRN)
 Dānija || pm |||| Analītiska KPN
 Vācija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Zviedrija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||
 Visas dalībvalstis || pm || (1) ||||
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Dānija, Vācija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, “visu dalībvalstu” kvotu neizmanto vispār.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pikša ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
   || Melanogrammus aeglefinus ||   || (HAD/1N2AB.)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Putasu || Zona: || Fēru salu ūdeņi
   || Micromesistius poutassou ||   || (WHB/2A4AXF)
 Dānija || pm |||| Analītiska KPN
 Vācija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Nīderlande || pm ||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||
 Savienība || pm ||||||
 KPN || pm || (1) ||||
 (1)  KPN, kas noteikta saskaņā ar apspriešanos starp Savienību, Fēru salām, Norvēģiju un Islandi.
 Suga: || Jūras līdaka un zilā jūras līdaka || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā
 Molva molva un Molva dypterygia ||   || (LIN/05B-F.) jūras līdakai;
   ||   ||   ||   || (BLI/05B-F.) zilajai jūras līdakai
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Strupdeguna garastes un melnās matastes piezveju drīkst atskaitīt no šīs kvotas līdz šādam daudzumam (OTH/*05B-F):
   || pm ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/514GRN)
 Dānija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Norvēģija || pm ||||||
 Fēru salas || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/N1GRN.)
 Dānija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Saida ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
   || Pollachius virens ||   || (POK/1N2AB.)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Saida ||   || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Pollachius virens ||   || (POK/1/2INT)
 Savienība || pm |||| Analītiska KPN
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 Suga: || Saida ||   || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā
   || Pollachius virens ||   || (POK/05B-F.)
 Beļģija || pm |||| Analītiska KPN
 Vācija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Nīderlande || pm ||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Grenlandes paltuss || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/1N2AB.)
 Vācija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Grenlandes paltuss || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/1/2INT)
 Savienība || pm |||| Piesardzīga KPN
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 Suga: || Grenlandes paltuss || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/N1GRN.)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Savienība || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Norvēģija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Jāzvejo uz dienvidiem no 68º N. ||||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Grenlandes paltuss || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/514GRN)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Norvēģija || pm ||||||
 Fēru salas || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Vienlaikus jāzvejo ne vairāk kā 6 kuģiem. ||
 Suga: || Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie) || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/51214S)
 Igaunija || pm |||| Analītiska KPN
 Vācija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Spānija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||||||
 Īrija || pm ||||||
 Latvija || pm ||||||
 Nīderlande || pm ||||||
 Polija || pm ||||||
 Portugāle || pm ||||||
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||
 Savienība || pm ||||||
 KPN || pm ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie) || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/51214D)
 Igaunija || pm || (1) (2) || Analītiska KPN
 Vācija || pm || (1) (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Spānija || pm || (1) (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (1) (2) ||||
 Īrija || pm || (1) (2) ||||
 Latvija || pm || (1) (2) ||||
 Nīderlande || pm || (1) (2) ||||
 Polija || pm || (1) (2) ||||
 Portugāle || pm || (1) (2) ||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) ||||
 Savienība || pm || (1) (2) ||||
 KPN || pm || (1) (2) ||||
 (1)  Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:
 Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums ||
   1 || 64° 45' N || 28° 30' W ||
   2 || 62° 50' N || 25° 45' W ||
   3 || 61° 55' N || 26° 45' W ||
   4 || 61° 00' N || 26° 30' W ||
   5 || 59° 00' N || 30° 00' W ||
   6 || 59° 00' N || 34° 00' W ||
   7 || 61° 30' N || 34° 00' W ||
   8 || 62° 50' N || 36° 00' W ||
   9 || 64° 45' N || 28° 30' W ||
 (2)  Nedrīkst zvejot no 2015. gada 1. janvāra līdz 9. maijam. ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/1N2AB.)
 Vācija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Spānija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || pm || (1) ||||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||||
 Savienība || pm || (1) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/1/2INT)
 Savienība || Nepiemēro || (1) (2) || Analītiska KPN
 Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Drīkst zvejot vienīgi no 2015. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. Zveju pārtrauc, kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem aizliedz sarkanasaru specializēto zveju.
 (2)  Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari (pelaģiskie) || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N1G14P)
 Vācija || pm || (1) (2) (3) || Analītiska KPN
 Francija || pm || (1) (2) (3) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) (2) (3) ||||
 Norvēģija || pm ||||||
 Fēru salas || pm || (4) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||
 (1)  Drīkst zvejot vienīgi kā dziļūdens pelaģiskos sarkanasarus ar pelaģisko trali no 2015. gada 10. maija līdz 31. decembrim.
 (2)  Drīkst nozvejot vienīgi Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas: || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums ||
 Punkts || 64° 45' N || 28° 30' W ||
   1 || 62° 50' N || 25° 45' W ||
   2 || 61° 55' N || 26° 45' W ||
   3 || 61° 00' N || 26° 30' W ||
   4 || 59° 00' N || 30° 00' W ||
   5 || 59° 00' N || 34° 00' W ||
   6 || 61° 30' N || 34° 00' W ||
   7 || 62° 50' N || 36° 00' W ||
   8 || 64° 45' N || 28° 30' W ||
   9 || 64° 45' N || 28° 30' W ||
 (3)  Īpašs nosacījums: šo kvotu var apgūt arī iepriekš minētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos.
 (4)  Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā (RED/*514GN).
 Suga: || Sarkanasari (bentiskie) || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N1G14D)
 Vācija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Francija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||
 (1)  Drīkst nozvejot vienīgi ar trali un vienīgi uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, ko nosaka šādas koordinātas:
 Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums ||
   1 || 59° 15' N || 54° 26' W ||
   2 || 59° 15' N || 44° 00' W ||
   3 || 59° 30' N || 42° 45' W ||
   4 || 60° 00' N || 42° 00' W ||
   5 || 62° 00' N || 40° 30' W ||
   6 || 62° 00' N || 40° 00' W ||
   7 || 62° 40' N || 40° 15' W ||
   8 || 63° 09' N || 39° 40' W ||
   9 || 63° 30' N || 37° 15' W ||
   10 || 64° 20' N || 35° 00' W ||
   11 || 65° 15' N || 32° 30' W ||
   12 || 65° 15' N || 29° 50' W ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || Islandes ūdeņi Va zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/05A-IS)
 Beļģija || pm || (1) (2) || Analītiska KPN
 Vācija || pm || (1) (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (1) (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) ||||
 Savienība || pm || (1) (2) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Ietverot nenovēršamu piezveju (mencas piezveja nav atļauta). ||
 (2)  Drīkst zvejot tikai no 2015. gada jūlija līdz decembrim. ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/05B-F.)
 Beļģija || pm |||| Analītiska KPN
 Vācija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm ||||||
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Citas sugas || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
   ||   ||   ||   || (OTH/1N2AB.)
 Vācija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Francija || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1) ||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
 Suga: || Citas sugas || (1) || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā
   ||   ||   ||   || (OTH/05B-F.)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
 (1)  Izņemot zivju sugas, kam nav komerciālas vērtības. ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Plekstveidīgās zivis ||   || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā
   ||   ||   ||   || (FLX/05B-F.)
 Vācija || pm |||| Analītiska KPN
 Francija || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm |||| Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||||||
 KPN || Nepiemēro ||||||
   ||   ||   ||   ||
IC PIELIKUMS
ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU
DAĻA
NAFO KONVENCIJAS APGABALS
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   || Zona: || NAFO 2J3KL
   || Gadus morhua ||   || (COD/N2J3KL)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   || Zona: || NAFO 3NO
   || Gadus morhua ||   || (COD/N3NO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Menca ||   || Zona: || NAFO 3M
   || Gadus morhua ||   || (COD/N3M.)
 Igaunija || 153 ||   || Analītiska KPN
 Vācija || 642 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Latvija || 153 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 153 ||   ||   ||
 Polija || 523 ||   ||   ||
 Spānija || 1 975 ||   ||   ||
 Francija || 275 ||   ||   ||
 Portugāle || 2 708 ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 1 285 ||   ||   ||
 Savienība || 7 867 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 13 795 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanā plekste || Zona: || NAFO 3L
   || Glyptocephalus cynoglossus ||   || (WIT/N3L.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanā plekste || Zona: || NAFO 3NO
   || Glyptocephalus cynoglossus ||   || (WIT/N3NO.)
 Igaunija || 44 ||   || Analītiska KPN
 Latvija || 44 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 44 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || 133 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 1 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rietumatlantijas plekste || Zona: || NAFO 3M
   || Hippoglossoides platessoides ||   || (PLA/N3M.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rietumatlantijas plekste || Zona: || NAFO 3LNO
   || Hippoglossoides platessoides ||   || (PLA/N3LNO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Īsspuru kalmārs || Zona: || NAFO 3. un 4. apakšzona
   || Illex illecebrosus ||   || (SQI/N34.)
 Igaunija || 128 || (1) || Analītiska KPN
 Latvija || 128 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 128 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Polija || 227 || (1) ||   ||
 Savienība || Nepiemēro || (1) (2) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 34 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Jāzvejo no 2015. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. ||
 (2)  Savienības daļa nav noteikta. Kanādai un Savienības dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju, ir pieejams šāds apjoms (tonnās):
   ||   || 611 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Dzeltenastes plekste || Zona: || NAFO 3LNO
   || Limanda ferruginea ||   || (YEL/N3LNO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 2500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Moiva ||   || Zona: || NAFO 3NO
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/N3NO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiska KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele || Zona: || NAFO 3L(1)
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/N3L.)
 Igaunija || 0 ||   || Analītiska KPN
 Latvija || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Polija || 0 ||   ||   ||
 Spānija || 0 ||   ||   ||
 Portugāle || 0 ||   ||   ||
 Savienība || 0 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 0 ||   ||   ||
 (1)  Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0 ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele || Zona: || NAFO 3M(1)
   || Pandalus borealis ||   || (PRA/*N3M.)
 KPN || Nepiemēro || (2)(3) || Analītiska KPN
 (1)  Kuģi drīkst zvejot no šā krājuma arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0 ||
   || Turklāt no 2015. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||
   || 1 || 47° 55' 0 || 45° 00' 0 ||
   || 2 || 47° 30' 0 || 44° 15' 0 ||
   || 3 || 46° 55' 0 || 44° 15' 0 ||
   || 4 || 46° 35' 0 || 44° 30' 0 ||
   || 5 || 46° 35' 0 || 45° 40' 0 ||
   || 6 || 47° 30' 0 || 45° 40' 0 ||
   || 7 || 47° 55' 0 || 45° 00' 0 ||
 (2)  Nepiemēro. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām.
   || Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Maksimālais zvejas dienu skaits ||
   || Dānija || 0 || 0 ||
   || Igaunija || 0 || 0 ||
   || Spānija || 0 || 0 ||
   || Latvija || 0 || 0 ||
   || Lietuva || 0 || 0 ||
   || Polija || 0 || 0 ||
   || Portugāle || 0 || 0 ||
 (3)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Grenlandes paltuss || Zona: || NAFO 3LMNO
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/N3LMNO)
 Igaunija || 313 ||   || Analītiska KPN
 Vācija || 319 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Latvija || 44 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 22 ||   ||   ||
 Spānija || 4 281 ||   ||   ||
 Portugāle || 1 789 ||   ||   ||
 Savienība || 6 768 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 11 543 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Raju dzimtas zivis ||   || Zona: || NAFO 3LNO
   || Rajidae ||   ||   || (SKA/N3LNO.)
 Igaunija || 283 ||   || Analītiska KPN
 Lietuva || 62 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Spānija || 3 403 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || 660 ||   ||   ||
 Savienība || 4 408 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 7 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || NAFO 3LN
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N3LN.)
 Igaunija || 514 ||   || Analītiska KPN
 Vācija || 354 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Latvija || 514 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 514 ||   ||   ||
 Savienība || 1 896 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 10 400 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || NAFO 3M
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N3M.)
 Igaunija || 1 571 || (1) || Analītiska KPN
 Vācija || 513 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Latvija || 1 571 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 1 571 || (1) ||   ||
 Spānija || 233 || (1) ||   ||
 Portugāle || 2 354 || (1) ||   ||
 Savienība || 7 813 || (1) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 6 700 || (1) ||   ||
 (1)  Šai kvotai ir jāatbilst norādītajai KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No minētās KPN līdz 2015. gada 1. jūlijam nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu:
   ||   ||  3 350. ||   ||
   || Kad nozvejotas 6500 tonnas, specializēto zveju no šā krājuma pārtrauc. Atlikušo KPN apjomu var paturēt kā piezveju, un tas nedrīkst pārsniegt 5 % no mencas nozvejas 3M zonā.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || NAFO 3O
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N3O.)
 Spānija ||  1 771 ||   || Analītiska KPN
 Portugāle ||  5 229 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība ||  7 000 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 KPN ||  20 000 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons
   || Sebastes spp. ||   || (RED/N1F3K.)
 Latvija || 0 || (1) || Analītiska KPN
 Lietuva || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 0 || (1) ||   ||
 (1)  Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Baltā Amerikas jūrasvēdzele ||   || Zona: || NAFO 3NO
   || Urophycis tenuis ||   || (HKW/N3NO.)
 Spānija || 255 ||   || Analītiska KPN
 Portugāle || 333 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || 588 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 KPN ||  1 000 ||   ||   ||
 (1)  Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumu IA pielikuma 27. zemsvītras piezīmi līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2000 tonnu apmērā, uzskata, ka Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas:
   || Spānija || 509 ||   ||
   || Portugāle || 667 ||   ||
   || Savienība ||  1 176 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
ID PIELIKUMS
TĀLU MIGRĒJOŠAS ZIVIS –
VISI APGABALI
KPN šajos apgabalos ir pieņemta,
saskaņojot to ar starptautiskajām tunzivju zvejniecības
organizācijām, piemēram, ICCAT.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Zilā tunzivs ||   || Zona: || Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra
   || Thunnus thynnus ||   || (BFT/AE45WM)
 Kipra || pm || (4)(7) || Analītiska KPN
 Grieķija || pm || (7) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Spānija || pm || (2)(4)(7) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (2)(3)(4)(7) ||   ||
 Horvātija || pm || (6)(7) ||   ||
 Itālija || pm || (4)(5)(7) ||   ||
 Malta || pm || (4)(7) ||   ||
 Portugāle || pm || (7) ||   ||
 Citas dalībvalstis || pm || (1)(7) ||   ||
 Savienība || pm || (2)(3)(4)(5)(7) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
 (1)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā.
 (2)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8301):
   || Spānija || pm ||   ||
   || Francija || pm ||   ||
   || Savienība || pm ||   ||
 (3)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*641):
   || Francija || pm ||   ||
   || Savienība || pm ||   ||
 (4)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8302):
   || Spānija || pm ||   ||
   || Francija || pm ||   ||
   || Itālija || pm ||   ||
   || Kipra || pm ||   ||
   || Malta || pm ||   ||
   || Savienība || pm ||   ||
 (5)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*643):
   || Itālija || pm ||   ||
   || Savienība || pm ||   ||
 (6)  Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, audzēšanas nolūkos ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8303):
   || Horvātija || pm ||   ||
   || Savienība || pm ||   ||
 (7)  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punkta, no 2015. gada 26. maija līdz 24. jūnijam (ieskaitot) Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauts zvejot zilās tunzivis, izmantojot riņķvadu.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Zobenzivs ||   || Zona: || Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
   || Xiphias gladius ||   || (SWO/AN05N)
 Spānija || pm || (2) || Analītiska KPN
 Portugāle || pm || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Citas dalībvalstis || pm || (1)(2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
 (1)  Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā. ||
 (2)  Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā apjoma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° N (SWO/*AS05N).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Zobenzivs ||   || Zona: || Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
   || Xiphias gladius ||   || (SWO/AS05N)
 Spānija || pm || (1) || Analītiska KPN
 Portugāle || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
 (1)  Īpašs nosacījums: līdz 3,86 % no šā apjoma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (SWO/*AN05N).
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) || Zona: || Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
   || Thunnus alalunga ||   || (ALB/AN05N)
 Īrija || pm || (2) || Analītiska KPN
 Spānija || pm || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (2) ||   ||
 Portugāle || pm || (2) ||   ||
 Savienība || pm || (1) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
 (1)  To Savienības kuģu skaits, kas zvejo garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007[1] 12. pantu ir šāds:
   ||   || pm ||   ||
   || [1] || Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).
 (2)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to dalībvalsts karoga zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem ir atļauts zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupa) kā mērķsugu, dalībvalstīm ir sadalīts šādi:
   || Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits ||   ||
   || Īrija || pm ||   ||
   || Spānija || pm ||   ||
   || Francija || pm ||   ||
   || Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
   || Portugāle || pm ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) || Zona: || Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
   || Thunnus alalunga ||   || (ALB/AS05N)
 Spānija || pm ||   || Analītiska KPN
 Francija || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Portugāle || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Lielacu tunzivs ||   || Zona: || Atlantijas okeāns
   || Thunnus obesus ||   || (BET/ATLANT)
 Spānija || pm ||   || Analītiska KPN
 Francija || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Portugāle || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Atlantijas zilais marlīns ||   || Zona: || Atlantijas okeāns
   || Makaira nigricans ||   || (BUM/ATLANT)
 Spānija || pm ||   || Analītiska KPN
 Francija || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Portugāle || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Baltais marlīns || Zona: || Atlantijas okeāns
   || Tetrapturus albidus ||   || (WHM/ATLANT)
 Spānija || pm ||   || Analītiska KPN
 Portugāle || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
IE PIELIKUMS
ANTARKTIKA
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS
Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR,
nav iedalītas CCAMLR locekļiem, tāpēc
Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR
Sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir jāpārtrauc KPN
pilnīgas apguves dēļ.
Ja vien nav norādīts citādi, šo
KPN piemēro no 2014. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Antarktikas leduszivs ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Champsocephalus gunnari ||   || (ANI/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Antarktikas leduszivs ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (1)
   || Champsocephalus gunnari ||   || (ANI/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir norādīts kā FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo līnija:
   || - kas novilkta no punkta, kur 72° 15' E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25' S platuma paralēli,
   || - tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74° E garuma meridiānu,
   || - tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40′ S platuma paralēles un 76  E garuma meridiāna krustpunktam,
   || - tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52° S platuma paralēli,
   || - tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51° S platuma paralēles un 74° 30′ E garuma meridiāna krustpunktam, un
   || - tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Melnspuru leduszivs ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Chaenocephalus aceratus ||   ||   || (SSI/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Vienraga leduszivs ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika
   || Channichthys rhinoceratus ||   ||   || (LIC/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Dissostichus eleginoides ||   ||   || (TOP/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Īpašs nosacījums ||   ||   ||   ||
 Ievērojot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
 A pārvaldības apgabals: 48º W līdz 43° 30' W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483A) ||
 B pārvaldības apgabals: 43° 30' W līdz 40º W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483B) ||
 C pārvaldības apgabals: 48º W līdz 33 ° 30' W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483C) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Šo KPN piemēro zvejai ar āķu jedām laikposmā no 2015. gada 16. aprīļa līdz 31. augustam un zvejai ar murdiem laikposmā no 2015. gada 1. decembra līdz 2016. gada 30. novembrim.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs ||   || Zona: || FAO 48.4. Antarktikas ziemeļi
   || Dissostichus eleginoides ||   ||   || (TOP/F484N.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Šo KPN piemēro apgabalā, ko norobežo 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma paralēles un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma meridiāni.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika
   || Dissostichus eleginoides ||   ||   || (TOP/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79° 20′ E. Zveja uz austrumiem no šā meridiāna šajā zonā ir aizliegta.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Antarktikas ilkņzivs ||   || Zona: || FAO 48.4. Antarktikas dienvidi
   || Dissostichus mawsoni ||   ||   || (TOA/F484S.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Šo KPN piemēro apgabalā, ko norobežo 57° 20′ S un 60° 00′ S platuma paralēles un 24° 30′ W un 29° 00′ W garuma meridiāni.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Krils ||   || Zona: || FAO 58.4.1. Antarktika
   || Euphausia superba ||   ||   || (KRI/F5841.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Īpašs nosacījums ||   ||   ||   ||
 Ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
 58.4.1. rajons uz rietumiem no 115° E (KRI/*F-41W) ||   ||   ||
 58.4.1. rajons uz austrumiem no 115° E (KRI/*F-41E) ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Zaļā nototēnija ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Gobionotothen gibberifrons ||   ||   || (NOG/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pelēkā nototēnija ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Lepidonotothen squamifrons ||   ||   || (NOS/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Pelēkā nototēnija ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika
   || Lepidonotothen squamifrons ||   ||   || (NOS/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrūrzivis ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika
   || Macrourus spp. ||   ||   || (GRV/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Makrūrzivis ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Macrourus spp. ||   ||   || (GRV/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Marmora nototēnija ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Notothenia rossii ||   ||   || (NOR/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Krabji ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Paralomis spp. ||   ||   || (PAI/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Melnā leduszivs ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Pseudochaenichthys georgianus ||   ||   || (SGI/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || FAO 48.3. Antarktika
   || Rajiformes ||   ||   || (SRX/F483.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika
   || Rajiformes ||   ||   || (SRX/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Citas sugas ||   || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika
   ||   ||   ||   || (OTH/F5852.)
   ||   ||   || Analītiska KPN
 KPN || pm || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
IF PIELIKUMS
ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU
DAĻA
SEAFO KONVENCIJAS APGABALS
Šīs KPN nav iedalītas SEAFO
locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta.
Nozvejas uzrauga SEAFO Sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir
jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.
 Suga: || Beriksas Beryx spp. || Zona: || SEAFO (ALF/SEAFO)
 KPN || pm ||   || Piesardzīga KPN
 Suga: || Sarkanie dziļūdens krabji Chaceon spp. || Zona: || SEAFO B1. apakšrajons (1) (GER/F47NAM)
 KPN || pm ||   || Piesardzīga KPN
 (1)            Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi: –                rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, –                ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, –                dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle, –                austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.
 Suga: || Sarkanie dziļūdens krabji Chaceon spp. || Zona: || SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu (GER/F47X)
 KPN || pm ||   || Piesardzīga KPN
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides || Zona: || SEAFO D apakšapgabals (TOP/F47D)
 KPN || pm ||   || Piesardzīga KPN
 Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || SEAFO B1. apakšrajons (1) (ORY/F47NAM)
 KPN || pm ||   || Piesardzīga KPN
 (1)            Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi: –                rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, –                ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, –                dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle, –                austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.
 Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu (ORY/F47X)
 KPN || pm ||   || Piesardzīga KPN
IG PIELIKUMS
DIENVIDU TUNZIVS – VISI APGABALI
 Suga: || Dienvidu tunzivs Thunnus maccoyii || Zona: || Visi apgabali (SBF/F41-81)
 Savienība || pm || (1) || Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || pm ||   ||
 (1)          Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
IH PIELIKUMS
WCPFC
KONVENCIJAS APGABALS
 Suga: || Zobenzivs Xiphias gladius || Zona: || WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S (SWO/F7120S)
 Savienība || pm ||   || Piesardzīga KPN
 KPN || Nepiemēro ||
IJ PIELIKUMS
SPRFMO
KONVENCIJAS APGABALS
   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Čīles stavrida || Zona: || SPRFMO konvencijas apgabals
   || Trachurus murphyi ||   || (CJM/SPRFMO)
 Vācija || 0 || (1) || Analītiska KPN
 Nīderlande || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 0 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Polija || 0 || (1) ||   ||
 Savienība || 0 || (1) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 (1)  Jāgroza pēc SPRFMO komisijas trešās gadskārtējās sanāksmes 2015. gada februārī.
   ||   ||   ||   ||
IIA PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU MENCAS, JŪRAS ZELTPLEKSTES
UN JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES IIIa,
VIa, VIIa, VIId RAJONĀ,
ICES IV APAKŠAPGABALĀ UN SAVIENĪBAS ŪDEŅOS ICES
IIa UN Vb RAJONĀ
1.           DARBĪBAS JOMA
1.1.        Šo pielikumu piemēro
Savienības kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no
Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā
norādītajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no
šā pielikuma 2. punktā norādītajiem
ģeogrāfiskajiem apgabaliem.
1.2.        Šo pielikumu nepiemēro kuģiem,
kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Minētajiem
kuģiem nav jābūt saņēmušiem zvejas atļaujas, kas
izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009
7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot
piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu
zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie
kurām tie pieder. 8. pantā noteiktajā pārvaldības
periodā Komisija lūdz zinātnisku ieteikumu, kurā
novērtēta šo kuģu īstenotā zvejas piepūle, lai
lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.
2.           REGLAMENTĒTIE ZVEJAS RĪKI
UN ĢEOGRĀFISKIE APGABALI
Šā pielikuma īstenošanas
vajadzībām piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008
I pielikuma 1. punktā norādītās zvejas rīku
grupas (“reglamentētie zvejas rīki”) un minētā pielikuma
2. punktā norādītās ģeogrāfisko apgabalu
grupas.
3.           ATĻAUJAS
Ja dalībvalsts to uzskata par
lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma
ilgtspējīgu īstenošanu, tā var noteikt aizliegumu
jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis
pielikums, zvejot ar reglamentētajiem zvejas rīkiem ikvienam tās
karoga kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība,
ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā
no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte,
izteikta kilovatos.
4.           MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ
ZVEJAS PIEPŪLE
4.1.        Regulas (EK) Nr. 1342/2008
12. panta 1. punktā un Regulas (EK) Nr. 676/2007
9. panta 2. punktā minētā maksimāli
pieļaujamā zvejas piepūle 8. pantā noteiktajā pārvaldības
periodā katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām ir
noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.
4.2.        Gada zvejas piepūles
maksimālie apjomi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1954/2003[1],
neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo
zvejas piepūli.
5.           PĀRVALDĪBA
5.1.        Maksimāli pieļaujamo zvejas
piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar
nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 676/2007
9. pantā, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un
13.–17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009
26.–35. pantā.
5.2.        Dalībvalsts
var noteikt pārvaldības periodus, kuros atsevišķiem kuģiem
vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas
piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu
vai stundu skaitu, ko kuģis pārvaldības periodā drīkst
pavadīt attiecīgajā apgabalā, nosaka pēc
attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā
pārvaldības periodā attiecīgā dalībvalsts var
pārdalīt zvejas piepūli starp atsevišķiem kuģiem vai
kuģu grupām.
5.3.        Ja dalībvalsts laiku, ko
tās karoga kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, nosaka
stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu
saskaņā ar 5.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.
Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts
informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai
attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu
zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka
kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.
6.           ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
mencu pārvaldības vajadzībām uzskata katru no
ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas minēti šā pielikuma
2. punktā.
7.           ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Dalībvalstis datus par savu zvejas kuģu
īstenoto zvejas piepūli nosūta Komisijai saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu. Šos datus nosūta,
izmantojot Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu vai jebkuru jaunu
datu vākšanas sistēmu, kuru ieviesusi Komisija.
IIA pielikuma
1. papildinājums
Maksimāli pieļaujamā
zvejas piepūle kilovatdienās
a)           Kategats
 Reglamentētais zvejas rīks || DK || DE || SE
 TR1 || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm
b)           Skageraks,
ICES IIIa rajona daļa, kas neietilpst Skagerakā un
Kategatā; ICES IV apakšapgabals un Savienības
ūdeņi ICES IIa rajonā; ICES VIId rajons
 Reglamentētais zvejas rīks || BE || DK || DE || ES || FR || IE || NL || SE || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 c)          ICES
VIIa rajons
 Reglamentētais zvejas rīks || BE || FR || IE || NL || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm
d)           ICES VIa rajons un
Savienības ūdeņi ICES Vb rajonā
 Reglamentētais zvejas rīks || BE || DE || ES || FR || IE || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm
IIB PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR DAŽU HEKA DIENVIDU KRĀJUMU
UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU
ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS
LĪCI
I nodaļa
Vispārīgi noteikumi
1.           DARBĪBAS JOMA
Saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 2166/2005 šo pielikumu piemēro Savienības kuģiem, kuru
lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek
izmantoti traļi, dāņu vadi vai tiem līdzīgi zvejas
rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu
tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai
grunts āķu jedas, un kuri atrodas ICES VIIIc un
IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.
2.           DEFINĪCIJAS
Šajā pielikumā:
a)      “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas
sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām:
i)       traļi, dāņu vadi vai tiem
līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm
vai lielāks, un
ii)      žaunu tīkli, kuru linuma acs
izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;
b)      “reglamentētie
zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas
kategorijas zvejas rīki;
c)      “apgabals” ir ICES VIIIc un
IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;
d)      “pašreizējais pārvaldības
periods” ir 8. pantā noteiktais laikposms;
e)      “īpaši nosacījumi” ir
6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi.
3.           DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009
29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu
kuģojoši Savienības kuģi, kad uz tiem ir kāds no
reglamentētajiem zvejas rīkiem, pavada attiecīgajā
apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā
paredzēto skaitu dienu.
II nodaļa
Atļaujas
4.           ATĻAUJU
SAŅĒMUŠIE KUĢI
4.1.        Dalībvalsts
attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu
zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam šajā
apgabalā laikā no 2002. līdz 2014. gadam jau nav
reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot
reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu
starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka
attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta
līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.
4.2.        Tādas
dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai
attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā
zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav
iedalīta kvota pēc nodošanas, kas atļauta saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un
iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar
šā pielikuma 11. vai 12. punktu.
III nodaļa
Apgabalā pavadāmo dienu skaits,
kas iedalīts Savienības kuģiem
5.           MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
5.1.        Maksimālais jūrā
pavadāmo dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības
periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt
tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem
zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.
5.2.        Ja kuģis var pierādīt,
ka tā heka nozvejas ir mazākas par 4 % no attiecīgajā
zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā dzīvsvara, šā
kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar minēto zvejas reisu
saistītās jūrā pavadītās dienas neatskaitīt
no maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita, kas noteikts
I tabulā.
6.           ĪPAŠI
NOSACĪJUMI DIENU IEDALĪŠANAI
6.1.        Lai noteiktu maksimālo
jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko Savienības kuģis ar
savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā
apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus
īpašos nosacījumus:
a)      saskaņā ar reģistrēto
izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto
heka izkrāvumu kopējais apjoms 2012. vai 2013. kalendāra
gadā ir mazāks nekā 5 tonnas, un
b)      saskaņā ar reģistrēto
izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto
Norvēģijas omāra izkrāvumu kopējais apjoms šā
punkta a) apakšpunktā minētajos gados ir mazāks nekā
2,5 tonnas.
6.2.        Ja kuģim pienākas
neierobežots dienu skaits tāpēc, ka tas ir izpildījis
īpašos nosacījumus, kuģa kopējos izkrāvumos
pašreizējā pārvaldības periodā heka izkrāvumi
nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) un
Norvēģijas omāra izkrāvumi 2,5 tonnas (dzīvsvars).
6.3.        Ja kuģis neievēro kādu
no īpašajiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības
uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo
īpašo nosacījumu.
6.4.        Šīs nodaļas
6.1. punktā minēto īpašo nosacījumu piemērošanu
var nodot no viena kuģa vienam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri
flotē aizstāj minēto kuģi, ja aizstājējkuģis
izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības
gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra
izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 6.1. punktā
norādīto svaru.
I tabula
Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt
apgabalā (pa zvejas rīku grupām)
 Īpašais nosacījums || Reglamentētais zvejas rīks || Maksimālais dienu skaits
   || Grunts traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas || ES || 114
   ||   || FR || 109
   ||   || PT || 113
 6.1. punkta a) apakšpunkts un 6.1. punkta b) apakšpunkts || Grunts traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas || Neierobežots
7.           KILOVATDIENU SISTĒMA
7.1.        Dalībvalsts tai iedalīto
zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu
sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam
attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no
I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un
īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo
dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā
skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas
rīkam un īpašajiem nosacījumiem atbilstošais kopējais
kilovatdienu skaits.
7.2.        Šis
kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo
zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās
dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot
reglamentēto zvejas rīku un attiecīgā gadījumā
atbilst īpašajam nosacījumam. Šādu individuālo zvejas
piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu
reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis
varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 7.1. punkts
netiktu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav
ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir
360 dienas.
7.3.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai
pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par
I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un
īpašajiem nosacījumiem ietverti aprēķini, kuru pamatā
ir:
a)      zvejas atļaujas saņēmušo
kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības
zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      šo kuģu darbības, kas
reģistrētas 6.1. punkta a) apakšpunktā
norādītajos gados un liecina par nozvejas sastāvu, kurš atbilst
6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētam īpašajam
nosacījumam, ja šie kuģi drīkst izmantot šādus īpašos
nosacījumus;
c)      to jūrā pavadāmo dienu
skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts
izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā
pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot,
piemērojot 7.1. punktu.
7.4.        Pamatojoties uz minēto
pieprasījumu, Komisija novērtē, vai 7. punktā
minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā
gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot
7.1. punktā minēto sistēmu.
8.           PAPILDU
DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU PILNĪGU IZBEIGŠANU
8.1.        Pamatojoties uz zvejas darbību
pilnīgu izbeigšanu, kas notikusi iepriekšējā
pārvaldības periodā saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1198/2006[2]
23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008[3], Komisija var
iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas,
kad saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju
apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no
reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās
dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija
var individuāli izskatīt citus zvejas darbību pilnīgas
izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi
apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda
attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad
neatsāks zvejas darbības.
8.2.        Kilovatdienās izteiktu zvejas
piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību
izbeigušie kuģi, kuri izmantoja reglamentētus zvejas rīkus, dala
ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi,
kuri izmantoja minētos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo
papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu
reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar
I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo
līdz tuvākajai pilnajai dienai.
8.3.        Šīs nodaļas 8.1. un
8.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā
ar 3. vai 6.4. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota
jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas
papildu dienas.
8.4.        Dalībvalsts,
kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas
dienas, pašreizējā pārvaldības periodā līdz 15. jūnijam
iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta
ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas
rīku grupu un īpašajiem nosacījumiem ietverti
aprēķini, kuru pamatā ir:
a)      zvejas darbības izbeigušo kuģu
saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes
reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      šo kuģu 2003. gadā
īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā
pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja
vajadzīgs, īpašajiem nosacījumiem.
8.5.        Pamatojoties uz šādu
dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var
iedalīt minētajai dalībvalstij vairākas dienas papildus
dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts
5.1. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 46. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
8.6.        Dalībvalsts pašreizējā
pārvaldības periodā var pārdalīt šīs
jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai
daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos
zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas zvejas darbības
izbeigušam kuģim, kurš atbilda 6.1. punkta a) vai
b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam,
nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību,
bet īpašajam nosacījumam neatbilst.
8.7.        Ja Komisija par zvejas darbību
pilnīgu izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības
periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas,
maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam
norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē
pašreizējam pārvaldības periodam.
9.           PAPILDU
DIENU IEDALĪŠANA PAR ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU
PASTIPRINĀTU IZVIETOŠANU
9.1.        Pamatojoties uz pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno
sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari,
Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā
drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no
reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā
galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas
sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas
noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008[4] un tās
īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.
9.2.        Zinātniskie novērotāji
ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena
apkalpes locekļa.
9.3.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz
Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko
novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.
9.4.        Pamatojoties uz minēto aprakstu
un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt
attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu
skaitam, kas 5.1. punktā noteikts minētajai dalībvalstij un
kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 46. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
9.5.        Ja
Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu
pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu
un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to
piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par
minētās programmas turpināšanu četras nedēļas
pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma.
IV nodaļa
Pārvaldība
10.         VISPĀRĪGS PIENĀKUMS
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli
dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas
izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.
11.         PĀRVALDĪBAS PERIODI
11.1.      Dalībvalsts I tabulā
noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt
pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus
kalendāra mēnešus.
11.2.      Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis
drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā,
nosaka attiecīgā dalībvalsts.
11.3.      Ja laiku, ko tās karoga
kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka
stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu
izmantojumu saskaņā ar 10. punktu. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības
pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā
nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas
tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu
laikposma beigām.
V nodaļa
Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli
12.         DIENU NODOŠANA STARP VIENAS
DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
12.1.      Dalībvalsts var atļaut
ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās
apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas
kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja
jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai
mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā
kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa
dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta
Savienības zvejas flotes reģistrā.
12.2.      Saskaņā ar 12.1. punktu
nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts
ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst
būt lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu
skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un ko
apstiprina ieraksti zvejas žurnālā 6.1. punkta
a) apakšpunktā noteiktajos gados, reizinātu ar minētā
kuģa dzinēja jaudu kilovatos.
12.3.      Dienu nodošana, kas aprakstīta
12.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto
kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā
pašā pārvaldības periodā.
12.4.      Dienu nodošana ir atļauta tikai
kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez īpašiem
nosacījumiem.
12.5.      Dalībvalstis
pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām
dienām. Šajā punktā minētās informācijas
vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas
formātu var noteikt Komisija ar īstenošanas aktiem. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 46. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
13.         DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU
DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
Dalībvalstis var atļaut apgabalā
pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un
apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem ar noteikumu,
ka mutatis mutandis piemēro 4.1., 4.2. un 12. punktu. Ja
dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas
nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo
dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā,
ar to saistītās nozvejas kvotas.
VI nodaļa
Ziņošanas pienākumi
14.         ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
15.         ATTIECĪGO
DATU VĀKŠANA
Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota
šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu
pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju
par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar
velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par
zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto
dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu
(kilovatdienās).
16.         ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Pēc Komisijas pieprasījuma
dalībvalstis dara Komisijai zināmus 15. punktā
norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai
sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi,
kuru Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā
norādītajā datu formātā nosūta Komisijai
detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas
piepūli, aptverot visu pašreizējo un iepriekšējo
pārvaldības periodu vai to daļas.
II tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par
kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
 Dalībvalsts || Zvejas rīks || Pārvaldības periods || Summārās zvejas piepūles deklarācija
 (1)  (2) || (3) || (4)
III tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par
kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[5] L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) || Definīcija un piezīmes ||
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts ||
 (2) Zvejas rīks || 2 ||   || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas ||
 (3) Pārvaldības periods || 4 ||   || Viens pārvaldības periods laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam ||
 (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija || 7 || R || Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no 1. februāra līdz 31. janvārim attiecīgajā pārvaldības periodā ||
IV tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par
kuģiem
 Dalībvalsts || CFR || Ārējais marķējums || Pārvaldības perioda ilgums || Paziņotais zvejas rīks || Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam || Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku || Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks || Dienu nodošana
 (1)  (2) || (3) || (4) || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || (9)
 (5)  (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8) || (8) || (8) || (8)
V tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par
kuģiem
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) || Definīcija un piezīmes
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts
 (2) CFR || 12 ||   || Savienības zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (9 zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.
 (3) Ārējais marķējums || 14 || L || Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87[6]
 (4) Pārvaldības perioda ilgums || 2 || L || Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos
 (5) Paziņotais zvejas rīks || 2 || L || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[7] L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) || Definīcija un piezīmes
 (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam || 2 || L || Norāda, kuru no IIB pielikuma 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem piemēro, ja piemēro kādu no tiem
 (7) Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku || 3 || L || Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums
 (8) Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks || 3 || L || Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam
 (9) Dienu nodošana || 4 || L || Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”
IIC PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES
KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀ
I nodaļa
Vispārīgi noteikumi
1.           DARBĪBAS JOMA
1.1.        Saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 509/2007 šo pielikumu piemēro Savienības kuģiem, kuru
lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek
izmantoti rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai
lielāks, un stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli,
vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs
izmērs ir 220 mm vai mazāks, un kuri atrodas ICES
VIIe rajonā.
1.2.        Kuģus, kas zvejo ar
stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai
lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu
laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir
nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu
(dzīvsvars) gadā, atbrīvo no šā pielikuma piemērošanas
ar šādiem nosacījumiem:
a)      šādi kuģi 2014. gada
pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg
jūrasmēļu (dzīvsvars);
b)      šādi
kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā
kuģī;
c)      katra attiecīgā
dalībvalsts līdz 2015. gada 31. jūlijam un
2016. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo
kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs
iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju
2015. gadā.
Ja kāds no minētajiem nosacījumiem
nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt
pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma
piemērošanas.
2.           DEFINĪCIJAS
Šajā pielikumā piemēro šādas
definīcijas:
a)      “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas
sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām:
i) rāmja traļi, kuru linuma acs
izmērs ir 80 mm vai lielāks, un
ii) stacionāri tīkli, tostarp žaunu
tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma
acs izmērs ir 220 mm vai mazāks;
b)      “reglamentētie zvejas rīki” ir
jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;
c)      “apgabals”
ir ICES VIIe rajons;
d)      “pašreizējais pārvaldības
periods” ir laikposms no 2015. gada 1. februāra līdz
2016. gada 31. janvārim.
3.           DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009
29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu
kuģojoši Savienības kuģi, kas reģistrēti
Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk
kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu
dienu, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem.
II nodaļa
Atļaujas
4.           ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE
KUĢI
4.1.        Dalībvalsts
attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu
zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam minētajā
apgabalā laikā no 2002. līdz 2014. gadam jau nav
reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot
reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu
nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka
attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta
līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.
4.2.        Tomēr kuģim, kas
reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var
atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā
minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir
lielāks par vai vienāds ar reglamentētā zvejas rīka
izmantošanai iedalīto dienu skaitu.
4.3.        Tādas dalībvalsts karoga
kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā,
neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas
rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc nodošanas,
kas atļauta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013
16. panta 8. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas
dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.
III nodaļa
Apgabalā pavadāmo dienu skaits,
kas iedalīts Savienības kuģiem
5.           MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
Maksimālais jūrā pavadāmo
dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības periodā
dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga
kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem,
ir noteikts I tabulā.
I tabula
Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt
apgabalā
(pa reglamentēto zvejas rīku kategorijām)
 Reglamentētais zvejas rīks || Maksimālais dienu skaits
 Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm || BE || 164
 FR || 175
 UK || 207
 Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm || BE || 164
 FR || 178
 UK || 164
6.           KILOVATDIENU
SISTĒMA
6.1.        Dalībvalsts tai iedalīto
zvejas piepūli pašreizējā pārvaldības periodā var
pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu.
Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam
attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no
I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem
pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no
minētajā tabulā noteiktā skaita, ja tiek ievērots
reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu
skaits.
6.2.        Šis kopējais kilovatdienu skaits
ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas
iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri
drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu
individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa
dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko
šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu,
ja 6.1. punkts netiktu piemērots.
6.3.        Dalībvalsts,
kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu,
iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta
ziņojumus, kuros par I tabulā minēto reglamentēto
zvejas rīku ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:
a)      zvejas atļaujas saņēmušo
kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības
zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      to jūrā pavadāmo dienu
skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts
izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo
dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot
6.1. punktu.
6.4.        Pamatojoties uz minēto
pieprasījumu, Komisija novērtē, vai 6. punktā
minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā
gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot
6.1. punktā minēto sistēmu.
7.           PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR
ZVEJAS DARBĪBU PILNĪGU IZBEIGŠANU
7.1.        Pamatojoties uz zvejas darbību
pilnīgu izbeigšanu, kas notikusi iepriekšējā
pārvaldības periodā saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1198/2006 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008,
Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas
papildu dienas, kad saskaņā ar savas karoga dalībvalsts
atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no
reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās
dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija
var individuāli izskatīt citus zvejas darbību pilnīgas
izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi
apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda
attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad
neatsāks zvejas darbības.
7.2.        Kilovatdienās
izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas
darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas
rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja
visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus.
Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi
iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu
iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā
aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai
pilnajai dienai.
7.3.        Šīs nodaļas 7.1. un
7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts
saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir
izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā
pavadāmas papildu dienas.
7.4.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas,
pašreizējā pārvaldības periodā līdz
15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska
formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto
zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:
a)      zvejas darbības izbeigušo kuģu
saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes
reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      šo kuģu 2003. gadā
īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā
pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai
zvejas rīku grupai.
7.5.        Pamatojoties uz šādu
dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var
iedalīt minētajai dalībvalstij vairākas dienas papildus
dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts
5. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
7.6.        Dalībvalsts
pašreizējā pārvaldības periodā var pārdalīt
šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem
vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot
reglamentētos zvejas rīkus.
7.7.        Ja Komisija par zvejas darbību
pilnīgu izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības
periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas,
maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam
norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē
pašreizējam pārvaldības periodam.
8.           PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR
ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU PASTIPRINĀTU IZVIETOŠANU
8.1.        Pamatojoties uz pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno
sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari,
Komisija no 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada
31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu
dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir
kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā
programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un
nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas
prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un
tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts
programmām.
8.2.        Zinātniskie
novērotāji ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka,
kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.
8.3.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz
Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko
novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.
8.4.        Pamatojoties uz minēto aprakstu
un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt
attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu
skaitam, kas 5. punktā noteikts minētajai dalībvalstij un
kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 46. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
8.5.        Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi
dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko
novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā
dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez
izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās
programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā
laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma.
IV nodaļa
Pārvaldība
9.           VISPĀRĪGS PIENĀKUMS
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli
dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.
10.         PĀRVALDĪBAS PERIODI
10.1.      Dalībvalsts I tabulā
noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt
pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus
kalendāra mēnešus.
10.2.      Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis
drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā,
nosaka attiecīgā dalībvalsts.
10.3.      Ja laiku, ko tās karoga
kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka
stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu
izmantojumu saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības
pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā
nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas
tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu
laikposma beigām.
V nodaļa
Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli
11.         DIENU NODOŠANA STARP VIENAS
DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
11.1.      Dalībvalsts var atļaut
ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās
apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas
kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja
jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai
mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā
kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa
dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta
Savienības zvejas flotes reģistrā.
11.2.      Kopējais attiecīgajā
apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar
11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa
dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par gadā
reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis
dienas nododošais kuģis un ko apstiprina ieraksti zvejas žurnālā
2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar
minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.
11.3.      Dienu nodošana, kas aprakstīta
11.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto
kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā
pašā pārvaldības periodā.
11.4.      Dalībvalstis
pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām
dienām. Šajā punktā minētās informācijas
vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas
formātu var noteikt Komisija ar īstenošanas aktiem. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 46. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
12.         DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU
DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
Dalībvalstis var atļaut apgabalā
pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un
apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis
mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja
dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas
nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo
dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā,
ar to saistītās nozvejas kvotas.
VI nodaļa
Ziņošanas pienākumi
13.         ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
14.         ATTIECĪGO
DATU VĀKŠANA
Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota
šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu
pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc
informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā
īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas
rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši
kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo
kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).
15.         ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Pēc Komisijas pieprasījuma
dalībvalstis dara Komisijai zināmus 14. punktā
norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai
sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi,
kuru Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā
norādītajā datu formātā nosūta Komisijai
informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli,
aptverot visu 2013. gada un 2014. gada pārvaldības periodu
vai tā daļas.
II tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par
kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
 Dalībvalsts || Zvejas rīks || Pārvaldības periods || Summārās zvejas piepūles deklarācija
 (1)  (2) || (3) || (4)
III tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par
kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[8] L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) || Definīcija un piezīmes
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts
 (2) Zvejas rīks || 2 ||   || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm
 (3) Pārvaldības periods || 4 ||   || Viens gads laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam
 (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija || 7 || R || Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no 1. februāra līdz 31. janvārim attiecīgajā pārvaldības periodā
IV tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par
kuģiem
 Dalībvalsts || CFR || Ārējais marķējums || Pārvaldības perioda ilgums || Paziņotais zvejas rīks || Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku || Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks || Dienu nodošana
 Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || …
 (1)  (2) || (3) || (4) || (5) || (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8)
V tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par
kuģiem
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[9] L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) || Definīcija un piezīmes
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts
 (2) CFR || 12 ||   || Savienības zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (9 zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.
 (3) Ārējais marķējums || 14 || L || Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87
 (4) Pārvaldības perioda ilgums || 2 || L || Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos
 (5) Paziņotais zvejas rīks || 2 || L || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[10] L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) || Definīcija un piezīmes
 (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam || 3 || L || Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums
 (7) Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks || 3 || L || Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam
 (8) Dienu nodošana || 4 || L || Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”
IID PIELIKUMS
TŪBĪŠU PĀRVALDĪBAS
APGABALI
ICES IIa, IIIa RAJONĀ UN ICES
IV APAKŠAPGABALĀ
Lai pārvaldītu IA pielikumā
noteiktās tūbīšu zvejas iespējas ICES IIa,
IIIa rajonā un IV apakšapgabalā, ir noteikti un šā
pielikuma papildinājumā attēloti šādi pārvaldības
apgabali, kuros piemēro īpašus nozvejas limitus.
 Tūbīšu pārvaldības apgabals || ICES statistiskie taisnstūri
 1 || 31-34 E9-F2; 35 E9-F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6
 2 || 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8
 3 || 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0
 4 || 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0
 5 || 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5
 6 || 41-43 G0-G3; 44 G1
 7 || 47-51 E7-E9
IID pielikuma
1. papildinājums
Tūbīšu pārvaldības
apgabali
IIE PIELIKUMS
KUĢU
ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR JŪRASASARA (LABRAKA)
PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀ
I nodaļa
Vispārīgi noteikumi
1. DARBĪBAS JOMA
Šo
pielikumu piemēro Savienības kuģiem, uz kuriem ir vai tiek
izmantoti pelaģiskie traļi, kuru āmja linuma acs izmērs ir
lielāks par 80 mm, kuri atrodas ICES VIIe rajonā un
laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz
30. aprīlim ir nozvejojuši vairāk nekā [pm] tonnas
jūrasasaru (dzīvsvars).
2. DEFINĪCIJAS
Šajā pielikumā:
(a)
“reglamentētais zvejas rīks” ir
pelaģiskais tralis, kura āmja linuma acs izmērs ir lielāks
par 80 mm;
(b)
“pelaģiskais tralis” ir zvejas rīks, kuru
pelagiālē velk viens vai vairāki zvejas kuģi un kura
priekšējā daļa izgatavota no lielizmēra acu linuma, kas
virza nozveju uz zvejas rīka aizmugurējām daļām, kuras
izgatavotas no sīkacu linuma. Traļa zvejošanas dziļumu
kontrolē ar tīkla loti, un horizontālo atvērumu nodrošina
traļa durvis, kas parasti nesaskaras ar jūras gultni, vai
attālums starp kuģiem, kuri velk trali;
(c)
“apgabals” ir ICES VIIe rajons;
(d)
“jūrā pavadāma diena” ir ikviens
nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26. panta
6. punktu.
3. DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
Neskarot
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts
nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši Savienības kuģi,
kas reģistrēti Savienībā, laikā no
1. janvāra līdz 30. aprīlim pavada
attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma
III nodaļā paredzēto dienu skaitu, kad uz tiem ir
reglamentētais zvejas rīks.
II nodaļa
Atļaujas
4. ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI
4.1.        Dalībvalsts neatļauj
laikā no 1. janvāra līdz 30. aprīlim
attiecīgajā apgabalā veikt zveju ar reglamentētu zvejas
rīku nevienam tās karoga kuģim, kam attiecīgajā
apgabalā laikā no 2009. līdz 2012. gadam jau nav
reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts
nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek
izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.
4.2.        Dalībvalsts karoga kuģim,
kam attiecīgajā apgabalā nav reģistrētas
jūrasasara (labraka) zvejas darbības, neatļauj zvejot
apgabalā ar reglamentēto zvejas rīku, ja vien kuģim nav
iedalīta zvejas piepūle saskaņā ar 8. punktu.
III nodaļa
Apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas iedalīts Savienības
kuģiem
5.         MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
Maksimālais
jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2015. gadā
dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga
kuģim, uz kura ir reglamentētais zvejas rīks, ir noteikts
I tabulā.
I tabula
Maksimālais dienu skaits, kādu kuģis ar reglamentētu
zvejas rīku gadā drīkst pavadīt apgabalā
 Reglamentētais zvejas rīks || Maksimālais dienu skaits
 Pelaģiskais tralis, kura āmja linuma acs izmērs ir lielāks par 80 mm || [dalībvalsts jānosaka] || pm
 [dalībvalsts jānosaka] || pm
 [dalībvalsts jānosaka] || pm
 [dalībvalsts jānosaka] || pm
6.            NOZVEJAS LIMITS MĒNESĪ
6.1         Ievērojot maksimālo
jūrā pavadāmo dienu skaitu, kas atļauts saskaņā
ar 5. punktu, un laikposmu, kas norādīts 3. punktā,
neviens Savienības kuģis nevienā kalendāra mēnesī
nepārsniedz nozveju [pm] tonnu (dzīvsvars) apjomā.
6.2         Ja kuģis neizpilda
6.1. punktā minēto nosacījumu vai ja kuģim
iedalīto dienu skaits ir izsmelts, attiecīgajam kuģim vairs nav
atļauts apgabalā zvejot ar reglamentēto zvejas rīku.
IV nodaļa
Ziņošanas pienākumi
7.       ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Par
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 IV sadaļas I nodaļas
2. iedaļā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
V nodaļa
Apmaiņa ar zvejas piepūli
8.       ZVEJAS PIEPŪLES NODOŠANA STARP KUĢIEM
Dalībvalsts
var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot jūrā
pavadāmās dienas, kurās tam atļauts atrasties
attiecīgajā apgabalā, citam tās karoga kuģim tajā
pašā apgabalā, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa
dzinēja jaudas reizinājums ir vienāds ar vai mazāks par
dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa
dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu.
III PIELIKUMS
ZVEJAS ATĻAUJU MAKSIMĀLAIS
SKAITS
SAVIENĪBAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠO VALSTU ŪDEŅOS
 Zvejas apgabals || Zvejniecība || Zvejas atļauju skaits || Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm || Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits
 Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu || Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || Jānosaka || DK || Jānosaka || Jānosaka ||
 DE || Jānosaka ||
 FR || Jānosaka ||
 IE || Jānosaka ||
 NL || Jānosaka ||
 PL || Jānosaka ||
 SV || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
 Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N || Jānosaka || DE || Jānosaka || Jānosaka ||
 IE || Jānosaka ||
 ES || Jānosaka ||
 FR || Jānosaka ||
 PT || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
 Nav iedalītas || Jānosaka ||
 Makrele (1) || Nepiemēro || Nepiemēro ||   || Jānosaka ||
 Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N || Jānosaka || DK || Jānosaka || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
 Fēru salu ūdeņi || Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām || Jānosaka || BE || Jānosaka || pm ||
 DE || Jānosaka ||
 FR || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
 Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W || Jānosaka || Nepiemēro (2) ||   || Jānosaka ||
 Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām || Jānosaka || BE || Jānosaka || Jānosaka ||
 DE || Jānosaka ||
 FR || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
 Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ W, 6° 00′ W || Jānosaka || DE (3) || Jānosaka || Jānosaka || (4)
 FR (3) || Jānosaka ||
 UK (3) || Jānosaka ||
 Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes || Jānosaka || Nepiemēro ||   || Jānosaka || (4)
 Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals” || Jānosaka || DE || Jānosaka || Jānosaka ||
 DK || Jānosaka ||
 FR || Jānosaka ||
 NL || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
 Zveja ar āķu rindām un jedām || Jānosaka || UK || Jānosaka || Jānosaka ||
 Makrele || Jānosaka || DK || Jānosaka || Jānosaka ||
 Siļķe, uz ziemeļiem no 61° N || Jānosaka || DK || Jānosaka || Jānosaka ||
 DE || Jānosaka ||
 IE || Jānosaka ||
 FR || Jānosaka ||
 NL || Jānosaka ||
 SV || Jānosaka ||
 UK || Jānosaka ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Neskarot papildu licences, kuras Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai saskaņā ar iedibināto praksi.
 (2)  Saskaņā ar 1999. gada saskaņoto protokolu mencas un pikšas specializētās zvejas skaitliskie rādītāji ir iekļauti skaitļos, kas attiecas uz “visām zvejniecībām, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām”.
 (3)  Šie skaitļi rāda jebkurā laikā klātesošo kuģu maksimālo skaitu. ||   ||
 (4)  Šie skaitļi ir iekļauti skaitļos, kas attiecas uz “zveju ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru salu bāzes līnijām”.
IV PIELIKUMS
ICCAT
KONVENCIJAS APGABALS[11]
1.           Maksimālais skaits
Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam
atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot
zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz
30 kg/115 cm
 Spānija || pm
 Francija || pm
 Savienība || pm
2.           Maksimālais skaits
Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu, kam
atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru
izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm
 Spānija || pm
 Francija || pm
 Itālija || pm
 Kipra || pm
 Malta || pm
 Savienība || pm
3.           Maksimālais skaits
Savienības kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts
aktīvi zvejot zilās tunzivis audzēšanai, kuru izmērs ir no
8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm
 Horvātija || pm
 Itālija || pm
 Savienība || pm
4.           To
katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un
kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība,
kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa,
pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās
tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
A tabula
   || Zvejas kuģu skaits[12]
   || Kipra || Grieķija[13] || Horvātija || Itālija || Francija || Spānija || Malta[14]
 Kuģi zvejai ar riņķvadu || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar āķu jedām || pm [15] || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Laivas zvejai ar ēsmu || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Traleri || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi[16] || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
B tabula
   || Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība
   || Kipra || Horvātija || Grieķija || Itālija || Francija || Spānija || Malta
 Kuģi zvejai ar riņķvadu || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar āķu jedām || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Laivas zvejai ar ēsmu || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Traleri || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
5.           Maksimālais skaits zivju
krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā
Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras
atļāvusi izmantot katra dalībvalsts
   || Zivju krātiņveida lamatu skaits
 Spānija || pm
 Itālija || pm
 Portugāle || pm [17]
6.           Katras
dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas
kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu
zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst
iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu
daļā un Vidusjūrā
A tabula
 Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte
   || Audzētavu skaits || Kapacitāte (tonnās)
 Spānija || pm || pm
 Itālija || pm || pm
 Grieķija || pm || pm
 Kipra || pm || pm
 Horvātija || pm || pm
 Malta || pm || pm
B tabula
 Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)
 Spānija || pm
 Itālija || pm
 Grieķija || pm
 Kipra || pm
 Horvātija || pm
 Malta || pm
V PIELIKUMS
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS
A DAĻA
SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS CCAMLR KONVENCIJAS
APGABALĀ
 Mērķsuga || Zona || Aizlieguma periods
 Haizivis (visas sugas) || Konvencijas apgabals || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Notothenia rossii || FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Zivis || FAO 48.1. Antarktika(1) FAO 48.2. Antarktika(1) || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Gobionotothen gibberifrons Chaenocephalus aceratus Pseudochaenichthys georgianus Lepidonotothen squamifrons Patagonotothen guntheri Electrona carlsbergi[18] || FAO 48.3. || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Dissostichus spp. || FAO 48.5. Antarktika || No 2013. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim
 Dissostichus spp. || FAO 88.3. Antarktika(1) FAO 58.5.1. Antarktika(1), (2) FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20' E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20' E(1) FAO 58.4.4. Antarktika(1), (2) FAO 58.6. Antarktika(1) FAO 58.7. Antarktika(1) || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Lepidonotothen squamifrons || FAO 58.4.4.(1), (2) || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides || FAO 58.5.2. Antarktika || No 2014. gada 1. decembra līdz 2015. gada 30. novembrim
 Dissostichus mawsoni || FAO 48.4. Antarktika(1), apgabals, ko norobežo 55° 30' S un 57° 20' S platuma paralēles un 25° 30' W un 29° 30' W garuma meridiāni || No 2015. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 (1)         Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām. (2)         Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).
B DAĻA
KPN UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ IZPĒTES ZVEJU
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ 2014./15. GADĀ
 Apakšapgabals/rajons || Reģions || Sezona || SSRU || Dissostichus spp. nozvejas limits (tonnās) || Piezvejas limits (tonnās)(1)
 SSRU || Limits || Rajveidīgās zivis || Macrourus spp. || Citas sugas
 58.4.1. || Viss rajons || No 2014. gada 1. decembra || A, B, F || pm || pm || pm || pm || pm
 līdz || C (2) || pm
 2015. gada 30. novembrim || D (2) || pm
   || E || pm
   || G (2) || pm
   || H (2) || pm
 58.4.2. || Viss rajons || No 2014. gada 1. decembra || A, B, C, D || pm || pm || pm || pm || pm
 līdz || E || pm
 2015. gada 30. novembrim ||   ||
 58.4.3.a || Viss rajons || No 2015. gada 1. maija ||   ||   || pm || pm || pm || pm
 līdz || Nepiemēro ||
 2015. gada 31. augustam ||   ||
 88.1. || Viss apakšapgabals || No 2014. gada 1. decembra || A, D, E, F, M || pm || pm || pm || pm || pm
 līdz || B, C, G || pm || A, D, E, F, M || pm || A, D, E, F, M || pm || A, D, E, F, M || pm
 2015. gada 31. augustam || H, I, K || pm || B, C, G || pm || B, C, G || pm || B, C, G || pm
   || J, L || pm || H, I, K || pm || H, I, K || pm || H, I, K || pm
   ||   ||   || J, L || pm || J, L || pm || J, L || pm
 88.2. || Uz dienvidiem no 65º S || No 2014. gada 1. decembra || A, B, I || pm || pm || pm || pm || pm
 līdz || C, D, E, F, G || pm || A, B, I || pm || A, B, I || pm || A, B, I || pm
 2015. gada 31. augustam || H || pm || C, D, E, F, G || pm || C, D, E, F, G || pm || C, D, E, F, G || pm
   ||   ||   || H || pm || H || pm || H || pm
 (1) Noteikumi par piezvejas sugu nozvejas limitiem maza apjoma pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā:
 –               rajveidīgajām zivīm: pm % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai pm tonnas (izvēlas lielāko apjomu),
 –               Macrourus spp.: pm % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai pm tonnas (izvēlas lielāko apjomu), izņemot 58.4.3.a statistisko rajonu un 88.1. statistisko apakšapgabalu,
 –               citām sugām kopā: pm tonnas katrai SSRU.
 (2) Ietver nozvejas limitu pm tonnu apmērā, lai ļautu Spānijai 2015./2016. gadā veikt noplicināšanas izmēģinājumu.
V pielikuma B daļas papildinājums
Maza
apjoma pētniecības vienību (SSRU) saraksts
 Reģions || SSRU || Robeža
 48.6 || A || No 50° S 20° W uz austrumiem līdz 1° 30′ E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 20° W, uz ziemeļiem līdz 50° S.
   || B || No 60° S 20° W uz austrumiem līdz 10° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 20° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 10° W uz austrumiem līdz 0° garumam, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 10° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 60° S 0° garuma uz austrumiem līdz 10° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 0° garumam, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || E || No 60° S 10° E uz austrumiem līdz 20° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 10° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || F || No 60° S 20° E uz austrumiem līdz 30° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 20° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || G || No 50° S 1° 30' E uz austrumiem līdz 30° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 1° 30' E, uz ziemeļiem līdz 50° S.
 58.4.1 || A || No 55° S 86° E uz austrumiem līdz 150° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 86° E, uz ziemeļiem līdz 55° S.
   || B || No 60° S 86° E uz austrumiem līdz 90° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 80° E, uz ziemeļiem līdz 64° S, uz austrumiem līdz 86° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 90° E uz austrumiem līdz 100° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 90° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 60° S 100° E uz austrumiem līdz 110° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 100° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || E || No 60° S 110° E uz austrumiem līdz 120° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 110° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || F || No 60° S 120° E uz austrumiem līdz 130° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 120° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || G || No 60° S 130° E uz austrumiem līdz 140° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 130° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || H || No 60° S 140° E uz austrumiem līdz 150° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 140° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
 58.4.2 || A || No 62° S 30° E uz austrumiem līdz 40° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 30° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || B || No 62° S 40° E uz austrumiem līdz 50° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || C || No 62° S 50 ° E uz austrumiem līdz 60° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 50° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || D || No 62° S 60 ° E uz austrumiem līdz 70° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 60° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || E || No 62° S 70° E uz austrumiem līdz 73° 10′ E, uz dienvidiem līdz 64° S, uz austrumiem līdz 80° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 70° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
 58.4.3.a || A || Viss rajons no 56° S 60° E uz austrumiem līdz 73° 10' E, uz dienvidiem līdz 62° S, uz rietumiem līdz 60° E, uz ziemeļiem līdz 56° S.
 58.4.3.b || A || No 56° S 73° 10' E uz austrumiem līdz 79° E, uz dienvidiem līdz 59° S, uz rietumiem līdz 73° 10' E, uz ziemeļiem līdz 56° S.
   || B || No 60° S 73° 10' E uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 64° S, uz rietumiem līdz 73° 10' E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 59° S 73° 10' E uz austrumiem līdz 79° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 73° 10' E, uz ziemeļiem līdz 59° S.
   || D || No 59° S 79° E uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 79° E, uz ziemeļiem līdz 59° S.
   || E || No 56° S 79° E uz austrumiem līdz 80° E, uz ziemeļiem līdz 55° S, uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 59° S, uz rietumiem līdz 79° E, uz ziemeļiem līdz 56° S.
 58.4.4 || A || No 51° S 40° E uz austrumiem līdz 42° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 51° S.
   || B || No 51° S 42° E uz austrumiem līdz 46° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 42° E, uz ziemeļiem līdz 51° S.
   || C || No 51° S 46° E uz austrumiem līdz 50° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 46° E, uz ziemeļiem līdz 51° S.
   || D || Viss rajons (izņemot SSRU A, B, C) ar ārējo robežu no 50° S 30° E uz austrumiem līdz 60° E, uz dienvidiem līdz 62° S, uz rietumiem līdz 30° E, uz ziemeļiem līdz 50° S.
 58.6 || A || No 45° S 40° E uz austrumiem līdz 44° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   || B || No 45° S 44° E uz austrumiem līdz 48° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 44° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   || C || No 45° S 48° E uz austrumiem līdz 51° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 48° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   || D || No 45° S 51° E uz austrumiem līdz 54° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 51° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
 58.7 || A || No 45° S 37° E uz austrumiem līdz 40° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 37° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
 88.1 || A || No 60° S 150° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || B || No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 65° S 150° E uz austrumiem līdz 160° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 65° S.
   || E || No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S.
   || F || No 68° 30' S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30' S.
   || G || No 66° 40' S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz dienvidiem līdz 70° 50' S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40' S.
   || H || No 70° 50' S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50' E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || I || No 70° S 178° 50' E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz ziemeļiem līdz 70° S.
   || J || No 73° S pie krasta, pie 170° E, uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S.
   || K || No 73° S 178° 50' E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz ziemeļiem līdz 73° S.
   || L || No 76° S 178° 50' E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz ziemeļiem līdz 76° S.
   || M || No 73° S pie krasta, pie 169° 30′ E, uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S.
 88.2 || A || No 60° S 170° W uz austrumiem līdz 160° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 170° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || B || No 60° S 160° W uz austrumiem līdz 150° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 70° 50' S 150° W uz austrumiem līdz 140° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || D || No 70° 50' S 140° W uz austrumiem līdz 130° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 140° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || E || No 70° 50' S 130° W uz austrumiem līdz 120° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 130° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || F || No 70° 50' S 120° W uz austrumiem līdz 110° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 120° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || G || No 70° 50' S 110° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 110° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || H || No 65° S 150° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz 70° 50' S, uz rietumiem līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 65° S.
   || I || No 60° S 150° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
 88.3 || A || No 60° S 105° W uz austrumiem līdz 95° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 105° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || B || No 60° S 95° W uz austrumiem līdz 85° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 95° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 85° W uz austrumiem līdz 75° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 85° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 60° S 75° W uz austrumiem līdz 70° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 75° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
C DAĻA
21-03/A PIELIKUMS
PAZIŅOJUMS
PAR NODOMU PIEDALĪTIES
EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ
Vispārīga informācija
Loceklis:
Zvejas sezona:
Kuģa vārds:
Plānotais nozvejas apjoms (tonnās):

Plānotie zvejas apakšapgabali un rajoni
Šo saglabāšanas pasākumu
piemēro paziņojumiem par nodomu zvejot krilu 48.1., 48.2., 48.3. un
48.4. apakšapgabalā un 58.4.1. un 58.4.2. rajonā. Par nodomu zvejot
krilu citos apakšapgabalos un rajonos jāpaziņo saskaņā ar
saglabāšanas pasākumu 21-02.
 Apakšapgabals/rajons || Atzīmēt atbilstīgās ailes
 48.1 || □
 48.2 || □
 48.3 || □
 48.4 || □
 58.4.1 || □
 58.4.2 || □
Zvejas metode:            Atzīmēt
atbilstīgās ailes
□ Parasta tralēšana
□ Nepārtrauktas zvejas sistēma
□ Zivju sūkņa izmantošana, lai
iztukšotu āmi
□ Cita metode: precizējiet
Produktu veidi un metodes nozvejoto krilu
dzīvsvara tiešai aplēšanai
 Produkta veids || Metode nozvejoto krilu dzīvsvara tiešai aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt 21-03/B pielikumu)1
 Veseli saldēti ||
 Vārīti ||
 Milti ||
 Eļļa ||
 Cits produkts, precizējiet ||
1           Ja
21-03/B pielikumā metode nav minēta, sīki aprakstiet to!
______________
Zvejas
rīka konfigurācija
 Zvejas rīka izmēri || 1. zvejas rīks || 2. zvejas rīks || Cits(-i) zvejas rīks (-i)
 Zvejas rīka atvērums ||   ||   ||
 Maksimālais vertikālais atvērums (m) ||   ||   ||
 Maksimālais horizontālais atvērums (m) ||   ||   ||
 Zvejas rīka atvēruma perimetrs1 (m) ||   ||   ||
 Atvēruma laukums (m2) ||   ||   ||
 Plātnes vidējais linuma acs izmērs3 (mm) || Ārējais2 || Iekšējais2 || Ārējais2 || Iekšējais2 || Ārējais2 || Iekšējais2
 1. plātne ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. plātne ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. plātne ||   ||   ||   ||   ||   ||
 … ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pēdējā plātne (āmis) ||   ||   ||   ||   ||   ||
1           Paredzams darba apstākļos.
2           Ārējā linuma acs izmērs,
un iekšējā linuma acs izmērs, ja izmanto papildu linumu.
3           Nostieptas linuma acs iekšējais
izmērs saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01
noteikto procedūru.
Zvejas
rīka diagramma: _________
Attiecībā uz jebkuru izmantoto
zvejas rīku vai jebkurām izmaiņām zvejas rīka
konfigurācijā norādīt attiecīgo zvejas rīka
diagrammu CCAMLR zvejas rīku
bibliotēkā, ja pieejama (www.ccamlr.org/node/74407), vai
iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai Ekosistēmu
monitoringa un pārvaldības darba grupas (WG-EMM)
sanāksmei. Zvejas rīka diagrammās jānorāda šādi
parametri.
1.           Katras
traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai
varētu aprēķināt katras plātnes leņķi
attiecībā pret ūdens plūsmu).
2.           Linuma
acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs
saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01 noteikto
procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls
(piemēram, polipropilēns).
3.           Linuma
acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta).
4.           Detalizēta
informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve,
novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes
neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai
izbēgt.
Ierīce, kas
nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu
Ierīces diagramma: _________
Attiecībā uz jebkuru izmantoto
ierīci vai jebkurām izmaiņām ierīces
konfigurācijā norādīt attiecīgo diagrammu CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā, ja pieejama (www.ccamlr.org/node/74407),
vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai WG-EMM sanāksmei.
Akustisko datu vākšana
Sniedziet informāciju par
eholotēm un hidrolokatoriem, ko izmanto kuģis.
 Veids (piemēram, eholote, hidrolokators) ||   ||   ||
 Ražotājs ||   ||   ||
 Modelis ||   ||   ||
 Devēja frekvences (kHz) ||   ||   ||
Akustisko datu vākšana (detalizēts
apraksts): __________
Norādīt pasākumus, kas tiks
veikti, lai savāktu akustiskos datus nolūkā sniegt
informāciju par Euphausia superba un citu
pelaģisko sugu, piemēram, lukturzivju un salpu, izplatību un
daudzumu (SC-CAMLR-XXX, 2.10. punkts).
21-03/B PIELIKUMS
NORĀDĪJUMI NOZVEJOTO
KRILU DZĪVSVARA APLĒŠANAI
 Metode || Vienādojums (kg) || Parametrs
 Apraksts || Veids || Aplēšanas metode || Vienība
 Glabāšanas tvertnes tilpums  || W*L*H*ρ*1 000 || W = tvertnes platums || Konstants || Mērījums zvejas sākumā || m
 L = tvertnes garums || Konstants || Mērījums zvejas sākumā || m
 ρ = parauga blīvums || Mainīgs || Tilpuma pārrēķināšana masā || kg/ l
 H = krilu slāņa dziļums tvertnē || Iemetienam raksturīgs || Tiešs novērojums || m
   ||   ||   ||   ||   ||
 Caurplūdes mērītājs || V*Fkrill* ρ || V = krilu un ūdens kopējais tilpums || Iemetienam1 raksturīgs || Tiešs novērojums || l
 Fkrill = krila frakcija paraugā || Iemetienam1 raksturīgs || Caurplūdes mērītāja noteiktā tilpuma korekcija || -
 ρ = krilu blīvums paraugā || Mainīgs || Tilpuma pārrēķināšana masā || kg/ l
   ||   ||   ||   ||   ||
 Caurplūdes svari  || M*(1–F)  || M = krilu un ūdens kopējā masa || Iemetienam2 raksturīgs || Tiešs novērojums || kg
 F = ūdens frakcija paraugā || Mainīgs || Caurplūdes svaru noteiktās masas korekcija || -
   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || Mtray = tukša paliktņa masa || Konstants || Tiešs novērojums pirms zvejas || kg
 Bloku paliktnis || (M–Mtray)*N || M = vidējā krilu un paliktņa kopējā masa || Mainīgs || Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts) || kg
   ||   || N = paliktņu skaits || Iemetienam raksturīgs || Tiešs novērojums || -
   ||   ||   ||   ||   ||
 Miltu masas pārrēķins || Mmeal*MCF || Mmeal = saražoto miltu masa || Iemetienam raksturīgs || Tiešs novērojums || kg
 MCF = miltu pārrēķina koeficients || Mainīgs || Miltu masas pārrēķināšana veselu krilu masā || -
   ||   ||   ||   ||   ||
 Āmja tilpums  || W*H*L*ρ*π/4*1 000 || W = āmja platums || Konstants || Mērījums zvejas sākumā || m
 H = āmja augstums || Konstants || Mērījums zvejas sākumā || m
 ρ = parauga blīvums || Mainīgs || Tilpuma pārrēķināšana masā || kg/ l
 L = āmja garums || Iemetienam raksturīgs || Tiešs novērojums || m
   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi || Precizējiet ||   ||   ||   ||
1             Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu,
vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto
nepārtrauktas zvejas sistēmu.
2             Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu
tralēšanu, vai divu stundu periods, ja izmanto nepārtrauktas zvejas
sistēmu.
Novērošanas
pasākumi un biežums
Glabāšanas
tvertnes tilpums
Zvejas
sākumā   Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja
tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu
mērījumi; precizitāte ± 0,05 m).
Katru mēnesi1    Tilpumu
pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecinātu krilu
masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas
paņemts no glabāšanas tvertnes.
Katrā
iemetienā  Izmērīt krilu slāņa dziļumu tvertnē (ja
starp iemetieniem krilus glabā tvertnē, noteikt dziļuma
starpību; precizitāte ± 0,1 m).
Aplēst nozvejoto krilu
dzīvsvaru (izmantojot vienādojumu).
Caurplūdes
mērītājs
Pirms zvejas       Pārliecināties,
ka caurplūdes mērītājs mēra veselus krilus
(t. i., pirms pārstrādes).
Katru mēnesi1    Tilpumu
pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz
notecinātu krilu masu zināmā tilpumā (piemēram,
10 litri), kas paņemts no caurplūdes mērītāja.
Katrā
iemetienā2 Ņemt paraugu no caurplūdes
mērītāja un:
izmērīt krilu
un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri),
veikt caurplūdes
mērītāja noteiktā tilpuma korekciju, pamatojoties uz
notecinātu krilu tilpumu,
aplēst nozvejoto
krilu dzīvsvaru (izmantojot vienādojumu).
Caurplūdes svari
Pirms zvejas       Pārliecināties,
ka caurplūdes svari mēra veselus krilus (t. i., pirms
pārstrādes).
Katrā
iemetienā2 Ņemt paraugu no caurplūdes svariem un:
noteikt krilu un
ūdens kopējo masu,
veikt caurplūdes
svaru noteiktās masas korekciju, pamatojoties uz notecinātu krilu
masu,
Aplēst nozvejoto
krilu dzīvsvaru (izmantojot vienādojumu).
Bloku paliktnis
Pirms zvejas       Noteikt
paliktņa masu (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, noteikt katra
veida paliktņu masu; precizitāte ± 0,1 kg).
Katrā
iemetienā  Noteikt krilu un paliktņa kopējo masu (precizitāte
± 0,1 kg).
Saskaitīt izmantotos
paliktņus (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, saskaitīt
katra veida paliktņus).
Aplēst nozvejoto
krilu dzīvsvaru (izmantojot vienādojumu).
Miltu masas
pārrēķins
Katru mēnesi1    Miltu masu
pārrēķināt veselu krilu masā, pieņemot, ka
pārstrādā 1000–5000 kg veselu krilu (notecinātu krilu
masa).
Katrā
iemetienā  Noteikt saražoto miltu masu.
Aplēst nozvejoto
krilu dzīvsvaru (izmantojot vienādojumu).
Āmja tilpums
Zvejas
sākumā   Izmērīt āmja platumu un augstumu (precizitāte
± 0,1 m).
Katru mēnesi1    Tilpumu
pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecinātu krilu
masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas
paņemts no āmja.
Katrā
iemetienā  Izmērīt krilus saturoša āmja garumu (precizitāte
± 0,1 m).
Aplēst nozvejoto
krilu dzīvsvaru (izmantojot vienādojumu).
1             Mērīt vismaz vienreiz
mēnesī (biežāk, ja iespējams); jauns mēneša periods
sākas, kad kuģis pārvietojas uz citu apakšapgabalu vai rajonu.
2             Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu
tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto
nepārtrauktas zvejas sistēmu.
VI PIELIKUMS
IOTC KONVENCIJAS APGABALS
1.           Maksimālais Savienības
kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot
tropiskās tunzivis
 Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Kapacitāte (bruto tilpība)
 Spānija || 22 || 61 364
 Francija || 22 || 33 604
 Portugāle || 5 || 1 627
 Savienība || 49 || 96 595
2.           Maksimālais Savienības
kuģu skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot
zobenzivis un garspuru tunzivis
 Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Kapacitāte (bruto tilpība)
 Spānija || 27 || 11 590
 Francija || 41 || 5 382
 Portugāle || 15 || 6 925
 Apvienotā Karaliste || 4 || 1 400
 Savienība || 87 || 25 297
3.           Šā
pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC
konvencijas apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un
garspuru tunzivis.
4.           Šā pielikuma
2. punktā minētajiem kuģiem IOTC konvencijas
apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.
VII PIELIKUMS
WCPFC KONVENCIJAS APGABALS
Maksimālais Savienības kuģu
skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S
atļauts zvejot zobenzivis.
 Spānija || pm
 Savienība || pm
VIII PIELIKUMS
ZVEJAS
ATĻAUJU KVANTITATĪVIE LIMITI
TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
 Karoga valsts || Zvejniecība || Zvejas atļauju skaits || Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits
 Norvēģija || Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || Jānosaka || Jānosaka
 Fēru salas || Makrele, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), IIa, IVa zonā (uz ziemeļiem no 59° N) Stavridas, IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf, VIIh zonā || Jānosaka || Jānosaka
 Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || Jānosaka || Jānosaka
 Siļķe, IIIa zonā || Jānosaka || Jānosaka
 Esmarka mencas rūpnieciskā zveja IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) || Jānosaka || Jānosaka
 Jūras līdaka un brosme || Jānosaka || Jānosaka
 Putasu, II, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb, VII zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) || Jānosaka || Jānosaka
 Zilā jūras līdaka || Jānosaka || Jānosaka
 Venecuēla[19] || Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) || pm || pm
[1]
            Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK)
Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes
pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un
resursiem (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).
[2]
            Padomes 2006. gada 27. jūlija Regula (EK)
Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (OV L 223,
15.8.2006., 1. lpp.).
[3]               Padomes 2008. gada 24. jūlija
Regula (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu
darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu
pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008.,
1. lpp.).
[4]               Padomes 2008. gada 25. februāra
Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu
vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības
nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei
saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku
(OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.).
[5]               Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta
garuma laukos.
[6]               Komisijas 1987. gada 20. maija
Regula (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus
noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un
dokumentāciju (OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.).
[7]               Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta
garuma laukos.
[8]
            Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.
[9]
            Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.
[10]             Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma
laukos.
[11]
            Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un
3. iedaļā, var samazināt, lai izpildītu
Savienības starptautiskās saistības.
[12]             Šīs 4. iedaļas A tabulas skaitļus
vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas
Savienības starptautiskās saistības.
[13]             Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar
riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem
zvejai ar āķu jedām.
[14]             Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar
riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem
zvejai ar āķu jedām.
[15]             Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar
dažādiem zvejas rīkiem.
[16]             Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar
dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu
rindām, velcējamām āķu rindām).
[17]             Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka
tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.
[18]
            Izņemot zinātniskās pētniecības
vajadzībām.
[19]
            Lai izdotu minētās zvejas atļaujas, ir
jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas
iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes
uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir
noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas
saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no
attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai
tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma
ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu
apstiprinājums, lai nodrošinātu, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja
apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas
ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas
pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju.
Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo
atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda
atteikuma pamatojumu.