title: Priekšlikums Padomes regula (EK) Nr. …/… […] par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (Kodificēta versija)

text:
LV

|[pic]                     |EIROPAS KOPIENU KOMISIJA                                                                                |

                                        Briselē,
                                        KOM(2006)

                                                                   Priekšlikums

                                                           PADOMES REGULA (EK) Nr. …/…

                                                                       […]

                                            par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm

                                                               (Kodificēta versija)

                                                               PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.    Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un  skaidrošanai,  lai  tās  padarītu  skaidrākas  un
       pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.

       Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā  veidā,
       ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža  noteikumus,  ir
       vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.

       Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.

2.    Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem  tiesību  aktiem  jābūt  kodificētiem  ne
       vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika  posmos  tekstus
       par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.

3.    Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas  nozīmi,  jo  tā  nodrošina
       piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.

       Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.

       Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus  skar  kodifikācija,  Eiropas  Parlaments,  Padome  un
       Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra  Starpinstitūciju  vienošanos,  ka  var  izmantot  pasteidzinātu  procedūru  kodifikācijas
       dokumentu paātrinātai pieņemšanai.

4.    Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1994. gada 7. marta Regulas (EEK)  Nr. 519/94  par  kopējiem  noteikumiem  importam  no  trešām
       valstīm un Regulu (EEK) Nr. 1765/82, 1766/82 un 3420/83 atcelšanu[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā  ietvertos  aktus[4];
       šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem  formāliem  grozījumiem,  ko  prasa  pats
       kodifikācijas pasākums.

5.    Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr. 519/94 un  tās  grozošo  aktu  konsolidāciju  visās
       oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja  pantiem  ir  piešķirti
       jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas IV pielikumā.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                   Priekšlikums

                                                           PADOMES REGULA (EK) Nr. …/…

                                                                       […]

                                          par kopējiem noteikumiem importam no Ö dažām Õ trešām valstīm

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā kopējas lauksaimniecības tirgu organizācijas dibināšanas dokumentus, kā arī dokumentus, kas pieņemti  saskaņā  ar  Līguma  308. pantu,
kuri piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, jo īpaši minēto dokumentu noteikumus, kuri pieļauj atkāpes no vispārējā  principa,  ka
kvantitātes ierobežojumus vai pasākumus, kas iedarbojas līdzīgi, var aizstāt tikai ar šajos dokumentos paredzētiem pasākumiem,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],

ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],

tā kā

                                            ê

   1) Padomes 1994. gada 7. marta Regula (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm un Regulu (EEK) Nr. 1765/82, 1766/82
      un 3420/83 atcelšanu[7] ir vairākas reizes būtiski grozīta[8]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

                                            ê 519/94 1. apsvērums (pielāgots)

   2) Kopējai tirdzniecības politikai jābūt pamatotai ar vienādiem principiem.

                                            ê 519/94 2. apsvērums

   3) Līguma 14. pantā noteikts, ka kopš 1993. gada 1. janvāra iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām,  kurā  ir  nodrošināta  brīva
      preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite.

                                            ê 519/94 3. apsvērums (pielāgots)

   4) Kopējā tirdzniecības politika attiecībā uz kopējiem noteikumiem, kas piemērojami  importam,  ir  vienīgais  veids,  kā  nodrošināt  to,  ka
      noteikumi, ko piemēro Kopienas tirdzniecībai ar trešām valstīm, pareizi atspoguļotu starpvalstu tirgus integrāciju.

                                            ê 519/94 4. apsvērums (pielāgots)

   5) Lielāku vienādību attiecībā uz importa kārtību, cik vien tas iespējams, ņemot vērā trešo valstu ekonomiskās  sistēmas  īpatnības,  Ö būtu Õ
      jāpanāk, izstrādājot noteikumus, kas līdzīgi tiem, ko saskaņā ar kopējiem noteikumiem piemēro citām trešām valstīm.

                                            ê 168/96 1. pants (pielāgots)

   6) Kopējos importa noteikumus piemēro arī Ö ogļu un tērauda Õ ražojumiem, neskarot pasākumus, ar kuriem īsteno nolīgumu, kas attiecas konkrēti
      uz šiem produktiem.

                                            ê 519/94 6. apsvērums

   7) Importa liberalizācijai, proti, jebkādu kvantitātes ierobežojumu atcelšanai vai atlikšanai, būtu jākļūst par Kopienas noteikumu aizsākumu.

                                            ê 519/94 8. apsvērums (pielāgots)

   8) Attiecībā uz Ö dažiem Õ ražojumiem Komisijai būtu jāpārbauda importa noteikumi un tendences, dažādie ekonomikas un tirgus stāvokļa  aspekti
      un vajadzības gadījumā veicamie pasākumi.

                                            ê 519/94 9. apsvērums

   9) Attiecībā uz šiem ražojumiem var izrādīties, ka Kopienai ir jāuzrauga attiecīgs šo produktu imports.

                                            ê 519/94 10. apsvērums

  10) Komisijas un Padomes pienākums ir, pienācīgi  ņemot  vērā  pastāvošās  starptautiskās  saistības,  pieņemt  attiecīgus  drošības  pasākumus
      atbilstīgi Kopienas interesēm.

                                            ê 519/94 11. apsvērums

  11) Tomēr varētu izrādīties, ka piemērotāki ir uzraudzības pasākumi vai drošības pasākumi, kas īstenojami tikai vienā  vai  vairākos  reģionos,
      nevis visā Kopienā. Šādus pasākumus būtu jāpieļauj tikai izņēmuma kārtā un gadījumos,  kad  nepastāv  alternatīvas.  Jānodrošina,  ka  šādi
      pasākumi ir īslaicīgi, kas pēc iespējas mazāk iejaucas iekšējā tirgus darbībā.

                                            ê 519/94 12. apsvērums (pielāgots)

  12) Ja tiek ieviesta Kopienas uzraudzība, tad uzraudzīto ražojumu laišanu brīvā apgrozībā būtu jāatļauj tikai tad, ja tiek  uzrādīts  vienotiem
      kritērijiem atbilstošs Ö uzraudzības Õ dokuments. Šādu dokumentu dalībvalstu iestādēm vajadzētu  Ö izdot Õ  noteiktā  laikā  pēc  tam,  kad
      importētājs to iesniedzis, taču nedodot šajā laikā tiesības importēt. Šis Ö uzraudzības Õ dokuments drīkstētu būt  spēkā  tikai  tik  ilgi,
      kamēr pastāv nemainīgi importa noteikumi.

                                            ê 139/96 2. apsvērums (pielāgots)

  13) Sakārtotas administratīvās vadības interesēs, kā arī lai atbalstītu Kopienas uzņēmējus, Ö uzraudzības Õ dokumentu  saturs  un  izkārtojums,
      cik iespējams, būtu jāsaskaņo ar importa licenču veidlapām, kuras paredzētas Komisijas 1994. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr.  3168/94  ar
      kuru  tiek  ieviesta  Kopienas  importa  licence,  ko  izmanto,  piemērojot  Padomes  Regulu  (EK)  Nr.  517/94  par  kopīgiem  noteikumiem
      tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī  citi
      īpaši noteikumi par importu Kopienā[9], 1994. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 3169/94 ar ko groza Padomes Regulas (EEK) Nr.  3030/93  par
      kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm III pielikumu  un  ar  kuru  tiek  ieviesta  Kopienas  importa
      licence, ko izmanto, piemērojot minēto regulu[10] un 1994. gada 30. marta Regula  (EK) Nr 738/94 ar kuru paredz  konkrētus  noteikumus  par
      to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 520/94, ar ko ievieš Kopienas procedūru kvantitātes kvotu pārvaldībai[11], ievērojot  uzraudzības
      dokumenta tehniskās iezīmes.

                                            ê 519/94 13. apsvērums

  14) Kopienas interesēs ir, lai dalībvalstis un Komisija pēc iespējas pilnīgāk apmainītos ar informāciju, ko Kopiena guvusi, veicot uzraudzību.

                                            ê 519/94 14. apsvērums (pielāgots)

  15) Jāpieņem precīzi kritēriji iespējamā kaitējuma izvērtēšanai un jādod iespēja uzsākt  izmeklēšanu,  saglabājot  Komisijai  tiesības  ieviest
      atbilstošus pasākumus ārkārtas gadījumos.

                                            ê 519/94 15. apsvērums (pielāgots)

  16) Šādā nolūkā būtu jāievieš detalizēti noteikumi par izmeklēšanas uzsākšanu, nepieciešamajām pārbaudēm  un  inspekcijām,  iesaistīto  personu
      uzklausīšanu, iegūtās informācijas apstrādi un kaitējuma novērtēšanas kritērijiem.

                                            ê 519/94 16. apsvērums

  17) Šīs regulas noteikumi attiecībā uz izmeklēšanu neskar Kopienas vai valstu likumus, kas attiecas uz dienesta noslēpumu.

                                            ê 519/94 17. apsvērums

  18) Tāpat jānosaka termiņi, cik drīz jāsāk izmeklēšana un cik drīz jāpieņem lēmums par  to,  vai  pasākumi  ir  piemēroti  vai  ne,  ar  nolūku
      nodrošināt to, ka šādus lēmumus pieņem ātri, un lai attiecīgie uzņēmēji gūtu lielāku juridisku skaidrību.

                                            ê 519/94 18. apsvērums

  19) Lai nodrošinātu importa noteikumu vienādību, būtu jāvienkāršo importētājiem kārtojamās formalitātes, un tām jābūt identiskām jebkurā  preču
      muitošanas vietā. Tāpēc būtu vēlams noteikt, ka jebkādas formalitātes ir jākārto, izmantojot veidlapas,  kas  sastādītas  pēc  šai  regulai
      pievienotā parauga.

                                            ê 519/94 19. apsvērums (pielāgots)

  20) Ö Uzraudzības Õ dokumentiem, kas izdoti sakarā ar Kopienas veiktiem uzraudzības pasākumiem, jābūt spēkā visā Kopienā neatkarīgi no tā, kura
      dalībvalsts tos izdevusi.

                                            ê 519/94 22. apsvērums (pielāgots)

  21) Uz tekstilizstrādājumiem, ko reglamentē Ö 1994. gada 7. marta Padomes Regula (EK) Nr. 517/94 Õ par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu
      importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi  par
      importu Kopienā[12], kā Kopienas tā starptautiskajā līmenī attiecas īpaši noteikumi. Tāpēc tie pilnīgi jāizslēdz no  šīs  regulas  darbības
      jomas,

                                            ê 519/94

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                   I Ö NODAĻA Õ

                                            ê 519/94

                                                                Vispārīgi principi

                                                                     1. pants

                                            ê 168/96 2. pants

1. Šo regulu piemēro tādu ražojumu importam, kuru izcelsme ir kādā no I pielikumā minētajām trešām valstīm, izņemot tekstilizstrādājumus,  uz  ko
attiecas Regula (EK) Nr. 517/94.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

2. Šā panta 1. punktā minēto ražojumu imports Kopienā ir brīvs un tāpēc nav pakļauts nekādiem  kvantitātes  ierobežojumiem,  neskarot  pasākumus,
kurus var veikt saskaņā ar V Ö nodaļu Õ .

                                                                  II Ö NODAĻA Õ

                                            ê 519/94

                                                 Informācijas un konsultāciju procedūras Kopienā

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                     2. pants

Ja importa attīstības tendences prasa ieviest uzraudzības Ö vai Õ drošības pasākumus,  dalībvalstis  par  to  informē  Komisiju.  Šī  informācija
ietver pieejamos pierādījumus, kas noteikti, pamatojoties uz 8. pantā minētajiem kritērijiem. Komisija nekavējoties nodod  šo  informāciju  visām
dalībvalstīm.

                                                                     3. pants

1. Konsultācijas notiek padomdevējā komitejā, turpmāk Ö tekstā Õ «Komiteja», kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs  ir  Komisijas
pārstāvis.

                                            ê 519/94

2. Komitejas sēdi sasauc priekšsēdētājs. Viņš pēc iespējas ātrāk paziņo dalībvalstīm visu būtisko informāciju.

                                                                     4. pants

1. Konsultācijas var rīkot vai nu pēc dalībvalsts lūguma, vai pēc Komisijas ierosmes.

2. Konsultācijas notiek, kamēr nav pagājušas astoņas darbdienas kopš dienas, kad Komisija saņēmusi 2. pantā paredzēto informāciju,  un  noteikti,
pirms Kopiena ieviesusi kādu uzraudzības pasākumu vai drošības pasākumu.

3. Konsultācijās cita starpā apspriež:

                                            ê 519/94 (pielāgots)

a)    importa noteikumus un tā attīstības tendences, ekonomikas un tirgus stāvokļa dažādus aspektus attiecībā uz konkrēto ražojumu;

                                            ê 519/94

b)    jautājumus, kas skar I pielikumā minēto Kopienas un trešo valstu tirdzniecības līgumu vadību;

c)    pasākumus, kas ir jāveic, ja tādi ir.

4. Vajadzības gadījumā konsultācijas var notikt rakstiski. Šādā gadījumā Komisija informē dalībvalstis, kas piecu  līdz  astoņu  darbdienu  laikā
saskaņā ar Komisijas noteikumu, var paust savu viedokli vai lūgt mutiskas konsultācijas.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                  III Ö NODAĻA Õ

                                            ê 519/94

                                                          Izmeklēšanas procedūra Kopienā

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                     5. pants

1. Ja pēc konsultācijām Komisijai ir skaidrs, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, Komisija  sāk  izmeklēšanu  mēneša
laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ö Šajā Õ paziņojumā:

                                            ê 519/94

a)    īsi atreferē saņemto informāciju, un nosaka to, ka visa svarīgā informācija jādara zināma Komisijai;

b)    tajā nosaka termiņu, kurā ieinteresētās personas var rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un sniegt  informāciju,  ja  šie  viedokļi  un
       informācija izmeklēšanā jāņem vērā;

c)    tajā nosaka laiku, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, lai Komisija tās uzklausītu saskaņā ar 4. punktu.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

Ö Komisija Õ sāk izmeklēšanu, sadarbojoties ar dalībvalstīm.

                                            ê 519/94

2. Komisija cenšas iegūt visu informāciju, ko tā atzīst par vajadzīgu un  ja  uzskata  to  par  lietderīgu,  apspriedusies  ar  Komiteju,  cenšas
pārbaudīt šo informāciju, vēršoties pie importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un organizācijām.

Šo uzdevumu Komisijai palīdz veikt tās dalībvalsts personāls, kuras teritorijā notiek šīs pārbaudes, ja vien dalībvalsts to vēlas.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

Ieinteresētās personas, kas pieteikušās saskaņā ar 1. punkta Ö pirmo daļu Õ, kā arī eksportētājvalsts pārstāvji var pārbaudīt  visu  informāciju,
kas Komisijai darīta zināma izmeklēšanas sakarā, izņemot iekšējo dokumentāciju, ko  sagatavojušas  Kopienas  vai  tās  dalībvalsts  iestādes,  ar
nosacījumu, ka šī informācija ir būtiska viņu interešu aizstāvībai un  nav  konfidenciāla  7. panta  nozīmē,  kā  arī,  ja  Komisija  to  izmanto
izmeklēšanā. Šajā nolūkā tās nosūta Komisijai rakstisku lūgumu, kurā norāda, kāda informācija tiek pieprasīta.

                                            ê 519/94

3. Dalībvalstis, pēc Komisijas pieprasījuma un ievērojot tās noteiktās procedūras, piegādā Komisijai to rīcībā esošu informāciju par tā  ražojuma
tirgus attīstību, kuru izmeklē.

4. Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas. Šīs personas jāuzklausa, ja tās termiņā, kas noteikts Eiropas  Savienības  Oficiālajā  Vēstnesī
publicētajā paziņojumā, iesniegušas rakstisku pieteikumu ar pamatotu norādi, ka izmeklēšanas iznākums šīs  personas  var  reāli  ietekmēt  un  ka
pastāv īpaši iemesli to mutiskai uzklausīšanai.

5. Ja informācija nav sniegta šajā regulā noteiktā termiņā vai termiņā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar šo regulu, vai ja izmeklēšana ir  stipri
traucēta, konstatācijas var veikt, balstoties uz tiem faktiem, kas ir pieejami. Ja Komisija konstatē, ka  kāda  ieinteresētā  persona  vai  trešā
persona tai sniegusi nepareizu vai maldīgu informāciju, tā neņem vērā šo informāciju un izmanto pieejamos faktus.

6. Ja pēc 1. pantā minētajām konsultācijām Komisijai rodas iespaids, ka trūkst pierādījumu, kas attaisnotu izmeklēšanu, tā mēneša laikā pēc  tam,
kad no dalībvalstīm saņemta informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.

                                                                     6. pants

1. Izmeklēšanas beigās Komisija iesniedz Komitejai ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem.

2. Ja Komisija deviņos mēnešos pēc izmeklēšanas sākuma atzīst, ka  nav  vajadzīgi  Kopienas  uzraudzības  pasākumi  vai  drošības  pasākumi,  pēc
apspriedes ar Komiteju izmeklēšanu mēneša laikā pārtrauc. Lēmumu pārtraukt izmeklēšanu, norādot izmeklēšanas galvenos secinājumus  un  īsi  minot
tās iemeslus, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

3. Ja Komisija atzīst, ka ir vajadzīgi Kopienas uzraudzības pasākumi vai drošības pasākumi, tā saskaņā ar IV un V  Ö nodaļu Õ  pieņem  vajadzīgos
lēmumus deviņos mēnešos pēc izmeklēšanas sākuma. Ārkārtas apstākļos šo termiņu var pagarināt ne vairāk kā par diviem mēnešiem.  Komisija  publicē
paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot pagarinājuma ilgumu un īsi minot tā iemeslus.

4. Šīs Ö nodaļas Õ noteikumi neliedz jebkurā laikā veikt uzraudzības pasākumus saskaņā ar 9. līdz 14. pantu vai, ja ir  kritisks  stāvoklis,  kad
jebkāda vilcināšanās radītu kaitējumu, ko būtu grūti izlabot, drošības pasākumus saskaņā ar 15., 16. un 17. pantu.

                                            ê 519/94

Komisija nekavējoties sāk izmeklēšanas  pasākumus,  kurus  joprojām  uzskata  par  vajadzīgiem.  Izmeklēšanas  rezultātus  izmanto,  lai  vēlreiz
pārbaudītu veiktos pasākumus.

                                                                     7. pants

1. Informāciju, ko saņem saskaņā ar šo regulu, izmanto tikai tam mērķim, kam tā pieprasīta.

2. Ne Padome, ne Komisija, ne dalībvalstis, ne to amatpersonas neizpauž nedz atbilstīgi šai regulai saņemtu  informāciju,  kas  ir  konfidenciāla
pēc būtības, nedz arī uz konfidencialitātes nosacījumiem sniegtu informāciju, ja nav saņemta informācijas sniedzēja īpaša atļauja.

3. Katrā konfidencialitātes pieprasījumā jānorāda iemesli, kāpēc informācija ir konfidenciāla.

Taču, ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, un ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to darīt plaši  pieejamu,  nedz
arī atļauj to izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi, tad attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.

4. Informāciju katrā ziņā jāuzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai avotu.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

5. Punkti Ö no 1. līdz 4. Õ neliedz Kopienas iestādēm atsaukties uz vispārpieejamu informāciju un  jo  īpaši  uz  iemesliem,  kuru  dēļ  pieņemti
lēmumi saskaņā ar šo regulu. Tomēr Kopienas iestādēm jāņem vērā iesaistīto juridisko un fizisko personu likumīgās intereses, lai netiktu  atklāti
to komercdarbības noslēpumi.

                                            ê 519/94

                                                                     8. pants

1. Pārbaudot importa tendences un apstākļus, kā arī reālo vai iespējamo nopietno kaitējumu, ko ražotājiem Kopienā nodara  šādas  importa  preces,
īpaši ņem vērā šādus faktorus:

a)    importa preču apjomu, jo īpaši, ja tas ievērojami palielinājies absolūtā  izteiksmē  vai  attiecībā  pret  ražošanas  vai  patēriņa  līmeni
       Kopienā;

b)    importa preču cenas, jo īpaši, ja cenas ir ievērojami pazeminātas salīdzinājumā ar līdzīgu ražojumu cenām Kopienā;

c)    līdzīgu vai tieši konkurētspējīgu ražojumu paredzamo iespaidu uz ražotājiem Kopienā, par ko  liecina  dažu  ekonomisko  faktoru  tendences,
       tādas kā:

         – ražošanas apjoms,

         – ražošanas jaudu izmantojums,

         – preču krājumi,

         – noiets,

         – tirgus daļa,

         – cenas (t. i., cenu pazeminājums vai novērsta cenu celšanās, kas citādi būtu notikusi),

         – peļņa,

         – ieguldītā kapitāla atdeve,

         – naudas plūsma,

         – ieguldītais darbs.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

2. Veicot izmeklēšanu, Komisija ņem vērā šīs regulas Ö I Õ pielikumā minēto valstu īpašo ekonomisko sistēmu.

                                            ê 519/94

3. Ja pastāv nopietna kaitējuma iespēja, tad Komisija pārbauda arī to, cik  liela  ir  ticamība,  ka  šāda  iespēja  varētu  izvērsties  faktiskā
kaitējumā. Šajā sakarā var ņemt vērā šādus faktorus:

a)    Kopienas eksporta pieauguma tempi;

b)    izcelsmes valsts vai eksportētājvalsts eksporta apjomu konkrētā brīdī vai tuvākajā nākotnē, kā  arī  iespējamību,  ka  šo  apjomu  izmantos
       preču ievešanai Kopienā.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                  IV Ö NODAĻA Õ

                                            ê 519/94

                                                                    Uzraudzība

                                                                     9. pants

1. Ja tas ir Kopienas interesēs, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var:

a)    pieņemt lēmumu attiecīgu importu pakļaut retrospektīvai Kopienas uzraudzībai saskaņā ar procedūrām, ko tā definē;

b)    pieņemt lēmumu šā importa attīstības tendenču uzraudzības nolūkā, ka attiecīgu importu pakļauj iepriekšējai  Kopienas  uzraudzībai  saskaņā
       ar 10. pantu.

2. Uzraudzības pasākumi ir spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam,  kad  apritējis  pusgads,
kurā šie pasākumi ieviesti.

                                                                    10. pants

                                            ê 139/96 2. pants 1. punkts (pielāgots)

1. Ražojumus, kas pakļauti iepriekšējai Kopienas uzraudzībai,  brīvā  apgrozībā  var  laist  vienīgi  tad,  ja  uzrādīts  uzraudzības  dokuments.
Dalībvalstu izvēlētās kompetentās iestādes izdod Ö tādu Õ dokumentu par jebkuru prasīto apjomu bez maksas ilgākais  piecu  darbdienu  laikā  kopš
dienas, kad kompetenta attiecīgas valsts iestāde saņēmusi kāda Kopienas  importētāja  pieteikumu  neatkarīgi  no  tā,  kurā  vietā  viņš  Kopienā
izvērsis uzņēmējdarbību. Šādu pieteikumu uzskata  par  saņemtu  attiecīgās  valsts  kompetentā  iestādē  ne  vēlāk  kā  trīs  darbdienas  pēc  tā
iesniegšanas, ja vien nav pierādīts pretējais.

                                            ê 139/96 2. pants 1. punkts

2. Uzraudzības dokumentu izdod, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam II pielikumā.

Ja vien attiecīgais lēmums noteikt uzraudzību neparedz citādi, importētāja uzraudzības dokumenta pieteikumā ir vienīgi šādi dati:

a)    pieteikuma iesniedzēja pilns vārds un adrese (tostarp telefona  un  faksa  numurs  un  varbūtējs  valsts  kompetentajā  iestādē  reģistrēts
       iesniedzēja identifikācijas numurs), kā arī PVN reģistrācijas numurs, ja pieteikuma iesniedzējs ir PVN maksātājs;

b)    vajadzības gadījumā pieteikuma iesniedzēja izraudzīta deklarētāja vai kāda pārstāvja pilns vārds  un  adrese  (tostarp  telefona  un  faksa
       numurs);

c)    preču apraksts, ieskaitot:

         – to tirdzniecības nosaukumu,

         – to kombinētās nomenklatūras kodu,

         – to izcelsmes vietu un nosūtīšanas vietu;

d)    deklarētais daudzums, kas izteikts kilogramos un vajadzības gadījumā visās citās papildu vienībās (pāros, gabalos utt.);

e)    preču CIF vērtība Kopienas robežās, kas izteikta eiro;

f)    turpmāk minētais paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datējis un parakstījis, savu vārdu norādot ar lielajiem burtiem:

      «Es ar savu parakstu apliecinu, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīga un ka es esmu reģistrēts Kopienā».

                                            ê 519/94 (pielāgots)

3. Ö Uzraudzības Õ dokumenti ir spēkā visā Kopienā neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts tos izdevusi.

4. Ja izrādās, ka darījumā iekļauto ražojumu vienības cena pārsniedz Ö uzraudzības Õ dokumentā uzrādīto cenu par nepilniem 5 %  vai  ka  importam
paredzēto ražojumu kopvērtība vai kopapjoms Ö uzraudzība Õ dokumentā uzrādīto kopvērtību vai kopapjomu pārsniedz par nepilniem 5 %,  tas  neliedz
šos ražojumus laist brīvā apgrozībā. Komisija, uzklausījusi Komitejā paustos viedokļus,  kā  arī  ņemot  vērā  ražojumu  veidu  un  citas  īpašas
attiecīgo darījumu iezīmes, var noteikt citus procentus, kas parastos apstākļos tomēr nepārsniedz 10 %.

5. Ö Uzraudzības Õ dokumentus var izmantot tikai tikmēr, kamēr importa liberalizēšanas noteikumi ir spēkā attiecībā uz attiecīgajiem  darījumiem.
Ö Uzraudzības Õ dokumentus nekādā gadījumā nedrīkst izmantot pēc tam, kad beidzies termiņš, ko nosaka vienlaikus un saskaņā ar to pašu  procedūru
kā uzraudzības pasākumus un kura noteikšanā ņemts vērā ražojumu veids un citas īpašas konkrēto darījumu iezīmes.

                                            ê 519/94

6. Ja atbilstīgi 9. pantam pieņemtais lēmums to prasa, ar ražojumu izcelsmes sertifikātiem jāpierāda  to  ražojumu  izcelsme,  kuri  ir  Kopienas
uzraudzībā. Šis punkts neierobežo citus noteikumus, kas attiecas uz jebkāda šāda sertifikāta uzrādīšanu.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

7. Ja ražojumiem, kas ir Kopienas iepriekšējā uzraudzībā, kādā dalībvalstī piemēro reģionālus drošības pasākumus, tad šīs  dalībvalsts  piešķirta
importa atļauja var aizstāt Ö uzraudzības Õ dokumentu.

                                            ê 139/96 2. panta 2. punkts

8. Uzraudzības dokumentu veidlapas un to  izrakstus  sastāda  divos  eksemplāros,  no  kuriem  vienu,  uz  kura  atzīmē  «Pieteikuma  iesniedzēja
eksemplārs» un ko numurē ar 1, izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otru, uz kura atzīmē «Kompetentās iestādes eksemplārs» un ko  numurē  ar  2,
patur iestāde, kas izdod attiecīgo dokumentu. Administratīviem mērķiem kompetentās iestādes 2. veidlapai var pievienot papildu kopijas.

9. Veidlapas drukā uz balta papīra bez koka šķiedrvielām, kas sagatavots rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g kvadrātmetrā. Veidlapu izmērs ir 210  ×
297 mm. Rindstarpām jābūt 4,24 mm (viena sestā daļa collas). Izkārtojums veidlapā ir precīzi jāievēro. Pirmā eksemplāra, t.i.,  paša  uzraudzības
dokumenta abām pusēm fonā ir dzeltens drukāts gijošēts raksts, lai atklātu jebkādus mehāniskus vai ķīmiskus viltojumus.

10. Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko izvēlējusies  dalībvalsts,  kurā  tie  ir  reģistrēti.
Pēdējā gadījumā uz katras veidlapas jābūt norādei par dalībvalsts norīkojumu. Uz katras veidlapas  jābūt  norādei  par  iespiedēja  nosaukumu  un
adresi vai marķējumam, pēc kura iespiedēju var pazīt.

                                            ê 519/94

                                                                    11. pants

Ja tas ir Kopienas interesēs un ja var izveidoties stāvoklis, kas paredzēts 15. panta 1. punktā, Komisija pēc dalībvalsts lūguma  vai  pēc  savas
ierosmes var:

                                            ê 519/94 (pielāgots)

     – ierobežot jebkura prasītā Ö uzraudzības Õdokumenta derīguma termiņu,

     – ļaut izdot Ö tādu Õ dokumentu, tikai ievērojot konkrētus nosacījumus, un kā ārkārtas pasākumu paredzēt arī  atcelšanas  klauzulu  vai  arī
       šīs regulas 3. un 8. pantā minētās iepriekšējas informēšanas un konsultēšanas procedūras, ko  veic  tik  bieži  un  tik  ilgi,  kā  nosaka
       Komisija.

                                            ê 519/94

                                                                    12. pants

Ja kādu ražojumu imports astoņu darbdienu laikā pēc konsultācijām nav pakļauts iepriekšējai Kopienas uzraudzībai, Komisija saskaņā  ar  17. pantu
var ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Kopienas reģionos.

                                                                    13. pants

                                            ê 139/96 2. pants, 3. punkts (pielāgots)

1. Ražojumus, kas pakļauti reģionālai uzraudzībai, attiecīgā reģionā var laist brīvā apgrozībā vienīgi tad, ja  uzrādīts  uzraudzības  dokuments.
Attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) izraudzītā kompetentā iestāde izdod Ö tādu Õ dokumentu par jebkuru vajadzīgo  apjomu  bez  maksas  ilgākais  piecu
darbdienu laikā kopš dienas, kad attiecīgās valsts kompetentā iestāde saņēmusi kāda Kopienas importētāja pieteikumu neatkarīgi no tā, kurā  vietā
viņš Kopienā izvērsis uzņēmējdarbību. Šo pieteikumu uzskata par saņemtu attiecīgās valsts kompetentā iestādē ne vēlāk kā trīs darbdienas  pēc  tā
iesniegšanas, ja vien nav pierādīts pretējais. Uzraudzības dokumentus var izmantot tikai  tikmēr,  kamēr  importa  liberalizācijas  noteikumi  ir
spēkā attiecībā uz konkrētajiem darījumiem.

                                            ê 139/96 2. pants, 3. punkts

2. Piemēro 10. panta 2. punktu.

                                            ê 519/94

                                                                    14. pants

1. Kopienas vai reģionālas uzraudzības gadījumā dalībvalstis ik mēneša pirmajās 10 dienās dara Komisijai zināmas:

                                            ê 519/94 (pielāgots)

a)    iepriekšējas uzraudzības gadījumā – sīkas ziņas par naudas summām (ko aprēķina no CIF cenas) un preču apjomu, par ko iepriekšējā  laikposmā
       izdoti vai indosēti Ö uzraudzības Õ dokumenti,

                                            ê 519/94

b)    jebkurā gadījumā – sīkas ziņas par importu laikposmā pirms a) apakšpunktā minētā laikposma.

Dalībvalstu sniegto informāciju klasificē pēc ražojumiem un pēc valstīm.

Citādus noteikumus var noteikt vienlaikus un tādā pašā kārtībā, kā paredzot uzraudzības pasākumus.

2. Ražojumu veida vai īpašu apstākļu dēļ Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pati pēc savas  ierosmes  var  grozīt  šīs  informācijas  sniegšanas
grafikus.

3. Komisija informē pārējās dalībvalstis.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                   V Ö NODAĻA Õ

                                            ê 519/94

                                                                Drošības pasākumi

                                                                    15. pants

1. Kad kādu ražojumu ieved Kopienā tādā mērā palielinātā daudzumā vai saskaņā ar tādiem noteikumiem, ka  tiek  nodarīts  vai  var  tikt  nodarīts
nopietns kaitējums līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu ražotājiem  Kopienā,  Komisija,  lai  aizsargātu  Kopienas  intereses,  var  pēc  kādas
dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes izmainīt importa noteikumus attiecībā uz minēto ražojumu, nosakot, ka  to  var  laist  brīvā  apgrozībā
vienīgi pēc tam, kad uzrādīta importa atļauja, ko izdod saskaņā ar tādiem noteikumiem un ievērojot tādus limitus, kādus nosaka Komisija.

2. Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus Padomei un dalībvalstīm; tie stājas spēkā nekavējoties.

3. Šajā pantā minētos pasākumus piemēro visiem ražojumiem, kas laisti brīvā apgrozībā pēc tam, kad  šie  pasākumi  stājušies  spēkā.  Saskaņā  ar
17. pantu tos var attiecināt tikai uz vienu vai dažiem Kopienas reģioniem.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

Šādi pasākumi tomēr neliedz laist brīvā apgrozībā ražojumus, kuri jau ir ceļā uz Kopienu, ar noteikumu, ka šo ražojumu galamērķi nevar mainīt  un
ka ražojumiem, ko atbilstīgi 10. un 13. pantam brīvā apgrozībā drīkst laist, tikai uzrādot Ö uzraudzības Õ  dokumentu,  faktiski  ir  līdzi  šāds
dokuments.

                                            ê 519/94

4. Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts, Komisija pieņem lēmumu, ilgākais, piecu darbdienu laikā pēc šāda lūguma saņemšanas.

5. Jebkuru lēmumu, ko Komisija pieņem atbilstīgi šim pantam, dara zināmu Padomei un dalībvalstīm.  Jebkura  dalībvalsts  viena  mēneša  laikā  no
dienas, kad tas darīts zināms, var šo lēmumu nodot izskatīšanai Padomē.

6. Ja dalībvalsts Komisijas lēmumu nodod izskatīšanai Padomē, Padome ar kvalificētu  balsu  vairākumu  var  šo  lēmumu  apstiprināt,  grozīt  vai
atcelt.

Ja trīs mēnešos pēc tam, kad šis jautājums nodots izskatīšanai Padomē, Padome  nav  pieņēmusi  lēmumu,  Komisijas  pieņemto  lēmumu  uzskata  par
atceltu.

                                                                    16. pants

1. Padome var, jo īpaši 15. panta 1. punktā paredzētajā gadījumā, pieņemt attiecīgus pasākumus. Padome pēc Komisijas priekšlikuma  pieņem  lēmumu
ar kvalificētu balsu vairākumu.

2. Piemēro 15. panta 3. punktu.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                    17. pants

Ja, pamatojoties uz 8. pantā minētajiem faktoriem, izrādās,  ka  vienā  vai  vairākos  Kopienas  reģionos  stāvoklis  atbilst  nosacījumiem,  kas
pieņemti, lai varētu veikt pasākumus saskaņā ar IV Ö nodaļu Õ un 15. pantu, Komisija, izvērtējusi dažādus risinājumus, izņēmuma kārtā var  atļaut
īstenot uzraudzību vai drošības pasākumus šajā reģionā vai reģionos, ja tā uzskata, ka šādi pasākumi, ko īsteno tādā līmenī, ir piemērotāki  nekā
pasākumi, ko īsteno visā Kopienā.

                                            ê 519/94

Tādiem pasākumiem jābūt īslaicīgiem un pēc iespējas mazāk jāiejaucas iekšējā tirgus darbībā.

Pasākumus paredz saskaņā ar noteikumiem, kas ietverti attiecīgi 9. un 15. pantā.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                    18. pants

1. Ja darbojas kāds uzraudzības pasākums vai drošības pasākums, ko piemēro saskaņā ar IV un V Ö nodaļu Õ, Komitejā  rīko  konsultācijas  Ö ,  kas
paredzētas 3. pantā, Õ vai nu pēc kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc Komisijas iniciatīvas. Šādu konsultāciju mērķis ir:

                                            ê 519/94

a)    pārbaudīt šo pasākumu iedarbību;

b)    pārliecināties par to, vai pasākumsi vēl joprojām jāpiemēro.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

2. Ja pēc 1. punktā minētajām konsultācijām Komisija atzīst, ka no IV un V Ö nodaļā Õ minētajiem uzraudzības pasākumiem vai  drošības  pasākumiem
kāds jāatceļ vai jāgroza, tā rīkojas šādi:

                                            ê 519/94

a)    ja Padome nav pieņēmusi nekādu lēmumu par kādu pasākumu, ko pieņēmusi Komisija, tad pēdējā minētā tūlīt groza vai atceļ  šādu  pasākumu  un
       nekavējoties sniedz Padomei ziņojumu;

b)    visos citos gadījumos Komisija ierosina Padomei atcelt vai grozīt tās pieņemtos  pasākumos.  Padome  pieņem  lēmumu  ar  kvalificētu  balsu
       vairākumu.

Ja lēmums attiecas uz reģionāliem uzraudzības pasākumiem, to piemēro no sestās dienas pēc tam, kad tas publicēts  Eiropas  Savienības  Oficiālajā
Vēstnesī.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                  VI Ö NODAĻA Õ

                                            ê 519/94

                                                               Nobeiguma noteikumi

                                                                    19. pants

1. Šī regula neliedz pildīt saistības, ko uzliek starp Kopienu un trešām valstīm noslēgtu nolīgumu īpaši noteikumi.

2. Ciktāl tas nav pretrunā ar citiem Kopienas noteikumiem, šī regula neliedz dalībvalstīm pieņemt vai piemērot:

a)    aizliegumus, kvantitātes ierobežojumus vai uzraudzības pasākumus, pamatojoties uz sabiedrības morāli, sabiedrības politiku vai  sabiedrības
       drošību; cilvēku, dzīvnieku vai augu veselības vai dzīvības aizsardzību, valsts  kultūras  mantojuma  ar  māksliniecisku,  vēsturisku  vai
       arheoloģisku vērtību aizsardzību vai industriāla un komerciāla īpašuma aizsardzību;

b)    īpašas formalitātes attiecībā uz ārzemju valūtām;

                                            ê 519/94 (adapted)

c)    formalitātes, kas ieviestas atbilstīgi starptautiskiem līgumiem saskaņā ar Līgumu.

                                            ê 519/94

Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem vai formalitātēm, ko tās paredz ieviest vai grozīt saskaņā ar  šo  punktu.  Ārkārtējas  steidzamības
gadījumā valstu paredzētos pasākumus vai formalitātes dara zināmas Komisijai tūlīt pēc to pieņemšanas.

                                                                    20. pants

1. Šī regula nav pretrunā ar kopējas lauksaimniecības tirgu organizācijas  dibināšanas  dokumentiem  vai  Kopienas  vai  valstu  administratīviem
noteikumiem, kuru pamatā ir šie dokumenti, vai arī  ar  speciāliem  dokumentiem,  kas  pieņemti  saskaņā  ar  Līguma  308. pantu,  kurus  piemēro
apstrādātiem lauksaimniecības produktiem; šī regula ir šo dokumentu papildinājums.

2. Ja uz ražojumiem attiecas 1. punktā minētie dokumenti, tad 9. līdz 14. un  18. pants  neattiecas  uz  tiem  ražojumiem,  par  kuriem  Kopienas
noteikumi par tirdzniecību ar trešām valstīm prasa licences vai citus importa dokumentus.

Šīs regulas 15., 17. un 18. pants neattiecas uz ražojumiem, kam šie noteikumi paredz piemērot importa kvantitātes ierobežojumus.

                                            ê

                                                                    21. pants

Regulu (EK) Nr. 519/94 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas IV pielikumā.

                                            ê 519/94 (pielāgots)

                                                                    22. pants

Šī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā Ö pēc tās publicēšanas Õ Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                                            ê 519/94

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, […]

      Padomes vārdā -
      Priekšsēdētājs
      […]

                                            ê 519/94

                                                                   I PIELIKUMS

                                                              Trešo valstu saraksts

Armēnija

Azerbaidžāna

Baltkrievija

Kazahstāna

Ziemeļkoreja

Krievija

Tadžikistāna

Turkmenistāna

Ukraina

Uzbekistāna

Vjetnama

                                                                  _____________

                                            ê 139/96 2. pants, 4. punkts un II pielikums
                                                                   II PIELIKUMS

                                                                      [pic]

                                                                      [pic]

                                                                      [pic]

                                                                      [pic]

                                            é

                                                                  III PIELIKUMS

                                                    Atsauktā regula ar sekojošiem grozījumiem

|Padomes Regula (EK) Nr. 519/94                                     |                                                            |
|(OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.)                                    |                                                            |
|Padomes Regula (EK) Nr. 1921/94                                           |                                                      |
|(OV L 198, 30.7.1994., 1. lpp.)                                           |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 538/95                                            |                                                      |
|(OV L 55, 11.3.1995., 1. lpp.)                                            |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 839/95                                            |                                                      |
|(OV L 85, 19.4.1995., 9. lpp.)                                            |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 139/96                                            |Tikai 2. pants                                        |
|(OV L 21, 27.1.1996., 7. lpp.)                                            |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 168/96                                            |                                                      |
|(OV L 25, 1.2.1996., 2. lpp.)                                             |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 752/96                                            |                                                      |
|(OV L 103, 26.4.1996., 1. lpp.)                                           |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 1897/96                                           |                                                      |
|(OV L 250, 2.10.1996. 1. lpp.)                                            |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 847/97                                            |                                                      |
|(OV L 122, 14.5.1997. 1. lpp.)                                            |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 1138/98                                           |                                                      |
|(OV L 159, 3.6.1998., 1. lpp.)                                            |                                                      |
|Padomes Regula (EK) Nr. 427/2003                                          |Tikai 22. panta 1. un 2. punkts                       |
|(OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.)                                             |                                                      |

                                                                  _____________

                                                                   IV PIELIKUMS

                                                                Atbilstības tabula

|Regula (EK) Nr. 519/94                                               |Šī regula                                                            |
|1. pants, 1. un 2. punkts                                            |1. pants, 1. un 2. punkts                                            |
|1. pants, 4. punkts                                                  |_                                                                    |
|2. pants                                                             |2. pants                                                             |
|3. pants, ievadteikums                                               |4. pants, 1. punkts                                                  |
|3. pants, beigu teikums                                              |4. pants, 2. punkts                                                  |
|4. pants, 1. un 2. punkts                                            |3. pants, 1. un 2. punkts                                            |
|4. pants, 3. un 4. punkts                                            |4. pants, 3. un 4. punkts                                            |
|5. pants, 1. punkts, ievadvārdi                                      |5. pants, 1. punkts, pirmā daļa, ievadteikums, sākumvārdi            |
|5. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts                                  |5. pants, 1. punkts, pirmā daļa, ievadteikums, pēdējie vārdi un a),  |
|                                                                     |b) un c) apakšpunkts                                                 |
|5. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts                                  |5. pants, 1. punkts, otrā daļa                                       |
|5. pants, no 2. līdz 6. punktam                                      |5. pants, no 2. līdz 6. punktam                                      |
|6. pants                                                             |6. pants                                                             |
|7. pants, 1. punkts                                                  |7. pants, 1. punkts                                                  |
|7. pants, 2. punkts, a) apakšpunkts                                  |7. pants, 2. punkts                                                  |
|7. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts, pirmā daļa                      |7. pants, 3. punkts, pirmā daļa                                      |
|7. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts, otrā daļa                       |7. pants, 3. punkts, otrā daļa                                       |
|7. pants, 3. punkts                                                  |7. pants, 4. punkts                                                  |
|7. pants, 4. punkts                                                  |7. pants, 5. punkts                                                  |
|no 8. līdz 14. pantam                                                |no 8. līdz 14. pantam                                                |
|15. pants, 1. un 2. punkts                                           |15. pants, 1. un 2. punkts                                           |
|15. pants, 3. punkts, a) apakšpunkts                                 |15. pants, 3. punkts, pirmā daļa                                     |
|15. pants, 3. punkts, b) apakšpunkts                                 |15. pants, 3. punkts, otrā daļa                                      |
|15. pants, 4., 5. un 6. punkts                                       |15. pants, 4., 5. un 6. punkts                                       |
|16., 17. un 18. pants                                                |16., 17. un 18. pants                                                |
|19. pants, 1. punkts                                                 |19. pants, 1. punkts                                                 |
|19. pants, 2. punkts, a) apakšpunkts, ievadvārdi                     |19. pants, 2. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi                         |
|19. pants. 2. punkts, a) apakšpunkts, i), ii) un iii) daļa           |19. pants, 2. punkts, pirmā daļa, a), b) un c) punkti                |
|19. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts                                 |19. pants, 2. punkts, otrā daļa                                      |
|20. pants                                                            |20. pants                                                            |
|21. pants                                                            |_                                                                    |
|22. pants                                                            |_                                                                    |
|23. pants                                                            |_                                                                    |
|_                                                                    |21. pants                                                            |
|24. pants                                                            |22. pants                                                            |
|I pielikums                                                          |I pielikums                                                          |
|IV pielikums                                                         |II pielikums                                                         |
|_                                                                    |III pielikums                                                        |
|_                                                                    |IV pielikums                                                         |

                                                                  _____________

                                                             -----------------------
[1]   KOM(87) 868 PV.
[2]   Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
[3]   Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgs.
[4]   Skat. šī priekšlikuma III pielikumu.
[5]   OV C […], […], […] lpp.
[6]   OV C […], […], […] lpp.
[7]   OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003. (OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.).
[8]   Skat. III pielikumu.
[9]   OV L 335, 23.12.1994., 23. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
[10]  OJ L 335, 23.12.1994, p. 33.
[11]  OV L 87, 31.3.1994., 47. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 983/96 (OV L 131, 1.6.1996., 47. lpp.).
[12]  OV L 67, 10.3.1994., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 931/2005  (OV  L  162,  23.6.2005.,  37.
      lpp.).

-----------------------

EUR

UR


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0048

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par aviopārvadātāja identifikācijas informāciju aviotransporta pasažieriem un par drošības informācijas sniegšanu dalībvalstīm (Dokuments attiecas uz EEZ)  /* COM/2005/0048 galīgā redakcija - COD 2005/0008 */

	Briselē, 16.2.2005COM(2005) 48 galīgā redakcija2005/0008 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar aviopārvadātāja identifikācijas informāciju aviotransporta pasažieriem un par drošības informācijas sniegšanu dalībvalstīm(Dokuments attiecas uz EEZ)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) Rīcības nepieciešamība drošības uzlabošanaiStatistikas dati (skat. tabulu zemāk) rāda, ka Eiropā gaisa satiksmes avārijas kļuvušas ārkārtīgi retas. Gaisa satiksmes avārijās, kas 2003. gadā notikušas ES teritorijā, miruši 5 cilvēki. Turklāt tas noticis apstākļos, kad tajā pat laika posmā tikai vienā lielā lidostā (Hītrovas lidosta Londonā) ceļojuši vairāk nekā 63,47 miljoni pasažieru[1].[pic]Attēls: gaisa satiksmes avārijās ES teritorijā bojāgājušo skaits (civilie lidojumi)Augsto drošības rādītāju sasniegšana bijusi iespējama, ne tikai pateicoties pastāvīgiem pūliņiem uzturēt darbības drošību, bet pastāvīgi cenšoties drošības līmeni arī paaugstināt. Līdz ar to statistika par bojāgājušo skaitu gaisa satiksmes avārijās joprojām uzlabojas, jo absolūtais bojāgājušo cilvēku skaits gaisa satiksmes avārijās turpina samazināties, lai gan kopējais pasažieru skaits pieaug.Visā pasaulē drošības apsvērumus regulē 1994. gada Čikāgas Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas balstīta uz standartiem, kurus izstrādājusi Starptautiskā civilās aviācijas organizācija, kas ar šo konvenciju izveidota. Pēc būtības aviopārvadātājus, jo īpaši attiecībā uz to atbilstību drošības prasībām, pārrauga viņu mītnes valsts, tas ir, valsts, kas piešķīrusi darbības licenci un/vai valsts, kur reģistrēti lidaparāti, ar kuriem tiek veikti pārvadājumi. Lielā mērā šī sistēma arī pēdējo piecdesmit gadu laikā ir spējusi nodrošināt pienācīgu drošības līmeni. Tomēr stingra starptautisko standartu piemērošana un kvalitātes kritēriju ieviešana pašreiz visā pasaulē netiek garantēta vienādi.ES drošības procedūras ir balstītas uz Kopienas tiesību aktiem[2], kas tiek precīzi īstenoti, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni, kā tas jau tika minēts iepriekš. Īpaši svarīgi atzīmēt, ka 2002. gadā tika izveidota Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EADA), un šis fakts uzskatāms par stūrakmeni vienotu drošības prasību piemērošanai, izstrādājot „vienas pieturas” sistēmu visu aeronavigācijas produktu lidojumderīgumu sertifikācijai, tai skaitā to dizaina izstrādes, ražošanas un uzturēšanas organizācijām. Kā jau noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1592/2002[3] prasībām, plānotā EASA kompetences paplašināšana nodrošinās, ka tā drīz būs atbildīga par visu aviācijas darbību spektru. Līdz ar to pastāv stingra dizaina izveides, ražošanas un uzturēšanas un aeronavigācijas produktu un to sastāvdaļu izmantošanas, kā arī organizāciju un personu, kas saistītas ar šādām darbībām un reģistrētas Kopienā, drošības kontrole, lai aizsargātu ceļotājus, gaisa satiksmes darbiniekus un iedzīvotājus, kas dzīvo lidostu apkaimē.Ārpus ES drošības līmenis ir atkarīgs no trešu valstu pārraudzības procedūru efektivitātes. Lai nodrošinātu augstu aviācijas drošību visiem lidaparātiem, kas lido uz Kopienu, no tās vai Kopienas teritorijā, Eiropas Parlaments un Padome nesen pieņēma Direktīvu 2004/36/EK par trešu valstu lidaparātu drošību, izmantojot Kopienas lidostas[4], kurā noteikta vienota ārvalstu lidaparātu pārbaudes sistēma, ja tiek izmantotas Eiropas lidostas. Turklāt šī direktīva arī paredz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un iespēju attiecināt uz visu Kopienu pasākumus, ko pieņēmusi viena dalībvalsts pret kādu trešas valsts lidaparātu vai pārvadātāju, kurš neatbilst starptautiskajiem drošības standartiem.Saskaņotā pārbaudes sistēma ir balstīta uz jau pierādītām, spēkā esošām procedūrām, ko izmanto tā sauktajā „ĀLDN programmā” (ārvalstu lidaparātu drošības novērtējums), ko kopš 1996. gada izstrādā Eiropas Civilās aviācijas konference. Tā dēvēto “pirmslidojuma pārbaužu” laikā kāds ārvalstu lidaparāts, kas nosēdies kādā no Eiropas lidostām, tiek pārbaudīts nolūkā pārliecināties, vai tas atbilst starptautiskajiem drošības standartiem, kas jāpiemēro visā pasaulē un kas iekļauti Čikāgas konvencijas 1., 6. un 8. pielikumā. Jebkāda atrasta nepilnība, ko tad sauc par „atklājumu”, atkarībā no tā, cik liels ir lidaparāta drošības noteikumu pārkāpums, var būt nekavējoties jānovērš vai var būt par iemeslu, kādēļ lidaparātam neļauj pacelties.Kopumā ĀLDN direktīva dalībvalstīm prasa ieviest mehānismu tādas informācijas savākšanai, kas tām ļautu noteikt potenciāli nedrošos operatorus un veikt pirmslidojuma pārbaudes, lai novērtētu, vai lidaparāts, kurš izmanto Kopienas lidostu, atbilst starptautiskajiem drošības standartiem. Savāktā informāciju un ziņojumi pēc veiktajām pārbaudēm jāiekļauj informācijas apmaiņā starp dalībvalstīm, lai tās varētu pieņemt lēmumu par tālākām pārbaudēm vai novērtēt to, vai iepriekš konstatētie trūkumi tikuši izlaboti. Turklāt direktīva nosaka arī kārtību, kādā Komisija var tikai ieteikt, ka kādas dalībvalsts rīcība pret kādu pārvadātāju jāīsteno arī visas Kopienas teritorijā.Taču pasažieru lidmašīna, kas 2004. gada 3. janvārī veda uz Parīzi 148 cilvēkus, īsi pēc pacelšanās no Ēģiptes kūrorta Šarm-el-šeihā avarēja, un visi lidaparātā esošie cilvēki gāja bojā. Pēc avārijas noskaidrojās, ka šim aviopārvadātājam laikā, kad notika avārija, bija aizliegts lidot uz Šveici sakarā ar bažām par tā drošības līmeni, savukārt dažās dalībvalstīs tam darboties bijis atļauts Līdz šim tiešie avārijas iemesli nav zināmi. Vēl notiek izmeklēšana un ir pāragri izdarīt secinājumus par to, kādi bijuši katastrofas cēloņi.Tomēr avārija Šarm-el-šeihā pierādīja, ka nepieciešami stingrāki noteikumi nekā tie, kas pašreiz ir spēkā, ka pirmslidojuma pārbaudes jāveic obligāti un ka dalībvalstīm plašāk jāveic informācijas apmaiņa un jāpiemēro kopīgi noteikumi, kas pieņemti šādu pārbaužu rezultātā.Šā tiesību akta priekšlikuma mērķis ir, pirmkārt, uzlabot ceļojošo personu situāciju attiecībā pret gaisa satiksmes nozari. Šajā ziņā tiek ierosināts nodrošināt pasažieriem tiesības būt informētiem par tā aviopārvadātāja identitāti, kas nodrošinās lidojumu(-s), kuru(-s) pasažieri rezervējuši, un vienlaikus stiprināt dalībvalstu pienākumu sniegt informāciju par drošības jautājumiem. Jāpiebilst, ka lidaparātiem no trešām valstīm var neļaut pacelties vai aizliegt tiem lidot uz Kopienas teritoriju un no tās dažādu iemeslu dēļ, pie tam arī to iemeslu dēļ, kas minēti ĀLDN direktīvā.Komisija arī plāno ierosināt stiprināt pašreizējo drošības pārbaužu sistēmu atbilstīgi ĀLDN Direktīvai 2004/36/EK. Pašreiz Komisija veic pārbaudi par to, kā vislabāk un visefektīvāk ieviest izmaiņas, izmantojot iespējas, ko sniedz īstenošanas pasākumi, kuri skar ĀLDN direktīvai pievienotās procedūras.Citi tālejošāki pasākumi, iespējams, ar direktīvas grozījumiem, varētu iekļaut trauksmes izziņošanas sistēmas ieviešanu, ar kuru nodrošinātu, ka dalībvalstu inspektoru uzmanības lokā tiek iekļauti svarīgi drošības jautājumi, un sīki izstrādātu procedūru pieņemšanu. Tas palīdzētu uzlabot datu kvalitāti un datu standartizēšanas procesu, ļautu vieglāk veikt pieejamās informācijas analīzi un vieglāk noteikt problēmjomas. Tāpat, izmaiņu priekšlikumos būtu jāņem vērā starptautiska mēroga iniciatīvas, piemēram, Starptautiskās gaisa transporta asociācijas Darbības drošības revīzija ( IOSA ), kas nodrošina standartizētu revīzijas programmu, kura balstās uz starptautiski atzītiem standartiem, un strukturētu sistēmu ar revīziju saistītu datu apmaiņai.Jāpiebilst, ka augšminētie pasākumi prasa uzlabotu darbinieku apmācību, kā arī Kopienas pieredzes izmantošanu dažādu dalībvalstu darbinieku apmaiņā. Tādējādi inspektori gūtu labākas zināšanas par paraugpraksi, kas savukārt palīdzētu radīt nepieciešamo uzticību un uzticēšanos darbam viendabīgā Kopienas sistēmā.Līdztekus šiem tehniskajiem pasākumiem varētu būt nepieciešams paredzēt parastākas darbības pret operatoriem, kurus uzskata par nedrošiem, nodrošinot lielāku publicitāti par situācijām, kad kādam konkrētam lidaparātam nav bijis atļauts pacelties gaisā, un veicot mērķtiecīgākus kopīgus pasākumus pret trešām valstīm, kas nepilda savus pārraudzības pienākumus, kā tas noteikts sākotnējā 1997. gada Komisijas priekšlikumā, kurš tika ievērojami mīkstināts.2) Rīcības nepieciešamība pārredzamības uzlabošanaiLai ļautu aviopasažieriem izvēlēties lidojumu ar labākām zināšanām par aviopārvadātāju, jau rezervējot biļeti, pasažieriem jāzina, kāds pārvadātājs konkrēto lidojumu nodrošinās.Pēc avārijas Šarm-el-Šeihā plašākā sabiedrībā tika pausts uzskats, ka pasažieriem būtu jābūt precīzai identitātes informācijai par uzņēmējsabiedrību, kas patiesībā viņus apkalpos. Lielāka pārredzamība uzņēmējsabiedrības mudinātu spēcināt savu apņemšanos drošības jomā.Jau tagad pasažieri vairumā gadījumu zina, kas nodrošinās lidojumu, kuru tie rezervē. No vienas puses, ja pasažieri pērk biļeti kā vienu vienīgu produktu, viņi iegādājas arī konkrētās un zināmās aviolīnijas pakalpojumu. Pastāv divas nozarē vispārpieņemtās prakses piemēri, kas reizēm varētu radīt situāciju, kad pārvadātājs, kas ir pārdevis biļetes uz lidojumu, pats lidojumu nenodrošina. Viens šādas prakses piemērs ir kodu koplietošana, kad divas aviolīnijas pārdod sēdvietas konkrētiem lidojumiem abu attiecīgo sabiedrību vārdā, lai gan dažus no šiem lidojumiem patiesībā nodrošina viens un citus – otrs pārvadātājs. Līdz ar to ir iespējams iegādāties biļetes no aviolīnijas a, bet patiesībā lidot ar aviolīniju b.Tomēr, gadījumā, kad pasažieris iegādājas biļeti uz lidojumu kā vienu vienīgu preci ar datorizētās rezervēšanas sistēmas (DRS) palīdzību, ES Rīcības kodekss attiecībā uz šādām DRS[5] prasa, lai obligāti tiktu norādīta lidojumu veicējs. Šāds pienākums nepastāv attiecībā uz tiešajām rezervācijām, ko aviolīnijas veic bez DRS, piemēram, pārdodot biļetes internetā. Tomēr vairums Eiropas aviolīniju, kas izmanto kodu koplietošanas sistēmu, ir parakstījušas Apņemšanos par aviolīniju pasažieru apkalpošanu (AAPA)[6], ar kuru tās apņemas sniegt šādu informāciju brīvprātīgi. Šķiet, ka šo apņemšanos arī pārsvarā ievēro.Cita prakse, kuras izmantošana varētu arī liegt skaidri saprast, kas lidojumu nodrošinās, ir lidaparātu īre, kad citai aviolīnijai līdz ar lidaparātu tiek izīrēta arī tā apkalpes komanda. DRS nav obligāti jāatspoguļo šāda informācija. Tomēr šāda prakse nav tik plaši izplatīta kā kodu koplietošana un tā arī ietilpst AAPA.Savukārt, runājot par lidojumiem, ko iegādājas kompleksā ceļojuma ietvaros, pašreiz nav pienākuma vai nozares apņemšanās informēt pasažierus par to, kas lidojumu nodrošinās. Neskatoties uz to, liela šīs nozares operatoru daļa jau brīvprātīgi piedāvā šādu informāciju kā vienu no pārdošanas instrumentiem.Principā tas ir pašsaprotams patērētāja aizsardzības noteikums, ka pasažierim ir tiesības zināt, kas tad patiesībā sniegs vienu no kompleksā atpūtas brauciena vai lidojuma elementiem, ko pasažieris pērk. Neviens taču neslēptu no pasažiera, piemēram, kādā viesnīcā tas tiks izmitināts. Ierosinātie pasākumi tiek veidoti tā, lai nodrošinātu pasažieru drošību, vienlaikus visus pasākumus, kas varētu ietekmēt ceļojumu nozares konkurētspēju, ieturot mazākajās robežās, jo īpaši runājot par apkalpojošā pārvadātāja izvēles iespēju saglabāšanu. Lai arī būtu pamats izstrādāt plašu ietekmes novērtējumu, jo īpaši, ja būtu nepieciešami visaptverošāki pasākumi, piedāvāto pasākumu raksturs (jo īpaši veicamo pasākumu steidzamība un nepieciešamība novērst atšķirīgu valstu noteikumu pieņemšanu) prasa ātri pieņemt šo priekšlikumu.Tomēr no brauciena rezervēšanas brīža līdz pakalpojuma sniegšanas brīdim varētu būt ievērojams laika sprīdis, un sākotnējā plānā varētu būt nepieciešamas izmaiņas. Ceļojumu nozarē iespēja elastīgi reaģēt uz tirgus attīstības tendencēm ir būtisks izdošanās faktors. Vēl jo vairāk, tehniski iemesli varētu pakalpojumu sniedzējiem, tas ir, gan aviolīnijām, gan ceļojumu rīkotājiem, likt nomainīt apkalpojošo pārvadātāju ļoti īsā laikā, piemēram, ja kāda atklāta tehniska bojājuma dēļ lidaparāts jānomaina pret citu. Tādēļ ir nepieciešams līdzsvarot pārredzamības prasības un elastīguma jautājumu. Pārredzamība arī prasa, ka pasažieriem, uz kuriem attiecas lidojums, jāzina par jebkādām izmaiņām attiecībā uz lidojumā izmantoto aviopārvadātāju, savukārt elastīguma apsvērumu dēļ aviolīnijai un ceļojuma rīkotājiem jāspēj īsā laikā pārslēgties no viena apkalpojošā pārvadātāja izmantošanas uz citu, vienlaikus netraucējot citas savas darbības.Lai līgumpārvadātāji varētu nodrošināt pievilcīgas cenas, piemēram, kompleksajiem ceļojumiem, ko nodrošina ceļojuma rīkotājs, un ņemot vērā faktu, ka kompleksos ceļojumus ļoti bieži rezervē krietni pirms konkrētā ceļojuma laika, ir īpaši svarīgi, lai līgumpārvadātājiem būtu zināms elastīgums pielāgot apkalpojošo aviopārvadātāju vai pārvadātājus, ko tie plāno izmantot, protams, ja pasažieri tiek informēti par konkrētā pārvadātāja vai pārvadātāju nomaiņu.Tāpēc arī pasažieriem jebkurā situācijā ir tiesības zināt, kāds pārvadātājs konkrētajā lidojumā tiks izmantots. Runājot par nākotni, Komisija raudzīsies, lai šīs informācijas sniegšanas noteikums pasažieriem nodrošinātu pienācīgu aizsardzību. Tomēr pārredzamība ir pamatprincips, kas jāievēro arī dalībvalstīm. Tāpēc šī regula iekļauj vispārēju pienākumu dalībvalstīm apmainīties ar informāciju, kas attiecas uz aviopārvadātāju drošību, lai varētu nodrošināt efektīvu, konsekventu un vienotu to lēmumu, kuri attiecas uz drošības jautājumiem, īstenošanu visā Eiropā.2005/0008 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar aviopārvadātāja identifikācijas informāciju aviotransporta pasažieriem un par drošības informācijas sniegšanu dalībvalstīm(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7],ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[9],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[10],tā kā(1) Kopienas rīcībai aviotransporta jomā jābūt vērstai, cita starpā, uz to, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni un aizsargātu pasažierus pret drošības riskiem. Turklāt ir jāņem vērā vispārējās patērētāju aizsardzības prasības.(2) Lai konkurence aviotransporta jomā sniegtu vislielāko iespējamo labumu gan uzņēmējsabiedrībām, gan pasažieriem, ir būtiski nodrošināt, lai pasažieri saņemtu pietiekamu informāciju, kas ļautu viņiem veikt apzinātu izvēli.(3) Aviopārvadātāja, kas patiesībā nodrošina pakalpojumu, identitātes dati ir pamatinformācija. Tomēr patērētāji, kas rezervē lidojumu, ne vienmēr ir informēti par to, kāds aviopārvadātājs faktiski veiks lidojumu.(4) Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīva 90/314/EEK par kompleksajiem ceļojumiem, kompleksajiem atpūtas pakalpojumiem un kompleksajiem tūrisma braucieniem[11] definē, kāda informācija jāsniedz patērētājiem, tomēr šajā informācijas klāstā neietilpst informācija par apkalpojošo aviopārvadātāju.(5) Padomes Regula (EEK) Nr. 2299/89[12], kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 323/1999 par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām (DRS)[13], patērētājiem, kas rezervē lidojumu ar datorizētas rezervēšanas sistēmas palīdzību, nodrošina tiesības tikt informētiem apkalpojošo aviopārvadātāju. Tomēr pat attiecībā uz nozīmētu aviotransportu pastāv tāda pieņemtā prakse kā, piemēram, lidaparāta izīrēšana kopā ar tā apkalpes komandu citai aviolīnijai jau nozīmētu aviopārvadājumu gadījumos, kodu koplietošana ārpus DRS, gadījumos, kad aviopārvadātājs, kas pārdevis lidojumu savā vārdā, patiesībā lidojumu nenodrošina, un pašreiz pasažieriem nav juridisku tiesību saņemt informāciju par to, kāds aviopārvadātājs konkrēti tiks izmantots.(6) Lai gan šāda prakse nodrošina elastīgumu un pasažieriem sniedz labākus pakalpojumus, ne vienmēr iespējams izvairīties no izmaiņām, kas notiek pēdējā brīdī tehnisku iemeslu dēļ un arī aviopārvadājumu drošības apsvērumu dēļ. Tāpēc šis elastīgums jālīdzsvaro ar pārredzamību pasažieriem.(7) Jāuzlabo informācijas sniegšana attiecībā uz dalībvalstu aviopārvadātāju drošību, lai uzlabotu vispārējo aviopārvadājumu drošību Kopienā.(8) Komisijai ir jāizanalizē šīs regulas piemērošana un pēc pietiekama laika posma jāsniedz ziņojums par tās noteikumu efektivitāti,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pants PriekšmetsAr šo regulu pieņem noteikumus, lai nodrošinātu, ka gaisa satiksmes pasažieriem tiek nodrošināta informācija par aviopārvadātāja, kas apkalpos lidojumus, identitāti, un nosaka pienākumu dalībvalstīm veikt informācijas apmaiņu par drošības jautājumiem.2. pants. DefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:„aviopārvadātājs” ir gaisa satiksmes uzņēmums ar derīgu uzņēmējdarbības licenci;„pārvadājuma līgums” ir līgums par aviopārvadājumu pakalpojumiem vai par šādu pakalpojumu izmantošanu;„līgumpārvadātājs” ir pārvadātājs, kurš ar pasažieri slēdz līgumu par pārvadājuma veikšanu. Ja līgums attiecas uz komplekso ceļojumu, līgumpārvadātājs ir ceļojuma organizētājs;„apkalpojošais aviopārvadātājs” ir aviopārvadātājs, kas veic vai plāno veikt lidojumu saskaņā ar līgumu, kurš noslēgts ar pasažieri, vai citas personas vārdā, neatkarīgi no tā, vai šī persona ir juridiska vai fiziska persona, un kam ir pārvadājuma līgums ar šo pasažieri;„komplekss pakalpojums” ir tāds pakalpojums, kas aprakstīts Direttivas 90/314/EEK par kompleksajiem ceļojumiem, kompleksajiem atpūtas pakalpojumiem un kompleksajiem tūrisma braucieniem 2. panta 1. punktā.„rezervācija” ir fakts, kad pasažierim ir biļete vai cita veida pierādījums, kurā norādīts, ka šo rezervāciju aviopārvadātājs vai ceļojuma rīkotājs ir pieņēmis un reģistrējis.3. pants Darbības joma1. Šo regulu piemēro aviopārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, ja izlidošana notiek no lidostas, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līguma noteikumi, vai no kādas lidostas, kas atrodas trešā valstī, ja lidojums notiek tāda ceļojuma ietvaros, kurš sācies Kopienā, ar noteikumu, ka līgumpārvadātājs ir reģistrēts Kopienā.2. Šo regulu piemēro neatkarīgi no tā, vai lidojumi ir plānoti vai nav plānoti, un neatkarīgi no tā, vai lidojums ietilpst vai neietilpst kompleksajā ceļojumā.3. Šī regula neskar pasažieru tiesības atbilstīgi Direktīvai 90/314/EEK un Padomes Regulai (EEK) Nr. 2299/89 par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām.4. pants Informācijas apmaiņa1. Dalībvalstis publicē visu to aviopārvadātāju sarakstu, kuriem nav atļauts darboties dalībvalstu gaisa telpā vai uz kuriem attiecināmi izmantošanas ierobežojumi drošības apsvērumu dēļ. Šis saraksts ir pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai. Komisija publicē apvienotu šādu aviopārvadātāju sarakstu.2. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai veicinātu 1. punktā minēto informācijas apmaiņu.5. pants Informācija par apkalpojošā aviopārvadātāja identitāti1. Veicot rezervāciju, līgumpārvadātājs informē pasažieri par apkalpojošā aviopārvadātāja identitāti.2. Līgumpārvadātājs nekavējoties informē pasažieri, ja pēc rezervācijas tiek mainīts apkalpojošais aviopārvadātājs, neatkarīgi no tā, kādi bijuši šīs maiņas iemesli.6. pants Informācija un pārskatīšanaNe vēlāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus par direktīvas pārskatīšanu.7. pants Spēkā stāšanāsŠī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Avots: Aviācijas jomā iesniegtu prasību statistika par 2003. gadu un EUROSTAT statistikas dati, kas publicēti 2003. gadā, 3., 5., un 14. nodaļa “satiksme atlasītās lielākajās lidostās” šie statistikas dati ir balstīti uz datiem, kas korelēti ar informāciju, ko sniegusi Starptautiskā lidostu padome, Starptautiskā civilās aviācijas organizācija, the Airports Magazine un lidostu iestādes.[2] Skat. Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi; Padomes Direktīvu 94/56/EK, ar ko nosaka pamatprincipus, kas reglamentē civilās aviācijas katastrofu un negadījumu izmeklēšanu; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK par ziņojumu sniegšanu par notikumiem civilajā aviācijā.[3] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, 7. pants.[4] OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp.[5] Padomes Regula (EK) Nr. 323/1999, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2299/89 par datorizētu vietu rezervēšanas sistēmu (DRS) rīcības kodeksu.[6] Nozares brīvprātīga apņemšanās, kas parakstīta 2002. gada 14. februārī. Tīmekļa vietne: http://europa.eu.int/comm/transport/air/rights/commitments_en.htm.[7] OV C , , .lpp.[8] OV C , , .lpp.[9] OV C , , .lpp.[10] OV C , , .lpp.[11] OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.[12] OV L 220., 29.7.1989., 1. lpp.[13] OV L 40., 13.2.1999., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0054

2010/0036 (COD)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu  /* COM/2010/0054 galīgā redakcija - COD 2010/0036 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 22.2.2010COM(2010)54 galīgā redakcija2010/0036 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesuPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Eiropas Savienība ar Regulu (EK) Nr. 2007/2000[1] piešķīra neierobežotu un no muitas nodokļiem atbrīvotu ārkārtas pieeju ES tirgum gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un teritorijās, kuras piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā. Šo pasākumu galvenais mērķis ir atjaunot Rietumbalkānu valstu tautsaimniecību, izveidojot priviliģētu pieeju ES tirgum. Savukārt saimnieciskā attīstība veicinās politisko stabilitāti visā reģionā.2.  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 vairākkārt tika būtiski grozīta, tāpēc tās kodificētā versija ir Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009[2].3.  Šīs tirdzniecības preferences piešķīra uz laikposmu, kas beidzas 2010. gada 31. decembrī, un tās patlaban attiecībā uz visiem Regulā (EK) Nr. 1215/2009 paredzētajiem produktiem izmanto Bosnija un Hercegovina, Serbija un Kosova[3]. Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Horvātijas Republikā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā vai Melnkalnē, turpina piemērot Regulas (EK) Nr. 1215/2009 noteikumus, kad tajā attiecīgi norādīts, vai visus Regulā (EK) Nr. 1215/2009 paredzētos pasākumus, kas ir labvēlīgāki nekā tirdzniecības koncesijas, kas noteiktas divpusējos nolīgumos starp Eiropas Savienību un šīm valstīm.4.  Eiropas Savienība 2008. gada 16. jūnijā parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Bosniju un Hercegovinu. Kamēr tiek pabeigtas ratifikācijas procedūras, 2008. gada 1. jūlijā stājās spēkā Pagaidu nolīgums par tirdzniecību vai ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu.5.  Eiropas Savienība 2008. gada 29. aprīlī parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Serbiju. Līdz brīdim, kad nolīgums stāsies spēkā, no 2009. gada 8. decembra tiek īstenots Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Savienību un Serbiju, kas stājās spēkā 2010. gada 1. februārī.6.  Tā kā ar Pagaidu nolīgumiem / Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem (SAN) Bosnijai un Hercegovinai un Serbijai tiek piešķirtas tirdzniecības koncesijas tiem pašiem produktiem, kas norādīti autonomajās tirdzniecības preferencēs, šīs koncesijas jāsvītro no Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009. Tās attiecas uz preferenciālajām tarifu kvotām intensīvi barotu jaunlopu gaļai, cukuram un cukura produktiem, dažiem vīniem un dažiem zivsaimniecības produktiem.7.  Eiropas Komisija 2009. gada 14. oktobrī pieņēma paziņojumu “Kosova — Eiropas perspektīvas īstenošana”, kurā ieteica pagarināt autonomo tirdzniecības pasākumu piemērošanas termiņu.8.  Vispārējo lietu padome 2009. gada 8. decembra secinājumos paziņoja, ka ES attiecībās ar Kosovu piešķir lielu nozīmi pasākumiem tirdzniecības jomā, neskarot dalībvalstu nostāju par šīs valsts statusu.9.  Eiropas Parlaments 2009. gada 26. novembra rezolūcijā “2009. gada paplašināšanās stratēģija attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju” aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai mazinātu ekonomikas krīzes ietekmi uz Rietumbalkānu valstīm.10.  Tirdzniecības preferenču pārtraukšana atņemtu to saņēmējvalstīm objektīvas ekonomiskās priekšrocības, ko tās izmanto tirdzniecībā ar ES. Tas ļoti negatīvi ietekmētu Rietumbalkānu valstu tautsaimniecības rādītājus kopumā, kas negatīvi atsauktos uz šo valstu reformu un pārejas procesiem. Turklāt būtu nopietni apdraudēta to ekonomikas atveseļošanās.11.  Ar šo priekšlikumu veikti grozījumi Regulā (EK) Nr. 1215/2009, lai pagarinātu tās darbības termiņu līdz 2015. gada 31. decembrim, un daži pielāgojumi, kas būs nepieciešami, stājoties spēkā divpusējiem nolīgumiem ar Bosniju un Hercegovinu un ar Serbiju. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1215/2009 2. un 10. pantā ir iekļautas dažas tikai Padomei piešķirtas pilnvaras, kas nebija paredzētas Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Komisija sagatavos priekšlikumu, ar kuru kopējā tirdzniecības politikā visas šādas procedūras būs pārskatītas, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantā noteikto īstenošanas aktu sistēmu un regulu par noteikumiem un vispārējiem principiem attiecībā uz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanu, kas pieņemta, pamatojoties uz 291. panta 3. punktu. Attiecīgajā priekšlikumā būs aplūkoti arī Regulas (EK) Nr. 1215/2009 2. un 10. pantā minētie aspekti. Komisija nāks klajā ar šo priekšlikumu, tiklīdz tā būs pieņēmusi priekšlikumu par noteikumiem un vispārējiem principiem attiecībā uz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanu.12.  Regula nerada izmaksas EK budžetā. Salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli tās piemērošana arī neradītu muitas ieņēmumu zaudējumus.13.  Ievērojot iepriekš minēto, šā priekšlikuma mērķis ir pagarināt Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņu līdz 2015. gada 31. decembrim. Ar šo priekšlikumu groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, lai ņemtu vērā pārmaiņas attiecībā uz produktu aptvērumu.14.  Lai nodrošinātu nepārtrauktu tirdzniecību, šī regula jāpieņem un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pirms 2010. gada 31. decembra. Ja tas nav iespējams, regulā pilnībā jāiekļauj 8. apsvērums un 3. panta otrā daļa, kas priekšlikumā atrodami iekavās, lai ārkārtas gadījumā nodrošinātu tās retroaktīvu piemērošanu.2010/0036 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,pēc tam, kad šis priekšlikums ir nosūtīts dalībvalstu parlamentiem,saskaņā ar parasto leģislatīvo procedūru,tā kā:(1) Ar Padomes 2000. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 2007/2000[4] tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gandrīz visiem produktiem ar izcelsmi valstīs un muitas teritorijās, kas gūst labumu no stabilizācijas un asociācijas procesa, tika ieviesti ārkārtas pasākumi, ar kuriem paredz neierobežotu un no muitas nodokļiem brīvu pieeju Savienības tirgum. Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 vairākkārt tika būtiski grozīta, tāpēc tās kodificētā versija ir Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1215/2009[5].(2) Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 16. jūnijā Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses. Pagaidu nolīgums stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā[6].(3) Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, tika parakstīts 2008. gada 29. aprīlī Luksemburgā. Kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, tika parakstīts un noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses. Pagaidu nolīgums stājās spēkā 2010. gada 1. februārī[7].(4) Ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumiem un pagaidu nolīgumiem ir izveidots uz nolīgumiem balstīts tirdzniecības režīms starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu un starp Eiropas Savienību un Serbiju. Tāpēc jāgroza Regula (EK) Nr. 1215/2009, svītrojot Bosniju un Hercegovinu un Serbiju no tarifu koncesiju saņēmējvalstu saraksta, kas atbilstoši uz nolīgumiem balstītam režīmam piešķirtas par tiem pašiem produktiem, un jāpielāgo vispārējie tarifu kvotu apjomi konkrētiem produktiem, par kuriem atbilstoši uz nolīgumiem balstītiem režīmiem ir noteiktas tarifu kvotas. Tomēr uz Bosniju un Hercegovinu un Serbiju joprojām jāattiecina Regula (EK) Nr. 1215/2009, ciktāl tajā paredzētas koncesijas, kas ir labvēlīgākas par pašreizējām koncesijām, kas noteiktas, ievērojot uz nolīgumiem balstītu režīmu. Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš beidzas 2010. gada 31. decembrī. Padomes Regula (EK) Nr. 1215/2009 joprojām ir galvenais instruments, kas regulē tirdzniecības attiecības ar Kosovu[8]. Turpmāka pieeja Eiropas Savienības tirgum ir izšķiroša, lai notiktu Kosovas un visa reģiona ekonomikas atveseļošanās. Vienlaikus tas neradīs negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienību.(5) Šo apsvērumu dēļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš jāpagarina līdz 2015. gada 31. decembrim.(6) Lai nodrošinātu Savienības starptautisko saistību ievērošanu, šajā regulā paredzētās preferences jāpiemēro tad, ja pašreizējais Eiropas Savienībai piešķirtā atbrīvojuma no PTO saistībām termiņš saglabājas vai tiek pagarināts.(7) Lai aizsargātu uzņēmēju ekonomiskās intereses, jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz precēm, kuras šīs regulas spēkā stāšanās dienā atrodas tranzītā vai pagaidu glabāšanā muitas noliktavās.(8) [Lai nodrošinātu nepārtrauktu tirdzniecību, šī regula jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra, ja 2010. gada 31. decembrī beidzas Padomes Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņš,]IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1215/2009 groza šādi.1) Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:“1. pantsPreferenču piemērošana1. Ievērojot īpašos regulas 3. pantā paredzētos noteikumus, produktus, kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, izņemot produktus, kas atbilst Kombinētās nomenklatūras 0102., 0201., 0202., 0301., 0302., 0303., 0304., 0305., 1604., 1701., 1702. un 2204. pozīcijai, drīkst importēt Savienībā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un ar atbrīvojumu no muitas nodokļiem un maksājumiem ar līdzvērtīgu ietekmi.2. Attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Melnkalnē vai Serbijā, turpina piemērot šīs regulas noteikumus, kad tajā attiecīgi norādīts. Tiem arī piemēro visas šajā regulā paredzētās koncesijas, kuras ir labvēlīgākas nekā koncesijas, kas paredzētas starp Eiropas Savienību un šīm valstīm noslēgtajos divpusējos nolīgumos.”2) Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:“a) jāatbilst “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” definīcijai, kas izklāstīta Regulas (EEK) Nr. 2454/93 I daļas, IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā,”.3) Regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:“2. Muitas nodokļi, ko piemēro, importējot Savienībā intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktus, kuri definēti II pielikumā un kuru izcelsme ir Kosovas muitas teritorijā, ir 20 % no ad valorem nodokļa un 20 % no īpašā nodokļa, kas noteikts Kopējā muitas tarifā, nepārsniedzot ikgadējo tarifu kvotu 475 tonnu apmērā, kas izteiktas liemeņa svarā.Importēšanas lūgumiem, kas atbilst šai kvotai, pievieno autentiskuma sertifikātu, ko izsniegušas eksportētājteritorijas kompetentās iestādes un kas apliecina, ka preču izcelsme ir attiecīgajā teritorijā un ka tās atbilst šīs regulas II pielikuma definīcijai. Šo sertifikātu sagatavo Komisija saskaņā ar procedūru, kas minēta 195. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula)[9].”.4) Regulas 3. panta 3. punktu svītro.5) Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:“4. pantsTarifu kvotu īstenošana intensīvi barotu jaunlopu gaļai“Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu tarifu kvotas intensīvi barotu jaunlopu gaļas produktiem, saskaņā ar procedūru, kas minēta 195. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula).”6) Regulas 12. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:“To piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim. Šajā regulā paredzētās preferences pilnībā vai daļēji pārtrauc piemērot, ja tās nav atļautas ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas piešķirto atbrīvojumu. Šāda pārtraukšana ir spēkā no dienas, kad minētais atbrīvojums vairs nav spēkā. Pietiekami savlaicīgi pirms minētās dienas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, informējot uzņēmējus un kompetentās iestādes. Paziņojumā konkrēti norāda, kuras šajā regulā paredzētās preferences vairs nav spēkā, un dienu, no kuras preferences vairs nav spēkā.”7) Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.2. pantsUz precēm, kuras 2011. gada 1. janvārī atrodas tranzītā vai Savienībā pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās un attiecībā uz kurām pirms minētās dienas saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[10] IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu ir attiecīgi izsniegts pierādījums par izcelsmi Bosnijā un Hercegovinā vai Serbijā, arī turpmāk līdz 2011. gada 1. maijam attiecas Regula (EK) Nr. 1215/2009.3. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .[To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.]Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMSI PIELIKUMS4. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS TARIFU KVOTASNeskarot noteikumus, kas attiecas uz Kombinētās nomenklatūras interpretāciju, jāuzskata, ka produktu apraksts ir tikai orientējošs, un preferenču režīmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču režīmu nosaka, piemērojot gan KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.Kārtas nr. | KN kods | Apraksts | Gada kvotas apjoms[11] | Saņēmēji | Nodokļa likme |09.1571 | 0301 91 10 | Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache and Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 15 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |0301 91 90 |0302 11 10 |0302 11 20 |0302 11 80 |0303 21 10 |0303 21 20 |0303 21 80 |0304 19 15 |0304 19 17 |ex 0304 19 18 |ex 0304 19 91 |0304 29 15 |0304 29 17 |ex 0304 29 18 |ex 0304 99 21 |ex 0305 10 00 |ex 0305 30 90 |0305 49 45 |ex 0305 59 80 |ex 0305 69 80 |09.1573 | 0301 93 00 | Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 20 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |0302 69 11 |0303 79 11 |ex 0304 19 18 |ex 0304 19 91 |ex 0304 29 18 ex 0304 99 21 ex 0305 10 00 ex 0505 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 |09.1575 | ex 0301 99 80 | Jūras karūsas (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 45 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |0302 69 61 |0303 79 71 |ex 0304 19 39 |ex 0304 19 99 |ex 0304 29 99 |ex 0304 99 99 |ex 0305 10 00 |ex 0305 30 90 |ex 0305 49 80 |ex 0305 59 80 |ex 0305 69 80 |09.1577 | ex 0301 99 80 | Jūras asari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja un citāds zivju mīkstums; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 30 tonnas | Kosovas muitas teritorija | 0 % |0302 69 94 |ex 0303 77 00 |ex 0304 19 39 |ex 0304 19 99 |ex 0304 29 99 |ex 0304 99 99 |ex 0305 10 00 |ex 0305 30 90 |ex 0305 49 80 |ex 0305 59 80 |ex 0305 69 80 |09.1515 | ex 2204 21 93 | Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 tilp. % un kas nav dzirkstošais vīns | 50 000 hl2 | Albānija5, Bosnija un Hercegovina7, Horvātija3, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika4, Melnkalne6, Serbija8 vai Kosovas muitas teritorija | Atbrīvojums |ex 2204 21 94 |ex 2204 21 95 |ex 2204 21 96 |ex 2204 21 97 |ex 2204 21 98 |ex 2204 29 93 |ex 2204 29 94 ex 2204 29 95 ex 2204 29 96 ex 2204 29 97 ex 2204 29 98 |1 Importam ar izcelsmi saņēmējvalstīs ir pieejams viens kopapjoms par katru tarifu kvotu.2 Šīs vispārējās tarifu kvotas apjomu samazina, ja ir palielinājies atsevišķo tarifu kvotu apjoms, ko piemēro atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1588 dažiem Horvātijas izcelsmes vīniem.3 Lai par Horvātijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Horvātiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1588 un 09.1589.4 Lai par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1558 un 09.1559.5 Lai par Albānijas Republikas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Albāniju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1512 un 09.1513.6 Lai par Melnkalnes izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltai atsevišķajai tarifu kvotai, kas paredzēta ar Melnkalni noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šī atsevišķā kvota ir atvērta atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1514.7 Lai par Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Bosniju un Hercegovinu noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1528 un 09.1529.8 Lai par Serbijas izcelsmes vīnu varētu saņemt vispārējo tarifu kvotu, iepriekš jābūt izsmeltām abām atsevišķajām tarifu kvotām, kas paredzētas ar Serbiju noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šīs atsevišķās tarifu kvotas ir atvērtas atbilstīgi kārtas numuram Nr. 09.1526 un 09.1527.FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSEiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu.2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 120Summa, kas attiecīgajā gadā (2010.g.) iekļauta budžetā: EUR 14 079 700 0003. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmesX Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda:(miljonos EUR, 1 zīme aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[12] | 12 mēnešu periods no 1.1.2011. | [Gads n] |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | 0.3 |Pēc darbības |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |…. pants |…. pants |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKrāpšanas gadījumā vai tad, ja, pārbaudot pierādījumu izcelsmi, netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, vai netiek ievēroti preferenču režīma izmantošanas nosacījumi, Komisija var veikt pasākumus, lai pilnībā vai daļēji apturētu Padomes Regulā (EK) Nr. 1215/2009 paredzētā režīma darbību.5. CITAS PIEZĪMESPriekšlikuma finansiālās ietekmes aprēķins ir sagatavots, pamatojoties uz tirdzniecības jomā HS2 līmenī svērtajiem lielākā labvēlības režīma (LLR) tarifiem. Aprēķins tika sagatavots, izmantojot 2008. gada rādītājus.Ietekme uz pašu resursiem ir izteikta kā neto summa, proti, summa, kas aprēķināta, no bruto summas atskaitot iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.Aprēķins attiecībā uz preferenču režīmu augļiem un dārzeņiem tika veikts, pamatojoties uz pilnīgu tarifa atcelšanu. Tomēr faktiskais zaudējums ir daļa no norādītajām summām, jo preferenču režīms attiecas tikai uz konkrētu kopējās LLR vērtības elementu.2. tabula. ES lielākā importa daļa no Kosovas pēc importa režīma, kas 2008. gadā lēsta kā ES tarifu ieņēmumu zaudējumi (miljonos euro un %)HS2 | ES imports* | Imports, uz kuru attiecas preferenču režīms | LLR-0 imports | LLR tarifs** | “Tarifu ieņēmumu zaudējumi” |miljoni euro | miljoni euro | miljoni euro | % | miljoni euro |Starpsumma | 64,2 | 8,7 | 54,8 | nepiemēro | 0,4 |Cits HS2 līmeņa imports | 13,9 | 0,4 | 13,3 | nepiemēro | nepiemēro |Visi produkti | 78,1 | 9,2 | 68,1 | nepiemēro | nepiemēro |Avots: COMEXT un TRAINS . Piezīme: * atskaitīts imports, kas veikts saskaņā ar “nezināmu” režīmu, ** svērts tirdzniecības jomā.[1] OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.[2] OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp.[3] Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244/99 noteiktajam.[4] OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.[5] OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp.[6] OV L 233 30.8.2008., 6. lpp.[7] OV L 28, 30.1.2010., 2. lpp.[8] Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1244/99 noteiktajam.[9] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[10] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.[11] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.