               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.4.2020
            COM(2020) 154 final
            2020/0061(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejas (CTE) 13. sesijā saistībā ar grozījumu pieņemšanu UTP par ritošā sastāva troksni, UTP par kravas vagoniem, UTP par ritekļa marķējumu un saistībā ar noteikumu, ar kuriem reglamentē par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikāciju un auditēšanu, un ritekļu reģistru specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejas (CTE) 13. sesija notiks 2020. gada 16.–17. jūnijā Bernē. Sanāksmes darba kārtība ietver:

               –priekšlikumu par grozījumiem UTP par ritošā sastāva troksni;

               –priekšlikumu par grozījumiem UTP par kravas vagoniem;

               –priekšlikumu par grozījumiem UTP par ritekļa marķējumu;

               –priekšlikumu, ar kuru pilnībā pārskata par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas un auditēšanas noteikumus; un

               –priekšlikumu, ar kuru pilnībā pārskata ar ritekļu reģistriem saistītās specifikācijas.

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz iepriekšminētajiem lēmumiem, kuri jāpieņem CTE, ir jānosaka ar Padomes lēmumu, pamatojoties uz LESD 218. panta 9. punktu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF)

               1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu, ir starptautisks nolīgums, kura līgumslēdzējas puses ir Savienība un 25 dalībvalstis (tikai Kipra un Malta nav).

               Eiropas Savienība pievienojās COTIF 2011. gada 16. jūnijā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES
                  1
               . Minētā lēmuma III pielikumā ir noteikti Padomes, dalībvalstu un Komisijas iekšējie noteikumi procedūrās ar OTIF. Saskaņā ar minētā III pielikuma 3.1. punktu, ja darba kārtības punkts attiecas uz ekskluzīviem Savienības kompetences jautājumiem, Komisija balso Savienības vārdā.

               Saskaņā ar COTIF 2. panta 1. punktu OTIF mērķis ir visos aspektos veicināt, uzlabot un atvieglot starptautisko dzelzceļa satiksmi, jo īpaši, izveidojot vienotu likumu sistēmu dažādās tiesību jomās, kas attiecas uz starptautisko dzelzceļa satiksmi. COTIF arī reglamentē organizācijas vadību, tās mērķus, pilnvaras, attiecības ar līgumslēdzējām pusēm, kā arī darbību kopumā.

               Tāpēc COTIF aptver dzelzceļa nozares tiesību aktus vairākos atšķirīgos juridiskajos un tehniskajos dzelzceļa jomas jautājumos, kas sadalīti divās daļās, proti, pati konvencija, kas reglamentē OTIF vadību, un tās astoņi papildinājumi (tostarp jauns H papildinājums, ko plānots pieņemt gaidāmajā OTIF Ģenerālās asamblejas 13. sesijā), ar ko nosaka vienotas dzelzceļa tiesības.

               –A papildinājums — Pasažieru starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums (CIV),

               –B papildinājums — Kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums (CIM),

               –C papildinājums — Bīstamo kravu starptautiskie dzelzceļa pārvadājumi (RID),

               –D papildinājums — Līgumi par ritekļu izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē (CUV),

               –E papildinājums — Līgums par infrastruktūras izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē (CUI),

               –F papildinājums — Vienoti noteikumi tādu tehnisko standartu apstiprināšanai un vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanai, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētajiem dzelzceļa materiāliem (APTU UR),

               –G papildinājums — Vienoti noteikumi attiecībā uz starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu (ATMF UR),

               –H papildinājums — Vienoti noteikumi par vilcienu drošu ekspluatāciju starptautiskajā satiksmē (EST UR).

               Uz COTIF F un G papildinājumu ir balstīti 12 vienotie tehniskie priekšraksti (UTP), kas attiecas uz tehnisko savstarpējo izmantojamību. COTIF ietvaros UTP ir tāds pats nolūks kā ES savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS) saistībā ar atzīšanu dalībai starptautiskā satiksmē.

               F un G papildinājumu piemēro 42 no 47 valstīm, kas ir COTIF līgumslēdzējas puses, ieskaitot jau minētās 25 ES dalībvalstis.

               2.2.OTIF Tehnisko ekspertu komiteja

               CTE ir izveidota ar COTIF 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu. To veido OTIF dalībvalstis, kas piemēro COTIF F un G papildinājumu (APTU, ATMF).

               CTE ir kompetence savstarpējas izmantojamības un tehniskās harmonizācijas jautājumos dzelzceļa jomā un tehniskās apstiprināšanas procedūrās. Tā izstrādā APTU un ATMF papildinājumus un to vienotos noteikumus, ko piemēro dzelzceļa materiāliem, kuri paredzēti izmantošanai starptautiskajā satiksmē, un kas jo īpaši attiecas uz:

               ·tehnisko priekšrakstu pieņemšanu attiecībā uz ritekļiem un infrastruktūru, kā arī standartu apstiprināšanu,

               ·procedūrām ritekļu atbilstības novērtēšanai,

               ·noteikumiem par ritekļu tehnisko apkopi,

               ·atbildību par vilcienu sastāvu veidošanu un ritekļu drošu izmantošanu,

               ·noteikumiem par riska noteikšanu un novērtēšanu,

               ·reģistru specifikācijām.

               CTE pašlaik darbojas pastāvīgā darba grupa (WG TECH), kas ir atbildīga par komitejas lēmumu sagatavošanu.

               Saskaņā ar COTIF 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstoši F papildinājuma (APTU) 6. pantam CTE ir kompetenta pieņemt vai grozīt UTP. Saskaņā ar G papildinājuma (ATMF) 13. panta 1., 4. un 5. punktu CTE ir kompetenta pieņemt lēmumus par valsts ritekļu reģistru (VRR) izveidi vai pārveidošanu, apvienošanu vai to izslēgšanu. Visbeidzot, saskaņā ar ATMF 15. panta 2. punktu CTE ir kompetenta pieņemt un grozīt par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikācijas un auditēšanas noteikumus.

               2.3.Aktu pieņemšana CTE

               Saskaņā ar APTU 6. pantu CTE lemj, vai pieņemt UTP vai noteikumu, kas to groza, saskaņā ar konvencijas 16. pantā, 20. pantā un 33. panta 6. punktā paredzēto procedūru. Parastais UTP pieņemšanas process var ilgt aptuveni pusotru gadu.

               2.4.Akti, kurus CTE paredzēts pieņemt 2020. gada 16.–17. jūnija sesijā

               2.4.1.UTP grozījumi attiecībā uz ritošā sastāva troksni, kravas vagoniem un ritekļa marķējumu

               OTIF vienotie tehniskie priekšraksti (UTP) ir no COTIF principiem, mērķiem un procedūrām izrietošs tehnisko specifikāciju kopums dzelzceļa materiālu konstrukcijai un ekspluatācijai, kura galvenais mērķis ir panākt maksimālu savstarpēju izmantojamību. Tādējādi OTIF UTP ir tāds pats nolūks kā ES savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS).

               Lai nodrošinātu līdzvērtību starp ritekļiem, kas saņēmuši atļauju saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem, un ritekļiem, kuriem atļauts piedalīties starptautiskajā satiksmē saskaņā ar ATMF 3.a pantu, Eiropas Savienības SITS un COTIF UTP ir jāturpina saskaņot.

               Grozījumi, kurus ierosināts pieņemt CTE, nodrošinās turpmāku ATMF noteikto līdzvērtību starp Eiropas Savienības un COTIF noteikumiem.

               ·UTP par ritošā sastāva troksni

               UTP par ritošā sastāva troksni nosaka pamatprasības un papildprasības attiecībā uz ritošā sastāva trokšņa emisiju. Tās šobrīd ir ekvivalentas SITS par troksni, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 1304/2014
                  2
               . Ierosināto UTP grozījumu mērķis ir dot līgumslēdzējām pusēm iespēju ierobežot tādu vecu vagonu izmantošanu, kuri neatbilst mūsdienu prasībām par garāmbraukšanas troksni uz noteiktām dzelzceļa līnijām, uz kurām ir problēmas ar troksni.

               Komisija 2019. gada 16. maijā pieņēma grozījumus
                  3
                Komisijas Regulā (ES) Nr. 1304/2014, paplašinot SITS par troksni darbības jomu un attiecībā uz infrastruktūru ieviešot “klusākas līnijas pieeju”; tie visā ES tiks piemēroti no 2024. gada. UTP par troksni, kas būs spēkā nākotnē, nav iekļauta klusākas līnijas definīcija, un tās identifikācija ir ārpus ES esošo līgumslēdzēju valstu ziņā. Tomēr šī atkāpe no ES SITS netiek uzskatīta par nelabvēlīgu ES, ja klusāku līniju īstenošanas sākuma datums ir saskaņots ar ES, jo tā neietekmē satiksmi no ES un uz to.

               Tā CTE lēmuma nolūks, ar ko groza UTP par ritošā sastāva troksni, ir saglabāt to ekvivalenci, kā noteikts ATMF, ar SITS par troksni, kas iekļautas Komisijas Regulā (ES) Nr. 1304/2014, kura grozīta 2019. gadā.

               Secinājums: Eiropas Savienība var balsojumā atbalstīt OTIF ierosinātos grozījumus saistībā ar UTP par ritošā sastāva troksni.

               ·UTP par kravas vagoniem

               UTP par kravas vagoniem nosaka prasības ritekļiem, ar kuriem paredzēts pārvadāt kravas automobiļus. Tās šobrīd ir ekvivalentas SITS par vagoniem, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 321/2013
                  4
               .

               Komisija 2019. gada 16. maijā pieņēma grozījumu
                  5
                Komisijas Regulā (ES) Nr. 321/2013.

               Ar CTE lēmumu grozīt UTP par kravas vagoniem paredzēts saglabāt ekvivalenci Komisijas Regulai (ES) Nr. 321/2013, kas nesen grozīta.

               Secinājums: Eiropas Savienība var balsojumā atbalstīt OTIF ierosinātos grozījumus  UTP par kravas vagoniem.

               ·UTP par ritekļa marķējumu

               UTP par marķējumu nosaka prasības attiecībā uz vagonu marķēšanu. Šiem UTP nav ekvivalentas vienas Eiropas Savienības SITS.

               Šo UTP 1.–6. sadaļa šobrīd ir ekvivalenta OPE SITS P papildinājumam (I pielikums Lēmumā 2007/756/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2012/757/ES
                  6
               ), 7.–18. sadaļa ir ekvivalenta ES VRR specifikācijas 6. papildinājumam (Komisijas Lēmums 2007/756/EK
                  7
               ).

               Komisija 2019. gada 16. maijā ir pieņēmusi jaunas OPE SITS, Komisijas Regulu (ES) Nr. 2019/773
                  8
                un 2018. gada 25. oktobrī — jaunu Eiropas ritekļu reģistru, Komisijas Lēmumu (ES) 2018/1614
                  9
               .

               Lēmums grozīt UTP par narķējumu paredzēts, lai saglabātu to ekvivalenci:

               –Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/773 (OPE SITS) H papildinājuma 1.–6. sadaļai, ņemot vērā jaunākos grozījumus;

               –Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1614 (EVR) 6. papildinājuma 7.–18. sadaļai.

               Secinājums: Eiropas Savienība var balsojumā atbalstīt OTIF ierosinātos grozījumus  UTP par ritekļu marķējumu.

               2.4.2.Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) specifikāciju pilnīga pārskatīšana

               Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmā ir noteiktas prasības un vērtēšanas kritēriji, ko piemēro TAAS sertifikācijai attiecībā uz kravas vagoniem. Tā šobrīd ir ekvivalenta Komisijas Regulai (ES) Nr. 445/2011
                  10
               .

               Komisija 2019. gada 16. maijā ir pieņēmusi jaunu Komisijas Regulu (ES) 2019/779
                  11
               , ar kuru atceļ un aizstāj Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 un ar kuru TAAS sertifikāciju no 2020. gada 16. jūnija attiecinās uz visa veida ritekļiem.

               Ar CTE lēmumu groza ATMF A pielikumu “Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas un auditēšanas noteikumi”, lai saglabātu ATMF 3.a panta 5. punktā noteikto ekvivalenci Komisijas 2019. gada 16. maija Regulai (ES) 2019/779.

               Lai arī turpmāk nodrošinātu ATMF 3.a panta 5. punktā noteikto ekvivalenci starp Eiropas Savienības noteikumiem un COTIF noteikumiem, COTIF noteikumi būtu jāgroza. Jāatzīmē, ka ekvivalence ir garantēta tikai kravas vagoniem.

               Salīdzinājumā ar spēkā esošajiem COTIF noteikumiem CTE ierosinātais teksts būtiski neizmaina TAAS pienākumus vai prasības, kas tām jāizpilda sertifikācijas ietvaros. Jaunā teksta galvenais mērķis ir paplašināt sertifikācijas tvērumu attiecībā uz visu veidu ritekļiem, jo iepriekš to varēja izmantot tikai TAAS sertificēšanai attiecībā uz kravas vagoniem.

               Rezumējot:

               –TAAS sertifikācija paliek obligāta visām TAAS attiecībā uz kravas vagoniem un

               –TAAS sertifikācijas tvērums tiek paplašināts, lai tajā ietvertu TAAS sertifikāciju attiecībā uz cita veida ritekļiem. Tādējādi TAAS sertifikācija parasti būtu obligāta ar šādiem izņēmumiem:

               –no obligātās TAAS sertifikācijas ir atbrīvoti dzelzceļa uzņēmumi, kas veic tādu ritekļu apkopi, kuri nav kravas vagoni un kurus ekspluatē tikai uzņēmums pats. Šādos gadījumos attiecīgās valsts kompetentai iestādei ir jāpārliecinās, ka tiek ievēroti priekšlikuma II pielikuma vispārīgās prasības un kritēriji.

               Tāpēc un neatkarīgi no tā, vai konkrētajai TAAS sertifikācija ir obligāta, katrai TAAS, ieskaitot tās, kuras nav sertificējusi neatkarīga sertifikācijas struktūra, ir jāatbilst priekšlikuma II pielikumā noteiktajām vispārīgajām prasībām un kritērijiem, ar kuriem nodrošina minimālu tehniskās apkopes līmeni.

               Secinājums: Eiropas Savienība drīkst balsojumā atbalstīt OTIF ierosināto par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu, ja COTIF tekstā tiek iekļauti šā dokumenta pielikumā noteiktie grozījumi.

               2.4.3.Valsts ritekļu reģistra specifikāciju pilnīga pārskatīšana

               Esošās VRR specifikācijas, kas piemērojamas saskaņā ar OTIF noteikumiem, ir ekvivalentas Komisijas Lēmumā 2007/756/EK noteiktajām specifikācijām.

               Saistībā ar ceturto dzelzceļa tiesību aktu kopumu Komisija pieņēma Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1614, kas nosaka atjauninātas ES valsts ritekļu reģistru specifikācijas un specifikācijas Eiropas ritekļu reģistram (EVR), kurš no 2021. gada aizstās ES valsts ritekļu reģistrus, un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/756/EK.

               Līdz ar Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1614 pieņemšanu ir vajadzīgs CTE lēmums, ar ko groza VRR specifikācijas.

               Līdz 2021. gadam ES dalībvalstis apvienos spēkus un pārvaldīs ritekļu atļaujas un informāciju, izmantojot vienotu reģistru, kas būs topošais EVR, ar kuru tiks aizstāti iepriekšējie ES dalībvlastu 25 ritekļu reģistri. OTIF kontekstā EVR tādējādi kļūtu par ES reģiona VRR. EVR var padarīt pieejamu ritekļiem no citām valstīm, jo īpaši tām valstīm, kas atbilst ES kaimiņattiecību politikai un ir apņēmušās īstenot ES tiesību aktus, slēdzot ar ES divpusējus nolīgumus (piem., Norvēģija, Šveice, Rietumbalkānu valstis u. c.). Citi OTIF locekļi var pieprasīt ritekļu reģistrāciju EVR, ja tie tiek iekļauti starptautiskā satiksmē.

               Secinājums: Eiropas Savienība drīkst balsojumā atbalstīt OTIF ierosināto valsts ritekļu reģistra (VRR) specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu, ja OTIF tekstā tiek iekļauti šā dokumenta pielikumā noteiktie grozījumi.

               2.5.Savienības kompetence un balsstiesības

               Saskaņā ar 6. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos COTIF, kas apstiprināts ar Padomes 2011. gada 16. jūnija lēmumu:

               “1. Pieņemot lēmumus jautājumos, kuros Savienībai ir ekskluzīva kompetence, Savienība īsteno tās dalībvalstu balsošanas tiesības saskaņā ar konvenciju.

               2. Pieņemot lēmumus jautājumos, kuros Savienībai un tās dalībvalstīm ir dalīta kompetence, balso vai nu Savienība, vai tās dalībvalstis.

               3. Savienības balsu skaits ir līdzvērtīgs to Savienības dalībvalstu balsu skaitam, kuras vienlaikus ir konvencijas dalībnieces, ievērojot konvencijas 26. panta 7. punktu. Ja balso Savienība, tās dalībvalstis nebalso.”

               Saskaņā ar Savienības tiesībām Savienībai ir piešķirta ekskluzīva kompetence ar dzelzceļa transportu saistītos jautājumos, ja COTIF vai saskaņā ar šo konvenciju pieņemti tiesību akti var ietekmēt šos spēkā esošos Savienības noteikumus vai mainīt to darbības jomu.

               Šādu grozījumu pieņemšana nepārprotami ietekmēs Savienības noteikumus, jo pasākuma mērķis ir saskaņot UTP par troksni, UTP par vagoniem, UTP par marķējumu, TAAS noteikumus un VRR specifikācijas ar attiecīgi Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/776, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/774, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/773, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/779 un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1614, kas nesen grozīta.

               Tā kā Savienībai ir ekskluzīva kompetence jautājumos, uz kuriem attiecas pieci iepriekšminētie CTE lēmumi, Savienība, kuru pārstāv Komisija, īsteno balsstiesības attiecībā uz piecu minēto lēmumu pieņemšanu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Visu iepriekšminēto iemeslu dēļ Savienībai būtu jābalso par labu ierosinātajiem grozījumiem.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  12
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  13
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akti, kurus CTE ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētajiem aktiem ir juridiskas sekas, jo tie groza OTIF tiesisko regulējumu, COTIF UTP saskaņojot ar ES SITS, TAAS noteikumus un valsts ritekļu reģistra specifikācijas ar attiecīgajām ES īstenošanas regulām, un tie Savienībai ir saistoši.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no mērķa un satura, kāds ir paredzētajam aktam, par kuru Savienības vārdā jāpieņem nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz dzelzceļa pārvadājumiem.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 91. pants sasaistē ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0061 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejas (CTE) 13. sesijā saistībā ar grozījumu pieņemšanu UTP par ritošā sastāva troksni, UTP par kravas vagoniem, UTP par ritekļa marķējumu un saistībā ar noteikumu, ar kuriem reglamentē par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikāciju un auditēšanu, un ritekļu reģistru specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (COTIF), saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES
                  14
               .

               (2)Visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu, ir COTIF dalībnieces.

               (3)Saskaņā ar COTIF 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu tika izveidota Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komiteja (CTE).

               (4)Saskaņā ar COTIF 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstoši F papildinājuma (APTU) 6. pantam CTE ir kompetenta cita starpā pieņemt vai grozīt Vienotos tehniskos priekšrakstus (UTP) attiecībā uz ritošā sastāva troksni (UTP par troksni), kravas vagoniem (UTP par vagoniem) un ritekļa marķējumu (UTP par marķējumu). Saskaņā ar G papildinājuma (ATMF) 13. panta 1., 4. un 5. punktu CTE ir kompetenta pieņemt lēmumus par valsts ritekļu reģistru (VRR) izveidi vai pārveidošanu, apvienošanu vai to izslēgšanu. Visbeidzot, saskaņā ar ATMF 15. panta 2. punktu CTE ir kompetenta pieņemt un grozīt par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikācijas un auditēšanas noteikumus.

               (5)CTE 13. sesijas dienaskārtībā (2020. gada 16. un 17. jūnijs) ir iekļāvusi priekšlikumus lēmumiem, ar kuriem groza UTP par ritošā sastāva troksni, UTP par kravas vagoniem, UTP par ritekļa marķējumu un lēmumus, ar kuriem pilnībā pārskata par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikācijas un auditēšanas noteikumus un valsts ritekļu reģistru (VRR) specifikāciju.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem CTE, jo ierosinātie grozījumi Savienībai būs saistoši.

               (7)Minēto grozījumu mērķis ir saskaņot UTP par ritošā sastāva troksni, UTP par kravas vagoniem, UTP par ritekļa marķējumu un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikācijas un auditēšanas noteikumus ar attiecīgi Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/774
                  15
               , Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/776
                  16
               , Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/773
                  17
                un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/779
                  18
               ; valsts ritekļu reģistru specifikācijas ir atjauninātas, ņemot vērā Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1614
                  19
               .

               (8)Ierosinātie grozījumi un izmaiņas, kas veicina OTIF tiesību aktu saskaņošanu ar ekvivalentiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un stratēģiskajiem mērķiem, un tāpēc Savienībai tie būtu jāatbalsta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejas (CTE) 13. sesijā saistībā ar grozījumu pieņemšanu UTP par ritošā sastāva troksni, UTP par kravas vagoniem, UTP par ritekļa marķējumu un saistībā ar noteikumu, ar kuriem reglamentē par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikāciju un auditēšanu, un ritekļu reģistru specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu, ir šāda:

               (1)balsojumā atbalstīt CTE ierosinātos grozījumus UTP par kravas vagoniem, kas izklāstīti CTE darba dokumentā “TECH-20005-CTE13-6.2-e-UTP WAG Annex” un “TECH-20005-CTE13-6.2-e-UTP WAG Proposal”;

               (2)balsojumā atbalstīt CTE ierosinātos grozījumus UTP par ritekļu marķējumu, kas izklāstīti CTE darba dokumentā “TECH-20006-CTE13-6.3-e-UTP MARKING annex” un “TECH-20006-CTE13-6.3-e-UTP MARKING Proposal”;

               (3)balsojumā atbalstīt CTE ierosinātos grozījumus UTP par ritošā sastāva troksni, kas izklāstīti CTE darba dokumentā “TECH-20004-CTE13-6.1-e-UTP NOI Annex” un “TECH-20004-CTE13-6.1-e-UTP NOI Proposal”;

               (4)balsojumā atbalstīt par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras (TAAS) sertifikācijas un auditēšanas noteikumu pilnīgu pārskatīšanu, ja teksts CTE darba dokumentā “TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Annex” un “TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Proposal” tiek grozīts, kā noteikts šā lēmuma pielikumā;

               (5)balsojumā atbalstīt valsts ritekļu reģistru (VRR) specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu, ja teksts CTE darba dokumentā “TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register Annex” un “TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register Proposal” tiek grozīts, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Pēc Tehnisko ekspertu komitejas lēmumu pieņemšanas, tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

                     (2)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 1304/2014 (2014. gada 26. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.).

                     (3)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/774 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulā (ES) Nr. 1304/2014 izdara grozījumus par to, kā esošajiem kravas vagoniem piemēro savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 139I, 27.5.2019., 89. lpp.).

                     (4)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 321/2013 (2013. gada 13. marts) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/776 (2019. gada 16. maijs), ar ko groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014, (ES) Nr. 1303/2014 un (ES) 2016/919 un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/665/ES saskaņošanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 un Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2017/1474 noteikto īpašo mērķu īstenošanai (OV L 139 I, 27.5.2019., 108. lpp.).

                     (6)

                        Komisijas Lēmums 2012/757/ES (2012. gada 14. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.).

                     (7)

                        Komisijas Lēmums 2007/756/EK (2007. gada 9. novembris), ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (OV L 305, 23.11.2007., 30. lpp.).

                     (8)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/773 (2019. gada 16. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, un Lēmuma 2012/757/ES atcelšanu (OV L 139I, 27.5.2019., 5. lpp.).

                     (9)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1614 (2018. gada 25. oktobris), ar ko nosaka specifikācijas ritekļu reģistriem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 47. pantā, un ar ko groza un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/756/EK (OV L 268, 26.10.2018., 53. lpp.).

                     (10)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 445/2011 (2011. gada 10. maijs), ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 653/2007 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.).

                     (11)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/779 (2019. gada 16. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus par ritekļu apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmas noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 139I, 27.5.2019., 360. lpp.).

                     (12)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (13)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (14)

                        Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

                     (15)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/774 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulā (ES) Nr. 1304/2014 izdara grozījumus par to, kā esošajiem kravas vagoniem piemēro savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 139I, 27.5.2019., 89. lpp.).

                     (16)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/776 (2019. gada 16. maijs), ar ko groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014, (ES) Nr. 1303/2014 un (ES) 2016/919 un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/665/ES saskaņošanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 un Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2017/1474 noteikto īpašo mērķu īstenošanai (OV L 139 I, 27.5.2019., 108. lpp.).

                     (17)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/773 (2019. gada 16. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, un Lēmuma 2012/757/ES atcelšanu (OV L 139I, 27.5.2019., 5. lpp.).

                     (18)

                        Komisijas 2019. gada 16. maija Īstenošanas regula (ES) 2019/779, ar ko paredz sīki izstrādātus par ritekļu apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmas noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 (C/2019/3582; OV L 139 I, 27.5.2019., 360. lpp.).

                     (19)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1614 (2018. gada 25. oktobris), ar ko nosaka specifikācijas ritekļu reģistriem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 47. pantā, un ar ko groza un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/756/EK (OV L 268, 26.10.2018., 53. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.4.2020
            COM(2020) 154 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejas (CTE) 13. sesijā saistībā ar grozījumu pieņemšanu UTP par ritošā sastāva troksni, UTP par kravas vagoniem, UTP par ritekļa marķējumu un saistībā ar noteikumu, ar kuriem reglamentē par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) sertifikāciju un auditēšanu, un ritekļu reģistru specifikāciju pilnīgu pārskatīšanu

               Par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas un auditēšanas noteikumu un ritekļu reģistru specifikāciju grozījumi, kas ES jāierosina pieņemšanai OTIF Tehnisko ekspertu komitejā

               1.CTE darba dokumenta “TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register Annex” tekstu, ar kuru pilnībā pārskata valsts ritekļu reģistru (VRR) specifikācijas, groza šādi:

               ·pievieno jaunu 13. pantu: “13. pants. Konkrēti īstenošanas noteikumi

               1. Ritekļus, kuriem atļauts piedalīties starptautiskajā satiksmē un kuri ienāk Eiropas Savienības dzelzceļa tīklā, reģistrē EVR.”

               2.Tekstu CTE darba dokumentā “TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Proposal”, ar kuru pilnībā pārskata par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) specifikācijas, groza šādi:

               ·4. punkta beigās pievieno šādu tekstu: “ATMF 3.a panta 5. punkts par ekvivalenci starp ES un COTIF noteikumiem šobrīd attiecas tikai uz kravas vagoniem. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību citu kategoriju ritekļiem, nākamajā ATMF pārskatīšanā būtu jāizvērtē, vai 3.a panta 5. punkā noteiktā TAAS sertifikācija būtu jāattiecina uz citu kategoriju ritekļiem.”

               3.Tekstu CTE darba dokumentā “TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM Annex”, ar kuru pilnībā pārskata par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru (TAAS) specifikācijas, groza šādi:

               ·3. panta 5. punkta beigās pievieno šādu tekstu: “Līgumslēdzējas valstis var noteikt nacionālus vai reģionālus (ES) procesus, kas ir vienlīdz stingri kā TAAS sertifikācija un kas jāpiemēro TAAS sertifikācijas vietā. Lai saglabātu uzticēšanos starp līgumslēdzējām valstīm, būtu jānodrošina minēto nacionālo procesu pārredzamība.”


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.5.2020
            COM(2020) 193 final
            2020/0077(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  1
                (“nolīgums”), attiecībā uz to personu saraksta paredzēto pieņemšanu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums

                  Nolīguma mērķis ir izveidot sākotnēju pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam saskaņā ar Kotonū nolīgumu. Nolīgums tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 3. septembra.

               2.2.EPN komiteja

                  EPN komiteja ir nolīguma kopīgā institucionālā struktūra. Nolīguma 73. pantā paredzēts, ka EPN komiteja ir atbildīga par visu nolīgumā iekļauto jomu pārvaldību un visu nolīgumā minēto uzdevumu izpildi. EPN komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. EPN komitejas darbība ir aprakstīta tās reglamentā
                     2
                  .

               2.3.EPN komitejas paredzētais akts

                  EPN komitejai tās piektajā sanāksmē [date] jāpieņem lēmums par šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu (“paredzētais akts”) saskaņā ar nolīguma 64. pantu.

                  Nolīguma 64. panta 1. punktā ir noteikts, ka “EPN komiteja izveido 15 tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. ”

                  Paredzētā akta nolūks ir izveidot sarakstu ar piecpadsmit personām, kuras varētu veikt šķīrējtiesneša pienākumus nolīguma V sadaļā izklāstītajā domstarpību izšķiršanas procedūrā. Šā saraksta pieņemšana ir būtisks elements, kas nepieciešams, lai pabeigtu darbības ietvaru nolīguma noteikumiem par domstarpību novēršanu un izšķiršanu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

                  Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz to personu saraksta izveidi, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, saskaņā ar nolīguma 64. pantu.

                  Nolīguma Puses ir piekritušas šim lēmuma projektam un ir to parafējušas EPN komitejas ceturtajā sanāksmē 2019. gada 27. un 28. novembrī, un, ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, lēmums tām būtu jāpieņem nākamajā EPN komitejas sanāksmē, kurai būtu jānotiek 2020. gada beigās.

                  Šis lēmums ir būtisks tam, lai varētu sākt piemērot nolīguma V sadaļas noteikumus par domstarpību novēršanu un izšķiršanu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.
                     Principi

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

                  Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                     3
                  .

               4.1.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses.

               Akts, kuru EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 64. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautisko tiesību normām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tā kā šķīrējtiesas procedūra pēc būtības ir piemērojama tirdzniecības nozarē, paredzētā akta mērķis un saturs būtībā attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.PAREDZĒTĀ AKTA PUBLICĒŠANA

               Tā kā ar EPN komitejas lēmumu tiks grozīts nolīgums, pēc šā lēmuma pieņemšanas tas būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0077 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  4
                (“nolīgums”),

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā tika noslēgts ar Lēmumu 2009/156/EK
                  5
               , un to provizoriski piemēro kopš 2016. gada 3. septembra.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 64. panta 1. punktu EPN komiteja izveido to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               (3)EPN komiteja tās ikgadējā sanāksmē [date] ir aicināta pieņemt lēmumu, ar ko saskaņā ar nolīguma 64. panta 1. punktu izveido to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, jo lēmums būs saistošs Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto projektu EPN komitejas lēmumam par to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 59, 3.3.2009., 2. lpp.

                     (2)

                        OV L 194, 31.7.2018., 158. lpp.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 59, 3.3.2009., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 59, 1.3.2009., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.5.2020
            COM(2020) 193 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               PROJEKTS

               Ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp
                  Kotdivuāru, no vienas puses,
                  un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, izveidotās
                  EPN KOMITEJAS LĒMUMS NR. …/2020

               (...)

               par šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               EPN KOMITEJA,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 3. martā un ko provizoriski piemēro no 2016. gada septembra, un jo īpaši tā 64. panta 1. punktu,

               tā kā:

               Nolīgumā paredzēts, ka EPN komitejai jāizveido saraksts ar piecpadsmit personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties Pušu starpā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Saskaņā ar nolīguma 64. panta 1. punktu tiek izveidots piecpadsmit tādu personu saraksts, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, un tas ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

               2.Šķīrējtiesnešu saraksts, kurš minēts 1. punktā, tiek izveidots, neskarot nevienu īpašo noteikumu, kas paredzēts nolīgumā vai ko var pieņemt EPN komiteja.

               2. pants

               Šķīrējtiesnešu sarakstu, kas minēts 1. pantā, var grozīt ar EPN komitejas lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar nolīguma 67. pantu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

               (Vieta) …, (datums) …

               Kotdivuāras Republikas vārdā –
                     Eiropas Savienības vārdā –

               ...
                     …

               PIELIKUMS

               Šķīrējtiesnešu saraksts (nolīguma 64. panta 1. punkts)

               Kotdivuāras puses izraudzītie šķīrējtiesneši

               Abbe YAO – Kotdivuāra

               Abdouramane OUATTARA – Kotdivuāra

               Joachim BILA AKA – Kotdivuāra

               Narcisse AKA – Kotdivuāra

               Karim FADIKA – Kotdivuāra

               Eiropas Savienības izraudzītie šķīrējtiesneši

               Claus Dieter EHLERMANN – Vācija

               Giorgio SACERDOTI – Itālija

               Jacques BOURGEOIS – Beļģija

               Pieter JAN KUIJPER – Nīderlande

               Hélène RUIZ FABRI – Francija

               Abu Pušu kopīgi izraudzītie šķīrējtiesneši

               Martial AKAKPO – Togo

               Anna KOUYATE – Mali

               Thomas COTTIER – Šveice

               Merit E. JANOW – Amerikas Savienotās Valstis

               Helge SELAND – Norvēģija


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.5.2020
            COM(2020) 192 final
            2020/0076(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               , attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa plānoto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES un Kotdivuāras ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums

                  Nolīguma mērķis ir izveidot sākotnēju pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam saskaņā ar Kotonū nolīgumu. Nolīgums tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 3. septembra.

               2.2.EPN komiteja

                  EPN komiteja ir nolīguma kopīgā institucionālā struktūra. Nolīguma 73. pantā paredzēts, ka EPN komiteja ir atbildīga par visu nolīgumā iekļauto jomu pārvaldību un visu nolīgumā minēto uzdevumu izpildi. EPN komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. EPN komitejas darbība ir aprakstīta tās reglamentā
                     2
                  .

               2.3.EPN komitejas paredzētais akts

                  EPN komitejai tās piektajā sanāksmē [datums] jāpieņem lēmums attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūrām (“plānotais akts”).

                  Nolīguma 59. panta 1. punktā paredzēts, ka “domstarpību izšķiršanas procedūras notiek saskaņā ar reglamentu, ko pieņem EPN komiteja”.

                  Plānotā akta mērķis ir izstrādāt noteikumus un procedūras nolīguma V sadaļā paredzēto darbību īstenošanai, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties starp Pusēm. Šo noteikumu pieņemšana ir būtisks elements, kas nepieciešams, lai pabeigtu darbības ietvaru nolīguma noteikumiem par domstarpību izšķiršanu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

                  Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa izveidi.

                  Nolīguma Puses ir piekritušas šim lēmuma projektam un ir to parafējušas EPN komitejas ceturtajā sanāksmē 2019. gada 27. un 28. novembrī, un, ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, lēmums tām būtu jāpieņem nākamajā EPN komitejas sanāksmē, kurai būtu jānotiek 2020. gada beigās.

                  Šis lēmums ir būtisks tam, lai varētu sākt piemērot nolīguma V sadaļas noteikumus par domstarpību novēršanu un izšķiršanu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

                  Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                     3
                  .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

                  EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses.

                  Akts, kuru EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 59. un 67. panta izriet, ka plānotais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

                  Plānotais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

                  Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

                  Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

                  Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.PAREDZĒTĀ AKTA PUBLICĒŠANA

               Tā kā ar EPN komitejas lēmumu tiks grozīts nolīgums, pēc šā lēmuma pieņemšanas tas būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0076 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”)
                  4
                Savienības vārdā tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/156/EK
                  5
               . Nolīgums tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 3. septembra.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 59. panta 1. punktu EPN komitejai ir jāpieņem reglaments un rīcības kodekss, ar kuriem nosaka domstarpību izšķiršanas procedūras.

               (3)EPN komiteja tiek aicināta nākamajā gadskārtējā sanāksmē pieņemt lēmumu, ar ko nosaka domstarpību izšķiršanas procedūras un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā attiecībā uz plānotā lēmuma pieņemšanu, jo minētais lēmums būs saistošs Savienībai.

               (5)Tādēļ Savienības nostājas EPN komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto projektu EPN komitejas lēmumam attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 59, 3.3.2009., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 194, 31.7.2018., 158. lpp.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 59, 3.3.2009., 3. lpp.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2009/156/EK (2008. gada 21. novembris), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 59, 3.3.2009., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.5.2020
            COM(2020) 192 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               PROJEKTS

               Ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, izveidotās
                  EPN KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2020

               (...)

               par domstarpību izšķiršanas procedūru un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               EPN KOMITEJA,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2008. gada 26. novembrī un ko provizoriski piemēro no 2016. gada 3. septembra, un jo īpaši tā 59. panta 1. punktu un 73. pantu,

               tā kā:

               (1)Nolīguma 59. panta 1. punktā ir noteikts, ka nolīguma V sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) 3. nodaļā (Domstarpību izšķiršanas procedūras) paredzētās procedūras notiek saskaņā ar domstarpību izšķiršanas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu, ko pieņems EPN komiteja.

               (2)Saskaņā ar minētā nolīguma 73. pantā paredzēto, tā īstenošanas nolūkā EPN komiteja ir atbildīga par visu minētajā nolīgumā iekļauto jomu pārvaldību un visu šajā nolīgumā minēto uzdevumu īstenošanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Domstarpību izšķiršanas procedūras un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu nosaka, kā izklāstīts pielikumā.

               2.Minētās procedūras un rīcības kodekss neskar īpašos noteikumus, kuri paredzēti nolīgumā vai par kuriem lēmumu var pieņemt EPN komiteja.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

               [vieta], [datums]

               Kotdivuāras Republikas vārdā –
                     Eiropas Savienības vārdā –

               PIELIKUMS

               DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRA

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:

               konsultants: fiziska persona, kuru Puse ir nolīgusi, lai šī persona to konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu;

               šķīrējtiesa: ir saskaņā ar nolīguma 50. pantu izveidotā šķīrējtiesa;

               šķīrējtiesnesis: saskaņā ar nolīguma 50. pantu izveidotās šķīrējtiesas loceklis;

               palīgs: fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim;

               diena: kalendārā diena;

               brīvdiena: sestdiena, svētdiena un jebkura cita diena, ko kāda Puse noteikusi par atvaļinājuma dienu šo noteikumu izpratnē;

               Puses pārstāvis: Puses ministrijas vai valdības pakļautībā esošas struktūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fiziska persona, kas Pusi pārstāv domstarpībās saistībā ar šo nolīgumu;

               atbildētāja Puse: Puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 46. pantā minētos noteikumus;

               prasītāja Puse: Puse, kura saskaņā ar nolīguma 49. pantu pieprasa izveidot šķīrējtiesu.

               2. pants

               Darbības joma

               1.Šā pielikuma noteikumi papildina un precizē Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), jo īpaši tā 49. un turpmākos pantus attiecībā uz šķīrējtiesas procesu.

               2.Šā reglamenta mērķis ir ļaut Pusēm izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, ar šķīrējtiesas mehānisma palīdzību cenšoties panākt savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               3.Īstenojot Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, jebkura Puse var celt prasību šķīrējtiesā, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties starp Pusēm.

               3. pants

               Šķīrējtiesas procesa uzsākšana un paziņojumi

               1.Šķīrējtiesas procesu uzskata par sāktu dienā, kad otra atbildētāja Puse un EPN komiteja ir saņēmušas pieprasījumu izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar nolīguma 49. panta 2. punktu.

               2.Šajā reglamentā “paziņojums” ir jebkurš pieprasījums, atzinums, rakstisks paziņojums vai cits dokuments, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, ņemot vērā to, ka:

               a)jebkuru paziņojumu, ko ir sagatavojusi šķīrējtiesa, vienlaikus nosūta abām Pusēm;

               b)jebkuru paziņojumu, ko viena Puse ir sagatavojusi un adresējusi šķīrējtiesai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Pusei;

               c)jebkuru paziņojumu, ko viena Puse ir sagatavojusi un adresējusi otrai Pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesai.

               3.Jebkuru paziņojumu nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas ļauj reģistrēt nosūtīšanu. Ja vien nav pierādīts pretējais, paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.

               4.Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Savienības Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Kotdivuāras ieceltajam koordinatoram.

               5.Sīkas pārrakstīšanās kļūdas paziņojumos, kas saistīti ar šķīrējtiesas procesu, var izlabot, nosūtot jaunu paziņojumu, kurā skaidri norādītas veiktās izmaiņas.

               6.Ja paziņojuma iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir brīvdiena Kotdivuārā vai Eiropas Savienībā, paziņojumu var iesniegt nākamajā darba dienā. Neviens paziņojums vai pieprasījums neatkarīgi no tā, kāds ir tā raksturs, netiek uzskatīts par saņemtu brīvdienā.

               7.Atkarībā no apstrīdēto jautājumu būtības visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas EPN komitejai adresēti saskaņā ar šo reglamentu, ir jānosūta arī pārējām attiecīgajām institucionālajām struktūrām.

               4. pants

               Šķīrējtiesnešu iecelšana

               1.Ja saskaņā ar nolīguma 50. pantu šķīrējtiesnesi izraugās izlozējot, EPN komitejas priekšsēdētājs nekavējoties informē Puses par izlozes datumu, laiku un vietu.

               2.Pušu pārstāvji var piedalīties izlozē; izlozi var veikt abu Pušu pārstāvju klātbūtnē.

               3.EPN komitejas priekšsēdētājs katru personu, kas izraudzīta par šķīrējtiesnesi, par iecelšanu informē rakstiski. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par iecelšanu, abām Pusēm apliecina savu pieejamību.

               4.Šķīrējtiesnešus izvēlas ar izlozes palīdzību no personām, ko oficiāli ierosinājusi viena no Pusēm vai abas Puses, ja laikā, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar nolīguma 50. panta 2. punktu, nav sastādīts nolīguma 64. pantā minētais šķīrējtiesnešu saraksts vai ja šķīrējtiesnešu skaits nav pietiekams.

               5. pants

               Pušu apspriešanās un šķīrējtiesa

               1.Ja vien Puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesu septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Puses vai šķīrējtiesa uzskata par lietderīgu, tostarp, lai vienotos par:

               (a)šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas atbilst PTO standartiem;

               (b)katra šķīrējtiesneša palīga atalgojumu, kura kopsumma nepārsniedz 50 % no attiecīgā šķīrējtiesneša kopējā atalgojuma;

               (c)procedūras grafiku.

               2.Šķīrējtiesneši un Pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

               3.Ja vien Puses piecu darba dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas darba uzdevums ir šāds:

               “Ievērojot attiecīgos nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar nolīguma 46. panta noteikumiem un sagatavot nolēmumu saskaņā ar nolīguma 52., 62. un 63. pantu.

               4.Puses trīs darba dienu laikā pēc savstarpējas vienošanās par darba uzdevumu informē šķīrējtiesu par saskaņoto darba uzdevumu.

               6. pants

               Rakstiski paziņojumi

               Prasītāja Puse sākotnējo rakstisko paziņojumu iesniedz ne vēlāk kā divdesmit dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveides dienas. Atbildētāja Puse savu rakstisko atbildi iesniedz ne vēlāk kā divdesmit dienu laikā pēc prasītājas Puses sākotnējā rakstiskā paziņojuma iesniegšanas dienas.

               7. pants

               Šķīrējtiesu darbība

               1.Visas sanāksmes vada šķīrējtiesas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesa var pilnvarot priekšsēdētāju attiecīgajā jomā pieņemt administratīvus un procesuālus nolēmumus.

               2.Saskaņā ar šā reglamenta 9. pantu sēdē piedalās šķīrējtiesneši un uzaicinātās personas. Ja vien nolīgumā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi un neskarot šā reglamenta 9. panta 5. punktu, šķīrējtiesa savas citas darbības var veikt pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai jebkādā citā veidā, tostarp ar datorsakariem.

               3.Šķīrējtiesas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesa var atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

               4.Par nolēmumu sagatavošanu ir atbildīga tikai un vienīgi šķīrējtiesa, šo pienākumu nedrīkst deleģēt.

               5.Nolīguma 51. un 52. pantā minētie šķīrējtiesas konstatējumi, nolēmumi un ieteikumi, ciktāl iespējams, būtu jāpieņem vienprātīgi; ja vienprātību nevar panākt, tos pieņem ar locekļu balsu vairākumu. Šķīrējtiesneši nedrīkst nākt klajā ar atsevišķiem viedokļiem jautājumos, par kuriem nav panākta vienprātīga vienošanās.

               6.Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma V sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteikumi, šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Pusēm.

               7.Šķīrējtiesa rakstiski paziņo Pusēm iemeslus, kāpēc grozījumi vai pielāgojumi ir veikti, un par termiņu vai nepieciešamo pielāgojumu, ja tā uzskata par vajadzīgu grozīt kādu no procedūras termiņiem, izņemot nolīguma V sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteiktos termiņus, vai veikt jebkādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus. Šķīrējtiesa drīkst pieņemt šādus grozījumus vai pielāgojumus pēc apspriešanās ar Pusēm.

               8.Jebkuru šajā reglamentā noteikto termiņu var grozīt, Pusēm savstarpēji vienojoties. Šķīrējtiesa procesā piemērojamos termiņus var mainīt pēc kādas Puses pieprasījuma.

               9.Pēc abu Pušu kopīga pieprasījuma šķīrējtiesa aptur procesu jebkurā laikā uz laikposmu, par ko vienojas Puses un kas nepārsniedz divpadsmit secīgus mēnešus.

               10.Procesa apturēšanas gadījumā attiecīgos termiņus pagarina par tādu laikposmu, kas atbilst laikposmam, kurā process šķīrējtiesā tika apturēts. Šķīrējtiesa atsāk procedūru jebkurā laikā, ja to kopīgi ir pieprasījušas abas Puses, vai tad, kad ir beidzies saskaņotais apturēšanas periods, ja to rakstiski ir pieprasījusi viena Puse. Pieprasījumu adresē šķīrējtiesas priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā otrai Pusei. Ja process šķīrējtiesā ir apturēts uz laiku, kas ilgāks par divpadsmit secīgiem mēnešiem, pilnvaras, kas piešķirtas šķīrējtiesas izveidei, zaudē spēku, un procesu šķīrējtiesā izbeidz. Puses jebkurā laikā var vienoties par procesa izbeigšanu šķīrējtiesā. Puses par šādu vienošanos kopīgi paziņo šķīrējtiesas priekšsēdētājam.

               11.Šķīrējtiesas darba izbeigšana neskar Pušu tiesības citā procedūrā par to pašu jautājumu, kura noris saskaņā ar nolīguma V sadaļu (Domstarpību novēršana un izšķiršana).

               8. pants

               Aizstāšana

               1.Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procesā, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar nolīguma 50. pantu.

               2.Ja kāda Puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš būtu jāaizstāj, tā par to paziņo otrai Pusei piecpadsmit dienu laikā no dienas, kad tai kļuvuši zināmi apstākļi, kas liecina par šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību šim rīcības kodeksam.

               3.Puses apspriežas piecpadsmit dienu laikā no 2. punktā minētā paziņojuma dienas. Puses informē šķīrējtiesnesi par viņa iespējamo neatbilstību un var viņam pieprasīt veikt pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Ja Puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi atcelt un saskaņā ar nolīguma 50. panta 2. punktā izklāstīto procedūru vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar nolīguma 50. panta 3. punktu izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

               4.Ja Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša, izņemot priekšsēdētāju, nomaiņas nepieciešamību, jebkura Puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas priekšsēdētājam, kura lēmums nav pārsūdzams.

               5.Ja, ņemot vērā šo pieprasījumu, priekšsēdētājs secina, ka šķīrējtiesnesis neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, jauns šķīrējtiesnesis tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 50. panta 3. punktu.

               6.Ja kāda Puse uzskata, ka šķīrējtiesas priekšsēdētājs neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, Puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, atlaiž priekšsēdētāju un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot nolīguma 50. pantā izklāstīto procedūru.

               7.Ja Puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai citai personai no šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatam izraudzīto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar nolīguma 64. pantu. Šīs personas uzvārdu izlozē EPN komitejas priekšsēdētājs. Šādi izraudzītā persona pieņem lēmumu par to, vai priekšsēdētājs atbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām. Šīs personas lēmums nav pārsūdzams.

               8.Ja tiek pieņemts lēmums par to, ka priekšsēdētājs neatbilst šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa prasībām, jauns priekšsēdētājs tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 50. panta 3. punktu.

               9. pants

               Sēdes

               1.Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, šķīrējtiesas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Puse, kura atbild par procedūras loģistisko administrēšanu, šo informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot 11. pantu.

               2.Ja vien Puses nevienojas citādi, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Puse ir Kotdivuāras Puse, un Abidžanā, ja prasītāja Puse ir Eiropas Savienība.

               3.Šķīrējtiesa var sasaukt papildu sēdes, ja Puses tam piekrīt.

               4.Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

               5.Neatkarīgi no tā, vai procedūra ir atklāta vai slēgta, tiesas sēdē var piedalīties šādas personas:

               a)Pušu pārstāvji;

               b)Pušu konsultanti;

               c)administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesas stenogrāfisti;

               d)šķīrējtiesnešu palīgi;

               e)eksperti, kurus šķīrējtiesa izvēlējusies saskaņā ar nolīguma 60. pantu.

               6.Katra Puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes dienas šķīrējtiesai un otrai Pusei iesniedz sarakstu ar to fizisko personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Puses uzdevumā mutiski sniegs argumentus vai informācijas izklāstus, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un konsultantiem, kuri piedalīsies sēdē.

               7.Šķīrējtiesa vada sēdi, kā noteikts turpmāk, nodrošinot prasītājai Pusei un atbildētājai Pusei vienādu atvēlēto laiku.

               Argumentu izklāsts:

               a)prasītājas Puses argumentu izklāsts;

               b)atbildētājas Puses argumentu izklāsts.

               Argumentu atspēkošana:

               a)prasītājas Puses atbilde;

               b)atbildētājas Puses atbilde uz iepriekš minēto.

               8.Sēdē šķīrējtiesa jebkurā laikā katrai no Pusēm var uzdot jautājumus.

               9.Šķīrējtiesa organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Pusēm piecpadsmit dienu termiņā pēc šķīrējtiesas sēdes. Puses var sniegt savas piezīmes par protokolu piecu dienu laikā pēc dokumenta nodošanas, un šķīrējtiesa tās var ņemt vērā.

               10.Katra Puse desmit dienu laikā no sēdes dienas var iesniegt šķīrējtiesnešiem un otrai Pusei papildu rakstiskus paziņojumus par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu.

               10. pants

               Rakstiskie jautājumi

               1.Šķīrējtiesa jebkurā procesa posmā var rakstiski uzdot jautājumus jebkurai no Pusēm vai tām abām. Abas Puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopiju.

               2.Turklāt katra Puse iesniedz otrai Pusei uz šķīrējtiesas jautājumiem sniegto atbilžu kopijas. Katrai Pusei tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras Puses atbildi piecu dienu laikā no minētās atbildes dienas.

               11. pants

               Pārredzamība un konfidencialitāte

               1.Katra Puse un tās konsultanti nodrošina visas tādas informācijas konfidencialitāti, kas iesniegta šķīrējtiesai un ko otra Puse ir apzīmējusi par konfidenciālu. Puse, kura šķīrējtiesai iesniedz paziņojumu, kas ietver konfidenciālu informāciju, piecpadsmit dienu laikā pēc šāda paziņojuma iesniegšanas iesniedz arī paziņojuma nekonfidenciālu versiju, ko var darīt publiski pieejamu.

               2.Nekas šajā reglamentā neliedz Pusei publiskot savu nostāju, ja vien, atsaucoties uz otras Puses sniegto informāciju, netiek izpausta informācija, ko otra Puse ir apzīmējusi par konfidenciālu.

               3.Ja kādas Puses iesniegtais paziņojums un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju, šķīrējtiesa tiekas slēgtā sēdē. Ja šķīrējtiesas sēde ir slēgta, Puses ievēro sēdes konfidencialitāti.

               12. pants

               Ex parte sakari

               1.Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar kādu no Pusēm, neesot klāt otrai Pusei.

               2.Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež lietas aspektus ar vienu vai abām Pusēm, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.

               13. pants

               Amicus curiae paziņojumi

               1.Puses teritorijā nodibinātas nevalstiskas struktūras var šķīrējtiesai iesniegt amicus curiae izklāstus saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

               2.Ja vien Puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesa var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus paziņojumus, ja tos iesniedz desmit dienu laikā no šķīrējtiesas izveides dienas, ja tie tieši attiecas uz kādu šķīrējtiesas izskatāmo jautājumu un ja šādi paziņojumi, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par piecpadsmit drukātām lappusēm.

               3.Katrā paziņojumā norāda informāciju par iesniedzēju – fizisku vai juridisku personu –, tai skaitā par iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu, kā arī precizē, kā šo personu skar attiecīgā šķīrējtiesas procedūra. Paziņojumu sagatavo valodās, ko Puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 16. panta 1. punktu un 16. panta 2. punktu.

               4.Paziņojumus nosūta Pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Puses var iesniegt šķīrējtiesai piezīmes desmit dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

               5.Šķīrējtiesa savā nolēmumā uzskaita visus saņemtos un šim reglamentam atbilstošos paziņojumus. Šķīrējtiesai savā nolēmumā nav obligāti jāpievēršas šādos pierādīšanas līdzekļos iekļautajiem argumentiem. Šķīrējtiesa Pusēm piezīmju sniegšanai iesniedz visus paziņojumus, ko tā saņem.

               14. pants

               Steidzami gadījumi

               Nolīguma 52. panta 2. punktā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesa, apspriedusies ar Pusēm, pielāgo šajā reglamentā noteiktos termiņus tā, kā to uzskata par atbilstīgu, un par šādiem pielāgojumiem paziņo Pusēm.

               15. pants

               Izmaksas

               1.Katra Puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar dalību šķīrējtiesas procedūrā.

               2.Atbildētāja Puse ir atbildīga par šķīrējtiesas procedūras loģistikas administrēšanu, jo īpaši par sēžu organizēšanu, un sedz visas izmaksas saistībā ar sēdes loģistikas administrēšanu. Tomēr Puses kopīgi un vienādās daļās apmaksā citus šķīrējtiesas procesa administratīvos izdevumus, kā arī šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumus un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus.

               16. pants

               Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana

               1.Šā nolīguma 50. panta 2. punktā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 5. punkta 1. punktā minētajā sanāksmē Puses cenšas vienoties par kopīgu darba valodu šķīrējtiesas procedūrā.

               2.Ja Puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra Puse nodrošina savu rakstisko paziņojumu tulkojumu otras Puses izvēlētajā valodā, ja vien paziņojumi nav sagatavoti vienā no PTO darba valodām. Atbildētāja Puse organizē mutisko paziņojumu mutisko tulkošanu Pušu izvēlētajās valodās.

               3.Šķīrējtiesas ziņojumus un nolēmumus sagatavo Pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, šķīrējtiesas starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām.

               4.Visas izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas nolēmuma tulkošanu Pušu izvēlētajā valodā vai valodās Puses sedz vienādās daļās.

               5.Puse var iesniegt piezīmes par tā dokumenta tulkojuma kvalitāti, kas sagatavots saskaņā ar šo reglamentu.

               6.Katra Puse pati sedz savu rakstisko paziņojumu tulkošanas izmaksas. Izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas nolēmuma tulkošanu Puses sedz vienādās daļās.

               17. pants

               Termiņu aprēķināšana

               Ja vien nav norādīts citādi, visus nolīguma V sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un šajā reglamentā noteiktos termiņus, tai skaitā termiņus, kuros šķīrējtiesām ir jāpaziņo savi nolēmumi, var grozīt, Pusēm savstarpēji vienojoties, un tos aprēķina kalendārajās dienās no nākamās dienas, kas ir pēc darbības vai fakta, ar kuru termiņš ir saistīts.

               18. pants

               Citas procedūras

               Šajā reglamentā noteiktos termiņus koriģē atbilstīgi īpašiem termiņiem, kuri noteikti šķīrējtiesas nolēmuma pieņemšanai procedūrās, kas īstenotas saskaņā ar nolīguma 54. līdz 57. pantu.

               Strīdu izšķiršanas procedūras pielikums

               ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā rīcības kodeksā piemēro šādas definīcijas:

               –“šķīrējtiesnesis”: saskaņā ar nolīguma 50. pantu izveidotās šķīrējtiesas loceklis;

               –“palīgs”: fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim;

               –“kandidāts”: persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 64. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai šķīrējtiesneša amatā saskaņā ar nolīguma 50. pantu;

               –“vidutājs”: persona, kas vada mediācijas procesu saskaņā ar nolīguma 48. pantu;

               –“darbinieki”: šķīrējtiesneša darbības kontekstā ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi.

               2. pants

               Pamatprincipi

               1.Lai ievērotu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis:

               a)iepazīstas ar šo rīcības kodeksu;

               b)ir neatkarīgs un objektīvs;

               c)izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

               d)atturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu;

               e)rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem un

               f)neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības protestiem, lojalitātes pret vienu vai otru Pusi vai bailēm no kritikas.

               2.Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt viņa pienākumu pienācīgu izpildi vai radīt iespaidu par šādu ietekmi.

               3.Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas pieļautu pieņēmumu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

               4.Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

               5.Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu.

               3. pants

               Pienākumi sniegt informāciju

               1.Pirms personu apstiprina par šķīrējtiesnesi atbilstīgi nolīguma 50. pantam, kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību vai godprātīgumu vai pamatoti pieļautu nepiedienīguma vai neobjektivitātes pieņēmumu procedūrā.

               2.Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un apstākļiem, tai skaitā finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

               3.Šā panta 1. punktā paredzētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, tāpēc šķīrējtiesnesis par šādām interesēm, attiecībām un apstākļiem, kas varētu rasties jebkurā procedūras stadijā, informē nekavējoties.

               4.Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas saistīti ar šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, tas par tiem informē EPN komiteju, lai Puses tos varētu izskatīt.

               4. pants

               Šķīrējtiesnešu pienākumi

               1.Kad šķīrējtiesnesis ir piekritis savai iecelšanai, viņš spēj tūlīt pildīt savus pienākumus un visas procedūras gaitā to dara rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un efektīvi.

               2.Šķīrējtiesnesis izskata tikai tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un nedeleģē šo pienākumu citam.

               3.Šķīrējtiesnesis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņa palīgs un personāls zina šā rīcības kodeksa 2., 3., 4. un 6. pantu un tos ievēro.

               5. pants

               Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi

               Visiem bijušajiem šķīrējtiesnešiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas pieļautu pieņēmumu, ka viņi savu pienākumu izpildē bijuši neobjektīvi vai guvuši labumu no šķīrējtiesas nolēmuma.

               6. pants

               Konfidencialitāte

               1.Nedz esošie, nedz bijušie šķīrējtiesneši nekad neizpauž un neizmanto nepubliskojamu informāciju, kura attiecas uz procedūru vai iegūta tās gaitā, citādi kā vien attiecīgās procedūras vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

               2.Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas nolēmumu vai tā daļas pirms to publicēšanas saskaņā ar nolīguma 63. pantu.

               3.Ne šķīrējtiesnesis, ne bijušais šķīrējtiesnesis nekad neizpauž nedz informāciju par šķīrējtiesas apspriedēm, nedz kāda šķīrējtiesneša viedokli.

               7. pants

               Izdevumi

               Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz Pusēm galīgo pārskatu par procedūrai veltīto laiku un saviem izdevumiem, kā arī par sava palīga patērēto laiku un izdevumiem.

               8. pants

               Vidutāji

               Šo rīcības kodeksu mutatis mutandis piemēro vidutājiem.