Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0634

Priekšlikums Padomes regulaI ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam  /* COM/2006/0634 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.10.2006COM(2006) 634 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importu, pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu, piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot procedūru saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses procedūras gaitā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums 2006. gada 5. aprīlī Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV C 82, 5.4.2006., 64. lpp.), paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam. Pārskatīšanu pieprasīja silikona ražotājs eksportētājs Krievijā Sual Kremny Ural LLC un ar to saistīts uzņēmums („pieprasījuma iesniedzējs”), un tā attiecās tikai uz pieprasījuma iesniedzējam piemērojamās dempinga starpības noteikšanu. Pieprasījuma iesniedzējs 2006. gada 29. maijā pieprasījumu oficiāli atsauca. Pieprasījumā, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, nebija minēti apsvērumi, kas liecinātu par to, ka Kopienas interesēs būtu izbeigt pašreizējo pārskatīšanu, tāpēc Padomei ierosina izbeigt pašreizējo pārskatīšanu un saglabāt to antidempinga maksājuma līmeni, kas ir spēkā attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Tāpēc Komisijai ierosina pieņemt klātpievienoto priekšlikumu Padomes regulai, lai to nosūtītu Padomei un pēc tam publicētu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”)[1], jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju iesniedza Komisija,tā kā:1. PROCEDūRA1.1 Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi2.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2229/2003[2] ieviesa galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes silikona importu. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama importam, ko veic uzņēmums SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamenskā, Urālu rajonā, Krievijā un ar to saistītais uzņēmums ZAO KREMNY, Irkutskā, Irkutskas rajonā, Krievijā, ir 22,7%. Komisija ar Lēmumu 2004/445/EK[3] pieņēma pieprasījuma iesniedzēja piedāvātās saistības.1.2 Pieprasījums veikt starpposma pārskatīšanu3.  Komisija 2006. gada 6. februārī saņēma pieprasījumu uzsākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4] („pamatregula”), attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam.4.  Pieprasījumu iesniedza uzņēmums SKU LLC, Sual-Kremny-Ural , Kamenskā, Urālu rajonā, Krievijā un ar to saistītais uzņēmums ZAO KREMNY , Irkutskā, Irkutskas rajonā, Krievijā („pieprasījuma iesniedzējs”), un tas attiecās tikai uz tā dempinga noteikšanu, kas saistīts ar pieprasījuma iesniedzēju.5.  Pieprasījumā bija minēti prima facie pierādījumi tam, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas.6.  Komisija, publicējot paziņojumu („paziņojums par procedūras uzsākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [5], atbilstoši uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro tāda silikona importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2804 69 00 un kura izcelsme ir Krievijas Federācijā.7.  Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotāju asociācijai par izmeklēšanas uzsākšanu. Pieprasījuma iesniedzējam tika nosūtītas anketas un laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.8.  Izmeklēšanas periods (IP) ilga no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam.2. PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA UN STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANAS IZBEIGŠANA9.  Pieprasījuma iesniedzējs 2006. gada 29.maijā, t.i., pirms anketas atbilžu iesniegšanas, oficiāli atsauca pieprasījumu.10.  Tika apsvērts, vai, neskatoties uz iepriekš minēto atsaukšanu, būtu pieļaujami turpināt izmeklēšanu ex officio . Tomēr, ņemot vērā to, ka pieprasījums tika atsaukts izmeklēšanas sākuma posmā, nebija pieejami pierādījumi attiecībā uz pašreizējo IP un šajā posmā nebija iegūti sākotnējie konstatējumi, kas ļautu turpināt izmeklēšanu.11.  Pieprasījumā, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, nebija minēti apsvērumi, kas liecinātu par to, ka Kopienas interesēs būtu izbeigt pārskatīšanu.12.  Visas ieinteresētās personas tika informētas par nodomu izbeigt pašreizējo procedūru. Viena ieinteresētā persona iebilda, ka pieprasījuma iesniedzējs vēl joprojām eksportē attiecīgo ražojumu uz ES par dempinga cenām un ka tāpēc izmeklēšana jāturpina. Tomēr jānorāda, ka, izbeidzot šo izmeklēšanu, netiek atcelts antidempinga pasākums, kas jau ir spēkā, lai atjaunotu godīgu tirdzniecības praksi. Tāpēc šis iebildums bija jānoraida.13.  Arī divas citas ieinteresētās personas iebilda, ka pašreizējā izmeklēšana jāturpina, lai atceltu minētos pasākumus, ņemot vērā apgalvojumu par piegādes deficītu ES. Tomēr šis iebildums neattiecas uz šīs izmeklēšanas darbības jomu, kas attiecas tikai uz viena eksportētāja dempinga starpības atkārtotu novērtēšanu. Tāpēc, turpinot šo izmeklēšanu, nekādā ziņā netiktu mainīts to pasākumu līmenis, kuri attiecas uz citiem eksportētājiem. Tādējādi piegādes deficīta problēma netiktu skarta nediskriminējošā veidā.14.  Tāpēc tika secināts, ka jāizbeidz pašreizējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz galīgajiem antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam Kopienā. Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju jāsaglabā pašreiz spēkā esošie antidempinga pasākumi, nemainot to ilgumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants15.  Ar šo tiek izbeigta daļējā starpposma pārskatīšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2229/2003 piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam.16.  Tiek saglabāti pašreiz spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz SKU LLC, Sual-Kremny-Ural , Kamenskā, Urālu rajonā, Krievijā un ZAO KREMNY , Irkutskā, Irkutskas rajonā, Krievijā.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 339, 24.12.2003., 3. lpp.[3] OV L 127, 29.4.2004., 114. lpp.[4] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[5] OV C 82, 5.4.2006., 64. lpp.


|

52010PC0782

/* COM/2010/0782 galīgā redakcija - NLE 2010/0376 */  Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 20.12.2010COM(2010) 782 galīgā redakcija2010/0376 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importamPASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā attiecībā uz Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu piemēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”) . |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas attiecībā uz Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 15/2009 (OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.) un Padomes Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 806/2010 (OV L 242, 15.9.2010., 6. lpp.). Ir spēkā arī kompensācijas maksājumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 15/2009 (OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.). |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 1. decembrī sāka daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam un kas attiecās tikai uz dempinga pārbaudi saistībā ar Garware Polyester Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pārskatīšanu sāka, jo pieprasījuma iesniedzējs, ražotājs eksportētājs Indijā, bija sniedzis pirmšķietamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz dempingu ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuru bija noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja normālo vērtību un tā eksporta cenu uz ES, tika konstatēts, ka minētais uzņēmums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nebija veicis dempingu. Turklāt izmeklēšanā tika noskaidrots, ka to apstākļu maiņu, kuru rezultātā tika sākta pasākumu pārskatīšana, pamatoti varētu uzskatīt par ilglaicīgu, jo pieprasījuma iesniedzējs ir ievērojami mainījis ražošanas procesu un tehnoloģiju. Tādēļ tiek ierosināts, lai Padome pieņem pievienoto priekšlikumu regulai, ar ko tiek grozīta uzņēmumam Garware Polyester Ltd. piemērojamā maksājuma likme, kas tiek noteikta 0 % apmērā, un kura vēlākais līdz 2011. gada 1. martam jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un jo īpaši tās 11. panta 3. punkts. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir izklāstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |1.  2010/0376 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA2.  Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi3.  Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001[3] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importam, kuras izcelsme cita starpā ir Indijā. Noteiktais pasākums bija procentuālais antidempinga maksājums no 0 % līdz 62,6 % apmērā, ko piemēroja importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 53,3 % apmērā.4.  Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006[4] grozīja ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 noteiktos pasākumus. Piemērotais antidempinga maksājums bija no 0 % līdz 18 %, ņemot vērā galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanā konstatētos faktus (Regula (EK) Nr. 367/2006[5]).5.  Pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited subsidēšanu, Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006[6] grozīja galīgo antidempinga maksājumu, kas ar 1. apsvērumā minēto Regulu (EK) Nr. 1676/2001 bija noteikts minētajam uzņēmumam.6.  Pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006[7] grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz vienu Indijas eksportētāju. Ar grozīto regulu attiecīgajam uzņēmumam noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā un antidempinga maksājuma likmi 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma iepriekšminēto Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem paredzēto maksājuma likmi.7.  Padome 2007. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007[8] pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Ar to pašu regulu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz viena Indijas ražotāja eksportētāja dempinga pārbaudi.8.  Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija pēc savas iniciatīvas sāka attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009[9] grozīja galīgos antidempinga maksājumus, ko ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 piemēroja šiem uzņēmumiem, un galīgos kompensācijas maksājumus, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemēroja šiem uzņēmumiem9.  Ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 šie pasākumi tika attiecināti arī uz Brazīliju un Izraēlu, taču uz dažiem uzņēmumiem tie neattiecās. Jaunākie grozījumi Regulā (EK) Nr. 1292/2007 tika izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 806/2010[10].10.  Uz pieprasījuma iesniedzēju, kurš pieprasīja šo starpposma pārskatīšanu – Garware Polyester Limited , patlaban attiecas galīgais antidempinga maksājums 14,7 % apmērā.11.  Spēkā esošie kompensācijas pasākumi12.  Jānorāda arī, ka, pamatojoties uz 6. apsvērumā minēto Regulu (EK) Nr. 15/2009, uz Garware Polyester Limited attiecas kompensācijas maksājums 5,4 % apmērā.13.  Daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījums14.  Komisija 2009. gada augustā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Garware Polyester Limited , ražotājs eksportētājs no Indijas (“ Garware ” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza pieprasījumu, kas attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.15.  Pārskatīšanas sākšana16.  Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2009. gada 1. decembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [11] (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz pieprasījuma iesniedzēja veiktā dempinga pārbaudi.17.  Atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā tika arī novērtēts, vai jāgroza maksājuma likme, ko patlaban piemēro attiecīgā ražojuma importam, ko veic attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri nav atsevišķi norādīti Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punktā, t. i., antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā.18.  Izmeklēšana19.  Izmeklēšana attiecībā uz dempinga apjomu aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).20.  Par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.21.  Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi.22.  Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS23.  Attiecīgais ražojums24.  Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, kas noteikts Regulā, ar ko nosaka spēkā esošos pasākumus (Regula (EK) Nr. 1292/2007 ar jaunākajiem grozījumiem), proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēve, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.25.  Līdzīgais ražojums26.  Šajā, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, tika noskaidrots, ka Indijā ražotajai PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Savienību, PET plēvei, kas tiek ražota un pārdota Indijas iekšzemes tirgū, kā arī PET plēvei, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats pamatlietojums.27.  Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir uzskatāmi par analogiem ražojumiem.C. DEMPINGSa) Normālā vērtība28.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja veiktie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību.29.  Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem veidiem.30.  Pēc tam tika pārbaudīts, vai pieprasījuma iesniedzēja veiktie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojumu veida iekšzemes tirgū pārdotais apjoms bijis vismaz 5 % no tā paša ražojumu veida eksportam uz Savienību pārdotā apjoma. Pēc tam attiecībā uz reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.31.  Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots parastā tirdzniecības apritē, proti, nosakot ar nesaistītiem pircējiem veikto attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru. Visos gadījumos, kad konkrētais ražojuma veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekamā daudzumā un parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visiem attiecīgā veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.32.  Attiecībā uz pārējiem ražojumu veidiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, eksportēto veidu izgatavošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā pielāgoja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.b) Eksporta cena33.  Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, visus eksportam uz Savienību pārdotos apjomus pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu.c) Salīdzinājums34.  Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos veica atbilstošus pielāgojumus, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, komisijas maksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, ko bija samaksājis pieprasījuma iesniedzējs.d) Dempinga starpība35.  Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. No šā salīdzinājuma redzams, ka dempinga nebija.D. MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS36.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga.37.  Saistībā ar šo izmeklēšanā noskaidroja, ka pēc iepriekšējās izmeklēšanas, t. i., pēc 5. apsvērumā minētās termiņa beigu pārskatīšanas, Garware ir būtiski mainījis ražošanas procesu un tehnoloģiju. Uzņēmums galvenās izejvielas dimetiltereftalāta ( DMT ) vietā izmantoja attīrītu tereftālskābi ( PTA ). Minētās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Garware bija vienīgais Indijas ražotājs eksportētājs, kurš joprojām izmantoja veco, uz DMT balstīto tehnoloģiju. Pateicoties tehnoloģijas izmaiņām un ieguldījumiem jaunā čipu izgatavošanas ražotnē būtiski samazinājās ražošanas izgatavošanas izmaksas periodā no iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanas līdz pašreizējai pārskatīšanai. Šī izmaksu samazināšanās tieši ietekmē dempinga starpību. Tāpēc šo apstākļu maiņu var uzskatīt par ilglaicīgu.38.  Turklāt jānorāda, ka negatīva bija indikatīvā dempinga starpība, kas aprēķināta attiecībā uz pārdošanas apjomiem, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz trešām valstīm bija eksportējis pieprasījuma iesniedzējs. Šie pārdošanas apjomi bija vairākas reizes lielāki nekā eksportam uz Savienību pārdotie apjomi.39.  Tāpēc tika uzskatīts, ka diez vai apstākļi, kas bija izraisījuši šīs starpposma pārskatīšanas sākšanu, tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, ka tas ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tika secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI40.  Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams Garware veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 0 % apmērā.41.  Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 597/2009[12] 24. panta 1. punkta otro daļu nevienu ražojumu nepakļauj abiem — gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumiem, lai risinātu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga veikšanas vai eksporta subsidēšanas. Atbilstoši 9. apsvērumā minētajam pieprasījuma iesniedzējam piemēro kompensācijas maksājumu. Tā kā antidempinga maksājums, kas pieprasījuma iesniedzējam noteikts saistībā ar attiecīgo ražojumu, ir 0 %, tad šajā gadījumā šāda situācija nepastāv.42.  Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ierosināt grozīt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. Netika saņemtas piezīmes no ieinteresētajām personām,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punkta tabulā ierakstu attiecībā uz Garware Polyester Limited aizstāj ar šādu:Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 0,0 | A028 |”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[3] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[4] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.[5] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[6] OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.[7] OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.[8] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[9] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.[10] OV L 242, 15.9.2010., 6. lpp.[11] OV C 291, 1.12.2009., 28. lpp.[12] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0004

Priekšlikums Padomes regula kas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu (kodificēta versija)  /* COM/2006/0004 galīgā redakcija - CNS 2006/0003 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.01.2006COM(2006) 4 galīgā redakcija2006/0003 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAkas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu (kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropas Padomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1972. gada 24. aprīļa Padomes Regulas (EEK) Nr. 845/72 kas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EEK) Nr. 845/72 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas II pielikumā.ê 845/72 (pielāgots)2006/0003 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAkas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā Ö 37. Õ pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],tā kā:ê1.  Padomes 1972. gada 24. aprīļa Regula 845/72 kas nosaka īpašus pasākumus, lai veicinātu zīdtārpiņu audzēšanu[7] ir vairākas reizes būtiski grozīta[8]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 845/72 1. apsvērums (pielāgots)2.  [Padomes] 1968. gada 28. jūnija [Regula (EEK) Nr. 827/68] par tirgus kopējo organizāciju Ö dažiem Õ produktiem, kas uzskaitīti Līguma II pielikumā[9], nosaka pasākumus, kas regulē zīdtārpiņu un to oliņu tirdzniecību, tomēr neparedzot atbalstošus pasākumus Kopienā. Zīdtārpiņu audzēšanai ir zināma nozīme atsevišķu Kopienas reģionu ekonomikā. Šī nodarbe ir papildu ienākumu avots šo reģionu zemniekiem. Tādēļ būtu jāpieņem pasākumi, lai nodrošinātu taisnīgus ienākumus zīdtārpiņu audzētājiem.ê 845/72 2. apsvērums3.  Šajā nolūkā būtu jāparedz pasākumi, kas atvieglotu piedāvājuma pielāgošanu tirgus prasībām, un zīdtārpiņu audzēšanai būtu jāpiešķir palīdzība, kas aizstātu visas valstu palīdzības attiecībā uz zīdtārpiņiem. Ievērojot zīdtārpiņu audzēšanas īpatnības, šai palīdzībai būtu jābūt noteiktas summas veidā par izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti.ê 845/72 3. apsvērums4.  Dalībvalstu izdevumi, kas tām radušies no saistībām, ko uzliek šī regula, būtu jāfinansē Kopienai saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanas noteikumiem.ê5.  Šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[10].ê 845/72IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.ê 1668/2000 1. pants 1. punkts (pielāgots)1. pants1. Atbalstu piešķir attiecībā uz Kopienā audzētiem zīdtārpiņiem, Ö kas iekļauti KN kodā 0106 90 00 Õ un zīdtārpiņu oliņām, Ö kas iekļautas KN kodā 0511 99 90 Õ.2. Atbalstu piešķir zīdtārpiņu audzētājiem par katru izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti ar nosacījumu, ka kastītēs ir obligātais oliņu daudzums, kas jānosaka, un ka zīdtārpiņi ir sekmīgi izaudzēti.3. Atbalsts par izmantotu zīdtārpiņu oliņu kastīti ir EUR 133,26.ê 1668/2000 1. pants 2. punkts (pielāgots)2. pantsSīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai pieņem saskaņā ar 4. panta 2. punktā Ö minēto Õ procedūru.Sīki izstrādātie noteikumi Ö jo īpaši attiecas uz Õ 1. panta 2. punktā minēto obligāto daudzumu, Ö informāciju Õ, ko dalībvalstis sniedz Komisijai, un Ö jebkādiem Õ pārbaudes pasākumiem, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām.ê 845/723. pantsZīdtārpiņu audzēšanas gads sākas katra kalendārā gada 1. aprīlī un beidzas nākamā kalendārā gada 31. martā.ê 1668/2000 1. pants 3. punkts (pielāgots)4. pants1. Komisijai palīdz Ö Dabisko šķiedru Õ pārvaldības komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. Ö 1673/2000 Õ[11] Ö 10. Õ pantu, turpmāk Ö tekstā Õ «Komiteja».2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laika posms ir viens mēnesis.3. Komiteja apstiprina savu reglamentu.ê 845/725. pantsNoteikumi, kas regulē kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, attiecas uz 1. pantā minētajiem produktiem.ê6. pantsRegulu (EEK) Nr. 845/72 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.ê 845/72 (pielāgots)7. pantsŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Ö Savienības Õ Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāPriekšsēdētājs[…]éI PIELIKUMSAtsauktā regula ar sekojošiem grozījumiemPadomes Regula (EEK) Nr. 845/72 | (OV L 100, 27.4.1972., 1. lpp.) |Komisijas Regula (EEK) Nr. 4005/87 | (OV L 377, 31.12.1987., 48. lpp.) |Padomes Regula (EEK) Nr. 2059/92 | (OV L 215, 30.7.1992., 19. lpp.) |Padomes Regula (EK) Nr. 1668/2000 | (OV L 193, 29.7.2000., 6. lpp.) |_____________II PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULARegula (EEK) Nr. 845/72 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 2. pants |3. pants | 3. pants |4. pants | 4. pants |5. pants | 5. pants |– | 6. pants |6. pants | 7. pants |– | I pielikums |– | II pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgs.[4] Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV L 100, 27.4.1972., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1668/2000 (OV L 193, 29.7.2000., 6. lpp.).[8] Skat. I pielikumu.[9] OV L 151, 30.6.1968., 16. lpp. Ö Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.). Õ[10] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[11] Ö OV L 193, 29.7.2000., 16. lpp Õ.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0416

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) NR. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā  /* COM/2005/0416 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.9.2005COM(2005) 416 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) NR. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”), procedūrā attiecībā uz galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2603/2000 noteikts konkrēta polietilēntereftalāta (PET) importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā |Vispārējais konteksts Šis priekšlikums tiek izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteikto būtību un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |Saskanība ar Savienības politiku un mērķiem citās jomās Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulā paredzētajiem noteikumiem. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Padome 2000. gada novembrī ar regulu noteica galīgo kompensācijas maksājumu 41,3 euro par tonnu tādam PET importam Kopienā, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Komisija saņēma jauna Indijas ražotāja eksportētāja South Asian Petrochem Limited pieteikumu par paātrinātu pārskatīšanu. Komisija 2005. gada 12. janvārī sāka šo paātrināto pārskatīšanu, lai noskaidrotu, vai un kādā apjomā South Asian Petrochem Limited ražotajam un uz Kopienu eksportētajam PET importam ir jāpiemēro spēkā esošais kompensācijas maksājums. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pastāv kompensējama subsidēšana. Uzņēmumam South Asian Petrochem Limited noteica īpašu kompensācijas maksājuma likmi 106,5 euro par tonnu. Tāpēc ierosina grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar kuru ievieš kompensācijas maksājumu PET importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā, iekļaujot īpašo maksājuma likmi, kas noteikta uzņēmumam South Asian Petrochem Limited, un pieņemot piedāvātās saistības. Tāpēc ierosina Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas publicējama Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2005. gada 11. oktobrī. |Juridiskais pamats Padomes 1997. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minētā(-o) iemesla(-u) dēļ. |Lēmuma forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Nav piemērojama norāde par to, kā priekšlikuma mērķim tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, ekonomiskā procesa dalībnieku un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |Instrumentu izvēle |Ierosinātais instruments: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) NR. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir IndijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā priekšlikumu[2], ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir iesniegusi Komisija,tā kā:A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[3] noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta („PET”) – ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar DIN („Deutsche Industrienorm”) 53728, parasti deklarētu ar KN kodu 3907 60 20 – importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā („attiecīgais ražojums”). Pasākumi izpaudās kā īpašs maksājums, kura summa bija no 0 līdz 41,3 euro par tonnu attiecībā uz atsevišķiem Indijas eksportētājiem, kas sadarbojās, un kā īpašs maksājums 41,3 euro par tonnu attiecībā uz visiem citiem Indijas eksportētājiem.B. PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA1. Pieprasījums veikt pārskat īšanu(2) Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija no attiecīgā ražojuma Indijas ražotāja South Asian Petrochem Limited („pieteikuma iesniedzējs”) saņēma pieprasījumu sākt Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000 paātrinātu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā ražojuma eksportētāju. Bez tam tas apgalvoja, ka nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim), bet pēc tās.2. Paātrinātās pārskatīšanas uzsākšana(3) Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju un pēc tam, kad Kopienas attiecīgajai ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt viedokli, Komisija ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [4] sāka Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000 paātrinātu pārskatīšanu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju.3. Attiecīgais ražojums(4) Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, kuru izskatīja Padomes Regulā (EK) Nr. 2603/2000 (skat. 1. apsvērumu).4. Izmeklēšanas periods(5) Subdidēšanas izmeklēšana aptvēra periodu no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim („pārskatīšanas izmeklēšanas periods”)5. Iesaistītās personas(6) Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai par izmeklēšanas uzsākšanu. Turklāt tā deva iespēju citām ieinteresētājām personām rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu šāda viedokļa izklāstu vai pieprasījumu uzklausīt.(7) Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnīgu atbildi. Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanas mērķim, un veica pārbaudes vizītes pieteikuma iesniedzēja uzņēmumos Kalkutā un Haldijā.C. PĀRSKATĪŠANAS DARBĪBAS JOMA(8) Komisija pārbaudīja tās pašas subsīdiju shēmas, kuras analizēja sākotnējā izmeklēšanā. Tā pārbaudīja arī, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis citas subsīdiju shēmas vai saņēmis īpašas subsīdijas saistībā ar attiecīgo ražojumu.D. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Jauna eksportētāja statuss(9) Pieteikuma iesniedzējs varēja pietiekami pierādīt, ka tas ne tieši, ne netieši nebija saistīts ne ar vienu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo ražojumu.(10) Izmeklēšana apliecināja, ka pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējās izmeklēšanas periodā, proti, no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim, un ka tas sācis eksportēt uz Kopienu pēc šā perioda. Turklāt attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju neveica atsevišķu izmeklēšanu sākotnējās izmeklēšanas laikā citu iemeslu dēļ, nevis tāpēc, ka tas atteicās sadarboties ar Komisiju.(11) Tādējādi tiek apstiprināts, ka pieteikuma iesniedzējs jāuzskata par jaunu eksportētāju. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 20. pantu pieteikuma iesniedzējam jānosaka individuāla kompensācijas maksājuma likme.2. Subsidēšana(12) Balstoties uz pieteikuma iesniedzēja atbildēm uz Komisijas anketu un turpmāk izmeklēšanas laikā savākto informāciju, izmeklēja šādas shēmas:-  piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;-  eksporta kredītu shēma;-  uz eksportu orientētas struktūras shēma/speciālās ekonomiskās zonas shēma;-  ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;-  ienākuma nodokļa atbrīvojuma sistēma;-  Rietumbengālijas veicināšanas shēma.2.1. Sākotnēji izmeklētās un uzņēmuma izmantotās shēmas2.1.1. Uz eksportu orientētas struktūras shēma („UEOSS”)/speciālās ekonomiskās zonas shēma („SEZS”)a) Juridiskais pamats(13) Šīs shēmas pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā („Ārējās tirdzniecības likums”). Šis likums dod tiesības Indijas valdībai nākt klajā ar paziņojumiem attiecībā uz tirdzniecības politiku, agrāk – „eksporta–importa politiku” un kopš 2004. gada 1. septembra sauktu par „Ārējās tirdzniecības politiku”. Ārējās tirdzniecības politika 2004.–2009. gadā („ĀTP”), kas ietver eksporta un importa politiku 2002.–2007. gadā, ir nozīmīga šā gadījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Turklāt Indijas valdība arī paredz procedūras, kas reglamentē ĀTP, izdevumā „Procedūru rokasgrāmata, I sējums” („PR I”)[5].(14) Sīkāka informācija par šīm shēmām iekļauta ĀTP 6. nodaļā (UEOSS) un PR I 7. nodaļā (SEZS).b) Atbilstība(15) Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visas savas preču produkcijas vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut UEOSS vai SEZS. Tomēr atšķirībā no pakalpojumu un lauksaimniecības jomas rūpniecības nozaru uzņēmumiem ir jāveic minimālais ieguldījums pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai atbilstu UEOSS.c) Praktiskā īstenošana(16) SEZS ir bijušās eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas shēmas („EARZS”) tiesību pārņēmēja. SEZ ir īpaši izveidotas no muitas nodokļa nomaksas atbrīvotas zonas, un ĀTP tās uzskata par ārvalstu teritoriju tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu nolūkā. Indijas iestādes ir apstiprinājušas 35 SEZ.(17) UEOS, no otras puses, ir ģeogrāfiski elastīgākas un tās var izveidot visā Indijā. Šī shēma papildina SEZS.(18) Pieteikumā darbībai šajās shēmās jāiekļauj sīka informācija turpmākajiem pieciem gadiem, cita starpā, par plānoto ražošanas apjomu, plānoto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma pieteikumu, uzņēmumam tiek paziņoti noteikumi un nosacījumi, kas no tā izriet. Nolīgums, ar kuru uzņēmumam tiek piešķirts UEOSS vai SEZS uzņēmuma statuss, ir spēkā piecus gadus. To var atjaunot uz turpmākiem periodiem.(19) Svarīgs UEOS vai SEZ uzņēmuma pienākums saskaņā ar ĀTP ir gūt neto ārvalstu valūtas („NĀV”) ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (5 gadi) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību.(20) UEOSS/SEZS struktūras ir tiesīgas saņemt šādas priekšrocības:i) atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem visa veida precēm (ieskaitot kapitālieguldījumu preces, izejvielas un palīgmateriālus), kas nepieciešamas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to;ii) atbrīvojumu no akcīzes nodokļa precēm, kas iepirktas iekšzemē;iii) centrālā tirdzniecības nodokļa, kas samaksāts par iekšzemē iepirktām precēm, atmaksu;iv) „nodokļu atmaksu visām ražošanas likmēm” attiecībā uz mazutu, kas iepirkts vietējos naftas uzņēmumos;v) iespēju pārdot daļu produkcijas vietējā tirgū, nomaksājot piemērojamos nodokļus gatavajai produkcijai, kā izņēmumu vispārējai prasībai eksportēt visu produkciju;vi) atbrīvojumu no ienākuma nodokļa, ar ko parasti apliek eksporta pārdošanā gūto peļņu, 10 gadu laikā pēc darbības sākšanas, bet ne ilgāk kā līdz 2010. gadam saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.A vai 10.B iedaļu;vii) 100 % ārvalstu akciju kapitāla iespēju.(21) Lai gan abu shēmu priekšrocības lielā mērā ir līdzīgas, tomēr ir atšķirības. Piemēram, tikai UEOS var saņemt 50 % atlaidi nodokļiem, kas maksājami par pārdošanas apjomiem vietējā tirgū („DTA pārdošana”), savukārt, darbojoties SEZ, par šādu pārdošanu jāmaksā nodokļi 100 % apmērā. UEOS var pārdot līdz 50 % no tās iekšzemes apgrozījuma, piemērojot šādu pazeminātu likmi.(22) Šo shēmu struktūras ir pakļautas muitas amatpersonu uzraudzībai saskaņā ar Indijas Muitas likuma 65. iedaļu.(23) Likumā noteikts, ka struktūrām īpašā formā jānodrošina visa importa, visu importēto materiālu patēriņa un izlietojuma, un eksporta pienācīga uzskaite. Šie dokumenti regulāri, kā var būt prasīts, jāiesniedz atbildīgajām iestādēm („ceturkšņa un gada darba pārskati”).(24) Tomēr, kā teikts PR I 6.11.2. un 7.13.2. pantā „[UEOS vai SEZ struktūrai] nekad neizvirza prasību, lai katrs importa sūtījums atbilst tās eksportam, pārvedumiem citām struktūrām, DTA pārdošanai vai uzkrājumiem”.(25) Iekšzemes pārdošanu veic un uzskaita uz pašsertificēšanas pamata bez iepriekšēja brīdinājuma par īpašiem darījumiem. UEOS eksporta sūtījumu veikšanas procesu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas pastāvīgi strādā UEOS. Uzņēmumam Indijas valdībai jāatmaksā šādas pastāvīgas amatpersonas alga.(26) „Ja nav noteikts citādi, visas SEZ struktūru darbības zonā, ieskaitot preču eksportu un atkalievešanu, veicamas, izmantojot pašsertificēšanas procedūru”, teikts PR I 7.29. pantā. Tāpēc muitas iestādes neveic SEZ struktūras eksporta sūtījumu parastās pārbaudes.(27) Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs izmantoja UEOSS. SEZS netika izmantota, tāpēc nav nepieciešams analizēt šīs shēmas kompensējamību. Pieteikuma iesniedzējs izmantoja UEOSS, lai importētu izejvielas un kapitālieguldījumu preces, kas ir atbrīvotas no ievedmuitas nodokļiem, lai iepirktu preces, kas vietējā tirgū ir atbrīvotas no akcīzes nodokļa, lai saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksu, kā arī nodokļa atmaksu mazutam un lai pārdotu daļu produkcijas vietējā tirgū. Tāpēc tas izmantoja visas 20. apsvēruma i) līdz v) punktā minētās priekšrocības. Pieteikuma iesniedzējs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas UEOSS ienākuma nodokļa atbrīvojuma noteikumos (skat. turpmāk 53. apsvērumu).d) Secinājumi par UEOSS(28) UEOS atbrīvojumi no diviem ievedmuitas nodokļiem (tā saucamais „pamata muitas nodoklis” un „īpašais papildu muitas nodoklis”), tirdzniecības nodokļa atmaksa un nodokļu atmaksa mazutam ir Indijas valdības finanšu atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdības šādi atsakās no ieņēmumiem, kas varētu rasties, neesot šai shēmai, turklāt piešķir pieteikuma iesniedzējam priekšrocību pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē, jo tas saglabāja likviditāti, nemaksājot parasti maksājamos nodokļus un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksu.(29) Tomēr atbrīvojumi no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas ekvivalenta (tā saucamais „papildu muitas nodoklis”) nenozīmē atteikšanos no iegūstamiem ieņēmumiem. Samaksājot akcīzes un papildu muitas nodokli, tos varētu izmantot par kredītu savām turpmākajām nodokļu saistībām (tā saucamais „CENVAT mehānisms”). Tāpēc tie nav galīgie maksājumi. „CENVAT” kredīta gadījumā galīgs maksājums uzņēmumam ir vienīgi par pievienoto vērtību un nevis izejmateriāliem.(30) Tāpēc vienīgi atbrīvojums no pamata muitas nodokļa, no īpaša papildu muitas nodokļa, tirdzniecības nodokļa atmaksa un nodokļu atmaksa mazutam veido subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta darbības rezultātiem un tāpēc uzskatāmas par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. UEOS eksporta mērķis, kā paredzēts ĀTP 6.1. punktā, ir obligāts nosacījums, lai saņemtu atvieglojumus.(31) Turklāt šīs subsīdijas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām vai aizvietotājām atmaksas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas paredzēti pamatregulas I pielikumā (h) un i) apakšpunkts), II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietotājas atmaksas sistēmas definīcija un noteikumi).(32) Tā kā tirdzniecības nodokļa atmaksas un ievedmuitas nodokļa atbrīvojuma noteikumus piemēro kapitālieguldījumu preču iegādei, tas jau neatbilst noteikumiem par pieļaujamajām atmaksas sistēmām, jo šīs preces neizmanto ražošanas procesā, kā paredzēts I pielikuma h) apakšpunktā (tirdzniecības nodokļa atmaksa) un i) apakšpunktā (ievedmuitas nodokļu atbrīvojums).(33) Turklāt un arī attiecībā uz citām šīs shēmas priekšrocībām konstatēja, ka Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā apjomā bez muitas nodokļa nomaksas iepirktās izejvielas vai izejvielas, kas pakļautas tirdzniecības nodokļa atmaksai un nodokļu atmaksai par mazutu, tika patērētas eksportētās produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas shēmu gadījumā pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts).(34) UEOS ir atļauts pārdot ievērojamu tās produkcijas daļu, līdz 50 % no gada apgrozījuma, vietējā tirgū. Tāpēc nav juridiski noteikta pienākuma eksportēt visu kopējo saražotās produkcijas apjomu. Turklāt pašsertificēšanas procedūras dēļ šie iekšzemes darījumi notiek bez valdības amatpersonas uzraudzības un kontroles. Tāpēc UEOS uzņēmuma telpas muitas zonā vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai pārbaudei. Tomēr tas paaugstina turpmāku pārbaudes elementu nozīmīgumu, īpaši saikni starp bez muitas nodokļa nomaksas iegādātu izejvielu un no tām ražotu eksporta produkciju, lai kvalificētu tos kā nodokļu atmaksas pārbaudes sistēmu.(35) Attiecībā uz veiktajiem turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, kā iepriekš minēts 24. apsvērumā, ka UEOS jau de iure nekad netiek prasīts, lai katrs importa sūtījums atbilstu attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim. Tomēr tikai šādas sūtījumu pārbaudes sniegtu Indijas iestādēm pietiekamu informāciju par izejvielu galamērķi, lai pārbaudītu to, ka nodokļu atbrīvojumi, tirdzniecības nodokļa atmaksa un nodokļu atmaksa par mazutu nepārsniedz eksporta ražošanai izmantotās izejvielas. Pamatojoties uz pašnovērtējumu par pārdošanas apjomu vietējā tirgū iesniegtie ikmēneša nodokļu pārskati, kurus regulāri vērtē Indijas iestādes, nav pietiekami. Arī uzņēmumu iekšējās sistēmas, kas tiek uzturētas, lai gan ĀTP tas nav juridiski noteikts, proti, partijas (sērijas) pārvaldības sistēmas, nav pietiekamas, lai aizvietotu šādu pamatprasību nodokļu atmaksas pārbaudes sistēmai. Turklāt valdībai jāizstrādā un jāievieš nodokļu atmaksas pārbaudes sistēma, un informācijas sistēmas izveidi nevajadzētu atstāt katra atsevišķa uzņēmuma vadības ziņā. Tādējādi konstatēja, ka Indijas ĀTP nav skaidri noteikts, ka UEOS jāatspoguļo saikne starp izejvielām un no tām saražoto produkciju, tāpēc Indijas valdība neizveidoja efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādas izejvielas un cik lielā apjomā ir patērētas, ražojot eksporta produkciju.(36) Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktisko izmantoto izejvielu apjomu, lai gan tas būtu bijis nepieciešams, neesot efektīvai pārbaudes sistēmai (pamatregulas II pielikuma, II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), un nepārbaudīja, vai nav atmaksāti pārlieku lieli līdzekļi.(37) Pēc tam, kad tas kļuva zināms, iesniedzējs apgalvoja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, kad novērtēja UEOSS, šajā gadījuma neizmantoja to pašu metodiku pamatregulas 22. panta 4. punkta nozīmē. Jāatzīmē, ka eksportētāji sākotnējā izmeklēšanā sniedza pierādījumus, ka netika atmaksāti pārlieku lieli līdzekļi, un šā iemesla dēļ UEOSS sākotnēji nekompensēja nodokļa atbrīvojumu izejvielu iepirkumiem.(38) Tomēr šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs nesniedza šādus pierādījumus. Šajā saistībā arī jāatzīmē, ka tas pārdeva attiecīgo ražojumu arī vietējā tirgū, proti, ne visas bez muitas nodokļa nomaksas iegādātās izejvielas izmantoja, ražojot produkciju eksportam. Turklāt īpaši tas, ka saskaņā ar Indijas likumu UEOSS eksportētājiem nav obligāti jāraugās, lai importa sūtījumi atbilst attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim, ir apstāklis, ko nekonstatēja sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc šajā gadījumā shēmu novērtēja saskaņā ar pamatregulas 22. panta 4. punktu, kas nosaka, ka jāņem vērā jauni apstākļi. Tādējādi tiek apstiprināts pašreizējais atzinums par to, ka UEOSS neveido pieļaujamu nodokļu atmaksas vai aizvietotājas atmaksas sistēmu.f) Subsīdijas apjoma aprēķināšana(39) Tādējādi, neesot pieļaujamai nodokļu atmaksas vai aizvietotājas atmaksas sistēmai, kompensējamais ieguvums ir visu ievedmuitas nodokļu (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis), kas parasti maksājami, veicot importu, atbrīvojums, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksa un nodokļu atmaksa mazutam pārskatīšanas izmeklēšanas laikā.(40) Pēc tam, kad tas kļuva zināms, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka subsīdijas apjoms, ieskaitot procentu korekcijas vienreizējām subsīdijām, jāaprēķina, tikai pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda 7 mēnešiem, kuru laikā tas veica komercdarbību. Alternatīvi pieteikuma iesniedzējs pieprasīja apsvērt 10 mēnešu periodu, kas aptver ražošanas sākotnējo pārbaudes laiku.(41) Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķina kā saņēmējam piešķirto labumu, kura esība ir konstatēta izmeklēšanas periodā. Atbilstoši šim pašam nosacījumam un EK parastajai praksei izvēlējās 12 mēnešu periodu kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, un atzinumi pamatojas uz šo laikposmu. Neviens pamatregulas noteikums neparedz, ka uzņēmuma darbības sākumposmu nevajadzētu aplūkot. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja prasību noraidīja.i) Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis) un tirdzniecības nodokļa atmaksa izejvielām(42) Pieteikuma iesniedzējam piešķiramo subsīdiju summu aprēķināja, pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas periodā neuzliktajiem ievedmuitas nodokļiem (pamata ievedmuitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis) par importētajiem materiāliem, kā arī uz tirdzniecības nodokli un nodokļu atmaksu par mazutu, par kuriem ir tiesības saņemt atmaksu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja eksporta apgrozījumam kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva subsīdijas likmi – 12,6 %.(43) Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tikai tā subsīdijas summas daļa, kas ir tieši pieskaitāma attiecīgajam ražojumam, jāizmanto kā skaitītājs. Pieteikuma iesniedzējs mazā apjomā ražo PET ar zemu viskozitāti kā attiecīgo ražojumu un kā starpražojumu – amorfas PET granulas, kas neietilpst šīs izmeklēšanas ražojumos. Pieteikuma iesniedzējs ierosināja noteikt subsīdijas summu, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma apgrozījumu attiecībā pret kopējo apgrozījumu.(44) Tomēr jāatzīmē, ka dažādās izejvielas nevar pašas par sevi sasaistīt ne ar attiecīgo ražojumu, ne ar zemas viskozitātes PET un starpražojumu, jo tās pašas izejvielas varētu izmantot visu šo produkcijas veidu ražošanā. Turklāt, kā iepriekš izklāstīts 32. un 38. apsvērumā, nebija pienācīgas pārbaudes sistēmas attiecībā uz izejvielu galamērķi. Šādā gadījumā un atbilstoši pamatregulas 7. panta 2. punktam, lai noteiktu subsīdijas summu attiecīgajam ražojumam, gan skaitītāju, gan saucēju noteica, pamatojoties uz kopējo pieteikuma iesniedzēja ražojumu klāstu. Iesniedzējs nepierādīja, ka alternatīva metodika dotu iespēju iegūt precīzāku rezultātu. Īpaši jāatzīmē, ka pat gadījumā, ja prasību pieņemtu, saucēju proporcionāli samazinātu, šādi iegūstot identisku kopējo rezultātu.ii) Kapitālieguldījumu preču atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis)(45) Atšķirībā no izejvielām, kapitālieguldījumu preces netiek fiziski iekļautas gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu izmeklēšanai pakļautā uzņēmuma ieguvumu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, šo summu sadalot uz periodu, kas atbilst normālam šādu kapitālieguldījumu preču nolietojuma periodam attiecīgā ražojuma nozarē (18,465 gadi), iegūstot nolietojuma likmi 5,42 %. Šādi aprēķinātu summu, kas pēc tam ir attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, koriģē, pieskaitot procentu ieņēmumus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un šādi noteiktu pilnu ieguvumu, ko saņēmējs ir ieguvis no šīs shēmas. Pieskaitītā procentu summa pamatojās uz Indijas tirgus procentu likmi pārskata izmeklēšanas periodā. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva subsīdijas likmi – 0,9 %.(46) Pēc tam, kad tas kļuva zināms, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka 18,465 gadu nolietojuma perioda, kas ir vidējais periods, ņemot vērā sākotnēji noteikto nolietojuma periodu, vietā jāizvēlas tā uzņēmumam raksturīgais 18,93 gadu nolietojuma periods. Turklāt tas apgalvoja, ka individuālais nolietojuma periods atspoguļo nozares mūsdienu ražošanas standartus Indijā.(47) Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, pamatregulas 7. panta 3. punktā noteikts, ka jāņem vērā parastais, proti, vidējais, ražošanas nolietojuma periods un nevis uzņēmumam raksturīgais periods. Turklāt pieteikuma iesniedzējs nepierādīja, ka attiecīgās nozares ražošanas nolietojuma standarts kopumā ir palielinājies. Tādēļ šo argumentu noraidīja.(48) Turklāt pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka subsīdijas summas aprēķinam nolietojuma likmi nenoapaļoja.(49) Tomēr jāatzīmē, ka noapaļošana neietekmē kopējo rezultātu, tāpēc šai piezīmei nebija nekādas nozīmes.(50) Tādējādi kopējā UEOSS subsīdijas likme pieteikuma iesniedzējam ir 13,5 %.2.2. Sākotnēji izmeklētās, bet uzņēmuma neizmantotās shēmas2.2.1. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem („DEPBS”)(51) Pieteikuma iesniedzējs nebija guvis labumu no DEPBS.2.2.2. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma („EPCG”)(52) Konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs nebija importējis kapitālieguldījumu preces EPCG un tāpēc nebija guvis labumu no EPCG.2.2.3. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma sistēma(53) Konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs, neesot ar nodokli apliekamai peļņai, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva labumu no ienākuma nodokļa atbrīvojuma saskaņā ar Ienākuma nodokļa likumu (1961).2.3. Citas uzņēmuma izmantotās un par kompensējamām atzītās shēmas saistībā ar attiecīgo ražojumu2. 3.1. Eksporta kredītu shēma („EKS”)a) Juridiskais pamats(54) EKS pamatojas uz 21. un 35. A iedaļu Indijas Banku darbības regulējuma likumā (1949), kas ļauj Indijas centrālajai bankai ( Reserve Bank of India – „RBI”) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.(55) Sīkāka informācija par šo shēmu sniegta RBI Galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 35/04.02.02/2004-05 (eksporta kredīti ārvalstu valūtās) un Galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 27/04.02.02/2004-05 (eksporta kredīti rūpijās), kas paredzēti visām Indijas komercbankām.b) Atbilstība(56) Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji.c) Praktiskā īstenošana(57) Šajā shēmā RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, kas piemērojamas eksporta kredītiem Indijas rūpijās vai ārvalstu valūtā un kuras komercbankas var noteikt eksportētājiem, lai dotu tiem iespēju saņemt kredītus ar starptautiski konkurētspējīgām likmēm. EKS veido divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas („iesaiņojuma kredīts”), kas aptver eksportētajam izsniegtus kredītus preču iegādes, apstrādes, ražošanas, iesaiņošanas un/vai iekraušanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas aptver apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir arī noteikusi bankām izmantot noteiktu neto kredītu apjoma daļu, lai finansētu eksportu.(58) Pateicoties šiem RBI galvenajiem apkārtrakstiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas salīdzinot ir zemākas par parastu komerckredītu („skaidras naudas kredīti”) procentu likmēm. Šajā saistībā galvenajā apkārtrakstā par eksporta kredītiem rūpijās atzīmēts, ka „augstākās procentu likmes eksportētāju kredītiem, kā noteikts šajā apkārtrakstā, ir zemākas par augstākajām kredītu likmēm, kuras parasti jāmaksā citiem aizņēmējiem, un tāpēc šajā ziņā uzskatāmas par atvieglojumu.”(59) Pateicoties RBI galvenajiem apkārtrakstiem, pieteikuma iesniedzējs maksāja preferenciālas procentu likmes EKS salīdzinājumā ar skaidras naudas kredītu procentu likmēm.d) Secinājumi par EKS(60) Pirmkārt, preferenciālās EKS kredīta procentu likmes, kas noteiktas ar RBI galvenajiem apkārtrakstiem, kuri minēti 55. apsvērumā, samazināja pieteikuma iesniedzēja procentu likmju izmaksas salīdzinājumā ar tirgus noteiktām kredīta izmaksām, šādi dodot labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Otrkārt, lai gan komercbankas EKS ietvaros izsniedz preferenciālos kredītus, šo priekšrocību jāuzskata par valdības finanšu atbalstu pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) apakšpunkta nozīmē. Šajā saistībā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) apakšpunktā, ne PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem („ASCM”) netiek prasīta maksa par valdības kontiem, proti, Indijas valdības atlīdzība komercbankām, lai pierādītu subsīdijas esību, bet vienīgi valdības rīkojums veikt uzdevumus, kas minēti pamatregulas 2. panta 1. punkta i), ii) vai iii) apakšpunktā. RPI ir valsts iestāde un tāpēc iekļaujas pamatregulas 1. panta 3. punktā sniegtajā „valdības” definīcijā. Tās vienīgais īpašnieks ir Indijas valdība, tai ir sabiedriskās kārtības mērķi, proti, monetārā politika, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām organizācijām tādā nozīmē, ka komercbankām ir jāizpilda konkrēti nosacījumi, to starpā: i) attiecībā uz eksporta kredītu procentu likmju „griestiem”, kas noteikti RBI galvenajos apkārtrakstos, un ii) attiecībā uz to, ka komercbankām jāiegulda noteikts neto kredītu apjoms eksporta finansēšanā, kā paredzēts RBI noteikumos. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētos uzdevumus, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālā eksporta finansēšanas veidā. Šāds tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un prakse pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē faktiski neatšķiras no valdību parasti izmantotās prakses. Turklāt šī subsīdija ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālās procentu likmes ir piemērojamas tikai saistībā ar eksporta finansēšanu un tāpēc ir iespējamas, tikai ņemot vērā eksporta rezultātus pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.e) Subsīdijas apjoma aprēķināšana(61) Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz starpību starp, pateicoties eksporta kredītu procentu likmēm uzkrāto summu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un to summu, kas būtu jāmaksā, ja piemērotu tās pašas procentu likmes kā parastiem komerckredītiem, kurus izmanto pieteikuma iesniedzējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva EKS subsīdijas likmi 0,4 %.2.3.2. Rietumbengālijas veicināšanas shēma („WBIS”)(62) Sīks WBIS apraksts tiek sniegts Rietumbengālijas valdības („RBV”) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H ( „WBIS 1999”), ko pēdējo reizi aizvietoja ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134- I/O/ Incentive /17/03/I. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pieteikuma iesniedzēja saņemtais labums bija nenozīmīgs, tāpēc WBIS netiek sīkāk analizēta.3. Kopējais kompensējamo subsīdiju apjoms(63) Ņemot vērā iepriekš izklāstītos galīgos atzinumus attiecībā uz shēmām, kompensējamo subsīdiju likme pieteikuma iesniedzējam ir šāda:EKS | UEOSS | Kopā |South Asian Petrochem Limited | 0,4% | 13,5% | 13,9% |E. PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMS(64) Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensējamā maksājuma summai jābūt mazākai par kompensējamo subsīdiju kopējo summu, ja šāds maksājums ir atbilstošs, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Sākotnējā izmeklēšanā noteica vispārēju kaitējuma novēršanas līmeni 44,3 %, kas ir augstāks par pieteikuma iesniedzējam noteikto subsīdijas likmi.(65) Pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas laikā iegūtajiem atzinumiem, tiek apsvērts, ka uz attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko ražojis un eksportējis pieteikuma iesniedzējs, attiecas kompensācijas maksājums, kas atbilst šim uzņēmumam noteiktajai subsīdiju individuālajai likmei, proti, 13,9 %. Tā kā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2603/2000 noteiktais maksājums tika izteikts kā īpaša summa par tonnu, iepriekš minēto maksājuma likmi pieteikuma iesniedzējam konvertēja kā īpašu summu 106,5 euro par tonnu.(66) Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 2603/2000.F. SAISTĪBAS(67) Pieteikuma iesniedzējs piedāvāja cenas saistības attiecīgā ražojuma eksportam Kopienā saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu.(68) Pēc piedāvājuma pārbaudes Komisija uzskatīja saistības par pieņemamām, jo tās novērstu subsidēšanas kaitīgo ietekmi. Turklāt regulārie un sīkie ziņojumi, ko iesniedzējs apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Bez tam ražojuma veids un pieteikuma iesniedzējam raksturīgā pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata saistību neievērošanas risku par ierobežotu.(69) Lai nodrošinātu saistību efektīvu ievērošanu un uzraudzību pēc tam, kad ir iesniegts lūgums par izlaišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, nosacījums atbrīvojuma saņemšanai no maksājuma ir attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm iesniegts spēkā esošs „faktūrrēķins”, ko sagatavojis pieteikuma iesniedzējs un kurā ietverta Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pielikumā minētā informācija. Ja tādu rēķinu neiesniedz vai ja tas neatbilst ražojumam, kas iesniegts muitai, jāmaksā atbilstoša kompensācijas maksājuma likme, lai nodrošinātu efektīvu saistību izpildi.(70) Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot kompensācijas maksājumu, ievērojot pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktu.G. PASĀKUMU IZZIŅOŠANA UN ILGUMS(71) Pieteikuma iesniedzējs un Indijas valdība tika informēti par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2603/2000, un tiem tika dota iespēja izteikt viedokli. Tikai pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, īpaši par UEOSS, kas apskatīti saistībā ar attiecīgajiem secinājumiem 2.1.1. iedaļas d) apakšpunktā.IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsŠādu tekstu iekļauj tabulā pie Indijas ražotājiem Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000 1. panta 3. punktā:South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585 |2. pantsŠādu tekstu iekļauj Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000 2. panta 3. punkta tabulā attiecībā uz importu, kam tiek pievienots „Uzņēmuma rēķins”:South Asian Petrochem Limited | Indija | A585 |3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 288, 21.10.97., 1. lpp., regulā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp., regulā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 822/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 3. lpp.).[4] OV C 8, 12.01.2005., 2. lpp.[5] Indijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta paziņojums Nr. 1/2002-07.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0442

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem {SEC(2008) 2225} {SEC(2008) 2226}  /* COM/2008/0442 galīgā redakcija - CNS 2008/0146 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |BriselēCOM(2008) 442/42008/xxxx (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem(iesniegusi Komisija){SEC(2008) 2225}{SEC(2008) 2226}PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regulā (EK) Nr. 1182/2007, ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei, ir paredzēta plaša augļu un dārzeņu nozares reforma, lai veicinātu nozares konkurētspēju un orientāciju uz tirgu un pietuvinātu to pārējiem reformētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) virzieniem. Viens no galvenajiem reformētā režīma mērķiem ir apgriezt otrādi augļu un dārzeņu patēriņa krituma tendenci.EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem. Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus.Ņemot vērā iepriekš minēto, galvenais mērķis ES Programmā skolu apgādei ar augļiem (un dārzeņiem) ir nodrošināt politikas un finansējuma satvaru dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kuri vērsti uz augļu un dārzeņu īpatsvara palielināšanu bērnu uzturā, jo tieši bērnībā veidojas ēšanas paradumi. Tas nozīmētu ieguldījumu nākotnē, palīdzot novērst vai samazināt slikta uztura radīto risku veselībai. Turklāt pozitīvā ietekme uz patēriņu varētu veicināt KLP mērķu sasniegšanu.Tā kā aptaukošanās visbiežāk skar sociāli maznodrošinātās sabiedrības grupas, Programma skolu apgādei ar augļiem turklāt radītu pozitīvu sociālo ietekmi, mazinot veselības stāvokļa atšķirības.Augļu un dārzeņu patēriņa nozīmīgums veselīgā uzturā ir uzsvērts Komisijas Baltajā grāmatā „Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, kurā akcentēta vajadzība pēc Eiropas mērogā saskaņotas rīcības un vērsta uzmanība uz KLP potenciālo nozīmi eiropiešu ēšanas paradumu veidošanā, īpaši, lai cīnītos ar aptaukošanos un lieko svaru. Tajā teikts, ka „ Augļu patēriņa veicināšanas programma skolām būtu nozīmīgs solis pareizajā virzienā ”. Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”.Apstiprinot Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas reformu, Padome pieņēma šādu deklarāciju: „ Ņemot vērā dramatisko aptaukošanās gadījumu skaita pieaugumu skolēnu vidū, uz ko uzmanība vērsta nesen publicētajā Komisijas Baltajā grāmatā (..), Padome aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu skolu augļu shēmai, kas būtu balstīta uz ietekmes novērtējumu par saistītajiem ieguvumiem, realizējamību un administratīvajām izmaksām .”Ziņojumā par ES 2008. gada vispārējā budžeta projektu Eiropas Parlaments „ atkārtoti uzsver stingro apņemšanos iekļaut budžetā pienācīgus līdzekļus skolām paredzētiem augļiem un dārzeņiem , (..) pauž izbrīnu par to, ka Padome nav pildījusi savu politisko apņemšanos , (..) izveidojot budžetā jaunu pozīciju un rezervi, kamēr tiks pieņemts juridiskais pamats; aicina Komisiju šajā sakarā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kā noteikts Lauksaimniecības ministru padomes 2007. gada jūnija secinājumos”.Ievērojot apņemšanos īstenot labāku regulējumu, Komisija ir izvērtējusi, kāda ietekme būtu četriem variantiem, kas ir iespējami, īstenojot Programmu skolu apgādei ar augļiem: „ status quo ”, kurš neparedz papildu pasākumus Kopienas mērogā; „sadarbības izvēršana”, kurā paredzēta pieredzes un zinātības apmaiņa un informācijas un saziņas pasākumi; „atbalsta iniciatīvas”, kas ietver augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanu skolās, taču nepiešķirot ES finansējumu produktu sagādei; un „vadošās iniciatīvas”, kas paredz vienota pielāgojama ES satvara izveidi skolēnu apgādei ar produktiem, uzraudzību, novērtēšanu, kā arī papildu pasākumus. Ietekmes novērtējumā secināts, ka „vadošās iniciatīvas” (4. variants) varētu būt vispiemērotākais mērķu sasniegšanai.Šajā saistībā Komisija ierosina izveidot Programmu skolu apgādei ar augļiem, kurā maksimāla rezultāta sasniegšanai tiktu apvienoti trīs varianti savstarpēji papildinošā pasākumu kopumā. Programma ietver šādus elementus.-  Augļu un dārzeņu izplatīšana skolās par brīvu (kā daļa no varianta „vadošās iniciatīvas”). Kopienas atbalsts būtu jāpiešķir, līdzfinansējot 6–10 gadus vecu skolēnu apgādi ar augļiem un dārzeņiem mācību iestādēs (skolās), saistītos loģistikas pasākumus, uzraudzību un novērtēšanu. Šīm vajadzībām ir ierosināts paredzēt budžeta piešķīrumu ar kopējo apjomu EUR 90 miljoni saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I sadaļu. Tas nodrošinātu iespēju paplašināt dažās dalībvalstīs uzsāktās augļu patēriņa veicināšanas programmas un izveidot šādas programmas valstīs, kurās — visbiežāk ierobežotu budžeta līdzekļu dēļ — šādu programmu nav.Kopienas līdzfinansējuma likme būtu 50 %, bet konverģences reģionos — 75 %.-  Papildu pasākumi . Pienākums dalībvalstīm valsts vai reģionālā līmenī sadarbībā ar valsts veselības aizsardzības un mācību iestādēm, nozares pārstāvjiem un ieinteresētajām personām izstrādāt stratēģiju. Stratēģijā būtu jānosaka, kādā veidā Programmu skolu apgādei ar augļiem varētu īstenot un iekļaut skolas mācību programmā vislabāk. Īstenojot stratēģiju, par pienākumu tiktu izvirzīta ES līdzdalības atspoguļošana. Papildu pasākumi galvenokārt tiktu finansēti no valsts līdzekļiem.-  Sadarbības izvēršanas pasākumi , lai motivētu šādās programmās iesaistītos dalībniekus apmainīties ar informāciju un zināšanām un veicinātu sabiedrības informētību (kā paredzēts 2. variantā „sadarbības izvēršana”). Šo pasākumu īstenošanai būtu jāatvēl EUR 1,3 miljoni.-  Lauksaimniecības produktu patēriņa veicināšana , ko varētu atbalstīt ES lauksaimniecības produktu patēriņa veicināšanas pasākumu ietvaros (kā minēts 3. variantā „atbalsta iniciatīvas”). Dalībvalstis varētu izmantot šo satvaru, lai veiktu vajadzīgos papildu pasākumus, kuru mērķis ir palielināt informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi. Nesen veiktās augļu un dārzeņu nozares reformas rezultātā par EUR 6 miljoniem tika palielināts orientējošais budžets šo produktu patēriņa veicināšanai.-  Uzraudzība un novērtēšana . Lai apkopotu plašus datus paraugprakses apmaiņai un turpmākai izpētei par to, cik iedarbīga ir Programma skolu apgādei ar augļiem tās dažādajos variantos, neatņemama ES programmas sastāvdaļa ir uzraudzība un novērtēšana.Tāpēc visas programmas ietvers šos trīs elementus:-  augļu (un/vai dārzeņu) izplatīšana par brīvu mācību iestādēs (skolās),-  virkne papildu pasākumu,-  uzraudzība un novērtēšana.Priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums, ko izstrādājusi vairāku dienestu pārstāvju grupa, lai nodrošinātu saskaņu ar attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem.2008/xxxx (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],tā kā:(1) Padomes Regulā (EK) Nr. 1182/2007[2], ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei, ir paredzēta plaša augļu un dārzeņu nozares reforma, lai veicinātu nozares konkurētspēju un orientāciju uz tirgu un pietuvinātu to pārējiem reformētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) virzieniem. Viens no galvenajiem reformētā režīma mērķiem ir apgriezt otrādi augļu un dārzeņu patēriņa krituma tendenci.(2) EK līguma 33. pantā izklāstītās KLP mērķi ietver tirgu stabilizāciju, nodrošinot piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji tos saņem par samērīgām cenām. Kopienas atbalsta sniegšana saskaņā ar Programmu skolu apgādei ar augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kas paredzēti mācību iestāžu audzēkņiem, atbilst šiem mērķiem. Turklāt programma sekmēs to, ka gados jaunie patērētāji iecienīs augļus un dārzeņus un lietos tos lielākā daudzumā arī turpmāk, tādējādi nodrošinot ienākumus lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas arī ir viens no KLP mērķiem. Turklāt saskaņā ar EK līguma 35. panta b) punktu kopējā lauksaimniecības politikā var paredzēt kopīgus pasākumus, tādus kā Programma skolu apgādei ar augļiem, lai veicinātu konkrētu produktu patēriņu.(3) Papildus tam EK līguma 152. panta 1. punktā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis”. Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem, ir aspekti, kas jāintegrē KLP īstenošanā.(4) Šajā ziņā augļu un dārzeņu patēriņa nozīmīgums veselīgā uzturā ir uzsvērts Komisijas Baltajā grāmatā „Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, kurā akcentēta vajadzība pēc Eiropas mērogā saskaņotas rīcības un vērsta uzmanība uz KLP potenciālo nozīmi eiropiešu ēšanas paradumu veidošanā, īpaši, lai cīnītos ar aptaukošanos un lieko svaru. Tajā teikts, ka „Augļu patēriņa veicināšanas programma skolām būtu nozīmīgs solis pareizajā virzienā”.(5) Pieņemot Regulu (EK) Nr. 1182/2007, Padome nāca klajā ar šādu deklarāciju: „Ņemot vērā dramatisko aptaukošanās gadījumu skaita pieaugumu skolēnu vidū, uz ko uzmanība vērsta nesen publicētajā Komisijas Baltajā grāmatā (..), Padome aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt priekšlikumu skolu augļu shēmai, kas būtu balstīta uz ietekmes novērtējumu par saistītajiem ieguvumiem, realizējamību un administratīvajām izmaksām.”(6) Tāpēc ir jāparedz Kopienas atbalsta līdzfinansējums mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem veselīgiem augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu produktiem, kā arī attiecībā uz dažām saistītajām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām. Komisijai jānosaka programmas nosacījumi.(7) Lai nodrošinātu, ka Programma skolu apgādei ar augļiem tiek īstenota pareizi, dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms ir jāizstrādā stratēģija. Tām ir jāparedz arī vajadzīgie papildu pasākumi, lai programma būtu vēl iedarbīgāka.(8) Lai neierobežotu līdzīgu valsts pasākumu vispārējo ietekmi, dalībvalstīm jābūt atļaujai piešķirt papildu valsts atbalstu par produktu piegādes un saistītajām izmaksām un papildu pasākumiem, un Kopienas Programma skolu apgādei ar augļiem nedrīkst skart citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Tomēr, lai nodrošinātu Kopienas programmas iedarbību praksē, tā nedrīkst aizstāt pašreizējo finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās paredzēta augļu piegāde.(9) Lai nodrošinātu pareizu budžeta vadību, ir jānosaka Kopienas atbalsta maksimālais apjoms un maksimālās līdzfinansējuma likmes, un Kopienas finansiālais ieguldījums programmā ir jāpievieno to pasākumu sarakstam, kas var saņemt finansējumu no ELGF, kā paredzēts 3. panta 1. punktā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[3].(10) Lai atvēlētu laiku programmas sekmīgai īstenošanai, tā jāpiemēro no 2009./2010. mācību gada. Pēc trīs gadu laikposma jāiesniedz ziņojums par programmu.(11) Lai programma būtu iedarbīgāka, Kopienai jābūt iespējai finansēt informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, kuri vērsti uz sabiedrības informētības palielināšanu par Programmu skolu apgādei ar augļiem un tās mērķiem un saistītajiem sadarbības izvēršanas pasākumiem, neskarot Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs[4] paredzētās Kopienas pilnvaras līdzfinansēt papildu pasākumus, kuri vajadzīgi, lai palielinātu informētību par augļu un dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi uz veselību.(12) Ar Regulu (EK) Nr. 361/2008[5] no 2008. gada 1. jūlija Regulas (EK) Nr. 1182/2007 noteikumi tika iekļauti Regulā (EK) Nr. 1234/2007[6].(13) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 1234/2007,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1290/2005Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:„(f) Kopienas finansiālais ieguldījums Programmā skolu apgādei ar augļiem, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007(*) 103.ga panta 1. punktā.(*) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1234/2007Regulu (EK) Nr. 1234/2007 groza šādi.(1) Regulas II daļas I sadaļas IV nodaļas IVa iedaļu groza šādi:(a) Aiz 103.g panta iekļauj šādu IIa apakšiedaļu:„IIA APAKšIEDAļA PROGRAMMA SKOLU APGāDEI AR AUGļIEM103.ga pants Atbalsts skolēnu apgādei ar augļu, dārzeņu un banānu produktiem1. Saskaņā ar nosacījumiem, kurus nosaka Komisija, no 2009./2010. mācību gada piešķir Kopienas atbalstu mācību iestāžu audzēkņu apgādei ar konkrētiem augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu, dārzeņu un banānu produktiem, ko nosaka Komisija, un atbalstu var piešķirt arī par dažām saistītām loģistikas, sadales, aprīkojuma, saziņas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksām.2. Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties programmā, valsts vai reģionālā līmenī vispirms izstrādā stratēģiju programmas īstenošanai. Tās paredz arī vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka.3. Šā panta 1. punktā minētais Kopienas atbalsts(a) nepārsniedz EUR 90 miljonus vienā mācību gadā,(b) nepārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām piegādes un saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, uz kuriem attiecas konverģences mērķis,(c) sedz tikai piegādes un saistītās izmaksas, kas minētas 1. punktā, un(d) netiek izmantots, lai aizstātu pašreizējo finansējumu, kas piešķirts dalībvalstu spēkā esošajām skolu augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kas ietver augļu piegādi.„Konverģences mērķis” ir rīcības mērķis mazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu labā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas regulē Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.4. Dalībvalstis var papildus Kopienas atbalstam piešķirt valsts atbalstu par 1. punktā minēto produktu piegādes un saistītajām izmaksām. Tās var piešķirt valsts atbalstu arī par 2. punktā minētajiem papildu pasākumiem.5. Kopienas programma skolu apgādei ar augļiem neskar citas atsevišķas valstu īstenotās skolu augļu patēriņa veicināšanas programmas, kuras ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.6. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 5. pantu Kopiena var finansēt arī informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar Programmu skolu apgādei ar augļiem, tostarp sabiedrības informētības palielināšanas pasākumus un saistītos sadarbības izvēršanas pasākumus.”(b) Pirms 103.h panta iekļauj šādu virsrakstu:„III APAKšIEDAļA PROCEDūRAS NOTEIKUMI”(c) Šādu punktu pievieno 103.h pantā:„(f) noteikumus par 103.ga pantā minēto Programmu skolu apgādei ar augļiem, tostarp attiecīgo produktu sarakstu, atbalsta sadali dalībvalstu starpā, finanšu un budžeta vadību, saistītās izmaksas, valstu stratēģijas, papildu pasākumus un informācijas, uzraudzības, novērtēšanas un sadarbības izvēršanas pasākumus.”(2) Regulas 180. panta otrajā daļā aiz „103.e” iekļauj „103.ga”.(3) Regulas 184. pantu papildina ar šādu 6. punktu:„6) līdz 2012. gada 31. augustam — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota 103.ga pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši jāapraksta, cik lielā mērā programma ir veicinājusi labi funkcionējošu skolu augļu patēriņa veicināšanas programmu izveidi dalībvalstīs un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu.”3. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 08 12 (jāizveido šāda pozīcija) 05 08 09 | APROPRIĀCIJAS – p.m. (2008. gads) EUR 2 miljoni (2009. gada PBP) |2. | NOSAUKUMS Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), lai izveidotu Programmu skolu apgādei ar augļiem |3. | JURIDISKAIS PAMATS EK līguma 36. un 37. pants |4. | MĒRĶI Piegādāt augļu, dārzeņu un banānu produktus skolēniem mācību iestādēs, tādējādi uzlabojot turpmāko patēriņu un palīdzot stabilizēt tirgus. |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (miljonos EUR) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS (2008.) (miljonos EUR) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS (2009.) (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | +91,3 | – | – |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/ MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2 | APRĒĶINA METODE – |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES 1) Produktu piegāde EUR 90 miljoni 2) Sadarbības izvēršana 2010.–2011.–2012. = EUR 1 miljons + ikgadēja konference (katru gadu) = EUR 0,3 miljoni |[1] OV C …, ..., … lpp.[2] OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.[3] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1437/2007 (OV L 322, 7.12.2007., 1. lpp.).[4] OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.[5] OV L 121, 7.5.2008., 1. lpp.[6] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. …/2008 (OV L …, …2008., … lpp.).