				|

		52012PC0298

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pēc Līguma
par Eiropas Savienības darbību (LESD) stāšanās
spēkā tehniskos saglabāšanas pasākumus vairs nevarēja
kā pārejas posma pasākumus iekļaut ikgadējā
regulā par zvejas iespējām, jo minētajā regulā
varēja paredzēt tikai pasākumus par zvejas iespēju
noteikšanu un iedalīšanu, savukārt tā sauktie “saistītie
nosacījumi”, kas attiecas uz zvejas iespēju izmantošanu, bet nav ar
tām funkcionāli saistīti, būtu jāpieņem
koplēmuma procedūrā.
Tāpēc Komisija 2008. gadā
nāca klajā ar priekšlikumu Padomes regulai[1] par zvejas resursu
saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, ar kuru bija
plānots aizstāt Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu
saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu
mazuļu aizsardzībai[2],
un nodrošināt to tehnisko pasākumu pastāvīgu
īstenošanu, kurus kā pārejas posma pasākumus noteica
ikgadējā regulā par zvejas iespējām. Tomēr
politiska vienošanās netika panākta, un 2010. gada oktobrī
priekšlikums tika atsaukts.
Lai nodrošinātu to, ka tehniskie
saglabāšanas pasākumi, kas iekļauti Regulā (EK)
Nr. 43/2009, ar ko nosaka zvejas iespējas 2009. gadam[3], paliktu spēkā arī pēc 2010. gada
1. janvāra, Padome pieņēma Regulu (EK)
Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus
laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada
30. jūnijam[4]. Minētajā regulā bija paredzēts attiecīgos
tehniskos pasākumus kā pārejas posma pasākumus
turpināt 18 mēnešus līdz 2011. gada
30. jūnijam. Ar Regulu (ES) Nr. 579/2011[5] šo pasākumu termiņu pagarināja vēl par
18 mēnešiem, jo vēl nebija rasta iespēja līdz
2011. gada 30. jūnijam iestrādāt tos spēkā
esošajā tehnisko pasākumu Regulā (EK) Nr. 850/98 (vai
jaunā regulā, ar ko aizstātu minēto regulu).
Komisija plāno pēc kopējās
zivsaimniecības politikas reformas, kura patlaban tiek apspriesta sarunu
procesā, pārskatīt Regulu (EK) Nr. 850/98
atbilstīgi minētajai reformai. Tāpēc jaunu regulu par
tehniskajiem pasākumiem nevar pagūt sagatavot, lai tā stātos
spēkā līdz 2013. gada 1. janvārim. Tālab ir
vajadzīgs risinājums, lai nodrošinātu to, ka pārejas posma
tehniskie pasākumi paliek spēkā arī pēc
2012. gada 31. decembra, un iegūtu laiku jauna tehnisko
pasākumu regulējuma izstrādei.
Regulā (EK) Nr. 43/2009
iekļautie tehniskie pasākumi ir būtiski ilgtspējīgas
zvejas nodrošināšanai, un ir jāgarantē to turpināmība.
Šo pasākumu pārtraukšana (pat uz laiku) radītu negatīvu
ietekmi uz to krājumu saglabāšanos, uz kuriem šie pasākumi
attiecas, kā arī uz ekosistēmu, kurā sastopamas
jutīgas dziļūdens dzīvotnes un jūras putni, tostarp
vairākām NATURA 2000 teritorijām, kas ar
Direktīvu 92/43/EEK[6]
noteiktas Eiropas teritorijā, kā arī apgabaliem, kas slēgti
zvejai, lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes
starptautiskos ūdeņos. To pārtraukšana nozīmētu
arī to, ka vairs netiktu piemērotas vairākas pamatotas un
akceptētas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 850/98 noteikumiem.
Turklāt, pamatojoties uz
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK)
ieteikumu, būtu jāizdara nelieli grozījumi attiecīgajos
tehniskajos pasākumos, kas nav saskanīgi ar Regulā (EK)
Nr. 850/98 noteiktajiem pasākumiem vai ir tiem pretrunā.
Tāpat ir jāatjaunina
pašreizējie pasākumi, kas iekļauti Regulā (EK)
Nr. 43/2009, saskaņā ar Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecības komisijas (NEAFC) pieņemto ieteikumu, un tajos
jāiekļauj arī daži tehniski pasākumi, kuru mērķis
ir samazināt pelaģisko sugu izmetumus Ziemeļaustrumu
Atlantijā un par kuriem ES 2010. gadā ir vienojusies ar
Norvēģiju un Fēru salām, bet kuri vēl nav
transponēti ES tiesību aktos.
Tāpēc uzskata, ka būtu
lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 850/98, lai
iestrādātu tajā attiecīgos tehniskos pasākumus un, ja
iespējams, svītrotu skaidri noteiktus novecojušus pasākumus, kas
iekļauti gan Regulā (EK) Nr. 850/98, gan
Regulā (EK) Nr. 1288/2009.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums[7]
tika veikts saistībā ar Komisijas 2008. gada priekšlikumu
Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
pasākumus. Lielākā daļa pasākumu, kas paredzēti
šajā priekšlikumā, ir spēkā esoši pasākumi, kuri bija
ietverti 2008. gada priekšlikumā, un tāpēc uz tiem attiecas
minētā priekšlikuma ietekmes novērtējums. Saistībā
ar pārmaiņām, kas notikušas kopš 2008. gada,
lielākā daļa pasākumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums,
ir jāatjaunina, taču to būtība nemainās, savukārt
vairāki citi pasākumi izriet no starptautiskām
saistībām, un to ietekmes novērtējums nav jāveic.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
·      Galvenais uzdevums ir nepieļaut attiecīgo tehnisko
pasākumu pārtraukšanu 2012. gada beigās, jo tā
negatīvi ietekmētu attiecīgo krājumu saglabāšanos,
kā arī ekosistēmu. Priekšlikums nodrošinās tiesisko
noteiktību saistībā ar šiem pasākumiem, līdz būs
izstrādāta jauna tehnisko pasākumu pamatregula kā daļa
no kopējās zivsaimniecības politikas reformas.
·      Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 43. panta 2. punkts.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē.
·      Proporcionalitātes princips
Šis priekšlikums aptver spēkā esošos
tehniskos pasākumus, kas iekļauti Regulā (EK)
Nr. 43/2009, un grozījumus pasākumos, kas jau paredzēti
Regulā (EK) Nr. 850/98, tāpēc bažas par
proporcionalitātes principa ievērošanu nerodas.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ: regula ir jāgroza ar regulu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šis pasākums Savienībai nerada
papildu izdevumus.
2012/0158 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98
par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus
jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes
Regulu (EK) Nr. 1288/2009
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Padomes 2009. gada
27. novembra Regulā (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka
pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada
1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam[9], un grozošajā tiesību
aktā, proti, 2011. gada 8. jūnija Regulā (ES)
Nr. 579/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par
zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus
jūras organismu mazuļu aizsardzībai[10], ir paredzēts dažus
tehniskos pasākumus, kas noteikti Padomes 2009. gada
16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko
2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu
grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri
piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz
Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti[11], turpināt pārejas
posmā līdz 2012. gada 31. decembrim.
(2)       Ir gaidāms jauns
tehnisko saglabāšanas pasākumu regulējums, un tas pamato
minēto tehnisko pasākumu piemērošanas pagarināšanu uz
pārejas laiku. Attiecīgais regulējums nebūs izveidots
līdz 2012. gada beigām, jo tā pieņemšana vislielākajā
mērā ir atkarīga no kopējās zivsaimniecības
politikas (KZP) reformas.
(3)       Lai nodrošinātu
jūras bioloģisko resursu pareizas saglabāšanas un
pārvaldības turpināšanu, 1998. gada 30. marta
Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu,
izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu
aizsardzībai, būtu jāatjaunina, iekļaujot tajā
pārejas posma tehniskos pasākumus.
(4)       Daži pasākumi, ar ko
lašu dzimtas zivis, nēģus un miksīnas izslēdz no
noteikumiem par nozvejas sastāvu, kuri attiecas uz nostiprinātiem
zvejas rīkiem, vairs nav atbilstīgi, un tie būtu
jāsvītro, jo šo sugu zvejniecība vairs nepastāv.
(5)       Lai samazinātu
nevēlamas nozvejas, būtu jāpatur spēkā augstākas
kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums visos ICES apgabalos un
jāievieš aizliegums atlaist ūdenī vai izlaist no zvejas
rīkiem konkrētu sugu īpatņus, kā arī prasība
mainīt zvejas darbību vietu, ja 10 % nozvejas veido
mazizmēra zivis, par ko 2009. gadā panākta vienošanās
ar Norvēģiju un Fēru salām.
(6)       Ņemot vērā
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK)
ieteikumu, vairs nav nepieciešams slēgt zvejai dažas siļķu
nārstošanas vietas, lai nodrošinātu šīs sugas
ilgtspējīgu izmantošanu ICES VIa rajonā, un
minētais ierobežojums būtu jāatceļ.
(7)       Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, kurā maza tūbīšu pieejamība ir
sasaistīta ar sliktiem trīspirkstu kaiju vairošanās
rezultātiem, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals ICES
IV apakšapgabalā, katru gadu atļaujot tikai ierobežotu zveju
krājuma uzraudzības nolūkos.
(8)       Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, dažos apgabalos, kuros Norvēģijas omāru zveja
ir aizliegta, būtu jāatļauj izmantot zvejas rīkus, ar
kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.
(9)       Ņemot vērā ICES
un ZZTEK ieteikumu, daži tehniskie saglabāšanas pasākumi, kurus veic
ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ICES VIa rajons),
Ķeltu jūrā (ICES VIIf, VIIg rajons) un Īru
jūrā (ICES VIIa rajons) un kuru mērķis ir
aizsargāt pikšas Rokolas krājumu, mencas, pikšas un merlanga
krājumus, būtu jāpatur spēkā, lai veicinātu zivju
krājumu saglabāšanos.
(10)     Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj pasākumi, ar kuriem
atļauj izmantot rokas āķu rindas un automātisku džiga
aprīkojumu saidu zvejai ICES VIa rajonā, un noteikumi par
šķirotājrežģa izmantošanu ICES VIIa rajona
ierobežotajā apgabalā.
(11)     Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals,
lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā.
(12)     Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai
aizsargātu zilo jūras līdaku nārsta barus ICES
VIa rajonā.
(13)     Būtu jāpatur
spēkā pasākumi, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecības komisija (NEAFC) noteikusi 2011. gadā, lai
aizsargātu sarkanasarus ICES I un II apakšapgabalā.
(14)     Būtu jāpatur
spēkā pasākumi, ko NEAFC noteikusi 2011. gadā,
lai aizsargātu sarkanasarus Irmingera jūrā un blakus esošajos
ūdeņos.
(15)     Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) rajonā arī
turpmāk būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem
nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās
strāvas impulsus.
(16)     Daži pasākumi, ar kuriem
pelaģiskās zvejas kuģiem, kas Ziemeļaustrumu Atlantijā
zvejo makreles, siļķes un stavridas, ierobežo rīcību ar
nozveju un tās izkraušanu un par kuriem 2009. gadā
Savienība vienojusies ar Norvēģiju un Fēru salām,
būtu jāievieš kā pastāvīgi pasākumi.
(17)     Ņemot vērā ICES
ieteikumu, būtu jāpatur spēkā tehniskie saglabāšanas
pasākumi, lai Īrijas jūrā nārsta sezonā
aizsargātu pieaugušu mencu krājumus.
(18)     Ņemot vērā
ZZTEK ieteikumu, zveja ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES
IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII,
IX, X un XII apakšapgabalā ūdeņos, kas dziļāki par
200 m, bet seklāki par 600 m, būtu jāatļauj tikai
saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina
bioloģiski jutīgu dziļūdens sugu aizsardzību.
(19)     Lai nodrošinātu heka un
Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu
un samazinātu šo sugu izmetumus, Biskajas līcī arī
turpmāk būtu jāatļauj izmantot konkrētus
selektīvus zvejas rīkus.
(20)     Būtu jāpatur
spēkā zvejas ierobežojumi, kuri noteikti konkrētos apgabalos,
lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes NEAFC
pārvaldības apgabalā, un kurus NEAFC pieņēmusi
2004. gadā, un zvejas ierobežojumi, kuri noteikti dažos apgabalos ICES
VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIIIc rajonā un
kurus Savienība pieņēmusi 2008. gadā.
(21)     Saskaņā ar
ieteikumu, ko sniegusi Savienības un Norvēģijas Apvienotā
darba grupa tehnisko pasākumu jautājumos, aizliegums
nedēļas nogalē ar trali vai riņķvadu zvejot
siļķes, makreles vai brētliņas Skagerakā un
Kategatā, vairs nepalīdz saglabāt pelaģisko zivju
krājumus, jo Savienība, Norvēģija un Fēru salas
2011. gadā ir vienojušās par izmaiņām zvejas
modeļos, un tāpēc šis aizliegums būtu jāsvītro.
(22)     Skaidrības un labāka
regulējuma labad būtu jāsvītro daži novecojuši noteikumi.
(23)     Būtu jāpārskata
Manilas gliemenes minimālais izmērs, ņemot vērā
bioloģiskos datus.
(24)     Lai palīdzētu saglabāt
astoņkājus un jo īpaši aizsargātu to mazuļus, ir
noteikts astoņkāja minimālais izmērs nozvejās, kas
gūtas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos
ūdeņos, kuri atrodas Centrālaustrumu Atlantijas
zvejniecības komitejas (CECAF) reģionā.
(25)     Lai samazinātu piezveju
Norvēģijas omāru zvejā ICES
VI apakšapgabalā un VIIa rajonā, būtu jānosaka
jaunas šķirotājrežģa specifikācijas.
(26)     Būtu jāpatur
spēkā specifikācijas kvadrātveida acu linuma
plātnēm, kas konkrētos apstākļos jāizmanto
zvejā ar dažiem velkamiem zvejas rīkiem Biskajas līcī.
(27)     Lai novērstu
nesakritību starp Regulu (EK) Nr. 43/2009 un Regulu (EK)
Nr. 850/98, kuģiem, kuru dzinēja jauda ir mazāka par
112 kW, būtu jāatļauj ierobežotajā apgabalā ICES
VIa rajonā izmantot 2 m garas kvadrātveida acu linuma
plātnes.
(28)     Padomes Regula (EK)
Nr. 1288/2009 būtu jāatceļ.
(29)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 850/98 groza
šādi:
(1)
regulas 13. pantu svītro;
(2)
iekļauj šādu IIIa sadaļu:
“IIIa SADAĻA
IZMETUMU SAMAZINĀŠANAS PASĀKUMI
19.a pants
Mazizmēra jūras
organismi
1. Īpatņus, kuri pieder pie jebkuras
sugas, kam noteikta kvota, un iegūti jebkādā zvejas
darbībā 1.−4. reģionā, kas noteikti šīs
regulas 2. pantā, paceļ uz kuģa un pēc tam izkrauj.
2. Noteikumi, kas minēti
1. punktā, neskar pienākumus, kuri noteikti šajā
regulā vai citā zivsaimniecības nozares regulā.
3. Ja 1.–4. reģionā mazizmēra makreļu,
siļķu vai stavridu daudzums jebkurā zvejas rīku
iemetienā pārsniedz 10 % no kopējā nozvejas apjoma,
kuģis maina zvejas darbību vietu.”;
(3)
regulas 20. panta 1. punkta
d) apakšpunktu svītro;
(4)
regulas 29.a pantu aizstāj ar šādu:
“29.a pants
Apgabala slēgšana
tūbīšu zvejai ICES IV apakšapgabalā
Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz
kuģa tūbītes, kuras nozvejotas ģeogrāfiskajā
apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu krasta un ko
norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas,
kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
Anglijas austrumu krasts pie 55o30'
ziemeļu platuma,
–
55o30' ziemeļu platuma, 01o00'
rietumu garuma,
–
58o00' ziemeļu platuma, 01o00'
rietumu garuma,
–
58o00' ziemeļu platuma, 02o00'
rietumu garuma,
–
Skotijas austrumu krasts pie 02o00'
rietumu garuma.”;
(5)
regulas 29.b panta 3. punktu groza
šādi:
“3. Atkāpjoties no 1. punktā
noteiktā aizlieguma, 1. punkta a) apakšpunktā un
1. punkta b) apakšpunktā noteiktajos ģeogrāfiskajos
apgabalos un laikposmos ir atļauta zveja ar zivju groziem, ar kuriem
nenozvejo Norvēģijas omārus.”;
(6)
iekļauj šādu 29.c–29.h pantu:
“29.c pants
Rokolas pikšu
četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā
1. Visu veidu zveja no pikšas Rokolas
krājuma, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta
apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas
koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
57o00' ziemeļu platuma, 15o00'
rietumu garuma,
–
57o00' ziemeļu platuma, 14o00'
rietumu garuma,
–
56o30' ziemeļu platuma, 14o00'
rietumu garuma,
–
56o30' ziemeļu platuma, 15o00'
rietumu garuma.
29.d pants
Mencu, pikšu un merlangu
zvejas ierobežojumi ICES VI apakšapgabalā
1. Ir aizliegts veikt jebkādas mencu,
pikšu un merlangu zvejas darbības tajā ICES VIa rajona
daļā, kura atrodas uz austrumiem vai uz dienvidiem no
loksodromām, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras
nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
54o30' ziemeļu platuma, 10o35'
rietumu garuma,
–
55o20' ziemeļu platuma, 09o50'
rietumu garuma,
–
55o30' ziemeļu platuma, 09o20'
rietumu garuma,
–
56o40' ziemeļu platuma, 08o55'
rietumu garuma,
–
57o00' ziemeļu platuma, 09o00'
rietumu garuma,
–
57o20' ziemeļu platuma, 09o20'
rietumu garuma,
–
57o50' ziemeļu platuma, 09o20'
rietumu garuma,
–
58o10' ziemeļu platuma, 09o00'
rietumu garuma,
–
58o40' ziemeļu platuma, 07o40'
rietumu garuma,
–
59o00' ziemeļu platuma, 07o30'
rietumu garuma,
–
59o20' ziemeļu platuma, 06o30'
rietumu garuma,
–
59o40' ziemeļu platuma, 06o05'
rietumu garuma,
–
59o40' ziemeļu platuma, 05o30'
rietumu garuma,
–
60o00' ziemeļu platuma, 04o50'
rietumu garuma,
–
60o15' ziemeļu platuma, 04o00'
rietumu garuma.
2. Ikviens zvejas kuģis, kas atrodas
1. punktā minētajā apgabalā, nodrošina to, ka visi uz
kuģa esošie zvejas rīki ir droši nostiprināti un uzglabāti
saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[12] 47. pantu.
3. Atkāpjoties no 1. punkta,
minētajos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas
darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas
nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas,
ēdamgliemeņu dregas, rokas āķu rindas, mehanizētu
džiga aprīkojumu, velkamos vadus un brideņus, murdus un zivju grozus,
ja:
(a)
netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti
citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas
nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas,
ēdamgliemeņu dregas, rokas āķu rindas, mehanizēts
džiga aprīkojums, velkamie vadi un brideņi, murdi un zivju grozi, un
(b)
uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai
nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki,
saidas un laši vai gliemji un vēžveidīgie.
4. Atkāpjoties no 1. punkta,
minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts
veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs
izmērs ir mazāks par 55 mm, ja:
(a)
uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs
izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, un
(b)
uz kuģa netiek paturētas citas zivis
kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas,
stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas.
5. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts
zvejot Norvēģijas omārus, ja:
(a)
izmantotajiem zvejas rīkiem ir
šķirotājrežģis, kas atbilst XIVa pielikumam, vai
kvadrātveida acu linuma plātne, kā aprakstīts
XIVc pielikumā;
(b)
zvejas rīka konstrukcijā izmantotā
linuma minimālais acs izmērs ir 80 mm;
(c)
ne mazāk kā 30 % no
paturētās nozvejas svara veido Norvēģijas omāri;
(d)
ne vairāk kā 10 % no paturētās
nozvejas svara veido mencas, pikšas un/vai merlangi jauktā veidā.
6. Šā panta 5. punktu nepiemēro
apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas
koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
59o05' ziemeļu platuma, 06o45'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 06o00'
rietumu garuma,
–
59o40' ziemeļu platuma, 05o00'
rietumu garuma,
–
60o00' ziemeļu platuma, 04o00'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 04o00'
rietumu garuma,
–
59o05' ziemeļu platuma, 06o45' rietumu garuma.
7. Atkāpjoties no 1. punkta, ir
atļauts zvejot ar traļiem, grunts vadiem vai līdzīgiem
zvejas rīkiem, ja:
(a)
visu uz kuģa esošo zvejas rīku
konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir
120 mm kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m,
un 110 mm visiem pārējiem kuģiem;
(b)
ne vairāk kā 30 % no paturētās
nozvejas svara veido mencas, pikšas un/vai merlangi jauktā veidā;
(c)
saidu daudzums ir mazāks nekā 90 %
no nozvejas, kas paturēta uz kuģa, izmantotajā zvejas
rīkā ir ievietota kvadrātveida acu linuma plātne, kā
aprakstīts XIVc pielikumā, un
(d)
kuģa lielākais garums ir 15 m vai
mazāks, tad neatkarīgi no nozvejotā saidu daudzuma, kas
paturēts uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietota
kvadrātveida acu linuma plātne, kā aprakstīts
XIVd pielikumā.
8. Šā panta 7. punktu nepiemēro
apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas
koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
59o05' ziemeļu platuma, 06o45'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 06o00'
rietumu garuma,
–
59o40' ziemeļu platuma, 05o00'
rietumu garuma,
–
60o00' ziemeļu platuma, 04o00'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 04o00'
rietumu garuma,
–
59o05' ziemeļu platuma, 06o45'
rietumu garuma.
9. Katra attiecīgā dalībvalsts
katru gadu no 1. janvāra līdz 30. jūnijam īsteno
programmu novērotāju izvietošanai uz kuģiem, lai ņemtu
paraugus no to kuģu nozvejas un izmetumiem, kuri izmanto 6. un 7. punktā
paredzētās atkāpes. Novērotāju programmas īsteno,
neskarot pienākumus, kas izriet no attiecīgajiem noteikumiem, un to
mērķis ir novērtēt mencu, pikšu un merlangu nozveju un
izmetumus ar precizitāti ne mazāku kā 20 %.
10. Attiecīgās dalībvalstis ne
vēlāk kā programmas īstenošanas gada
30. jūnijā iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu par to
kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz ko attiecas
novērotāju programma. Nobeiguma ziņojumu par attiecīgo
kalendāro gadu iesniedz ne vēlāk kā nākamā kalendārā
gada 1. februārī.
29.e pants
Mencu zvejas ierobežojumi ICES VII apakšapgabalā
1. Laikposmā no 1. februāra
līdz 31. martam ICES VII apakšapgabalā ir aizliegts
veikt jebkādas zvejas darbības apgabalā, kas sastāv no
šādiem ICES statistiskajiem taisnstūriem: 30E4, 31E4, 32E3. Šo
aizliegumu nepiemēro sešu jūras jūdžu attālumā no
bāzes līnijas.
2. Atkāpjoties no 1. punkta,
minētajos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas
darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas
nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas, ēdamgliemeņu
dregas, velkamos vadus un brideņus, rokas āķu rindas,
mehanizētu džiga aprīkojumu, murdus un zivju grozus, ja:
(a)
netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti
citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas
nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas,
ēdamgliemeņu dregas, velkamie vadi un brideņi, rokas
āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, murdi un zivju
grozi, un
(b)
uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai
nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki un
laši vai gliemji un vēžveidīgie.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā
punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas
darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir
mazāks par 55 mm, ja:
(a)
uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs
izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, un
(b)
uz kuģa netiek paturētas citas zivis
kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas,
stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas.
29.f pants
Īpaši noteikumi zilo
jūras līdaku aizsardzībai
1. Laikposmā no 1. marta līdz
31. maijam ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu zilo
jūras līdaku, kas pārsniedz 6 tonnas vienā zvejas
reisā, tajos ICES VIa rajona apgabalos, kurus norobežo
loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka
saskaņā ar WGS84 sistēmu:
(a)
Skotijas kontinentālā šelfa mala:
–
59o58' ziemeļu platuma, 07o00'
rietumu garuma,
–
59o55' ziemeļu platuma, 06o47'
rietumu garuma,
–
59o51' ziemeļu platuma, 06o28'
rietumu garuma,
–
59o45' ziemeļu platuma, 06o38'
rietumu garuma,
–
59o27' ziemeļu platuma, 06o42'
rietumu garuma,
–
59o22' ziemeļu platuma, 06o47'
rietumu garuma,
–
59o15' ziemeļu platuma, 07o15'
rietumu garuma,
–
59o07' ziemeļu platuma, 07o31'
rietumu garuma,
–
58o52' ziemeļu platuma, 07o44'
rietumu garuma,
–
58o44' ziemeļu platuma, 08o11'
rietumu garuma,
–
58o43' ziemeļu platuma, 08o27'
rietumu garuma,
–
58o28' ziemeļu platuma, 09o16'
rietumu garuma,
–
58o15' ziemeļu platuma, 09o32'
rietumu garuma,
–
58o15' ziemeļu platuma, 09o45'
rietumu garuma,
–
58o30' ziemeļu platuma, 09o45'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 07o00'
rietumu garuma;
(b)
Rosemary
sēkļa mala:
–
60o00' ziemeļu platuma, 11o00'
rietumu garuma,
–
59o00' ziemeļu platuma, 11o00'
rietumu garuma,
–
59o00' ziemeļu platuma, 09o00'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 09o00'
rietumu garuma,
–
59o30' ziemeļu platuma, 10o00'
rietumu garuma,
–
60o00' ziemeļu platuma, 10o00'
rietumu garuma,
izņemot apgabalu, kuru norobežo loksodromas,
kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka
saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
59o15' ziemeļu platuma, 10o24'
rietumu garuma,
–
59o10' ziemeļu platuma, 10o22'
rietumu garuma,
–
59o08' ziemeļu platuma, 10o07'
rietumu garuma,
–
59o11' ziemeļu platuma, 09o59'
rietumu garuma,
–
59o15' ziemeļu platuma, 09o58'
rietumu garuma,
–
59o22' ziemeļu platuma, 10o02'
rietumu garuma,
–
59o23' ziemeļu platuma, 10o11'
rietumu garuma,
–
59o20' ziemeļu platuma, 10o19'
rietumu garuma.
2.         Ieejot 1. punktā
noteiktajos apgabalos un izejot no tiem, zvejas kuģa kapteinis zvejas
žurnālā reģistrē ieiešanas un iziešanas datumu, laiku un
vietu.
3. Ja jebkurā no abiem
1. punktā noteiktajiem apgabaliem kuģa nozveja sasniedz
6 tonnas zilo jūras līdaku:
(a)
kuģis nekavējoties pārtrauc zveju un
iziet no apgabala, kurā tas atrodas;
(b)
kuģis nedrīkst atgriezties apgabalā,
pirms nozveja ir izkrauta;
(c)
kuģis nedrīkst atlaist jūrā
nekādu daudzumu zilo jūras līdaku.
4. Regulas (EK) Nr. 2347/2002[13] 8. pantā
minētie novērotāji, kuri norīkoti darbam uz zvejas
kuģiem, kas atrodas vienā no 1. punktā minētajiem
apgabaliem, papildus saviem uzdevumiem, ko tie veic saskaņā ar
minēto pantu, ņem atbilstīgus paraugus no zilo jūras
līdaku nozvejas, mēra paraugos atlasītās zivis un nosaka
apakšparaugos atlasītu zivju dzimumgatavību. Pamatojoties uz ZZTEK
ieteikumu, dalībvalstis izstrādā detalizētus paraugu
ņemšanas protokolus un rezultātu apkopojumu.
5. Laikposmā no 15. februāra
līdz 15. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus,
āķu jedas un žaunu tīklus apgabalā, kuru norobežo
loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka
saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
60o58.76' ziemeļu platuma, 27o27.32'
rietumu garuma,
–
60o56.02' ziemeļu platuma, 27o31.16'
rietumu garuma,
–
60o59.76' ziemeļu platuma, 27o43.48'
rietumu garuma,
–
61o03.00' ziemeļu platuma, 27o39.41'
rietumu garuma.
29.g pants
Pasākumi
attiecībā uz sarkanasaru zveju starptautiskajos ūdeņos ICES I un
II apakšapgabalā
1. Sarkanasaru specializētā zveja
starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā
ir atļauta tikai laikposmā no 15. augusta līdz
30. novembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši sarkanasarus NEAFC
pārvaldības apgabalā.
2. Kuģi citu sugu zvejā ierobežo
sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no
kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.
3. Pārrēķina koeficients, kas
piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem,
kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar
“japāņu paņēmienu”, ir 1,70.
4. Atkāpjoties no Regulas (ES)
Nr. 1236/2010[14]
9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, šajā
zvejniecībā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi nozvejas
ziņojumu nosūta katru dienu.
5. Papildus Regulas (ES)
Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus
ir spēkā vienīgi tad, ja ziņojumi, ko kuģi nosūta
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta
1. punktu, ir reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1236/2010 9. panta 3. punktu.
6. Dalībvalstis nodrošina to, ka
zinātniskie novērotāji vāc zinātnisku informāciju
uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu. Savāktā informācija
obligāti ietver reprezentatīvus datus par nozvejas sastāvu
dzimuma, vecuma un garuma ziņā (sadalījumā pa
dziļumiem). Dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo šo
informāciju ICES.
7. Komisija informē dalībvalstis par
dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC
līgumslēdzējām pusēm, ka kopējā
pieļaujamā nozveja (KPN) ir pilnībā apgūta. No
minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru
specializēto zveju kuģiem, kas kuģo ar to karogu.
29.h pants
Pasākumi
attiecībā uz sarkanasaru zveju Irmingera jūrā un blakus
esošajos ūdeņos
1. Katru gadu līdz 10. maijam ir
aizliegts zvejot sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES
V apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES XII
un XIV apakšapgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi
savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84
sistēmu (turpmāk “sarkanasaru aizsardzības apgabals”):
–
64°45' ziemeļu platuma, 28°30' rietumu garuma,
–
62°50' ziemeļu platuma, 25°45' rietumu garuma,
–
61°55' ziemeļu platuma, 26°45' rietumu garuma,
–
61°00' ziemeļu platuma, 26°30' rietumu garuma,
–
59°00' ziemeļu platuma, 30°00' rietumu garuma,
–
59°00' ziemeļu platuma, 34°00' rietumu garuma,
–
61°30' ziemeļu platuma, 34°00' rietumu garuma,
–
62°50' ziemeļu platuma, 36°00' rietumu garuma,
–
64°45' ziemeļu platuma, 28°30' rietumu garuma.
2. Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma
acs izmērs ir mazāks par 100 mm.
3. Pārrēķina koeficients, kas
piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem,
kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar
“japāņu paņēmienu”, ir 1,70.
4. To zvejas kuģu kapteiņi, kas
iesaistījušies zvejā ārpus sarkanasaru aizsardzības
apgabala, Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta
b) apakšpunktā paredzēto nozvejas ziņojumu nosūta
katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas
zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa
paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās
paziņošanas par nozveju.
5. Papildus Regulas (ES)
Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus
ir spēkā vienīgi tad, ja kuģu nosūtītie
ziņojumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010
9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 3. punktu.
6. Šā panta 5. punktā
minētos ziņojumus sagatavo saskaņā ar attiecīgajiem
noteikumiem.”;
(7)
iekļauj šādu 31.a pantu:
“31.a pants
Elektrozveja ICES IVc un
IVb rajonā
1. Atkāpjoties no 31. panta, zveja
ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir
atļauta ICES IVc un IVb rajonā uz dienvidiem no
loksodromas, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka
saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:
–
punkts Apvienotās Karalistes austrumu
krastā pie 55o ziemeļu platuma,
–
tad uz austrumiem līdz 55o
ziemeļu platuma, 5o austrumu garuma,
–
tad uz ziemeļiem līdz 56o
ziemeļu platuma,
–
un, visbeidzot, uz austrumiem līdz punktam
Dānijas rietumu krastā pie 56o ziemeļu platuma.
2. Zveja, izmantojot elektriskos impulsus, ir
atļauta tikai tad, ja:
(a)
traļus ar elektriskās strāvas
impulsiem izmanto ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts
rāmja traļu flotes;
(b)
katra rāmja traļa maksimālā
elektriskā jauda kW nepārsniedz tā rāmja garumu metros,
reizinātu ar 1,25;
(c)
faktiskais spriegums starp elektrodiem
nepārsniedz 15 V;
(d)
kuģis ir aprīkots ar automātisku
datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto
elektrisko jaudu uz vienu rāmi un faktisko spriegumu starp elektrodiem
vismaz pēdējos 100 tralējumos. Nepilnvarotas personas nevar
modificēt šo automātisko datorvadības sistēmu;
(e)
ir aizliegts izmantot vienu vai vairākas
smaguma ķēdes pie gruntsstropes.”;
(8)
iekļauj šādu 32.a pantu:
“32.a pants
Ierobežojumi, ko
pelaģiskās zvejas kuģiem piemēro attiecībā uz
rīcību ar nozveju un tās izkraušanu
1. Maksimālais attālums starp
ūdens separatora restēm pelaģiskās zvejas kuģos, kas
zvejo makreles, siļķes un stavridas un darbojas NEAFC
konvencijas apgabalā, kā definēts Regulas (ES)
Nr. 1236/2010 3. panta 3. punktā, ir 10 mm.
Restēm jābūt piemetinātām to atrašanās
vietā. Ja ūdens separatoram ir nevis restes, bet caurumi, šo caurumu
maksimālais diametrs nedrīkst pārsniegt 10 mm. Caurumi
teknēs pirms ūdens separatora nedrīkst būt lielāki par
15 mm diametrā.
2. Visiem pelaģiskās zvejas
kuģiem, kas darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, ir aizliegts
izkraut zivis zem kuģa ūdenslīnijas no bufertvertnēm vai ar
aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnēm.
3. Kuģa kapteinis nosūta savas
karoga dalībvalsts kompetentajām zivsaimniecības
iestādēm rasējumus, kurus apstiprinājušas karoga
dalībvalsts kompetentās iestādes un kuri saistīti ar iekārtām,
kas paredzētas rīcībai ar nozveju un tās izkraušanai un
atrodas pelaģiskās zvejas kuģos, kuri NEAFC konvencijas
apgabalā zvejo makreles, siļķes un stavridas, kā arī
šādu rasējumu grozījumus. Kuģa karoga dalībvalsts
kompetentās iestādes periodiski pārbauda iesniegto rasējumu
pareizību. Uz kuģa visu laiku atrodas rasējumu kopijas.”;
(9)
iekļauj šādu 34.a–34.f pantu:
“34.a pants
Tehniskie saglabāšanas
pasākumi Īrijas jūrā
1. Laikposmā no 14. februāra
līdz 30. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, vadus
vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, vairāksienu
tīklus, iepinējtīklus vai līdzīgus stacionāros
tīklus, vai jebkādus zvejas rīkus, kuriem ir āķi,
tajā ICES VIIa rajona daļā, ko norobežo:
–
Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas
austrumkrasts, un
–
taisnas līnijas, kas secīgi savieno
šādas ģeogrāfiskās koordinātas:
–
punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas
austrumu krastā pie 54o 30' ziemeļu platuma,
–
54o30' ziemeļu platuma, 04o50'
rietumu garuma,
–
53o15' ziemeļu platuma, 04o50'
rietumu garuma,
–
punkts Īrijas austrumu krastā pie 53o15'
ziemeļu platuma.
2. Atkāpjoties no 1. punkta,
tajā minētajā apgabalā un laikposmā:
(a)
atļauts izmantot grunts traļus ar
traļu durvīm, ja uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas
rīki un ja:
–
šo grunts traļu linuma acs izmērs ir
70–79 mm vai 80–99 mm, un
–
šiem grunts traļiem nav atsevišķu linuma
acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 mm, neatkarīgi no šo
acu atrašanās vietas linumā, un
–
šos grunts traļus izmanto tikai apgabalā,
kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas,
kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
53o30' ziemeļu platuma, 05o30'
rietumu garuma,
–
53o30' ziemeļu platuma, 05o20'
rietumu garuma,
–
54o20' ziemeļu platuma, 04o50'
rietumu garuma,
–
54o30' ziemeļu platuma, 05o10'
rietumu garuma,
–
54o30' ziemeļu platuma, 05o20'
rietumu garuma,
–
54o00' ziemeļu platuma, 05o50'
rietumu garuma,
–
54o00' ziemeļu platuma, 06o10'
rietumu garuma,
–
53o45' ziemeļu platuma, 06o10'
rietumu garuma,
–
53o45' ziemeļu platuma, 05o30'
rietumu garuma,
–
53o30' ziemeļu platuma, 05o30'
rietumu garuma;
(b)
atļauts izmantot grunts traļus, vadus vai
līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai
šķirotājrežģi, ja uz kuģa netiek turēti cita veida
zvejas rīki un ja atļautie zvejas rīki:
–
atbilst 2. punkta a) apakšpunktā
paredzētajiem nosacījumiem;
–
attiecībā uz selektīvo linumu ir
konstruēti atbilstīgi tehniskajiem datiem, kas norādīti
Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002[15]
pielikumā, un
–
attiecībā uz šķirotājrežģi
atbilst XIVa pielikuma prasībām;
(c)
turklāt grunts traļus, vadus vai
līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai
šķirotājrežģi drīkst izmantot arī apgabalā, kuru
norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas,
kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
–
53o45' ziemeļu platuma, 06o00'
rietumu garuma,
–
53o45' ziemeļu platuma, 05o30'
rietumu garuma,
–
53o30' ziemeļu platuma, 05o30'
rietumu garuma,
–
53o30' ziemeļu platuma, 06o00'
rietumu garuma,
–
53o45' ziemeļu platuma, 06o00'
rietumu garuma.
34.b pants
Žaunu tīklu izmantošana ICES IIIa, IVa,
Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā
1. ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb,
VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz
austrumiem no 27o rietumu garuma, VIII, IX un
X apakšapgabalā Savienības kuģi neizmanto pie grunts
nostiprinātus žaunu tīklus, iepinējtīklus un
vairāksienu tīklus vietās, kur jūras kartē
norādītais dziļums pārsniedz 200 m.
2. Visiem kuģiem, kas ICES IIIa,
IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES
XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu garuma,
VIII, IX un X apakšapgabalā izmanto pie grunts nostiprinātus
žaunu tīklus vai iepinējtīklus vietās, kur jūras
kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 m,
jābūt īpašai karoga dalībvalsts izdotai atļaujai
zvejot ar nostiprinātiem tīkliem.
3. Atkāpjoties no 1. punkta, ir
atļauts izmantot šādus zvejas rīkus:
(a)
ICES IIIa, IVa, Vb,
VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES
XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu
garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks
vai vienāds ar 120 mm un mazāks par 150 mm, ICES
VIIIa, VIIIb, VIIId rajonā un ICES
X apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs
ir lielāks vai vienāds ar 100 mm un mazāks par 130 mm,
un ICES VIIIc rajonā un ICES IX apakšapgabalā –
žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds
ar 80 mm un mazāks par 110 mm, ja:
–
tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē
norādītais dziļums nepārsniedz 600 m,
–
tie nav dziļāki par 100 acu
rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5,
–
tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai
ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju,
–
katra tīkla garums nepārsniedz
5 jūras jūdzes, un visu viena kuģa vienā laikā
izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 25 km,
–
maksimālais ūdenī atrašanās
laiks ir 24 stundas; vai
(b)
žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir
lielāks vai vienāds ar 250 mm, ja:
–
tos izliek ūdeņos, kur jūras
kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 m,
–
tie nav dziļāki par 15 acu
rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33,
–
tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai
citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju,
–
katra tīkla garums nepārsniedz
10 km. Visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu
kopējais garums nepārsniedz 100 km,
–
maksimālais ūdenī atrašanās
laiks ir 72 stundas;
(c)
ICES IIIa, IVa, Vb,
VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES
XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu
garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks
vai vienāds ar 100 mm un mazāks par 130 mm, ja:
–
tos izliek ūdeņos, kur jūras
kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 m un
nepārsniedz 600 m,
–
tie nav dziļāki par 100 acu
rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5,
–
tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai
ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju,
–
katra tīkla garums nepārsniedz
četras jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā
laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 20 km,
–
maksimālais ūdenī atrašanās
laiks ir 24 stundas,
–
ne mazāk kā 85 % paturētās
nozvejas svara veido heki,
–
zvejā iesaistīto kuģu skaits
nepārsniedz 2008. gadā reģistrēto skaitu,
–
pirms iziešanas no ostas šajā zvejā
iesaistītā kuģa kapteinis reģistrē zvejas
žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un kopējo
garumu. Inspicē vismaz 15 % gadījumu, kad kuģi iziet no
ostas,
–
kuģa kapteinim jānodrošina, ka
izkraušanas laikā uz kuģa atrodas 90 % zvejas rīku, kas
attiecīgajam reisam apstiprināti Kopienas zvejas žurnālā,
un
–
visu to sugu daudzums, kuru nozveja pārsniedz
50 kg, tostarp visu izmetumu daudzumi, kas pārsniedz 50 kg, ir
jāreģistrē Kopienas zvejas žurnālā.
4. Tomēr šī atkāpe neattiecas
uz NEAFC pārvaldības apgabalu, kas definēts
Regulas (ES) Nr. 1236/2010 3. panta 3. punktā.
5. Uz kuģa vienlaikus var būt tikai
viens no 3. punkta a) apakšpunktā un 3. punkta b) apakšpunktā
minētajiem zvejas rīku veidiem. Uz kuģa drīkst būt
tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks nekā
to tīklu rindu maksimālais garums, ko drīkst izlikt vienā
laikā.
6. Tāda kuģa kapteinis, kam ir
2. punktā minētā atļauja zvejot ar nostiprinātiem
tīkliem, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā,
reģistrē zvejas žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku
skaitu un garumu, turklāt viņam jāatbild par visām
atšķirībām abās reizēs reģistrētajos
parametros.
7. Attiecībā uz kuģiem, kas izmanto
3. punkta c) apakšpunktā minēto atkāpi, inspicē
vismaz 15 % gadījumu, kad tie iziet no ostas.
8. Kompetentajām iestādēm ir
tiesības ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk
rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o
rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā, izcelt no
jūras bez uzraudzības atstātu zvejas rīku šādās
situācijās:
(a)
-  zvejas rīks nav pienācīgi
marķēts;
(b)
-  boju marķējums vai kuģu
satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati liecina, ka
īpašnieks ilgāk nekā 120 stundas nav atradies mazāk
nekā 100 jūras jūdžu attālumā no zvejas
rīka;
(c)
-  zvejas rīks ir izlikts ūdeņos
vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir
lielāks par atļauto dziļumu;
(d)
-  zvejas rīka linuma acs izmērs
atšķiras no atļautā izmēra.
9. Tāda kuģa kapteinis, kuram ir
6. punktā minētā atļauja zvejot ar nostiprinātiem
tīkliem, katra zvejas reisa laikā zvejas žurnālā reģistrē
šādu informāciju:
–
izliktā tīkla linuma acs izmērs,
–
viena tīkla nominālais garums,
–
tīklu skaits vienā izlikto tīklu
rindā,
–
kopējais izlikto tīklu rindu skaits,
–
katras izliktās tīklu rindas
atrašanās vieta,
–
dziļums, kādā izlikta katra
tīklu rinda,
–
katras izliktās tīklu rindas
ūdenī atrašanās laiks,
–
pazaudēto zvejas rīku skaits, to
pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas
datums.
10. Zvejas kuģiem, kam ir 2. punktā
minētā atļauja zvejot ar nostiprinātiem tīkliem, ir
atļauts nozveju izkraut tikai tajās ostās, kuras
dalībvalstis ir apstiprinājušas saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 2347/2002[16]
7. pantu.
11. Haizivju daudzums, kas paturēts uz
kuģa, kurš izmanto 3. punkta b) apakšpunktā
aprakstītā veida zvejas rīkus, nepārsniedz 5 % no
kopējā uz kuģa paturēto jūras organismu
dzīvsvara.
34.c pants
Nosacījums zvejai ar
konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, ko atļauts izmantot Biskajas
līcī
1. Atkāpjoties no noteikumiem, kas
izklāstīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 494/2002[17] 5. panta
2. punktā, ir atļauts Regulas (EK) Nr. 494/2002
5. panta 1. punkta b) apakšpunktā definētajā
apgabalā veikt zvejas darbības ar traļiem, dāņu vadiem
un līdzīgiem zvejas rīkiem (izņemot rāmja
traļus), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm, ja
attiecīgajam zvejas rīkam ir kvadrātveida acu linuma
plātne, kas atbilst XIVb pielikumam.
2. Zvejojot ICES VIIIa un VIIIb rajonā,
ir atļauts āmja priekšā novietot selektīvo režģi un
tā piestiprinājumus un/vai pagarinājuma apakšējā
daļā āmja priekšā – kvadrātveida acu linuma
plātni, kuras linuma acu izmērs ir lielāks vai vienāds ar
60 mm. Šīs regulas 4. panta 1. punkts, 6. pants un
9. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 494/2002
3. panta a) un b) punkts neattiecas uz to traļa daļu,
kurā ievietotas šādas selektīvas ierīces.
34.d pants
Pasākumi jutīgu dziļūdens
dzīvotņu aizsardzībai NEAFC pārvaldības apgabalā
1. Grunts tralēšana un zveja ar
stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem
žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo
loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka
saskaņā ar WGS84 sistēmu:
Hecate jūras
pacēlumi:
–
52o21.2866' ziemeļu platuma, 31o09.2688'
rietumu garuma,
–
52o20.8167' ziemeļu platuma, 30o51.5258'
rietumu garuma,
–
52o12.0777' ziemeļu platuma, 30o54.3824'
rietumu garuma,
–
52o12.4144' ziemeļu platuma, 31o14.8168'
rietumu garuma,
–
52o21.2866' ziemeļu platuma, 31o09.2688'
rietumu garuma;
Faraday jūras
pacēlumi:
–
50o01.7968' ziemeļu platuma, 29o37.8077'
rietumu garuma,
–
49o59.1490' ziemeļu platuma, 29o29.4580'
rietumu garuma,
–
49o52.6429' ziemeļu platuma, 29o30.2820'
rietumu garuma,
–
49o44.3831' ziemeļu platuma, 29o02.8711'
rietumu garuma,
–
49o44.4186' ziemeļu platuma, 28o52.4340'
rietumu garuma,
–
49o36.4557' ziemeļu platuma, 28o39.4703'
rietumu garuma,
–
49o29.9701' ziemeļu platuma, 28o45.0183'
rietumu garuma,
–
49o49.4197' ziemeļu platuma, 29o42.0923'
rietumu garuma,
–
50o01.7968' ziemeļu platuma, 29o37.8077'
rietumu garuma;
Reykjanes grēdas
daļa:
–
55o04.5327' ziemeļu platuma, 36o49.0135'
rietumu garuma,
–
55o05.4804' ziemeļu platuma, 35o58.9784'
rietumu garuma,
–
54o58.9914' ziemeļu platuma, 34o41.3634'
rietumu garuma,
–
54o41.1841' ziemeļu platuma, 34o00.0514'
rietumu garuma,
–
54o00.0000' ziemeļu platuma, 34o00.0000'
rietumu garuma
–
53o54.6406' ziemeļu platuma, 34o49.9842'
rietumu garuma,
–
53o58.9668' ziemeļu platuma, 36o39.1260'
rietumu garuma,
–
55o04.5327' ziemeļu platuma, 36o49.0135'
rietumu garuma;
Altair jūras
pacēlumi:
–
44o50.4953' ziemeļu platuma, 34o26.9128'
rietumu garuma,
–
44o47.2611' ziemeļu platuma, 33o48.5158'
rietumu garuma,
–
44o31.2006' ziemeļu platuma, 33o50.1636'
rietumu garuma,
–
44o38.0481' ziemeļu platuma, 34o11.9715'
rietumu garuma,
–
44o38.9470' ziemeļu platuma, 34o27.6819'
rietumu garuma,
–
44o50.4953' ziemeļu platuma, 34o26.9128'
rietumu garuma;
Antialtair jūras
pacēlumi:
–
43o43.1307' ziemeļu platuma, 22o44.1174'
rietumu garuma,
–
43o39.5557' ziemeļu platuma, 22o19.2335'
rietumu garuma,
–
43o31.2802' ziemeļu platuma, 22o08.7964'
rietumu garuma,
–
43o27.7335' ziemeļu platuma, 22o14.6192'
rietumu garuma,
–
43o30.9616' ziemeļu platuma, 22o32.0325'
rietumu garuma,
–
43o40.6286' ziemeļu platuma, 22o47.0288'
rietumu garuma,
–
43o43.1307' ziemeļu platuma, 22o44.1174'
rietumu garuma;
Hatton sēklis:
–
59°26.00' ziemeļu platuma, 14°30.00' rietumu
garuma,
–
59°12.00' ziemeļu platuma, 15°08.00' rietumu
garuma,
–
59°01.00' ziemeļu platuma, 17°00.00' rietumu
garuma,
–
58°50.00' ziemeļu platuma, 17°38.00' rietumu
garuma,
–
58°30.00' ziemeļu platuma, 17°52.00' rietumu garuma,
–
58°30.00' ziemeļu platuma, 18°22.00' rietumu
garuma,
–
58°03.00' ziemeļu platuma, 18°22.00' rietumu
garuma,
–
58°03.00' ziemeļu platuma, 17°30.00' rietumu
garuma,
–
57°55.00' ziemeļu platuma, 17°30.00' rietumu
garuma,
–
57°45.00' ziemeļu platuma, 19°15.00' rietumu
garuma,
–
58°11.15' ziemeļu platuma, 18°57.51' rietumu
garuma,
–
58°11.57' ziemeļu platuma, 19°11.97' rietumu
garuma,
–
58°27.75' ziemeļu platuma, 19°11.65' rietumu
garuma,
–
58°39.09' ziemeļu platuma, 19°14.28' rietumu
garuma,
–
58°38.11' ziemeļu platuma, 19°01.29' rietumu
garuma,
–
58°53.14' ziemeļu platuma, 18°43.54' rietumu
garuma,
–
59°00.29' ziemeļu platuma, 18°01.31' rietumu
garuma,
–
59°08.01' ziemeļu platuma, 17°49.31' rietumu
garuma,
–
59°08.75' ziemeļu platuma, 18°01.47' rietumu
garuma,
–
59°15.16' ziemeļu platuma, 18°01.56' rietumu
garuma,
–
59°24.17' ziemeļu platuma, 17°31.22' rietumu
garuma,
–
59°21.77' ziemeļu platuma, 17°15.36' rietumu
garuma,
–
59°26.91' ziemeļu platuma, 17°01.66' rietumu
garuma,
–
59°42.69' ziemeļu platuma, 16°45.96' rietumu
garuma,
–
59°20.97' ziemeļu platuma, 15°44.75' rietumu
garuma,
–
59°21.00' ziemeļu platuma, 15°40.00' rietumu
garuma,
–
59°26.00' ziemeļu platuma, 14°30.00' rietumu
garuma;
Rockall plato
ziemeļrietumu daļa:
–
57o00' ziemeļu platuma, 14o53'
rietumu garuma,
–
57o37' ziemeļu platuma, 14o42'
rietumu garuma,
–
57o55' ziemeļu platuma, 14o24'
rietumu garuma,
–
58o15' ziemeļu platuma, 13o50'
rietumu garuma,
–
57o57' ziemeļu platuma, 13o09' rietumu garuma,
–
57o50' ziemeļu platuma, 13o14'
rietumu garuma,
–
57o57' ziemeļu platuma, 13o45'
rietumu garuma,
–
57o49' ziemeļu platuma, 14o06'
rietumu garuma,
–
57o29' ziemeļu platuma, 14o19'
rietumu garuma,
–
57o22' ziemeļu platuma, 14o19'
rietumu garuma,
–
57o00' ziemeļu platuma, 14o34'
rietumu garuma,
–
56o56' ziemeļu platuma, 14o36'
rietumu garuma,
–
56o56' ziemeļu platuma, 14o51'
rietumu garuma;
Rockall plato
dienvidrietumu daļa (Empress of Britain sēklis):
–
56o24' ziemeļu platuma, 15o37'
rietumu garuma,
–
56o21' ziemeļu platuma, 14o58'
rietumu garuma,
–
56o04' ziemeļu platuma, 15o10'
rietumu garuma,
–
55o51' ziemeļu platuma, 15o37'
rietumu garuma,
–
56o10' ziemeļu platuma, 15o52'
rietumu garuma;
Logachev
pacēlums:
–
55°17' ziemeļu platuma, 16°10' rietumu garuma,
–
55°34' ziemeļu platuma, 15°07' rietumu garuma,
–
55°50' ziemeļu platuma, 15°15' rietumu garuma,
–
55°33' ziemeļu platuma, 16°16' rietumu garuma,
–
55°17' ziemeļu platuma, 16°10' rietumu garuma;
Rockall pacēluma
rietumu daļa:
–
57o20' ziemeļu platuma, 16o30'
rietumu garuma,
–
57o05' ziemeļu platuma, 15o58'
rietumu garuma,
–
56o21' ziemeļu platuma, 17o17'
rietumu garuma,
–
56o40' ziemeļu platuma, 17o50'
rietumu garuma.
2. Ja NEAFC pārvaldības
apgabalā veiktu zvejas darbību laikā jaunajos vai esošajos
grunts zvejas apgabalos ar zvejas rīku kopu nozvejoto dzīvu
koraļļu vai dzīvu sūkļu daudzums pārsniedz
60 kg dzīvu koraļļu un/vai 800 kg dzīvu sūkļu,
zvejas kuģis informē karoga valsti, pārtrauc zveju un novirza
kuģi vismaz 2 jūras jūdžu attālumā no vietas, ko,
pamatojoties uz pierādījumiem, var noteikt kā vistuvāko
vietu nozvejas ieguves vietai.
34.e pants
Pasākumi jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIc, VIIj un VIIk rajonā
1. Grunts tralēšana un zveja ar
stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem
žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo
loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka
saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:
Belgica pacēlumu
apgabals:
–
51o29.4' ziemeļu platuma, 11o51.6'
rietumu garuma,
–
51o32.4' ziemeļu platuma, 11o41.4'
rietumu garuma,
–
51o15.6' ziemeļu platuma, 11o33.0'
rietumu garuma,
–
51o13.8' ziemeļu platuma, 11o44.4'
rietumu garuma;
Hovland pacēlumu
apgabals:
–
52o16.2' ziemeļu platuma, 13o12.6'
rietumu garuma,
–
52o24.0' ziemeļu platuma, 12o58.2'
rietumu garuma,
–
52o16.8' ziemeļu platuma, 12o54.0'
rietumu garuma,
–
52o16.8' ziemeļu platuma, 12o29.4'
rietumu garuma,
–
52o04.2' ziemeļu platuma, 12o29.4'
rietumu garuma,
–
52o04.2' ziemeļu platuma, 12o52.8'
rietumu garuma,
–
52o09.0' ziemeļu platuma, 12o56.4'
rietumu garuma,
–
52o09.0' ziemeļu platuma, 13o10.8'
rietumu garuma;
Porcupine
sēkļa ziemeļrietumu daļa, I apgabals:
–
53o30.6' ziemeļu platuma, 14o32.4'
rietumu garuma,
–
53o35.4' ziemeļu platuma, 14o27.6'
rietumu garuma,
–
53o40.8' ziemeļu platuma, 14o15.6'
rietumu garuma,
–
53o34.2' ziemeļu platuma, 14o11.4'
rietumu garuma,
–
53o31.8' ziemeļu platuma, 14o14.4'
rietumu garuma,
–
53o24.0' ziemeļu platuma, 14o28.8'
rietumu garuma;
Porcupine
sēkļa ziemeļrietumu daļa, II apgabals:
–
53o43.2' ziemeļu platuma, 14o10.8'
rietumu garuma,
–
53o51.6' ziemeļu platuma, 13o53.4'
rietumu garuma,
–
53o45.6' ziemeļu platuma, 13o49.8'
rietumu garuma,
–
53o36.6' ziemeļu platuma, 14o07.2'
rietumu garuma;
Porcupine
sēkļa dienvidrietumu daļa:
–
51o54.6' ziemeļu platuma, 15o07.2'
rietumu garuma,
–
51o54.6' ziemeļu platuma, 14o55.2'
rietumu garuma,
–
51o42.0' ziemeļu platuma, 14o55.2'
rietumu garuma,
–
51o42.0' ziemeļu platuma, 15o10.2'
rietumu garuma,
–
51o49.2' ziemeļu platuma, 15o06.0'
rietumu garuma.
2. Visiem pelaģiskās zvejas
kuģiem, kas zvejo 1. punktā minētajos jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalos,
jābūt iekļautiem apstiprinātā kuģu sarakstā,
un tiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota
atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantam un
jāglabā uz kuģa. Uz apstiprinātajā sarakstā
ietvertajiem kuģiem ir tikai pelaģiskās zvejas rīki.
3. Pelaģiskās zvejas kuģiem,
kas plāno zvejot 1. punktā minētajā jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā,
četras stundas iepriekš jāpaziņo Īrijas Zvejas
uzraudzības centram (Irish Fisheries Monitoring Centre), kā
definēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta
15. punktā, par nodomu ieiet jutīgu dziļūdens
dzīvotņu aizsardzības apgabalā. Vienlaikus tiem
jāpaziņo daudzumi, kas paturēti uz kuģa.
4. Uz pelaģiskās zvejas kuģiem,
kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā,
atrodoties jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības
apgabalā, jābūt drošai kuģu satelītnovērošanas
sistēmai (VMS), kura pilnībā darbojas un
pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem.
5. Pelaģiskās zvejas kuģiem,
kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, VMS
ziņojumi jāsniedz katru stundu.
6. Pelaģiskās zvejas kuģiem,
kas beiguši zveju 1. punktā minētajā jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā,
jāinformē Īrijas Zvejas uzraudzības centrs par iziešanu no
apgabala. Vienlaikus tiem jāpaziņo daudzumi, kas paturēti uz
kuģa.
7. Pelaģisko sugu zveja 1. punktā
minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu
aizsardzības apgabalā ir atļauta tikai tad, ja uz kuģa ir
zvejas rīki vai ja zvejo ar tādiem zvejas rīkiem, kuru linuma
acs izmērs ir 16–31 mm vai 32–54 mm.
34.f pants
Pasākumi jutīgu
dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIIc rajonā
1. Grunts tralēšana un zveja ar
stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem
žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalā, ko
norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko
nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:
El Cachucho:
–
44o12.00' ziemeļu platuma, 05o16.00'
rietumu garuma,
–
44o12.00' ziemeļu platuma, 04o26.00'
rietumu garuma,
–
43o53.00' ziemeļu platuma, 04o26.00'
rietumu garuma,
–
43o
53.00' ziemeļu platuma, 05o16.00'
rietumu garuma.
2. Atkāpjoties no 1. punktā
minētā aizlieguma, kuģi, kas 2006., 2007. un 2008. gadā ir
zvejojuši lielās diegspuru vēdzeles ar grunts āķu jedām,
var no to zivsaimniecības iestādēm saņemt īpašu zvejas
atļauju, kas ļautu tiem turpināt šāda veida zveju
apgabalā uz dienvidiem no 44o00.00' ziemeļu platuma.
Veicot zveju 1. punktā minētajā apgabalā, visi
kuģi, kas saņēmuši šādu īpašu zvejas atļauju,
neatkarīgi no kuģa lielākā garuma, izmanto drošu VMS,
kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem
noteikumiem.”;
(10)
regulas 38. pantu svītro;
(11)
regulas 47. pantu svītro;
(12)
I pielikumā 6. zemsvītras
piezīmi tabulā svītro;
(13)
XII pielikuma tabulā rindas, kas attiecas
uz Filipīnu cietgliemeni un astoņkāji, aizstāj ar
šādām:
 Suga || Minimālais izmērs
 1.–5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu || Skageraks/Kategats
 Manilas gliemene (Ruditapes philippinarum) || 35 mm ||
 Suga || Minimālais izmērs: 1.–5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu
 Astoņkājis (Octopus vulgaris) || Viss apgabals, izņemot 5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņus: 750 grami 5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi: 450 grami (ķidāts)
(14)
XIV pielikumā iekļauj šādas
sugas to vietējo nosaukumu alfabētiskajā secībā:
 VIETĒJAIS NOSAUKUMS || ZINĀTNISKAIS NOSAUKUMS
 Kapross || Capros aper
 Lielā diegspuru vēdzele || Phycis blennoides
 Sarkanasari || Sebastes spp.
 Sardinella || Sardinella aurita
(15)
iekļauj šādu XIVa–XIVd pielikumu:
“XIVa PIELIKUMS
ŠĶIROTĀJREŽĢA
SPECIFIKĀCIJAS
1. Režģim ir taisnstūra forma.
Režģa stieņi ir paralēli režģa garenasij. Attālums
starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm. Ir atļauts
izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai atvieglotu režģa
uzglabāšanu uz tīkla spoles.
2. Režģi tralī ievieto pa
diagonāli, augšup uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja priekšā
līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas režģa
malas ir piestiprinātas pie traļa.
3. Traļa linuma augšējā
plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar
režģa augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā
daļā ir tikpat plata, cik režģis, un tā ir izgriezta
virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās režģa
pusēs.
4. Režģa priekšā ir atļauts
piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un
režģi. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 mm.
Minimālais vertikālais atvērums konusā zivju
novadīšanai uz režģi ir 15 cm. Konusa platums pie režģa ir
vienāds ar režģa platumu.
XIVb PIELIKUMS
NOSACĪJUMI
ZVEJAI AR KONKRĒTIEM VELKAMIEM ZVEJAS RĪKIEM, KO ATĻAUTS
IZMANTOT BISKAJAS LĪCĪ
1. Augšējās kvadrātveida acu
linuma plātnes specifikācijas
Plātne ir taisnstūrveida linuma
gabals. Ir tikai viena plātne. To nekādā veidā
nedrīkst aizklāt ar iekšējiem vai ārējiem
piestiprinājumiem.
2. Plātnes novietojums
Plātni ievieto traļa konusveida
daļas pakaļējā gala augšējās plātnes
vidū, tieši pirms cilindriskās daļas, ko veido pagarinājums
un āmis.
Plātne beidzas ne tālāk par
12 linuma acīm no ar roku pieacotu pusacu rindas starp
pagarinājumu un traļa konusveida daļas pakaļējo galu.
3. Plātnes izmērs
Plātne ir vismaz 2 m gara un vismaz
1 m plata.
4. Plātnes linums
Linuma acu iekšējais izmērs ir
vismaz 100 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, proti, visas četras
plātnes linuma malas krusto visas linuma acu rindas.
Linumam jābūt iestiprinātam
tā, lai linuma acu rindas būtu paralēlas un perpendikulāras
āmja garenasij.
Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas.
Aukla nedrīkst būt resnāka par 4 mm.
5. Plātnes ievietošana rombveida acu
linumā
Visas četras plātnes malas ir
atļauts piestiprināt ar savienojuma šuvēm. Savienojuma šuves
diametrs nedrīkst būt lielāks par 12 mm.
Plātnes garums (izstieptā
veidā) ir vienāds ar plātnes garākajai malai
piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā).
Rombveida acu skaits linuma augšēja
plātnē, kas piestiprināta plātnes īsākajai malai
(t. i., vienu metru gara mala, kas ir perpendikulāra āmja
garenasij), ir vienāds vismaz ar plātnes garākajai malai
piestiprināto pilno rombveida linuma acu skaitu, dalītu ar 0,7.
6. Attēlā parādīta
plātnes ievietošana tralī.
XIVc PIELIKUMS
KVADRĀTVEIDA ACU LINUMA
PLĀTNE KUĢIEM, KURU GARUMS IR LIELĀKS NEKĀ 15 METRI
1. Augšējās kvadrātveida acu
linuma plātnes specifikācijas
Plātne ir taisnstūrveida linuma
gabals. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Linuma acis ir
kvadrātveida, t. i., visas četras plātnes linuma malas
krusto visas linuma acu rindas. Linuma acs izmērs ir vienāds ar
120 mm vai lielāks. Plātnes garums ir vismaz 3 metri,
izņemot gadījumus, kad tā ir iestiprināta zvejas rīkos,
ko velk kuģi, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, un
tādā gadījumā tai jābūt vismaz 2 metrus
garai.
2. Plātnes novietojums
Plātni ievieto āmja augšējā
plātnē. Plātnes aizmugurējā mala nedrīkst
būt tālāk par 12 metriem no galvenās stropes
[āmja gala saites], kā noteikts Komisijas Regulas (EEK)
Nr. 3440/84[18]
8. pantā.
3. Plātnes ievietošana rombveida acu
linumā
Starp plātnes garāko malu un blakus
šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis.
Plātnes garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar plātnes
garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu
(izstieptā veidā). Savienojuma attiecība starp āmja
augšējās plātnes rombveida acīm un plātnes īsāko
malu ir trīs linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida
aci, ja āmja linuma acs izmērs ir 80 mm, vai divas linuma
rombveida acis pret vienu kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs
izmērs ir 120 mm, izņemot plātnes malējās acu
rindas abās pusēs.
XIVd PIELIKUMS
KVADRĀTVEIDA ACU LINUMA
PLĀTNE KUĢIEM, KURU GARUMS IR MAZĀKS NEKĀ 15 METRI
1. Augšējās kvadrātveida acu
linuma plātnes specifikācijas
Plātne ir taisnstūrveida linuma
gabals. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Linuma acis ir kvadrātveida,
t. i., visas četras plātnes linuma malas krusto visas linuma acu
rindas. Linuma acs izmērs ir vienāds ar 110 mm vai lielāks.
Plātnes garums ir vismaz 3 metri, izņemot gadījumus, kad
tā ir iestiprināta zvejas rīkos, ko velk kuģi, kuru dzinēja
jauda ir mazāka par 112 kW, un tādā gadījumā tai
jābūt vismaz 2 metrus garai.
2.         Plātnes novietojums
Plātni ievieto āmja
augšējā plātnē. Plātnes aizmugurējā mala
nedrīkst būt tālāk par 12 metriem no galvenās
stropes [āmja gala saites], kā noteikts Komisijas Regulas (EEK)
Nr. 3440/84 8. pantā.
3.         Plātnes ievietošana
rombveida acu linumā
Starp plātnes garāko malu un blakus
šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis.
Plātnes garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar plātnes
garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu
(izstieptā veidā). Savienojuma attiecība starp āmja
augšējās plātnes rombveida acīm un plātnes īsāko
malu ir divas linuma rombveida acis pret vienu kvadrātveida aci,
izņemot loga malējās acu rindas abās pusēs.”
2. pants
Regulas (EK) Nr. 1288/2009 atcelšana
Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1288/2009.
3. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā –                         Padomes vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               COM(2008) 324.
[2]               OV L 125, 27.4.1998.,
1. lpp.
[3]               OV L 22, 26.1.2009.,
1. lpp.
[4]               OV L 347,
24.12.2009., 6. lpp.
[5]               Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 8. jūnija Regula (ES) Nr. 579/2011, ar kuru
groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu
saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu
mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009,
ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no
2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada
30. jūnijam (OV L 165, 24.6.2011., 1. lpp.).
[6]               Padomes
1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko
dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību,
OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
[7]               SEC(2008) 1978.
[8]               OV L 55, 28.2.2008.,
19. lpp.
[9]               OV L 347, 24.12.2009.,
6. lpp.
[10]             OV L 125, 27.4.1998.,
1. lpp.
[11]             OV L 22, 26.1.2009.,
1. lpp.
[12]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[13]             OV L 351, 28.12.2002.,
6. lpp.
[14]             OV L 348, 31.12.2010.,
17. lpp.
[15]             OV L 41, 13.2.2002.,
1. lpp.
[16]             OV L 351, 28.12.2002.,
6. lpp.
[17]             OV L 77, 20.3.2002.,
8. lpp.
[18]             OV L 318, 7.12.1984., 23. lpp.