|

52010PC0594

Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu polietilēntereftalāta veidu importam  /* COM/2010/0594 galīgā redakcija - NLE 2010/0297 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 21.10.2010COM(2010) 594 galīgā redakcija2010/0297 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu polietilēntereftalāta veidu importamPASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā pārbaudē saistībā ar termiņa izbeigšanos par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu polietilēntereftalāta veidu importu piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/2004 tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kam atbilst KN kods 3907 60 20 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 271, 19.8.2004., 1. lpp.). |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 18. augustā, publicējot paziņojumu („paziņojums par procedūras uzsākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par procedūras sākšanu saistībā ar termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēntereftalāta importam Pārbaude saistībā ar termiņa izbeigšanos tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēna tereftalāta komiteja ("sūdzības iesniedzējs") 2009. gada 13. maijā iesniedza prasību to ražotāju vārdā, kuri saražo nozīmīgu daļu no Savienības kopējās dažu veidu polietilēna tereftalāta produkcijas. Pievienotajā Komisijas priekšlikumā Padomes regulai, ar kuru atkārtoti nosaka antidempinga maksājumu, ir ietverti galīgie secinājumi par dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm. Lietā konstatēto darīja zināmu dalībvalstīm Antidempinga komitejas 2010. gada 13. oktobra sēdē. Vairums dalībvalstu ierosināto rīcību atbalstīja. Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējama Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2010. gada 17. novembrī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |4) IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |2010/0297 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu polietilēntereftalāta veidu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOMEņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[1], un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (Komisija) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi1.  Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004[2] piemēroja antidempinga maksājumu dažu veidu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēna tereftalāta (PET) importam (galīgie antidempinga pasākumi). Piemērotais maksājuma līmenis bija līdz 22,9%, kas atbilst 184 EUR/t Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam (attiecīgā valsts jeb ĶTR).2.  Pēc jaunā eksportētāja pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 2167/2005[3] grozīja Regulu (EK) Nr. 1467/2004.2. Pārskatīšanas pieprasījums3.  Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[4] Komisija 2009. gada 13. maijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 50 % – no kopējās PET produkcijas Savienībā, iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja ("pieprasījuma iesniedzējs").4.  Prasība veikt termiņa beigu pārskatīšanu tika iesniegta, pamatojoties uz to, ka pasākumu pārtraukšana, iespējams, var novest pie dempinga turpināšanās vai atkārtošanās un radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.5.  Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai, Komisija 2009. gada 18. augusta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu[5] (“paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.3. Paralēla procedūra6.  Norādīts, ka Komisija 2009. gada 3. septembrī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu[6], ievērojot pamatregulas 5. pantu, un antisubsidēšanas procedūras sākšanu[7], ievērojot Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, 10. pantu[8], attiecībā uz dažu veidu PET importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem.7.  Padome ar Regulu (ES) No 857/2010, kas publicēta 2010. gada 29. septembrī[9], piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalātam. Tajā pat laikā Komisija apturēja antidempinga procedūru[10].3. Izmeklēšana3.1. Izmeklēšanas periods8.  Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb "PIP"). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (attiecīgais periods).3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana9.  Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzību iesniegušajiem ražotājiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, importētājiem/tirgotājiem un attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un to apvienībām, ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.10.  Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.11.  Ņemot vērā Savienības ražotāju eksportētāju un importētāju acīmredzami lielo skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izskatīt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase būtu vajadzīga, un ja tā, tad lai tā varētu izvēlēties paraugu, iepriekšminētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākuma un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.12.  Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties piecus Savienības ražotājus, kuri saražo 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma nesaistītiem klientiem ES tirgū.13.  Tā kā tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza pieprasīto informāciju, nebija vajadzības veikt atlasi.14.  Tikai viens importētājs sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Attiecīgi nebija vajadzīga atlase attiecībā uz nesaistītiem importētājiem.15.  Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem importētājiem un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri paziņoja par savu ieinteresētību šajā jautājumā termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Anketas tika nosūtītas arī zināmiem ražotājiem ASV (paredzēta kā attiecīgā analogā valsts).16.  Atbildes uz anketām tika saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, septiņiem ražotājiem Savienībā, trīs izejvielu piegādātājiem un diviem ražotājiem ASV. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus analīzei par kaitējumu. Ķīnas eksportētāji atbildes uz anketu neiesniedza.17.  Izmeklēšanas gaitā viens Savienības ražotājs, kas bija iekļauts izlasē, nevarēja sniegt visus pieprasītos datus, un rezultātā atlasīto uzņēmumu skaits bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdošanas apjoms bija 47 % no visu ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma.18.  Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:a) ražotāji Savienībā:-  Novapet SA, Spānija,-  Equipolymers srl, Itālija,-  UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,-  UAB Neo Group, Lietuva;b) lietotāji Savienībā:-  Puccetti, Itālija,c) ražotāji ASV-  - M&G Polymers USA, LLC, ASV,-  - StarPet Inc., ASV.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS19.  Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, t. i., polietilēna tereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir ĶTR.20.  Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts un šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apliecināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražotāju eksportētāju saražotajiem un iekšzemes tirgū un trešajās valstīs pārdotajiem ražojumiem, kā arī Savienības ražotāju saražotajiem un pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojumi. Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Iepriekšējas piezīmes21.  Kā jau minēts iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida atlase nebija jāveic.22.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.2. Importa dempings PIP laikā23.  Ņemot vērā to, ka patlaban no ĶTR netiek importēti būtiski apjomi uz Eiropas Savienību, tie neveido pamatu reprezentatīva dempinga konstatējumam. Tādēļ netika veikts indikatīvs dempinga aprēķins, par pamatu ņemot eksporta cenas no ĶTR, un tādēļ izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā24.  Ņemot vērā to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nepiedalījās, secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.3.1. Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm.25.  Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nepiedalījās, trešās valsts, kurā ir tirgus ekonomika, vietējā tirgus pārdevumu cenas tika salīdzinātas ar ĶTR preču cenām trešās valstīs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.Analogā valsts26.  Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Kopienu, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Kopienā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgu preci, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.27.  Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīgā analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Par šo jautājumu piezīmes vai iebildumi netika saņemti. ASV izmantoja par analogo valsti sākotnējā izpētē. Tāpēc secina, ka ASV ir piemērota analoga valsts.Normālā vērtība28.  Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kuru, kā konstatēja, realizē parastā tirdzniecības apritē.29.  Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā ASV ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem.30.  Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai divu ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdevums neatkarīgiem klientiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no uz Eiropas Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Izmeklēšanas periodā abu ASV ražotāju pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi.31.  Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot ASV tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru.32.  Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.Eksporta cena33.  Kā skaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka patlaban no ĶTR nav ievērojama importa apjoma un nav sadarbības ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem, eksporta cena tika analizēta, pamatojoties uz ĶTR eksporta statistiku par ĶTR eksporta vērtību un daudzumu uz trīs lielākajiem eksporta tirgiem (Japānu, Ukrainu, ASV), saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā ir visticamākā pieejamā informācija. Eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 50 % no ĶTR polietilēntereftalāta eksporta, uz ko attiecas šī izmeklēšana.Salīdzinājums34.  Dati no ĶTR eksporta statistikas liecināja, ka eksporta cenas uz minētajām valstīm bija zemākas nekā normālā vērtība ĶTR. Faktiski izmeklēšanā secināja, ka kopumā šī cenas atšķirība PIP svārstījās no 14 % līdz 38 %. Tas norāda, ka, atceļot pasākumus, eksports uz Eiropas Savienību par dempinga cenām var atkārtoties.3.2. Neizmantotā jauda35.  Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pārskatīšanas pieprasījumā.36.  Ņemot vērā pieejamo informāciju, un tā kā nav informācijas, kas liecinātu par pretējo, ĶTR ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 16 %. PIP laikā jaudas izmantojums bija aptuveni 72 %. Tādēļ neizmantotā jauda bija ievērojama un bija lielāka par 700 000 tonnām. Aktivizējot neizmantoto jaudu, Ķīnas ražošanas apjoms varētu apmierināt 23% no Eiropas patēriņa.37.  Turklāt, tā kā ir paredzams, ka ĶTR jauda pieaugs straujāk nekā vietējais pieprasījums, paredzams, ka liela daļa no ražošanas pieauguma tiks orientēta uz eksportu.4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību38.  Ņemot vērā, ka ražojumu, uz kuru attiecās izmeklēšana, eksporta cenas uz galvenajiem ĶTR eksporta tirgiem ir zemākas par normālo vērtību, kas noteikta PIP, un pieaugošo neizmantoto jaudu, iespējams, ka Ķīnas eksports uz Kopienu par dempinga cenām palielināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti.39.  Apzinoties iepriekš minēto, ir iespēja, ka dempings atkārtosies, ja pasākumi tiks pārtraukti.D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA40.  PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc ražotāju produkcijas izlaide (ko noteica, pamatojoties uz apkopoto informāciju, ko sniedza ražotāji, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – pamatojoties uz pieprasījumu veikt pārskatīšanu) ir uzskatāma par Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.41.  No šiem 17 ražotājiem, pilnībā izmeklēšanā sadarbojās12 ražotāji. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 80 %. Tādēļ 12 ražotāji, kas sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Atlikušie Savienības ražotāji turpmāk tekstā tiks saukti par “pārējiem Savienības ražotājiem”. Šie pārējie Savienības ražotāji aktīvi sūdzību nav atbalstījuši un nav iebilduši pret to.42.  Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:43.  makroekonomiskie rādītāji (produkcijas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, produktivitāte, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības produkcijas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no ražotājiem, kas bija iekļauti izlasē un sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem novērtējuma pamatā bija pārskatīšanas pieprasījumā norādītie dati.44.  mikroekonomisko rādītāju analīze (krājumi, darba samaksa, rentabilitāte, ienākumi no kapitāla, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika veikta, pamatojoties uz to sniegto informāciju.45.  Jānorāda, ka Eiropas Savienības PET tirgu veido relatīvi liels ražotāju skaits, kuri parasti pieder pie lielākām ražotāju grupām ar galvenajiem birojiem ārpus ES. Tirgū noris konsolidēšanās process, un nesen ir notikuši vairāki uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas gadījumi. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražošanas rūpnīcas, savukārt Indorama ir pārņēmusi bijušās Eastman rūpnīcas Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē.E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ1. Patēriņš Savienībā46.  Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, EUROSTAT sniegtajiem datiem par importa apjomu ES tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem — pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajām aplēsēm.47.  Ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, patēriņš Eiropas Savienībā laikposmā starp 2006. gadu un PIP palielinājās par 11 %. Detalizēti izsakoties, šķietamais pieprasījums 2007. gadā pieauga par 8 %, nedaudz samazinājās laikposmā starp 2007. un 2008. gadu (par 2 procentpunktiem) un palielinājās par 5 procentpunktiem laikposmā no 2008. gada līdz PIP.1. tabula2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Kopējais patēriņš ES (tonnās) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |Indekss (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums2. Ķīnas Tautas Republikas importa apjoms, tirgus daļa un cenas48.  Attiecīgā produkta importa par dempinga cenām apjoms ES saglabājās relatīvi zemā līmenī un pat attiecīgajā periodā samazinājās. Tas sasniedza 13, 483 tonnas PIP, kas atbilst 0,4 % no tirgus daļas. Ķīnas eksporta cenas saglabājās stabilas starp 2006. un 2008. gadu un tās strauji samazinājās līdz 897 EUR par tonnu CIF līmenim PIP, t.i., par 12 procenta punktiem attiecībā pret 2008. gada cenām.2. tabula2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |ĶTR importa apjoms (tonnās) | 16 425 | 20 159 | 18 001 | 13 483 |Indekss (2006=100) | 100 | 123 | 110 | 82 |Tirgus daļa importam no ĶTR | 0,6% | 0,7% | 0,6% | 0,4% |Importa cena (EUR/t) | 1 011 | 1 008 | 1 020 | 897 |Indekss (2006=100) | 100 | 100 | 101 | 89 |Avots: Eurostat dati.3. Imports no citām trešām valstīma) Imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem49.  Kā iepriekš minēts 5) un turpmākajos apsvērumos antidempinga un antisubsidēšanas procedūra par PET importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem tika īstenota paralēli šim pārskatam.50.  Importa apjoms no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem uz ES ievērojami pieauga aplūkojamā laikposmā un sasniedza 304 202 tonnas PIP, kas veido 10,2 % no tirgus daļas. Cenas par šo importu bija vēl zemākas nekā importa cenas no ĶTR.3. tabula2006 | 2007 | 2008 | PIP |Imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem (tonnās) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |Indekss (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (tonnās) importa tirgus daļa | 2,1% | 2,3% | 7,6% | 10,2% |Importa cena (EUR/t) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |Avots: Eurostat dati.b) Imports no Korejas Republikas51.  Korejas Republikai antidempinga maksājumi ir noteikti kopš 2000. gada. Taču diviem Korejas uzņēmumiem ir piemērots nulles antidempinga likmes nodoklis, un izmeklēšanā konstatēja, ka joprojām ir augsts Korejas Republikas izcelsmes importa līmenis un ka attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Laikposmā no 2006. gada līdz PIP imports no Korejas pieauga par gandrīz 150 %, un tā attiecīgā tirgus daļa no 3,5 % 2006. gadā palielinājās līdz 7,7 % PIP.4. tabula2006 | 2007 | 2008 | PIP |Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnas) | 94.023 | 130.994 | 177.341 | 231.107 |Indekss (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |Dienvidkorejas importa tirgus daļa | 3,5% | 4,5% | 6,2% | 7,7% |Importa cena (EUR par tonnu) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |Avots: Eurostat dati.52.  Korejiešu importa vidējā cena kopumā saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr Korejas izcelsmes importa cenas bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām.c) Imports no citām iepriekš neminētām trešām valstīm53.  Attiecīgā produkta importa apjoms no citam trešām valstīm uz ES nedaudz pieauga aplūkojamā laikposmā un sasniedza 428 396 tonnas PIP, kas veido 14,3 % no tirgus daļas. Šā importa cena ir salīdzinoši augsta un pārsniedz attiecīgās cenas no ĶTR un valstīm attiecībā uz kurām notiek līdzīgas izmeklēšanas, kā arī cenas, kas ir virs Savienības ražotāju vidējā cenu līmeņa.5. tabula2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Importa no citām trešām valstīm apjoms (tonnās) | 337 036 | 407 253 | 344 626 | 428 396 |Indekss (2006=100) | 100 | 121 | 102 | 127 |Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa | 12,4% | 13,9% | 12,0% | 14,3% |Importa cena (EUR par tonnu) | 1 159 | 1 127 | 1 135 | 978 |Avots: Eurostat dati.54.  No iepriekš minētā var secināt, ka importam no citām trešām valstīm nebija negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozari.4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē55.  Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu ir izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.4.1. Makroekonomiskie rādītājia) Ražošana56.  Ražošanas apjoms Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 4 %. Respektīvi, 2007. gadā tas pieauga par 5 % līdz aptuveni 2 570 000 tonnām, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, krasi samazinājās par 10 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz PIP tas nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu, sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnu.6. tabula2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Produkcijas apjoms (tonnās) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījumsb) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums57.  Savienības ražotāju ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Proti, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā — vēl par 5 procentpunktiem, un visbeidzot RIP — par 9 procentpunktiem.7. tabula2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Ražošanas jauda (tonnās) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |Indekss (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |Ražošanas jaudas izmantojums | 83% | 87% | 75% | 69% |Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums58.  Jaudas izlietojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas pieauga līdz 87 %, bet vēlāk, 2008. gadā, samazinājās līdz 75 %, un PIP bija tikai 69 %. Izmantojuma rādītāja samazināšanās 2008. gadā un PIP atspoguļo produkcijas apjoma samazināšanos un ražošanas jaudas palielināšanos šajā periodā.c) Pārdevumu apjoms59.  Savienības ražotāju pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Pārdevumi 2007. gadā pieauga par 5 %, bet nākamajā gadā bija nedaudz mazāki par apjomu 2006. gadā, savukārt PIP tie bija par 3 % mazāki nekā 2006. gadā — aptuveni 2 100 000 tonnu. Ņemot vērā krājumu ierobežoto daudzumu, pārdevumu apjoma attīstība ir cieši saistīta ar ražošanas attīstību.8. tabula2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Produkcijas apjoms ES (tonnās) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |Indekss (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījumsd) Tirgus daļa60.  Eiropas Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja desmit procentpunktus no tirgus daļas, kura no 85 % 2006. gadā samazinājās līdz 75 % PIP. Šis tirgus daļas samazinājums norāda uz to, ka patēriņš pieauga, bet Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā kritās par 3 %. Jānorāda, ka šāda pārdevumu apjoma samazināšanās tendence attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.9. tabula2006 | 2007 | 2008 | PIP |Savienības ražotāju tirgus daļa | 84,9% | 83,2% | 79,8% | 75,1% |Indekss (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat datie) Izaugsme61.  Laikposmā no 2006. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, savukārt Savienības ražotāju pārdevumu apjoms ES tirgū samazinājās par 3 %, un Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.f) Nodarbinātība62.  Attiecībā uz Savienības ražotāju nodarbinātības līmeni laikposmā no 2006. gada līdz PIP vērojams samazinājums par 15 %. Precīzāk, nodarbināto personu skaits ievērojami samazinājās no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 % un palika gandrīz tādā pašā līmenī 2008. gadā un PIP. 2007. gada nodarbinātības līmeņa kritumu izraisīja vairāku ES ražotāju centieni veikt uzņēmumu pārstrukturēšanu.10. tabula2006 | 2007 | 2008 | PIP |Nodarbinātība (personas) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |Indekss (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījumsg) Produktivitāte63.  Savienības ražotāju darbaspēka produktivitāte, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi tonnās uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas liecina, ka produkcijas apjoms samazinājās lēnākā tempā nekā nodarbinātības līmenis un norāda uz Savienības ražotāju produktivitātes pieaugumu. Jo īpaši tas redzams 2007. gada rādītājos, kad nodarbinātības līmenis samazinājās, bet produkcijas apjoms pieauga un produktivitātes līmenis bija par 21 % augstāks nekā 2006. gadā.11. tabula2006 | 2007 | 2008 | PIP |Produktivitāte (tonnas uz darbinieku) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |Indekss (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījumsh) Faktori, kas ietekmē pārdevumu cenas64.  Gada vidējās Savienības ražotāju pārdevumu cenas ES tirgū nesaistītiem klientiem laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam aizvien bija stabilas – aptuveni EUR 1 100 par tonnu. Gada vidējā pārdošanas cena RIP samazinājās par 12 % un sasniedza EUR 977 par tonnu. Gada vidējā pārdevumu cena neatspoguļo PET cenas mēneša vai pat dienas svārstības Eiropas (un pasaules) tirgū, bet tā ir uzskatāma par pietiekamu, lai noskaidrotu cenu tendenci attiecīgajā periodā. Aprēķinot PET pārdevumu cenas, parasti tajās tiek ņemtas vērā PET galveno izejvielu (galvenokārt attīrīta tereftālskābe – PTA un monoetilēnglikols – MEG) cenas tendences, jo tās veido līdz 80 % no PET kopējām izmaksām.12. tabula2006 | 2007 | 2008 | PIP |Vienības cena ES tirgū (EUR par tonnu) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |Indekss (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījumsi) Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga65.  Tiek norādīts, ka aprēķins netika veikts, jo PET apjomi no ĶTR joprojām bija zemi. Tomēr, kā norādīts 39. punktā, dempinga atkārtošanās iespējamība tika noteikta, pamatojoties uz trešām valstīm paredzētām cenām un neizmantoto jaudu. Attiecībā uz atgūšanu no iepriekšējā dempinga ir svarīgi norādīt, ka pēc antidempinga maksājumu piemērošanas importam no ĶTR, Savienības ražošanas nozare saskārās ar subsidētu importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotiem Arābu Emirātiem, kā rezultātā 2010. gada jūnijā tika piemēroti pagaidu kompensācijas pasākumi[11]. Tādējādi faktisku atkopšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari joprojām negatīvi ietekmē dempinga imports Savienības tirgū.4.2. Mikroekonomiskie rādītājia) Krājumi66.  Atlasē iekļautiem ražotājiem laikposmā no 2006. gada līdz RIP beigu krājumi palielinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumi veido mazāk nekā 5 % no gada produkcijas apjoma un tādēļ šā rādītāja attiecināmība uz kaitējuma analīzi ir ierobežota.13. tabulaParaugs | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Noslēguma krājumi (tonnās) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |Indekss (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem(b) Algas67.  No 2006. līdz 2007. gadam par 11 % palielinājās gada darbaspēka izmaksas, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tās samazinājās par 2 procentpunktiem, un RIP, salīdzinot ar 2008. gadu, tās samazinājās vēl par 9 procentpunktiem, sasniedzot tādu pašu līmeni kā 2006. gadā. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas saglabājās stabilas.14. tabulaParaugs | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Gada darbaspēka izmaksas (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |Indekss (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiemc) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem68.  Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto ražotāju līdzīgā ražojuma pārdevumu nesaistītiem klientiem ES tirgū rentabilitātei, ko procentos izsaka kā neto pārdevumu apjomu, joprojām bija negatīva tendence, un tā pat kritās no -6,9 % līdz -7,5 %. Precīzāk, 2007. gadā izlasē iekļauto ražotāju stāvoklis attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās, jo neto zaudējumi no neto pārdevumu apjoma bija vien -1,5 % apmērā, taču 2008. gadā zaudējumi strauji pieauga līdz -9,3 %. Situācija ievērojami uzlabojās PIP.15. tabulaParaugs | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |ES rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma) | -6,9% | -1,5% | -9,3% | -7,5% |Indekss (2006=100) | -100 | -22 | -134 | -108 |INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | -9,6% | -3,1% | -16,8% | -12,3% |Indekss (2006=100) | -100 | -32 | -175 | -127 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem69.  Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. INI no -9,6 % 2006. gadā palielinājās līdz -3,1 % 2007. gadā. Tas 2008. gadā samazinājās līdz -16,8 %, bet PIP atkal palielinājās līdz -12,3 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs un pasliktinājās par 2,7 procentu punktiem.d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu70.  Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva — -18,5 miljoni euro. Stāvoklis ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad neto naudas plūsma no pamatdarbības kļuva pozitīva — 19,5 miljoni euro, taču tad 2008. gadā ievērojami pasliktinājās (-42 miljoni euro), un PIP bija negatīva — -11 miljoni euro. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsmas līmenis uzlabojās, lai gan tās tendence joprojām bija negatīva.71.  Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.16. tabulaParaugs | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |Naudas plūsma (EUR) | -18 453 130 | 19 478 426 | -42 321 103 | -11 038 129 |Indekss (2006=100) | -100 | 206 | -229 | -60 |Avots: atbildes uz anketas jautājumieme) Ieguldījumi72.  Izlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, vēl par 59 procentu punktiem tie samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam un tad, salīdzinot ar 2008. gadu, nedaudz samazinājās PIP. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. Šo ieguldījumu straujo kritumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā jaudas palielināšanai tika iegādātas jaunas plūsmas līnijas.17. tabulaParaugs | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | PIP |Neto ieguldījumi (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |Indekss (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |Avots: atbildes uz anketas jautājumiem73.  Zems ieguldījumu līmenis 2008. gadā un PIP tiek uzskatīts par pašreizējās Savienības ražošanas nozares jutīgās finansiālā situācijas rezultātu.5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē74.  Makroekonomisko datu analīze parāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā samazināja savus produkcijas un pārdevumu apjomus. Lai gan konstatētais samazinājums nebija krass, to jāaplūko kontekstā ar pieaugošo pieprasījumu laikposmā no 2006. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem jeb līdz 75 %.75.  Tajā pašā laikā attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par izlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskā stāvokļa nepārprotamu pasliktināšanos. Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums saglabājās negatīvs, un laikposmā no 2006. gada līdz RIP tie kopumā samazinājās. Lai gan vispārējā attīstība bija pozitīva, arī PIP saglabājās negatīva naudas plūsma.76.  Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē, un tās situācija ir nestabila un jutīga un tā nesasniedz iecerētos līmeņus, ja tā būtu atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Paredzētā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā.77.  Kā secināts 38) apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojamas jaudas rezerves un acīmredzams potenciāls palielināt eksporta apjomus uz Savienības tirgu.78.  CIF eksporta cenas PET uz trešām valstīm, kuru izcelsme ir ĶTR, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas PIP. Tiek atzīmēts, ka atšķirība nebija liela un, ņemot vērā, ka uz šo importu attiecas līgtais muitas nodoklis un daži pēcimporta maksājumi, tas nesamazinātu Savienības ražotāju cenas, kas bija spēkā PIP. Tomēr ir jāuzsver, ka informācija no līdzīgas antidempinga procedūras, kas minēta 6) apsvērumā, liecina, ka Savienības ražošanas nozares cenas PIP bija ievērojami samazinātas, jo eksistēja subsidēts imports no Irānas, Pakistānas un AAE. Tādējādi fakts, ka nepastāvēja reāls cenu samazinājums PIP, nenozīmē, ka atjaunojoties importam no ĶTR, to cenu līmenis nenodarītu kaitējumu.79.  Faktisko importa cenu no ĶTR salīdzinājums ar kaitējumu nenodarošu cenu līmeni liecināja, ka importa no ĶTR cena būtu zemāka (neradot kaitējumu) par Savienības ražošanas nozares cenām. Attiecīgi, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi importam, kura izcelsmes valsts ir ĶTR, jebkura apjoma importa pieaugums, kas iespējams ir dempings, no ĶTR izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu kaitējumu.80.  Turklāt, ņemot vērā PET neizmantotās jaudas ĶTR un ņemot vērā faktu, ka ĶTR eksportētāji visticamāk mēģinātu atgūt zaudētās tirgus daļas, pasākumu atcelšana visticamāk pazeminātu eksporta cenas. Tas palielinātu cenu spiedienu un tā negatīvās sekas nākotnē izjustu Savienības ražošanas nozare, kas ir jutīgā un materiāli nelabvēlīgā situācijā.81.  Lai gan importa no ĶTR ietekme uz pašreizējo sarežģīto Savienības ražošanas nozares stāvokli ir ierobežota, jo attiecīgajā periodā importa līmenis ir bijis zems, tas visticamāk varētu mainīties, ja pasākumi tiktu atcelti. Ja pasākumi tiktu atcelti un Savienības ražošanas nozare saskartos ar pieaugošu importa apjomu no attiecīgās valsts par dempinga cenām, nelabvēlīgā situācija turpinātu pasliktināties.2. Secinājumi par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos82.  Pamatojoties uz tikko minēto secināja, ka pasākumu pret ĶTR atcelšana visticamāk izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei.G. SAVIENĪBAS INTERESES83.  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.84.  Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.85.  Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.1. Savienības ražošanas nozares un pārējo Savienības ražotāju intereses86.  Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā pret ĶTR importu dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei saprātīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare ir izstumta no tirgus dēļ ievērojama importa no ĶTR par dempinga cenām. Pastāv liela iespējamība, ka varētu būt zaudējumus radošs dempings lielos apmēros, ar kuriem Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējiem antidempinga pasākumiem.87.  Tādējādi provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumu saglabāšana pret ĶTR neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju interesēs.2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā88.  Kā norādīts iepriekš, tikai viens uzņēmums atlasē iesniedza informāciju. Šis uzņēmums bija pret pasākumu turpināšanu, lai gan tas apgalvoja, ka neimportē no ĶTR. Attiecīgi tiek izdarīts secinājums, ka pasākumu saglabāšanai pret importu no ĶTR, nebūs būtiskas ietekmes uz šā uzņēmuma sniegumu.89.  Citi importētāji vajadzīgo informāciju neiesniedza. Ņemot vērā, ka imports no pārējām valstīm, kurās pašreiz ir spēkā antidempinga pasākumi, netika pārtraukts un ka imports ir pieejams no valstīm, kurās nav ieviesti antidempinga pasākumi (piemēram, Omāna, ASV, Brazīlija), tiek uzskatīts, ka importētāji var importēt no alternatīviem piegādes avotiem.90.  Ņemot vērā, ka nav informācijas, kas liecinātu, ka pastāvošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs ES importētājus.3. Izejvielu piegādātāju intereses Savienībā91.  Trīs izejvielu piegādātāji (divi PTA un viens MEG piegādātājs) sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā. Piegādātāju Eiropas uzņēmumos un PTA/MEG ražošanā nodarbināto darbinieku skaits ir aptuveni 700.92.  PTA ražotāji, kas sadarbojās, saražo apmēram 50 % no PTA, ko iepērk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. PTA ražotāji ļoti lielā mērā ir atkarīgi no PET ražotāju stāvokļa tirgū, jo tie ir viņu galvenie klienti. PET zemo cenu rezultātā samazinās PTA cenas un cenu starpības PTA ražotājiem. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana PET importam par dempinga cenām būtu PTA ražotāju interesēs.93.  Attiecībā uz MEG piegādātāju, kas sadarbojās, konstatēts, ka MEG piegāde veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Jāatzīmē, ka attiecībā uz MEG, PET nav tā vienīgais vai galvenais iespējamais izmantošanas veids, un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no PET ražošanas nozares stāvokļa. Tomēr grūtības PET ražošanas nozarē var nedaudz ietekmēt arī MEG piegādātājus, vismaz īstermiņā un vidējā termiņā.94.  Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana attiecībā uz importu no ĶTR atbilstu izejmateriālu piegādātāju interesēm.4. Lietotāju intereses95.  Šajā procedūrā pārbaudāmo PET (t.i., kura viskozitātes rādītājs ir 78 ml/g vai lielāks jeb “pudeļu kategorija”) galvenokārt izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. To arvien vairāk, taču joprojām salīdzinoši maz, izmanto arī cita veida iepakojumu (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu iepakojumu) un slokšņu ražošanā. Pudeles no PET tiek ražotas divos posmos: (i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu) vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi.96.  Ūdeni un/vai citu dzērienu PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildīšanas uzņēmumi bieži ir iesaistīti PET tirdzniecībā vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vietā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība).97.  Līdz ar to lietotājus var iedalīt divās grupās:98.  pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji — kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārstrādā to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās tālāk turpmākai apstrādei (vai piepildīšanai), un99.  pudeļu pildītāji — kas iepērk PET saviem pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem/pārstrādes apakšuzņēmumiem (vienkāršā starpniecība) vai vienojas par cenu, par kuru pārstrādes apakšuzņēmums un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmums iepirks PET (pastiprinātā starpniecība).100.  Izmeklēšanas laikā tika apzināti vairāk kā 70 lietotāji, bet tikai septiņi no tiem (pārstrādes uzņēmumi un pudeļu pildītāji) nolēma sadarboties, aizpildot aptaujas anketu.101.  Tika noskaidrots, ka lietotāji, kas sadarbojās, importēja tikai niecīgu PET daļu no attiecīgās valsts, lielākoties izmantojot Savienības piegādātājus un/vai citas valstis.102.  Ņemot vērā, ka turpina pastāvēt alternatīvi piegādes avoti un, ka pašreiz lietotāji importēja tikai ļoti ierobežotu attiecīgā produkta daudzumu no ĶTR, ir secināts, ka pasākumu pret ĶTR turpināšanai nebūs ievērojamas negatīvas ietekmes uz patērētājiem Savienībā.103.  Pēc būtisku faktu un apsvērumu nonākšanas atklātībā, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus, dažas ieinteresētās, īpaši lietotāji, iesniedza savus komentārus.104.  Savienības ražotāji, kas lūdza veikt pārskatu, kopumā piekrita izmeklēšanā atklātajiem faktiem un īpaši secinājumiem attiecībā uz Savienības interesēm.105.  No otras puses septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība pilnībā nepiekrita pašreizējo antidempinga pasākumu atjaunošanai, apgalvojot, ka Komisijas secinājumos par Savienības interesēm ir nopietni trūkumi un neprecizitātes. Tomēr tie tuvāk nepaskaidro savus apgalvojumus.106.  Ņemot vērā, ka trūkst jebkādu liecību, kas apstiprinātu viņu apgalvojumus attiecībā uz iespējamām Komisijas neprecizitātēm secinājumos, šie apgalvojumi tiek noraidīti kā nepamatoti.107.  Pēc faktu publiskošanas uzņēmums importētājs, kas sadarbojās, arī iebilda pret pasākumu atkārtotu piemērošanu.108.  Tas apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi ņēmusi vērā PET lietotāju nozari, kas varētu ciest no PET cenu pieauguma, jo tiem nebūtu iespējas izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk.109.  Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šī ieinteresētā persona nevarēja parādīt, kā praksē esošo pasākumu saglabāšana var izraisīt PET cenas pieaugumu ES tirgū un kādā mērā.110.  Jāatgādina, ka, ņemot vērā relatīvi zemo lietotāju līdzdalību šajā izmeklēšanā, dokumentos nav liecību par to kā pasākumu turpināšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt lietotājus.111.  Rezultātā, ņemot vērā pieejamo informāciju, tiek uzskatīts, ka pasākumu saglabāšanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz PET cenām ES un tādējādi importētāja uzņēmuma apgalvojums par negatīvu ietekmi uz lietotājiem ir noraidīts.112.  Tā pati ieinteresētā persona apgalvo, ka Komisija nav pārbaudījusi pašreizējo pasākumu turpināšanas ietekmi uz PET fasēšanas uzņēmumiem, un attiecīgi Savienības interešu analīze ir nepilnīga un nepareiza.113.  Šajā sakarā ir jāatgādina, ka pēc šā pārskata sākšanas atsaucās tikai septiņi lietotāji un šajā procedūrā pieejamā informācija neļauj veikt šīs Savienības apakšgrupas lietotāju interešu analīzi.114.  Pēc rezultātu iesniegtie komentāri, ieskaitot fasēšanas uzņēmumu komentārus, bija (kā norādīts 101. un 102. apsvērumā nebija pamatoti un tos nevarēja izmantot vispusīgākai analīzei attiecība uz iesaiņošanas nozari.5. Secinājums par Savienības interesēm115.  Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, var secināt, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI116.  Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Iesniegto informāciju un piezīmes attiecīgi ņēma vērā, ja apstākļi to attaisno.117.  No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā ĶTR izcelsmes PAO importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido īpaši maksājumi.118.  Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai attiecīgā produkta importam, ko ražo šie uzņēmumi un tātad - minētās juridiskās personas. Cita, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosauktas adreses un nosaukuma uzņēmuma, tostarp ar tādu uzņēmumu saistītas juridiskas personas, saražota ražojuma importa gadījumā nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecas "visiem pārējiem uzņēmumiem" piemērojamā maksājuma likme.119.  Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai[12] kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants(1) Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēna tereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks un kas patlaban atbilst KN kodam 3907 60 20.(2) Antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu samaksas, ražojumiem, kas minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda.Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums (EUR/t) | TARIC papildu kods |ĶTR | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd | 45 | A510 |Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |Visi pārējie uzņēmumi | 184 | A999 |(3) Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms to ieviešanas brīvajā apritē un līdz ar to patiesībā maksātā vai maksājamā cena tiek sadalīta atbilstoši muitas vērtības noteiktajam lielumam saskaņā ar 145. pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[13], to antidempinga nodevas apjomu, kas ir aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšminēto 2. paragrāfu, ir jāsamazina par tādu procentu, kas atbilst īstenībā maksātai vai maksāmajai cenas daļai.(4) Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājspriekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 271, 19.8.2004., 1. lpp.[3] OV L 345, 28.12.2005., 11. lpp.[4] OV C 5, 10.1.2009., 3. lpp.[5] OV C 194, 18.8.2009., 9. lpp.[6] OV C 208, 3.9.2009., 12. lpp.[7] OV C 208, 3.9.2009., 7. lpp.[8] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[9] OV L 254, 29.9.2010., 10. lpp.[10] OV L 254, 29.9.2010., 40. lpp.[11] OV L 134, 1.6.2010., 25. lpp.[12] Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, birojs N105 04/092, 1049 Brisele.[13] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.


|

52010PC0372

/* COM/2010/0372 final - NLE 2010/0220 */  Priekšlikums PADOMES REGULA par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 20.7.2010COM(2010) 372 galīgā redakcija2010/0220 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai{SEC(2010) 850}{SEC(2010) 851}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma kontekstsAtbalstu ES antracīta rūpniecībai regulē īpašs šīs nozares tiesību instruments – Padomes 2002. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai[1] (turpmāk – „Ogļu regula”).Ogļu regulas termiņš beidzas 2010. gada 31. decembrī. Ja netiks pieņemts jauns tiesiskais regulējums, kas paredzēs dažus īpašus valsts atbalsta veidus ogļu rūpniecībai, dalībvalstis varēs piešķirt šādu atbalstu, vienīgi ievērojot ierobežojumus, kas noteikti vispārīgajos valsts atbalsta noteikumos, kurus piemēro visām nozarēm.Salīdzinot ar Ogļu regulu, vispārīgie valsts atbalsta noteikumi ievērojami samazina valsts atbalsta piešķiršanas iespējas ogļu rūpniecībai, jo īpaši, bet ne tikai attiecībā uz ražošanas atbalstu. Taču dažām dalībvalstīm nākas saskarties ar ļoti augstām ražošanas izmaksām, salīdzinot ar kārtējām un paredzamajām pasaules tirgus cenām, tādēļ to antracīta ražošanas nozare ir ekonomiski nekonkurētspējīga gan pašlaik, gan visticamāk arī nākotnē.Ogļu ieguves subsidēšana tikai nebūtiski ietekmē energoapgādes drošību ES līmenī (lai gan atsevišķu dalībvalstu līmenī situācija atšķiras). Subsidētā antracīta mazais īpatsvars vispārējā ES enerģētikas kopainā būtiski ierobežo šo subsīdiju iespējas kompensēt piegādes pārtraukumus, un tas attiecas gan uz oglēm, gan citiem enerģijas avotiem. Subsidētās ogles ES nodrošina tikai 5,1 % saražotās elektrības. Ņemot vērā tikai atbalstu ražošanas zaudējumu segšanai, šis skaitlis samazinās līdz 1,4 % (pat ja atsevišķās dalībvalstīs tas ir augstāks).Tā kā saistībā ar Ogļu regulas termiņa beigām dažas dalībvalstis būs spiestas slēgt savas antracīta raktuves, tām būs jārisina jautājumi par sociālajām un reģionālajām sekām. Tā kā ogļraktuves ir koncentrētas atsevišķos reģionos (piemēram, Rūras apgabalā Vācijā, Spānijas ziemeļrietumos, Žiu ielejā Rumānijā), raktuvju vienlaicīgas slēgšanas sociālā ietekme varētu būt ievērojama. Ņemot vērā darbavietas saistītajās nozarēs, var būt apdraudētas līdz pat 100 000 darbavietu. Tūlītēja raktuvju slēgšana, ko varētu izraisīt pēkšņa subsīdiju atņemšana, izraisītu pārslodzi reģionālajos darba tirgos, kad tos pārpludinās atlaistie raktuvju strādnieki, kurus nebūs iespējams pietiekami ātri pieņemt darbā citās nozarēs un kuri līdz ar to riskē kļūt par ilgstošiem bezdarbniekiem.Attiecībā uz vidi jāņem vērā arī apstāklis, ka raktuvju slēgšana radītu nepieciešamību pēc daudziem raktuvju sanācijas pasākumiem, piemēram, raktuvju iekārtu izvešanas no raktuvēm, objekta sakopšanas, drošības pasākumiem pazemē, notekūdeņu savākšanas u. c. Ja uzņēmums turpinās ogļu ieguvi vai saimniecisko darbību, kas nav saistīta ar ogļrūpniecību, valsts finansējums var kļūt par valsts atbalstu un var tikt apdraudētas šā uzņēmuma citas darbības, ja minētajam uzņēmumam pašam nāksies segt šīs izmaksas.Šā priekšlikuma mērķis ir piedāvāt dalībvalstīm tiesisku regulējumu, kas tām ļaus efektīvāk novērst iespējamās nelabvēlīgās sekas, ko radīs raktuvju slēgšana – to var izraisīt subsidēšanas pakāpeniska pārtraukšana –, jo īpaši ņemot vērā sociālos un vides aizsardzības aspektus un vienlaikus mazinot arī konkurences traucējumus iekšējā tirgū.2. Sabiedriskā apspriešanaLaikā no 2009. gada 13. maijam līdz 15. jūlijam Komisija rīkoja atklātu apspriešanu internetā. Šim nolūkam Komisijas dienesti publicēja tās tīmekļa vietnē apspriežamo dokumentu, kurā bija raksturota attiecīgā problēma, politiskie mērķi un dažādi politikas risinājumi, par kuriem ieinteresētās personas tika lūgtas izteikt piezīmes. Turklāt 2009. gada 4. jūnija plenārsēdes laikā tika lūgts arī Nozaru sociālā dialoga komitejas “Ieguves rūpniecība” viedoklis.Komisija saņēma 60 atsauksmes.Sociālie partneri ogļu rūpniecībā un raktuvju iekārtu ražošanā kopumā izteicās par labu to valsts atbalsta veidu turpināšanai, kurus pašlaik atļauj Ogļu regula. Viņi aicināja ieviest vismaz jaunu ES mēroga režīmu valsts atbalsta jautājumos, lai palīdzētu sašaurināt uzņēmējdarbību, kā arī sniegt atbalstu raktuvju slēgšanai un šīs slēgšanas pārmantoto saistību izpildei.Turpretī vides aizsardzības organizācijas neatbalsta jauna īpaša valsts atbalsta režīma noteikšanu ogļu ieguves nozarē. Tās uzskata, ka valsts atbalsts ogļraktuvēm negatīvi ietekmē enerģijas ražošanu no tīriem, ilgtspējīgiem un atjaunojamiem avotiem un neveicina enerģijas efektīvu izmantošanu un taupīšanu. Šīs organizācijas apgalvo, ka atjaunojamās enerģijas nozarē ir iespējams izveidot vairāk darbavietu nekā tiktu zaudētas ogļu rūpniecībā.Lielāko ogļu ražotāju dalībvalstu valdības atbalsta pašreizējās Ogļu regulas darbības pagarināšanu vai jaunas regulas pieņemšanu, kas ļautu vismaz daļēji saglabāt pašlaik sniegto atbalsta līmeni. Dažas ogļu ražotājas dalībvalstis izrādīja mazāku ieinteresētību tādēļ, ka tās jau tagad nesniedz šādu valsts atbalstu, vai tādēļ, ka uzskata – vispārīgie valsts atbalsta noteikumi būs pietiekami šo valstu ogļu rūpniecības atbalstīšanai.3. Ietekmes novērtējumsEiropas Komisija ir izvērtējusi dažādus politikas risinājumus jautājumā par iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, ko izraisītu subsidēšanas pakāpeniska pārtraukšanas izraisītā raktuvju slēgšana, jo īpaši attiecībā uz tās sociālajiem un vides aizsardzības aspektiem.1. risinājums – bāzes scenārijsSaskaņā ar bāzes scenāriju Komisija neierosinās īpaši šai nozarei paredzētu jaunu tiesību instrumentu, kas piemērojams pēc Ogļu regulas termiņa beigām. Sākot no 2011. gada, antracīta nozarē tiktu piemēroti tikai vispārīgie valsts atbalsta noteikumi.2. risinājums – Komisijas pamatnostādnesOtrais risinājums paredz, ka Komisija pieņemtu pamatnostādnes, balstoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un tās līdzinātos pamatnostādnēm, kas pieņemtas kuģu būves un tērauda rūpniecības nozarēs, sniedzot dalībvalstīm iespēju piešķirt atbalstu to maksājumu segšanai, ko ogļraktuvju uzņēmumi izmaksā atlaistajiem darbiniekiem, vai finansētu agru pensionēšanos raktuvju slēgšanas dēļ, kā arī segtu minēto darbinieku konsultēšanas un profesionālās pārkvalificēšanās izmaksas. Šāds atbalsts varētu segt arī iesākto līgumu pabeigšanas izmaksas (ne ilgāk kā sešus mēnešus) vai ar minēto līgumu anulēšanu saistītās izmaksas atkarībā no tā, kura summa ir mazāka. Turklāt tas varētu segt izdevumus, ko rada ražošanas teritoriju tūlītēja sakopšana un sanācija, tomēr šis atbalsts neattiektos uz dažkārt visai ievērojamajām summām, kas nepieciešamas sanācijai pazemē, jo tās apjoms un ilgums (dažkārt pat nebeidzams) pārsniegtu laika periodu, kas pieļaujams saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.3. risinājums – Padomes regula, kas paredzētu laikā ierobežotu atbalstu darbībai (slēgšanas atbalstu)Saskaņā ar trešo risinājumu Komisija iesniegtu Padomes regulas priekšlikumu, balstoties uz LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu. Regulā tiktu noteikts, ka dalībvalstis drīkst piešķirt darbības atbalstu, kura apjoms tiek pastāvīgi samazināts, ar mērķi segt kārtējos ražošanas zaudējumus, ja šo atbalstu apvieno ar pakāpenisku uzņēmējdarbības sašaurināšanu saskaņā ar labi izstrādātu raktuvju slēgšanas plānu (tikai attiecībā uz pašlaik jau esošajām raktuvēm). Tā būtu pakāpeniska darbības atbalsta pārtraukšana, kas ilgtu ne vairāk kā desmit gadus.4. risinājums – Padomes regula, kas paredzētu atbalstu neparedzētu izdevumu segšanai (pārņemtās sociālās un vides aizsardzības saistības)Saskaņā ar ceturto risinājumu Komisija iesniegtu Padomes regulas priekšlikumu, balstoties uz LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu. Šajā regulā tiktu noteikts, ka dalībvalstis drīkst piešķirt atbalstu, lai segtu sociālās un vides aizsardzības izmaksas, ko rada ogļraktuvju slēgšana, piemēram, sociālie pabalsti un izmaksas, kas saistītas ar bijušo ogļraktuvju teritoriju sanāciju, kā paredzēts pašreizējās Ogļu regulas pielikumā.5. risinājums – 3. un 4. risinājuma apvienojumsSaskaņā ar piekto risinājumu Komisija iesniegtu Padomes regulas priekšlikumu, balstoties uz LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu, kurā noteikts, ka dalībvalstis drīkst piešķirt gan slēgšanas atbalstu (kā 3. risinājumā), gan atbalstu neparedzētu izdevumu segšanai (kā 4. risinājumā).6. risinājums – pašreizējās Ogļu regulas darbības pagarināšana par desmit gadiemSaskaņā ar sesto risinājumu Komisija ierosinātu Padomei pagarināt Padomes Regulas Nr. 1407/2002 – kāda tā ir pašlaik – darbību vēl par desmit gadiem, t. i., līdz 2020. gada beigām. Atšķirībā no piektā risinājuma nebūtu spēkā prasība par raktuvju slēgšanu un būtu iespēja piešķirt investīciju atbalstu.Šie dažādie risinājumi ir salīdzināti, pieņemot, ka attiecīgās dalībvalstis patiesi piešķirs atbalstu, ko atļauj katrs konkrētais risinājums. Īpašie šai nozarei paredzētie valsts atbalsta noteikumi nodrošina tikai iespēju – nevis pienākumu – sniegt valsts atbalstu; ietekmes novērtējums nevar pāragri spriest par lēmumiem, ko dalībvalstis pieņems jautājumā par valsts atbalstu.No ekonomikas viedokļa raugoties, otrajam risinājumam būtu jādod priekšroka, salīdzinot ar bāzes scenāriju, attiecībā uz tiešās ekonomiskās ietekmes mazināšanu visvairāk skartajos reģionos un nozarēs. Vienlaikus, tas ir labāks par 3. līdz 5. risinājumu attiecībā uz ietekmes mazināšanu konkurences jomā.No sociālā viedokļa raugoties, piektais risinājums sniedz vislabvēlīgākos rezultātus, salīdzinot ar bāzes scenāriju. Pakāpeniska raktuvju slēgšana un maksimālas (agrās) pensionēšanās iespējas apvienojumā ar papildu atbalstu darbinieku konsultēšanas un pārkvalificēšanas jomā efektīvi mazinātu negatīvo sociālo ietekmi, ko radītu raktuvju slēgšana attiecīgos reģionos. Kaut arī šis risinājums neveicina pastāvīgu darbavietu izveidi, tas tieši risina problēmu saistībā ar to, ka raktuvju slēgšanas sociālā ietekme ģeogrāfiski ir koncentrēta tikai dažos reģionos.No vides aizsardzības viedokļa raugoties, ir liela neskaidrība. Kaut arī raktuvju tuvākā apkārtne noteikti būtu ieguvēja no tūlītējas vai gandrīz tūlītējas ražošanas apturēšanas (1., 2. un 4. risinājums), neskaidrība paliek spēkā attiecībā uz globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kad ņem vērā elektrības ražotāju sadedzināto ogļu emisijas. Šo neskaidrību izraisa pašmāju ogļu biežā aizstāšana ar importētajām oglēm. Pat ja tā nebūtu 100 % aizstāšana, atšķirības starp politikas risinājumiem būtu atkarīgas no valsts politikas īpatnībām jautājumā par atbalstu pārejai uz citiem enerģijas avotiem. Visbeidzot, attiecībā uz vietējo ietekmi ir jāņem vērā, ka piektais risinājums nodrošina raktuvju teritorijas sanācijas finansēšanu, bet pakāpeniska raktuvju slēgšana ļauj vieglāk veikt sagatavošanos, kas nepieciešama krietnu laiku pirms minētās slēgšanas.Ietekmes novērtējumā ir secināts, ka nav iespējams viennozīmīgi un objektīvi dot priekšroku kādam konkrētam politikas risinājumam. Visatbilstošākie ir 2. un 5. risinājums, kuri ļauj sasniegt politikas mērķi, proti, mīkstināt raktuvju slēgšanas ietekmi, taču vērā jāņem arī dažādi juridiskie ierobežojumi, kādi noteikti 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 107. panta 3. punkta e) apakšpunktā, proti, ka saskaņā ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu nedrīkst piešķirt nekādu darbības atbalstu.Attiecībā uz pašreizējās Ogļu regulas vienkāršu pagarināšanu (6. risinājums) līdzšinējā pieredze ar šo regulu apliecina, ka tās degresivitāte un saistītie nosacījumi ir pārāk vāji, lai spētu nodrošināt efektīvu ogļu rūpniecības pārstrukturizāciju. Taču dalībvalstis var atkāpties no politikas mērķa, vienkārši turpinot sniegt ražošanas atbalstu nekonkurētspējīgām raktuvēm, kuras nav nepārprotami nolemts slēgt. Līdz ar to tie paši raktuvju uzņēmumi vēl arvien var būt nekonkurētspējīgi arī jaunajā regulas termiņa beigu datumā pēc desmit gadiem. Pamatproblēma attiecībā uz šo nespēju konkurēt nebūs atrisināta, tā būs tikai atlikta.Balstoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, Komisija ir nolēmusi ierosināt jaunu Padomes regulu saskaņā ar piekto risinājumu. Patiesi, raktuvju slēgšanai būs liela sociālā ietekme, kas koncentrēsies dažos ES reģionos, līdz ar ko ir jāparedz atbilstošs pārejas periods. Šajā pārejas periodā darbības atbalsts būs vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstošu un pakāpenisku slēgšanu. Tekstā turpmāk izklāstīto juridisko iemeslu dēļ šo mērķi var sasniegt tikai ar Padomes regulu, kas pamatojas uz 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu. Ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzes atskaņas un Komisijas deklarēto stingrāko pievēršanos Eiropas politikas izstrādes sociālajai dimensijai, dalībvalstīm ir pieejams papildu instruments, kas mazinās raktuvju slēgšanas sociālo un reģionālo ietekmi, lai ļautu veicināt Eiropas reģionu sociālo kohēziju.4. Priekšlikuma juridiskie aspektiLESD 107. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.LESD 107. panta 2. punktā paredzēts, ka daži atbalsta veidi ir automātiski saderīgi ar iekšējo tirgu. LESD 107. panta 3. punktā ir uzskaitīts atbalsts, ko Komisija var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Īpašu interesi izraisa 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, kas pieļauj atkāpes attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ES interesēm.107. panta 3. punkta e) apakšpunktā paredzēts, ka citu kategoriju atbalstu, kas saderīgi ar iekšējo tirgu, var noteikt ar Padomes lēmumu, kas pieņemts ar kvalificētu vairākumu un pēc Komisijas priekšlikuma.Komisija uzskata, ka šajā priekšlikumā paredzētais valsts atbalsta veids – jo īpaši attiecībā uz darbības atbalstu par ievērojamām summām un uz ilgu laiku – pārsniedz iespējas, ko piedāvā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts. Tādēļ Komisija ierosina Padomei izmantot 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu, lai definētu tās valsts atbalsta kategorijas antracīta rūpniecībā, ko Komisija var atzīt par saderīgām ar iekšējo tirgu.5. Ietekme uz budžetuPriekšlikumam nav nekādas ietekmes uz Kopienas budžetu.6. Priekšlikuma detalizēts skaidrojumsKomisija ierosina noteikt šai nozarei īpašu valsts atbalsta režīmu, kas būtu uzskatāms par pārejas režīmu uz vispārīgo valsts atbalsta noteikumu pilnīgu piemērošanu (antracīta) ogļu rūpniecībā.Papildus iespējām, ko piedāvā vispārīgie valsts atbalsta noteikumi, priekšlikums piedāvā iespēju deklarēt antracīta rūpniecībai divus atbalsta veidus, kas būtu saderīgi ar iekšējo tirgu – slēgšanas atbalstu un atbalstu neparedzētu izdevumu segšanai.Slēgšanas atbalstsSlēgšanas atbalsts ir darbības atbalsts, kas paredzēts kārtējo ražošanas zaudējumu segšanai ražotnēs, kuras plānots slēgt. Tas ļauj pakāpeniski slēgt nekonkurētspējīgas ogļraktuves.Šo atbalsta veidu var piešķirt tikai ogļraktuvēm, kurām ir skaidrs slēgšanas plāns. Tādēļ šā atbalsta apjomu pakāpeniski samazina, un tas ir jāatmaksā, ja attiecīgā raktuve netiek slēgta. Šādu atbalstu var piešķirt tikai ražotnēm, kuras jau darbojās pirms Komisijas priekšlikuma iesniegšanas.Sākotnējā apspriešana ar attiecīgajām dalībvalstīm ir apliecinājusi, ka negaidīti notikumi var prasīt subsīdiju pagaidu stabilizācijas pasākumus vai palielināšanu gadu no gada, lai ogļraktuves varētu turpināt darbu līdz plānotajam slēgšanas datumam. Tādēļ Komisija ir nolēmusi nedaudz atkāpties no vienas prasības, kas raksturota ietekmes novērtējuma ziņojuma piektajā risinājumā – saglabājot vispārējo pienākumu ievērot būtisku degresivitāti, Komisija ierosina definēt šīs degresivitātes soli kā trīs piecpadsmit mēnešu periodu (nevis katru gadu). Tā piedāvā noteikt degresivitāti vismaz 33 % apmērā starp secīgiem piecpadsmit mēnešu periodiem, bet maksimālo slēgšanas plāna darbības ilgumu – kā 4 gadus.Priekšlikumā ir iekļauti arī piesardzības pasākumi, lai nepieļautu kompensāciju pārmaksāšanu un ierobežotu iespējamos konkurences traucējumus enerģētikas tirgū.Atbalsts neparedzētu izdevumu segšanaiŠā atbalsta mērķis ir segt izdevumus, kas nav saistīti ar kārtējo ražošanu un rodas pēc raktuvju slēgšanas, piemēram, tā dēvētās sociālās un vides aizsardzības pārņemtās saistības. Ierosinātās regulas pielikumā ir iekļauts pilns saraksts ar izdevumu kategorijām, kuras iespējams šādi kompensēt.ProcedūrasPriekšlikumā ir iekļauti procesuāli noteikumi, kas ir ļoti līdzīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 1407/2002 paredzētajiem noteikumiem un galvenokārt skaidro, kādā veidā par šo atbalstu ir jāinformē Komisija, lai Komisija varētu veikt rūpīgu izvērtējumu, pirms tā izskata iespēju dot atļauju.  2010/0220 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. .../…par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4],tā kā:(1) Padomes 2002. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1407/2002[5] par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai termiņš beidzas 2010. gada 31. decembrī.(2) Subsidēto ogļu mazais īpatsvars vispārējā enerģētikas kopainā vairs neattaisno šo subsīdiju saglabāšanu, lai nodrošinātu energoapgādi Eiropas Savienības līmenī.(3) Eiropas Savienības politikas atjaunojama un zemāka oglekļa satura fosilā kurināmā izmantošanas veicināšanai enerģijas ražošanā nepamato nebeidzamu atbalstu nekonkurētspējīgām ogļraktuvēm. Tādēļ nedrīkst bezgalīgi turpināt to atbalsta kategoriju sniegšanu, kurus atļauj Regula (EK) Nr. 1407/2002.(4) Tomēr, ja nebūs īpašu šīs nozares valsts atbalsta noteikumu, oglēm piemēros tikai vispārīgos valsts atbalsta noteikumus. Tādēļ nekonkurētspējīgās ogļraktuves, kas pašlaik saņem atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1407/2002, vairs nav tiesīgas saņemt atbalstu, un tās drīkst slēgt piespiedu kārtā.(5) Neskarot vispārīgos valsts atbalsta noteikumus, dalībvalstīm ir jāspēj veikt pasākumus sociālo un reģionālo seku atvieglošanai, ko radīs šo raktuvju slēgšana, proti, pakāpeniski sašaurināt uzņēmējdarbību saskaņā ar neatgriezenisku slēgšanas plānu un/vai finansēt ar to saistītos neparedzētos izdevumus, jo īpaši pārņemtās saistības.(6) Šī regula iezīmē ogļu rūpniecības pāreju no īpašiem nozares noteikumiem uz vispārīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, ko piemēro visām nozarēm.(7) Lai mazinātu atbalsta izraisītos konkurences traucējumus iekšējā tirgū, šis atbalsts ir pakāpeniski jāsamazina un tam jāattiecas vienīgi uz tām ražotnēm, kuras neatgriezeniski paredzēts slēgt.(8) Lai mazinātu negatīvo ietekmi uz vidi, ko rada atbalsts ogļu ražošanai, dalībvalstij jāiesniedz atbilstīgu pasākumu plāns, piemēram, energoefektivitātes, atjaunojamo energoresursu vai oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas jomā.(9) Uzņēmumiem arī jābūt tiesīgiem saņemt atbalstu, lai segtu izmaksas, kas saskaņā ar parasto grāmatvedības praksi tieši neskar ražošanas izmaksas. Šāds atbalsts ir paredzēts neparedzētu izdevumu segšanai, kas rodas, slēdzot šo uzņēmumu ražotnes. Lai nepieļautu, ka šādu atbalstu nepamatoti saņem uzņēmumi, kas slēdz tikai dažas savas ražotnes, attiecīgajiem uzņēmumiem katrā savā ražotnē ir jānodrošina atsevišķa grāmatvedības uzskaite.(10) Veicot šo uzdevumu, Eiropas Komisijai ir jānodrošina, ka tiek izveidoti, uzturēti un ievēroti parastie konkurences apstākļi. Attiecībā uz elektroenerģijas tirgu atbalsts ogļu rūpniecībai nedrīkst ietekmēt elektroenerģijas ražotāju primārās energoapgādes avotu izvēli. Tādēļ par ogļu cenām un daudzumiem līgumslēdzējām pusēm ir brīvi jāvienojas, ņemot vērā pasaules tirgū dominējošos apstākļus.(11) Šīs regulas piemērošana neizslēdz, ka atbalstu ogļu rūpniecībai var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu citu iemeslu dēļ.(12) Komisijai ir jāizvērtē pasākumi, kas paziņoti saskaņā ar šo regulu, un jāpieņem lēmumi saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai[6],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I SADAļAIEVADA NOTEIKUMI1. pantsDefinīcijasŠajā regulā lieto šādas definīcijas:a) “ogles” ir augstas kvalitātes, vidējas kvalitātes, kā arī zemas kvalitātes A un B kategorijas ogles ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izstrādātās starptautiskās ogļu kodifikācijas sistēmas nozīmē[7];b) “slēgšana” ir ogļu ražošanas un tirdzniecības pilnīga pārtraukšana;c) “slēgšanas plāns” ir dalībvalsts izstrādāts plāns, kurā ir paredzēti pasākumi, kas noslēdzas ar ogļu ražotņu pilnīgu slēgšanu;d) “ogļu ražotne” ir apakšzemes vai virszemes ogļraktuves un saistīta infrastruktūra, kur neatkarīgi no citām uzņēmuma struktūrām var ražot neapstrādātas ogles;e) “ogļrūpniecības gads” ir kalendārais gads vai cits 12 mēnešu periods, ko izmanto atsaucēm līgumos ogļu rūpniecībā;f) “ražošanas izmaksas” ir kopējās izmaksas, kas saistītas ar kārtējo ražošanu, tostarp kalnrūpniecības darbiem, ogļu sagatavošanas darbībām, jo īpaši mazgāšanu, šķirošanu pēc lieluma un citiem parametriem, kā arī transportēšanu uz piegādes vietu, parasto amortizāciju un procentiem par aizņemto kapitālu, rēķinot pēc tirgus kursa;g) “kārtējie ražošanas zaudējumi” ir pozitīvā starpība starp ogļu ražošanas izmaksām un to pārdošanas cenu piegādes vietā, par kuru līgumslēdzējas puses ir brīvi vienojušās, ņemot vērā pasaules tirgū dominējošos apstākļus;h) “ogļu imports” ir visi trešo valstu izcelsmes ogļu produktu sūtījumi, kurus ieved Kopienas muitas teritorijā tādiem mērķiem, kas nav tranzīts, un kuri paredzēti elektroenerģijas ražošanai vai dalībvalstu koksa krāsnīm.II SADAļAATBALSTA SADERīBA2. pantsPrincips1. Saistībā ar to, ka skaidri ir nolemts slēgt nekonkurētspējīgas ogļraktuves, atbalstu ogļu rūpniecībai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējā tirgus pareizu darbību tikai tad, ja tas atbilst šīs regulas noteikumiem.2. Atbalsts sedz tikai tos izdevumus, kas saistīti ar oglēm elektroenerģijas ražošanai, siltuma un elektrības kopīgai ražošanai, koksa ražošanai un domnu kurināšanai tērauda rūpniecībā, ja tās Eiropas Savienībā šim nolūkam izmanto.3. pantsSlēgšanas atbalsts1. Atbalstu uzņēmumam, kas paredzēts tieši ogļu ražotņu kārtējo ražošanas zaudējumu segšanai, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:a) attiecīgās ražotnes ir ietvertas slēgšanas plānā, kura termiņš nebeidzas vēlāk par 2014. gada 1. oktobri;b) attiecīgās ražotnes ir jāslēdz pilnībā un saskaņā ar slēgšanas plānu;c) paziņotais atbalsts nedrīkst pārsniegt starpību starp paredzamajām ražošanas izmaksām un paredzamajiem ieņēmumiem ogļrūpniecības gadā; faktiski izmaksātā atbalsta apjomu, pamatojoties uz kārtējām izmaksām un ienākumiem, precizē katru gadu ne vēlāk kā nākamā ogļrūpniecības gada beigās pēc tā gada, par kuru atbalsts bijis piešķirts;d) atbalsta apjoma par tonnu ogļu ekvivalenta rezultātā Eiropas Savienības ogļu cenas piegādes vietā nedrīkst būt mazākas par cenām līdzīgas kvalitātes oglēm no trešām valstīm;e) attiecīgai ražotnei ir jādarbojas 2009. gada 31. decembrī;f) jebkuram konkrētam uzņēmumam piešķirtā dalībvalsts slēgšanas atbalsta kopsumma ir pakāpeniski jāsamazina, un šis samazinājums starp secīgiem piecpadsmit mēnešu periodiem nedrīkst būt mazāks par 33 procentiem atbalsta, kas sniegts slēgšanas plāna sākotnējā piecpadsmit mēnešu periodā;g) slēgšanas atbalsta kopsumma, ko dalībvalsts piešķir ogļu rūpniecībai, nevienā gadā pēc 2010. gada nedrīkst pārsniegt atbalsta summu, ko šī dalībvalsts piešķīrusi un Komisija apstiprinājusi 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 4. un 5. pantu;h) konkrētajai dalībvalstij jāiesniedz plāns, lai veiktu pasākumus ar mērķi samazināt ogļu izmantošanas ietekmi uz vidi, piemēram, energoefektivitātes, atjaunojamo energoresursu un oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas jomā. Tas, ka šajā plānā ir iekļauti pasākumi, kas 107. panta 1. punkta nozīmē ir valsts atbalsts, neskar LESD 108. panta 3. punktā noteikto dalībvalsts pienākumu paziņot un nogaidīt attiecībā uz šiem pasākumiem, kā arī neskar šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.2. Ja ražotnes, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar 1. punktu, nav slēgtas datumā, kas noteikts Komisijas apstiprinātajā slēgšanas plānā, attiecīgajai dalībvalstij ir jāatmaksā viss piešķirtais atbalsts attiecībā uz visu slēgšanas plānā paredzēto periodu.4. pantsAtbalsts neparedzētu izdevumu segšanai1. Valsts atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuri veic vai ir veikuši darbības saistībā ar ogļu ražošanu, lai tie varētu segt izmaksas, kas rodas vai ir radušās, slēdzot ogļu ražotnes, un nav saistītas ar kārtējo ražošanu, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja izmaksātā atbalsta summa nepārsniedz šīs izmaksas. Šo atbalstu var izmantot, lai segtua) izmaksas, kas radušās tikai tiem uzņēmumiem, kuri veic ražotņu slēgšanu vai ir slēguši ražotnes, tostarp uzņēmumiem, kuri saņem slēgšanas atbalstu;b) izmaksas, kas radušās vairākiem uzņēmumiem.2. Izmaksu kategorijas, uz kurām attiecas 1. punkts, ir definētas pielikumā. 1. punktu nepiemēro izmaksām, kas radušās saistībā ar vides aizsardzības noteikumu neievērošanu.5. pantsKumulācija1. Atbalsta maksimālo summu, kas atļauta ar šo regulu, piemēro neatkarīgi no tā, vai atbalsts pilnībā tiek finansēts no valsts līdzekļiem, vai to daļēji finansē Savienība.2. Atbalstu, ko atļauj atbilstoši šai regulai, nevar apvienot ar citiem valsts atbalsta veidiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē vai ar citiem Kopienas finansējuma veidiem attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām, ja šādas pārklāšanās rezultātā radusies atbalsta summa ir lielāka par to, kas atļauta šajā regulā.6. pantsGrāmatvedības nodalīšanaVisu uzņēmumu saņemto atbalstu peļņas un zaudējumu pārskatos norāda kā patstāvīgu ieņēmumu pozīciju atsevišķi no apgrozījuma. Uzņēmumi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo regulu, veic precīzu un atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par katru savu ražotni un citām saimnieciskajām darbībām, kas nav saistītas ar ogļrūpniecību. Līdzekļus pārvalda tā, lai tos nebūtu iespējams novirzīt citām ražotnēm, uz kurām neattiecas slēgšanas plāns, vai tā paša uzņēmuma citām saimnieciskajām darbībām.III SADAļAPROCEDūRAS7. pantsDalībvalstu sniedzamā informācija1. Papildus noteikumiem Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai[8], uz šajā regulā minēto atbalstu attiecas īpaši noteikumi, kuri izstrādāti šā panta 2. līdz 6. punktā.2. Dalībvalstis, kuras gatavojas piešķirt slēgšanas atbalstu saskaņā ar 4. pantu, iesniedz Komisijai attiecīgo ražotņu slēgšanas plānu. Plāns satur vismaz šādu informāciju:a) ražotņu identifikācija;b) katras ražotnes kārtējās vai paredzamās ražošanas izmaksas vienā ogļrūpniecības gadā;c) slēgšanas plānā ietverto ražotņu paredzamais saražotais ogļu daudzums vienā ogļrūpniecības gadā;d) paredzamā slēgšanas atbalsta summa vienā ogļrūpniecības gadā.3. Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkurām izmaiņām slēgšanas plānā.4. Dalībvalstis paziņo par jebkuru atbalstu, ko tās plāno piešķirt ogļu rūpniecībai saskaņā ar šo regulu ogļrūpniecības gada laikā. Tās iesniedz Komisijai sīku informāciju attiecībā uz paredzamo ražošanas izmaksu aprēķināšanu un to saistību ar slēgšanas plāniem, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar 2. punktu.5. Dalībvalstis ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc ogļrūpniecības gada beigām informē Komisiju par tā atbalsta summu un aprēķiniem, kas faktiski izmaksāts šā ogļrūpniecības gada laikā. Ja tiek veiktas jebkādas izmaiņas attiecīgajā ogļrūpniecības gadā sākotnēji izmaksātajās summās, dalībvalstis informē Komisiju pirms nākamā ogļrūpniecības gada beigām.6. Paziņojot par 4. un 5. pantā minēto atbalstu un iesniedzot ziņojumu Komisijai par faktiski izmaksāto atbalstu, dalībvalstis sniedz visu informāciju, kas nepieciešama, lai Komisija varētu pārbaudīt šajā regulā paredzēto noteikumu izpildi.IV SADAļANOSLēGUMA NOTEIKUMI8. pantsĪstenošanas pasākumiKomisija veic visus nepieciešamos pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas ieviešanai. Tā var izveidot kopīgus noteikumus attiecībā uz 7. pantā minētās informācijas sniegšanu.9. pantsStāšanās spēkā1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.2. Šīs regulas darbības termiņš beidzas 2026. gada 31. decembrī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā -priekšsēdētājsPIELIKUMSRegulas 4. pantā minēto izmaksu definīcija1. Radušās un paredzamās izmaksas tikai tiem uzņēmumiem, kuri slēdz savas ražotnesVienīgi šādas izmaksu kategorijas un tikai, ja tās rodas, slēdzot ogļu ražotnes :a) sociālo pabalstu izmaksas saistībā ar darbinieku atlaišanu pensijā, pirms tie sasniedz tiesību aktos noteikto pensijas vecumu;b) citi neparedzēti izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri zaudē darbu;c) pensiju un pabalstu izmaksas darbiniekiem, kuri zaudē darbu, un darbiniekiem, kam ir tiesības šādus maksājumus saņemt pirms slēgšanas, ārpus tiesību aktos noteiktās sistēmas;d) uzņēmumu segtās izmaksas par darbinieku pārkvalificēšanos, lai palīdzētu tiem atrast citu darbu ārpus ogļu rūpniecības nozares, jo īpaši mācību izmaksas;e) bezmaksas ogļu piegāde darbiniekiem, kuri zaudē darbu, un darbiniekiem, kam ir tiesības uz šādu piegādi pirms slēgšanas, vai ekvivalents naudā;f) pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski vai nodokļu noteikumi, kas īpaši attiecas uz ogļu rūpniecību;g) papildu darbi apakšzemes drošībai saistībā ar ražotņu slēgšanu;h) raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas slēdzamās ražotnes;i) izmaksas saistībā ar bijušo ogļraktuvju sanāciju, un, proti,- pārējās izmaksas saistībā ar ūdens piegādes un notekūdeņu novadīšanas organizāciju pakalpojumiem;- citas izmaksas saistībā ar ūdens piegādi un notekūdeņu novadīšanu;j) iemaksas bijušo raktuvju darbinieku veselības apdrošināšanai;k) izmaksas saistībā ar iesākto līgumu anulēšanu vai mainīšanu (maksimālā vērtība ir seši ražošanas mēneši);l) ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar ražotņu slēgšanu.Zemes vērtības palielinājumu atskaita no attiecināmajām izmaksām attiecībā uz g), h) un i) kategoriju.2. Vairākiem uzņēmumiem radušās un paredzamās izmaksasa) iemaksu palielinājums ārpus likumos noteiktās sistēmas, lai segtu sociālā nodrošinājuma izmaksas saistībā ar iemaksu veicēju skaita samazināšanos pēc ražotņu slēgšanas;b) izdevumi par ūdens piegādi un notekūdeņu novadīšanu saistībā ar ražotņu slēgšanu;c) ar nodokli apliekamo maksu palielinājums organizācijām, kas atbildīgas par ūdens piegādi un notekūdeņu novadīšanu, ja šis palielinājums ir radies saistībā ar ogļu ražošanas samazināšanu pēc ražotņu slēgšanas ogļu rūpniecībā.[1] OV L 205, 2.8.2002., 1. lpp.[2] OV C , , . lpp.[3] OV C , , . lpp.[4] OV C , , . lpp.[5] OV L 205, 2.8.2002., 1. lpp.[6] OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.[7] Starptautiskā vidējas kvalitātes un augstas kvalitātes ogļu kodifikācijas sistēma (1998). Ogļu slāņa starptautiskā klasifikācija (1998) un Starptautiskā zemas kvalitātes ogļu kodifikācijas sistēma (1999).[8] OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.