				|

		52012PC0608

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pamatojums un mērķi
Ar visām zvejas iespēju regulām
zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir
saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP)
mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti mērķi, kuri
jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas
piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības
zvejniecības ilgtspēju vides, ekonomiskajā un
sociālajā aspektā.
Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam
zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem
reizi divos gados). Tomēr tas nebūt netraucē
pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir
daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas
nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu
pārvaldības plāni. Tie jāievēro, nosakot gada KPN un
maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.
Darbības joma
Šis priekšlikums attiecas uz Atlantijas un
Ziemeļjūras krājumiem, par kuru izmantošanas apjomu
Savienība lemj autonomi. Zvejas iespējas, ko nosaka
reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas
(RZPO) vai apspriež sarunās ar Norvēģiju vai citām
trešām valstīm (kopīgi krājumi), ir jāaplūko gada
vēlākā posmā, kad ir pieejami attiecīgo starptautisko
sarunu rezultāti.
Krājumu stāvoklis
Komisija katru gadu – nu jau septīto
reizi pēc kārtas – publicē paziņojumu, kurā
izvērtēts stāvoklis, kas jāņem vērā zvejas
iespēju priekšlikumu izstrādē. Šogad Komisijas
paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām
2013. gadam (COM(2012) 278 final, turpmāk “Komisijas
apspriešanās par zvejas iespējām”) sniegts pārskats par
krājumu stāvokli, pamatojoties uz 2011. gadā izdoto
zinātnisko ieteikumu secinājumiem. Tā paziņojumā
teikts, ka 65 % zivju krājumu ES ūdeņos nav
pilnībā novērtēti. Tajā norādītas gan dažas
raižpilnas tendences, proti, drošās bioloģiskās robežās
esošo krājumu procentuālā daļa samazinās, gan arī
dažas pozitīvas tendences: gadījumos, kad krājumu stāvoklis
ir novērtēts, šķiet, ka tas lēnām uzlabojas.
Atlantijas okeānā un tam piegulošajos apgabalos pārzvejoto
krājumu procentuālā daļa ir samazinājusies gandrīz
uz pusi – no 94 % 2004. gadā līdz aptuveni 47 %.
Zinātniskie ieteikumi ir lielā
mērā atkarīgi no datiem – pilnībā var
novērtēt tikai to krājumu stāvokli, par kuriem ir pieejami
pietiekami un ticami dati, lai pēc tam sagatavotu apmēra
novērtējumus, kā arī prognozes par šo krājumu reakciju
uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”).
Šādos gadījumos ieteikumā iespējams norādīt
zvejas iespēju aptuvenās korekcijas, kas nodrošinās krājuma
izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY).
Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”.
2012. gada jūlija sākumā,
atsaucoties uz Komisijas lūgumu, Starptautiskā Jūras
pētniecības padome (ICES) sniedza ikgadējo ieteikumu par
vairumu zivju krājumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums.
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK)
izskatīja šo ieteikumu vasaras plenārsēdē
9.−13. jūlijā. Šajā jaunākajā
ieteikumā iezīmētās perspektīvas ir pieminēšanas
vērtas, jo tās liecina, ka ir gūti lieli panākumi, proti,
pieaugušas zināšanas par krājumiem un zinātnisko struktūru
spēja tos novērtēt. Runājot kaut vai tikai par
83 krājumiem, kas ietilpst šā priekšlikuma darbības
jomā, par pārvaldībai vajadzīgās zināšanu
bāzes uzlabošanos liecina tas, ka no 55 krājumiem, par kuriem
pagājušajā gadā datu trūkuma dēļ izdots vien
kvalitatīvais ieteikums, par 8 krājumiem tagad izdots MSY
ieteikums. Vēl par 24 no minētajiem krājumiem tagad ir
izdots kvantitatīvais ieteikums, kurā izmantoti gan pieejamie dati,
gan indikatori un tendences. Tas nozīmē, ka šogad ir ievērojami
mazinājies to gadījumu skaits, kuros trūkst datu.
Daļēji to var izskaidrot ar centieniem novērst datu
trūkumu, kuros iesaistījušās arī ieinteresētās
personas, un daļēji ar pašu zinātnieku pūliņiem
izstrādāt metodes, ar kurām iespējams optimāli
izmantot pieejamos datus.
Ļoti svarīgi ir arī tas, ka
palielinās to šā priekšlikuma aptverto krājumu skaits, par
kuriem izdots MSY ieteikums. Tagad tādu ir 20, proti, ceturtā
daļa no visiem krājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. Tas ir
gandrīz divas reizes vairāk nekā pagājušajā gadā
(12 krājumi). Zinātnisko ieteikumu pieejamības
ziņā tas ir būtisks sasniegums, kas palīdz tuvoties
mērķim šogad nodrošināt zvejas resursu optimālu izmantošanu
ES ūdeņos, jo šajā grupā ietilpst krājumi ar
lielāko ekonomisko vērtību, tādi kā heka, mencas,
jūrasvelnu, jūrasmēles, megrimu, pikšas un Norvēģijas
omāra krājumi.
Ierosinātās zvejas iespējas
atbilst Komisijas saņemtajam zinātniskajam ieteikumam
attiecībā uz krājumu stāvokli, kurš ņemts
vērā tā, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā
par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam (COM(2012) 278
final).
Atbilstība pārējiem
Savienības politikas virzieniem un mērķiem
Ierosinātie pasākumi ir
izstrādāti saskaņā ar kopējās
zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst
Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
a)           Apspriešanās metodes,
galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu
raksturojums
Pamatojoties uz apspriešanos par zvejas
iespējām 2013. gadam, Komisija ir apspriedusies ar
ieinteresētajām personām, jo īpaši
reģionālajās konsultatīvajās padomēs (RKP), un
dalībvalstīm par dažādos zvejas iespēju priekšlikumos
ierosināto pieeju.
Turklāt Komisija ir ievērojusi
vadlīnijas, kas izklāstītas tās paziņojumā
Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas
zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246
galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas
sagatavošanās (front-loading) procesa principi.
Iepriekšējas sagatavošanās
procesā Komisija ir izstrādājusi divus apspriešanās
dokumentus par konkrētiem ar šo priekšlikumu saistītiem tematiem,
proti:
–
jūrasasaris (labraks) – iespēja
ieviest jaunu KPN jūrasasarim (labrakam) (Dicentrarchus labrax),
ņemot vērā to, ka šīs sugas izmantošanas apjoms kopš
20. gs. 90. gadu sākuma ir pieaudzis un valda neskaidrība
par tās sastopamību dažos apgabalos,
–
ziņošana par plekstveidīgajām
zivīm – zinātniskais ieteikums liecina, ka varētu būt
lietderīgi pieņemt atsevišķus pārvaldības
pasākumus attiecībā uz 3 apvienotajām plekstveidīgo
zivju KPN Ziemeļjūrā (limanda un plekste, mazmutes plekste un
sarkanā plekste, akmeņplekste un gludais rombs).
Šie iepriekšējas sagatavošanās
dokumenti tika nosūtīti dalībvalstīm, lai dotu tām
iespēju sniegt atsauksmes. Turklāt Komisija 2012. gada septembrī
ieinteresētajām personām organizēja pasākumu,
kurā tika izklāstīti un apspriesti zinātniskā
ieteikuma rezultāti un tā galvenā ietekme.
b)           Atbilžu kopsavilkums un tas, kā
tās ņemtas vērā
Iepriekšējas sagatavošanās
procesā galvenā uzmanība ir pievērsta tehniskiem aspektiem,
savukārt argumenti, kas izteikti Komisijas apspriešanās par zvejas
iespējām gaitā, atspoguļo dalībvalstu un
ieinteresēto personu viedokļus par Komisijas veikto resursu
stāvokļa novērtējumu un to, kā nodrošināt
pareizus pārvaldības lēmumus.
Dalībvalstis
Lai gan
dalībvalstis atzinīgi novērtēja dažus pozitīvus
Komisijas apspriešanās aspektus, tās uzsvēra, ka uz MSY
mērķi būtu jāvirzās pakāpeniski (2015. gads
kā mērķa gads gadījumos, kad tas ir iespējams,
taču ne attiecībā uz visiem krājumiem) un ka daudzgadu
pārvaldības plāni patiešām jāievēro, kad tie
reglamentē konkrētu krājumu. Attiecībā uz
krājumiem, par kuriem ieteikums ir nepilnīgs vai tā nav
vispār, dalībvalstis atbalstīja individuālu pieeju un KPN
apjomu pārņemšanu no gada uz gadu.
Dienvidrietumu ūdeņu
reģionālā konsultatīvā padome (SWWRAC)
SWWRAC ir
atzinīgi novērtējusi zinātnisko darbu, kura
rezultātā tiek sagatavots kvantitatīvais ieteikums par
krājumiem, kuriem nav veikts populācijas novērtējums, jeb
krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati. Tā arī šoreiz
izteica atbalstu daudzgadu pārvaldības plānu izstrādei un
prasīja ieinteresēto personu līdzdalību visos procesa
posmos. SWWRAC pauda nožēlu par precizitātes trūkumu
saistībā ar metodiku, kura jāizmanto, nosakot zvejas iespējas
no krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati, vai krājumiem, par
kuriem nav pieejams zinātniskais ieteikums. Visbeidzot, SWWRAC
uzsvēra to, cik svarīgi 2013. gada zvejas iespēju
noteikšanā ir ņemt vērā sociālekonomiskos
apsvērumus, un norādīja, ka SWWRAC gan atbalsta MSY
nodrošināšanu līdz 2015. gadam, taču šā
mērķa sasniegšana, kad tas iespējams, būtu jāatliek,
lai mazinātu negatīvo sociālekonomisko ietekmi.
Ziemeļrietumu ūdeņu
reģionālā konsultatīvā padome (NWWRAC)
NWWRAC
atzinīgi vērtē faktu, ka Komisijas apspriešanās
dokumentā ir atzīta to krājumu stāvokļa
vispārēja uzlabošanās, par kuriem ir izdots pamatots
zinātniskais ieteikums. Tomēr tā nožēlo to, ka nav veikta
pamatīgāka sociālekonomiskā analīze.
Attiecībā uz zinātniskajiem ieteikumiem NWWRAC prasa
skaidrojumus par to, kā krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti
dati, vai krājumiem, par kuriem nav pieejams zinātniskais ieteikums,
piemērojamas robežvērtības, ko ICES noteikusi pēc
piesardzības principa; NWWRAC ir nobažījusies par to, kā
šī metodika ietekmēs KPN apjomus, kurus Komisijas ierosinājusi
2013. gadam. NWWRAC ir izteikusi raizes par pāreju uz zvejas
izraisītu zivju mirstību MSY atbilstošā apmērā
un par to, kā šis princips tiks īstenots praksē. NWWRAC
uzskata, ka pareizie instrumenti, kas jāizmanto šim nolūkam, ir
tehniskie pasākumi un selektivitāte, nevis zvejas piepūles un
kvotu samazinājumi. Saistībā ar daudzgadu pārvaldības
plāniem NWWRAC atgādina, ka tā ir palīdzējusi ICES
izstrādāt pikšas pārvaldības plānu, kas
piemērojams ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, un tagad darbojas,
lai izstrādātu jauktu dažādu sugu zvejas koncepciju
attiecībā uz bentiskajām sugām gan ūdeņos uz
rietumiem no Skotijas, gan Ķeltu jūras un Īrijas jūras
daļā.
Pelaģisko krājumu
reģionālā konsultatīvā padome (PELRAC)
PELRAC tieši
neatsaucās uz Komisijas apspriešanos, bet tā vietā
2012. gadā ir sagatavojusi īpašus norādījumus par to,
kādu pieeju šī RKP vēlas piemērot tās
pārziņā esošajiem krājumiem, piemēram,
kaproīdām, siļķei, stavridas dienvidu krājumam, putasu.
Galvenais aspekts ir PELRAC gatavība ciešā sadarbībā
ar ICES un ZZTEK ierosināt šo krājumu pārvaldības
plānus.
Ziemeļjūras
reģionālā konsultatīvā padome (NSRAC)
NSRAC ir
kopumā atzinusi Komisijas apspriešanās dokumentu par labāku
nekā iepriekšējo gadu dokumenti un īpaši atzinīgi
novērtējusi Komisijas centienus izstrādāt jaunu pieeju KPN
noteikšanā gadījumos, kad pilnīgs kvantitatīvais ieteikums
nav pieejams un dati ir ierobežoti. Neraugoties uz šīm
pozitīvajām iezīmēm, NSRAC uzskata, ka dažu teksta
daļu noskaņa un formulējums ir pārāk pesimistisks.
Komisija ir izskatījusi visus iepriekš minētos izteikumus un
centusies tos iestrādāt priekšlikumā, ciktāl tie ir
saderīgi ar Padomes regulas par zvejas iespējām
būtību.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Attiecībā uz izmantoto metodiku
Komisija apspriedās ar divām galvenajām ekspertu
organizācijām: ICES, kas ir neatkarīga zinātniska
organizācija, un ZZTEK. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu
pamatsistēmu, kuru izstrādājuši tās zinātnieki un kuru
izmanto saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar
Komisiju. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru
tā saņem no Komisijas.
a)           Saņemto un izmantoto atzinumu
kopsavilkums
Savienības galvenais mērķis ir
panākt tādu krājumu apmēru, kas var nodrošināt
maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Rodas
jautājums, kā sasniegt šo mērķi vēlākais
2015. gadā, kā Savienība ir apņēmusies,
parakstīdama 2002. gadā Johannesburgā notikušās
Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par
ilgtspējīgu attīstību secinājumus un saistīto
īstenošanas plānu. Pirmais apsveramais punkts – vai tas patlaban
ir iespējams. Ja vajadzīgā informācija par krājumiem
ir atrodama zinātniskajā ieteikumā, atbilde uz šo jautājumu
ir apstiprinoša. Kā jau norādīts, to krājumu skaits, par
kuriem šī informācija tiešām ir pieejama,
salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir divkāršojies, un
tādējādi ir radīts pamats, lai Johannesburgas
apņemšanos īstenotu attiecībā uz ceturto daļu
krājumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. Šajā daļā
ietilpst nozvejas apjoma un komerciālās vērtības
ziņā nozīmīgākie krājumi, tādi kā heka,
mencas, jūrasvelnu, jūrasmēles, megrimu, pikšas un
Norvēģijas omāra krājumi.
Lai sasniegtu MSY mērķi,
dažos gadījumos varētu būt jāsamazina zvejas
izraisītas zivju mirstības rādītāji un/vai nozveja.
Tomēr vadītāju ziņā paliek lēmums par to, cik
ātri vai cik pakāpeniski šādi samazinājumi jāveic.
Šajā sakarībā ir apzinātas divas galvenās
iespējas: a) panākt zvejas izraisītas mirstības
rādītājus, kas ir zemāki par MSY, pēc
iespējas drīzāk (t. i., 2013. gadā) vai
b) panākt šādus rādītājus 2015. gadā
(t. i., pakāpeniska samazināšana nākamo 3 gadu
laikā). ICES šos divus scenārijus sauc attiecīgi par “MSY
framework” (pamata) ieteikumu un “MSY transition”
(pārejas) ieteikumu. Ieteikumā ir norādītas
attiecīgās nozvejas iespējas katram scenārijam un arī
starpposma risinājumiem. Tomēr ICES par katru krājumu ir
norādījusi, kuram no abiem scenārijiem tā dotu priekšroku.
Ņemot vērā iepriekšminēto,
šajā priekšlikumā ir izmantots MSY ieteikums, ja tāds
pieejams, un ierosināta KPN, kas atbilst zvejas izraisītas zivju
mirstības samazinājumiem, ar kuriem MSY mērķis tiks
sasniegts 2013. gadā. Šī pieeja ir saderīga ar Komisijas
apspriešanos par zvejas iespējām.
Attiecībā uz krājumiem, par
kuriem izdots kvalitatīvais ieteikums, ir ieteikts nozvejas
samazināt, stabilizēt vai ļaut tām palielināties.
Daudzos gadījumos ICES ieteikumā ir sniegts kvantitatīvs
norādījums par šādām izmaiņām, pamatojoties uz
metodiku, saskaņā ar kuru nozvejas piesardzības apsvērumu
dēļ netiek nedz samazinātas, nedz palielinātas par
vairāk kā 20%. Šis norādījums ir izmantots ierosināto
KPN noteikšanā.
Ja zinātniskā ieteikuma nav
vispār, ir ievērota piesardzīga pieeja, proti, KPN
samazināta par 20 %.
Par 12 krājumiem (galvenokārt
plaši izplatītas sugas; haizivis un rajas) ieteikums tiek sniegts
rudenī. Kad minētais ieteikums būs saņemts, šis
priekšlikums būs attiecīgi jāatjaunina. Par
9 krājumiem sniegto ieteikumu izmanto, lai īstenotu
piemērojamos pārvaldības plānus vai saskaņotos ieguves
kontroles noteikumus.
Runājot par aktuālajām
tendencēm, kas vērojamas krājumu attīstībā,
īpaši jāizceļ šādi gadījumi.
·
Norvēģijas omārs ūdeņos
uz rietumiem no Skotijas: krājumam ir
vairākas funkcionālās vienības, kas ir MSY
atbilstošā apmērā, un vispārējo KPN var
palielināt par 18 %.
·
Jūras zeltplekste Lamanšā: krājums Lamanša austrumu daļā ir MSY
atbilstošā apmērā, un šā krājuma un Lamanša rietumu
daļas krājuma apvienoto KPN var palielināt par 18 %.
·
Menca Ķeltu jūrā: krājums ir MSY atbilstošā apmērā, un zvejas
iespējas var saglabāt pašreizējā augstajā
līmenī, kas radies pēc ievērojama palielinājuma
pagājušajā gadā.
·
Jūrasmēle Ķeltu jūrā: krājums ir MSY atbilstošā apmērā, un zvejas
iespēju palielināšana par 4 % tam nekaitēs.
·
Jūrasmēle Lamanša rietumu
daļā: krājums ir MSY
atbilstošā apmērā, un tam nekaitēs zvejas iespēju
palielināšana par 15 % saskaņā ar tā
pārvaldības plānu.
Par ne tik labvēlīgām
attīstības tendencēm liecina šādi gadījumi.
·
Menca un merlangs ūdeņos uz rietumiem
no Skotijas: šos krājumus ietekmē
ārkārtīgi lielais to piezvejas izmetumu apjoms citās
zvejniecībās, un tie nekādi nav spējuši atjaunoties. Šogad
nozare un attiecīgās dalībvalstis ir centušās
nodrošināt selektīvāku zvejas rīku izmantošanu šajās
zvejniecībās, un ir svarīgi, lai šie centieni turpinātos un
tiktu stiprināti, ja vēlamies, lai šie krājumi arī
turpmāk būtu komerciāli izmantojami.
·
Menca Īrijas jūrā un
Kategatā: vēl aizvien trūkst datu par
šiem krājumiem, un uz tiem attiecas obligāti KPN samazinājumi
25 % apmērā, kas paredzēti to pārvaldības
plānā. Neviens no zinātnisko struktūru analizētajiem
indikatoriem neliecina, ka to stāvoklis būtu ievērojami
uzlabojies, neraugoties uz nozvejas samazinājumiem pēdējos
4 gadus pēc kārtas.
·
Pikša Ķeltu jūrā: par šo krājumu nu ir izdots MSY ieteikums, un tā ir
laba ziņa. Tomēr, lai šis krājums sasniegtu MSY
atbilstošu apmēru, ir jāsamazina nozvejas limits, kas
pagājušajā gadā bija noteikts pārāk augstā
līmenī. Šim nolūkam vajadzīgs samazinājums par
55 %. Vienlaikus Komisija ar ieinteresēto personu atbalstu ievieš
selektivitātes pasākumus.
·
Jūrasmēle Biskajas līcī: šis krājums ir līdzīgā stāvoklī kā
pikšas krājums Ķeltu jūrā, proti, šogad vajadzīgs
zvejas iespēju samazinājums, lai krājums varētu sasniegt MSY
atbilstošu apmēru. Priekšlikumā ierosināts KPN samazinājums
par 29 %.
·
Jūrasmēle Īrijas jūrā: tiek uzskatīts, ka šis krājums ir ārkārtīgi
sliktā stāvoklī, un ieteikumā tagad norādīts, ka
to nevajadzētu apgūt specializētajā zvejā un būtu
pēc iespējas jāsamazina tā piezveja. MSY
ieteikumā, kas izdots par šiem zivju resursiem, norādīts, ka
nepieciešams KPN samazinājums (kam būtu jāattiecas vienīgi
uz piezveju) par 80 %, un tas nozīmētu ieguvi tikai
60 tonnu apmērā.
ZZTEK ir
apstiprinājusi un dažos gadījumos papildinājusi ICES
sniegtos ieteikumus.
b)         Ekspertu atzinumu publiskošanai
izmantotie līdzekļi
Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli
pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu
un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa
vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES
tīmekļa vietnē.
Ietekmes novērtējums
Zvejas iespēju regula nav instruments,
kas ļauj Padomei pieņemt sarežģītu pasākumu kopumu, un
tās darbības joma jāierobežo saskaņā ar Līguma
43. panta 3. punktu. Tāpēc tā ir labi piemērota
uz rezultātiem balstītai pārvaldībai. Ja politika
kopumā darbosies labāk, labākas būs arī
ikgadējās zvejas iespējas. Tas attiecas uz tehniskajiem
pasākumiem, flotes pārvaldību, strukturālo atbalstu,
kontroli un noteikumu izpildi, tirgu regulējumu un pārvaldības
instrumentu integrēšanu visaptverošā jūrlietu politikā.
Tomēr šis instruments vēl joprojām jāizmanto vajadzīgo
korekciju veikšanai, lai saglabātu resursu bāzi zivju ieguves un
apstrādes nozarei Eiropā un nepieļautu vai novērstu pārāk
augstas zvejas izraisītās zivju mirstības negatīvo ietekmi
uz jūras vidi.
Savienība ir pieņēmusi
vairākus daudzgadu pārvaldības plānus attiecībā
uz ekonomiski ļoti nozīmīgiem krājumiem, tostarp heka,
mencas, plekstveidīgo zivju un citiem krājumiem. Pirms šādu
plānu pieņemšanas tiek veikts to ietekmes novērtējums. Kad tie
stājušies spēkā, saskaņā ar tiem nosaka KPN apjomus
attiecīgajam gadam, lai sasniegtu plānu ilgtermiņa
mērķus. Komisijai KPN priekšlikums obligāti
jāizstrādā saskaņā ar šiem plāniem.
Tāpēc daudzu svarīgu krājumu KPN šajā
priekšlikumā izriet no tā plāna ietekmes novērtējuma,
uz kura pamata noteikta attiecīgā KPN.
Attiecībā uz pārējo
krājumu KPN un par spīti tam, ka attiecīgajiem krājumiem
nav spēkā esošu daudzgadu plānu, priekšlikuma
izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa
pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspējību.
Daudzos gadījumos tas nozīmē pakāpeniskāku zvejas
iespēju samazinājumu.
KZP reformas gaitā ir sīki
analizēta MSY sasniegšanas politika, uz kuras balstās
Komisijas ilgtermiņa pārvaldības pieeja, un ir
izstrādāts tās ietekmes novērtējums. Reformas procesa
rezultātā 2011. gada 13. jūlijā tika iesniegta
priekšlikumu pakete. Šajā sakarībā ir atsevišķi
analizēts tas, cik vēlama ir MSY principam atbilstošas
krājumu pārvaldības sasniegšana jau termiņa vidū.
Ietekmes novērtējuma ziņojumā (SEC(2011) 891) šis
mērķis ir identificēts kā priekšnoteikums, lai panāktu
ilgtspējību vides, ekonomikas un sociālajā aspektā.
Analīze liecina, ka MSY
mērķa sasniegšana līdz noteiktajam laikam
īstermiņā ir saistīta ar ekonomiskām un
sociālām izmaksām. Taču vidējā termiņā
šādas izmaksas nepārprotami izlīdzināsies. Tomēr
analīze skaidri parāda arī svarīgo un steidzamo
vajadzību uzlabot zināšanu bāzi, lai KZP īstenošana
noritētu sekmīgi. Šī vajadzība attiecas gan uz datiem, kas
vajadzīgi, lai sniegtu zinātnisko ieteikumu par krājumu
stāvokli, gan uz datiem, kas vajadzīgi, lai novērtētu un
ietekmētu darbības ekonomiskos un sociālos aspektus. Ņemot
vērā šo analīzi, jau ar pašreizējo priekšlikumu
mēģināts spert soli pareizajā virzienā, izmantojot savstarpēji
papildinošas un saskanīgas pieejas. Pirmkārt, priekšlikums
neatlaidīgi tiecas uz MSY mērķi, ja vien ir pieejama šim
nolūkam vajadzīgā zināšanu bāze,
tādējādi iespējami optimāli izmantojot zinātnisko
ieteikumu. Otrkārt, attiecībā uz krājumiem, par kuriem
trūkst pilnīga novērtējuma, un tāpēc nav
iespējams īstenot MSY principam atbilstošu
pārvaldību, šajā priekšlikumā ir izmantota pieeja, kas
balstās uz piesardzības apsvērumiem un ieteikumā
sniegtajiem norādījumiem. Mazināt vajadzību veikt
piesardzības pasākumus būtībā nozīmē
mazināt ieteikuma nenoteiktību. Pēdējos
12 mēnešos šajā ziņā ir panākts daudz, taču
darāmā joprojām netrūkst. Attiecīgajām valsts
pārvaldes iestādēm un ieinteresētajām personām
jāatjauno centieni vākt un sniegt zinātniekiem vajadzīgos
datus.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta
3. punkts.
Savienības pienākumi
saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu
izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā
noteiktajiem pienākumiem.
Priekšlikuma kopsavilkums
Lai
sasniegtu KZP mērķi, proti, no vides, ekonomiskā un
sociālā aspekta ilgtspējīgu zvejniecību,
priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi,
kas piemērojami Savienības zvejniecībām.
Piemērošana
Noteikumi
priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2013. gada
31. decembrim, izņemot konkrētus zvejas piepūles
ierobežojumus, kuri ir piemērojami līdz 2014. gada
31. janvārim.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums
ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts
Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā.
Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir
vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta
3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju
noteikšanu un iedalīšanu.
Ar ierosināto Padomes regulu
dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā
Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu,
dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas
sadalīt reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis
var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to
izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām
iedalītās zvejas iespējas.
Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas
finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu
regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un
privātā sektora līdzekļi.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais
instruments: regula.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
Vienkāršošana
Priekšlikumā paredzēta publiskā
sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo
procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz
prasībām par zvejas piepūles pārvaldību.
Pārbaude, pārskatīšana un
turpināmība
Priekšlikums attiecas uz ikgadēju regulu
2013. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā
nav ietverta.
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas
iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām
funkcionāli saistītiem nosacījumiem.
Vairākiem krājumiem, piemēram,
heka, jūrasmēles, jūras zeltplekstes un Norvēģijas
omāra krājumiem, zvejas iespējas ir noteiktas, pamatojoties uz
attiecīgajos daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem.
Attiecībā uz krājumiem, kuriem ir ierosināti jauni
daudzgadu plāni (stavridas rietumu krājums), kā arī
krājumiem, kuriem nozare ir ierosinājusi ilgtermiņa
pārvaldības stratēģiju, ko zinātniskās
padomdevējas struktūras ir novērtējušas kā
efektīvu un piesardzīgu (siļķe Ķeltu jūrā),
šajā priekšlikumā ir ievēroti attiecīgajos dokumentos
izklāstītie noteikumi.
Attiecībā uz mencas krājumiem Kategatā
ieteikumā norādīts, ka trūkst skaidrības par zvejas
izraisītu zivju mirstību, bet krājuma apmērs ir ļoti
mazs. Piemērojamajā mencas krājumu pārvaldības
plānā[1]
šādos gadījumos paredzēts KPN samazinājums par 25 %.
Tie paši noteikumi ir piemērojami mencai Īrijas jūrā,
tāpēc arī šajā gadījumā ierosināts
samazinājums 25 % apmērā. Attiecībā uz mencu
ūdeņos uz rietumiem no Skotijas zinātniskās struktūras
ir centušās apstrādāt pieejamos datus, lai novērtētu
pašreizējo zvejas izraisīto zivju mirstību šajā
krājumā. Lai gan izmetumu apjoma noteikšana joprojām ir
grūts uzdevums, ieteikumā norādīts, ka ūdeņos uz
rietumiem no Skotijas mencas izmetumu apjoms ir ļoti liels. Ir noteikti
jāsaglabā patlaban spēkā esošie pasākumi, proti,
nulles apjoma KPN un atļauja izkraut ierobežotu daudzumu nenovēršamas
piezvejas, un vienlaikus jāpastiprina attiecīgo datu
verificēšanas pasākumi. Līdztekus Komisija turpina sadarboties
ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai šajā
zvejniecībā ieviestu selektīvākus zvejas rīkus.
Zvejas iespējas, kas šajā
regulā noteiktas zvejas piepūles izteiksmē, attiecas uz mencas
krājumiem, jūrasmēli Lamanša rietumu daļā, heka
dienvidu krājumu un Norvēģijas omāru, un tās
reglamentē attiecīgais pārvaldības plāns, kas
izstrādāts katram krājumam. Attiecībā uz heka dienvidu
krājumu, Norvēģijas omāra krājumu un
jūrasmēles krājumu Lamanša rietumu daļā
2013. gadā turpinās piemērot pārvaldības
sistēmu, kas balstīta uz jūrā pavadāmām
dienām, kuras iedala konkrēta tipa kuģiem, kas jau iepriekš
darbojušies attiecīgajā zvejniecībā, taču
ierosinātajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk
būs atļauts izmantot uz kilovatdienām balstītu
sistēmu, lai tās varētu efektīvāk izmantot zvejas iespējas
un sadarbībā ar zvejniecības nozari veicinātu krājumu
saglabāšanas pasākumus.
Visbeidzot, trešo reizi ikgadējo zvejas
iespēju noteikšanas vēsturē šajā regulā
paredzēts, ka dažas KPN pieņem pašas dalībvalstis, gan
uzņemoties pienākumu rīkoties saskaņā ar KZP
mērķiem.
2012/0292 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko 2013. gadam
nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem
zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku
sarunu vai nolīgumu priekšmets
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Līguma 43. panta
3. punktā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma
pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un
iedalīšanu.
(2)       Padomes 2002. gada
20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par
zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu
izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2]
paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi
ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību
veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un
ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK),
kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no
reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(3)       Padomei ir jāpieņem
pasākumi par zivju krājumu vai zivju krājumu grupu zvejas
iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā
gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli
saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala
starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu
katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti
attiecībā uz katru zivju krājumu vai zivju krājumu grupu un
pienācīgi ņemtu vērā kopējās
zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti
Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)       KPN būtu jānosaka,
pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot
vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus
nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem,
kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās
procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši
attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju
sanāksmēs.
(5)       Krājumiem, kuriem ir
izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu
jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem
noteikumiem. Tāpēc heka dienvidu krājumam, Norvēģijas
omāra krājumam, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu
daļā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no
Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem
no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka
saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi
Padomes 2005. gada 20. decembra Regulā (EK)
Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas
omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā
un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē[3]; Padomes
2007. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 509/2007, ar ko
izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu
ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu
daļā[4]; Padomes 2008. gada
18. decembra Regulā (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido
daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un
zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto[5],
un Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK)
Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu
krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[6]
(“mencas krājumu plāns”). Tomēr attiecībā uz heka
ziemeļu krājumu (Padomes 2004. gada 21. aprīļa
Regula (EK) Nr. 811/2004[7]) un jūrasmēles
krājumu Biskajas līcī (Padomes 2006. gada
23. februāra Regula (EK) Nr. 388/2006[8])
atjaunošanas un pārvaldības plānu obligātie mērķi
ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto
zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu
vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam
atbilstošu KPN.
(6)       Krājumiem, par kuriem
nav pietiekamu vai ticamu datu, lai novērtētu to apmēru,
pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka,
ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības
pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā.
(7)       Saskaņā ar
2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK)
Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai
kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[9],
būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie
minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(8)       Ja krājuma
kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai
vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma
2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt
šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu
to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu,
rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās
zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem.
(9)       Attiecībā uz
dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt
papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu
mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu,
t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un
jāuzskaita attiecībā pret kvotām, lai nepieļautu
izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu
izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu
kā sabiedriskā labuma noturību ilgtermiņā un
tādējādi arī kopējās zivsaimniecības
politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau
pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas
selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu
pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu
jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā
izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem
dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu
jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu
savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru (turpmāk
“CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu jānodrošina
iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas
paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz
novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu
neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama.
Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir
priekšnoteikums, lai ieviestu tādas izmetumu samazināšanas
shēmas kā pilnībā dokumentētas zvejniecības.
Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro
prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti[10].
(10)     Lai nodrošinātu to, ka
pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu
sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto
zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas
nozvejotas šajos izmēģinājumos, ieskaitot minimālo
izkraušanas izmēru nesasniegušus īpatņus, ir jāuzskaita attiecībā
pret kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas
kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas
darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir
pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas
iespējas. Turklāt ir jānovērš iedalīto zvejas
iespēju nodošana starp kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem,
kas tajos nepiedalās.
(11)     Maksimālā zvejas
piepūle 2013. gadam jānosaka saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK)
Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un
12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija
Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK)
Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles
režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[11].
(12)     Dažu sugu, piemēram, dažu
haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat
ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas
iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot šo sugu
zvejas vispārēju aizliegumu.
(13)     Zvejas iespējas būtu
jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos
Savienības tiesību aktus.
(14)     Uz šajā regulā
noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem,
attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK)
Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai
nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumiem[12], un jo īpaši
tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles
reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu
saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi,
kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus
par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(15)     Lai nodrošinātu
vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu
jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
atļauju individuālai dalībvalstij izmantot sistēmu
iedalītās zvejas piepūles pārvaldīšanai
saskaņā ar kilovatdienu sistēmu; attiecībā uz
jūrā pavadāmu papildu dienu piešķiršanu par zvejas
darbību izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju
pastiprinātu izvietošanu; attiecībā uz izklājlapas
formātu, kādā vācama un nosūtāma informācija,
kas saistīta ar dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas
kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[13].
(16)     Lai izvairītos no zvejas
darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības
zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no
2013. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas
piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2013. gada
1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu
jāstājas spēkā tūlīt pēc tās
publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1.           Ar šo regulu nosaka ES
kuģiem pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem
zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku
sarunu vai nolīgumu priekšmets.
2.           Šā panta
1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a)      nozvejas limitus 2013. gadam;
b)      zvejas piepūles limitus laikposmam
no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada
31. janvārim.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro
šādas definīcijas:
a)      “ES kuģis” ir dalībvalsts
karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)      “ES ūdeņi” ir ūdeņi,
kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā,
izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām
aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;
c)      “kopējā pieļaujamā
nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju
krājuma un izkraut;
d)      “kvota” ir KPN daļa, kas
iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;
e)      “starptautiskie ūdeņi” ir
ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai
jurisdikcijā;
f)       “linuma acs izmērs” ir zvejas
rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar
Regulu (EK) Nr. 517/2008[14];
g)      “ES zvejas flotes reģistrs” ir
reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;
h)      “zvejas žurnāls” ir žurnāls,
kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;
i)       “analītisks novērtējums”
ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs
novērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju
un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi,
ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu
par turpmākās nozvejas iespējām.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas
zonu definīcijas:
a)      ICES (Starptautiskā
Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie
apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[15]
III pielikumā;
b)      “Skageraks” ir ģeogrāfiskais
apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas
bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas
novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no
šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)      “Kategats” ir ģeogrāfiskais
apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no
Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta
līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos –
līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam,
no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz
Killenai;
d)      “ICES VII apakšapgabala
16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais
apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus
punktus:
53° 30' N 15° 00' W,
53° 30' N 11° 00' W,
51° 30' N 11° 00' W,
51° 30' N 13° 00' W,
51° 00' N 13° 00' W,
51° 00' N 15° 00' W,
53° 30' N 15° 00' W;
e)      “Kadisas jūras līcis” ir ICES
IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no
7° 23′ 48″ rietumu garuma;
f)       CECAF
(Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir
ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK)
Nr. 216/2009[16] II pielikumā.
II SADAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
5. pants
KPN un tās sadalījums
ES kuģu KPN ES ūdeņos vai
konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN
sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā
gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir
noteikti I pielikumā.
6. pants
KPN, kas jānosaka dalībvalstīm
1.           Dažu zivju krājumu KPN
nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir
norādīti I pielikumā.
2.           KPN, kas jānosaka
dalībvalstij:
a)      atbilst kopējās
zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši
principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un
b)      nodrošina šādu rezultātu:
i)        ja ir pieejami analītiski
novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar
lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam
ilgtspējīgas ieguves apjomam,
ii)       ja analītiski
novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma
izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju
zvejniecības pārvaldībā.
3.           Līdz 2013. gada
15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai
šādu informāciju:
a)      pieņemtā KPN;
b)      attiecīgās dalībvalsts
savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās
pieņemtās KPN;
c)      ziņas par to, kā
pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.
7. pants
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās
pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos
1.           Attiecībā uz dažiem
krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas
tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie
krājumi ir norādīti I pielikumā.
2.           Papildu zvejas iespējas,
ko dalībvalsts var tās karoga kuģiem iedalīt
attiecībā uz konkrētu krājumu, nepārsniedz
vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā
procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij
iedalītās kvotas.
3.           Papildu zvejas iespējas
kuģim iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)      kuģis izmanto ar sensoru
sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV)
kameras (turpmāk “CCTV sistēma”), kas reģistrē visas
zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)      papildu zvejas iespējas, kas
iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos,
nepārsniedz šādus limitus:
(1)
75 % no attiecīgā krājuma
nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts
aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais
kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas,
(2)
30 % no konkrētā kuģa zvejas
iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās
izmēģinājumos;
c)      visas kuģa gūtās nozvejas
no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas
iespējas, ieskaitot zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK)
Nr. 850/98 XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas
izmēru, uzskaita attiecībā pret konkrētā kuģa
zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu
zvejas iespējām, kas iedalītas saskaņā ar šo pantu;
d)      tiklīdz zvejas iespējas, kas
konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma,
ir pilnībā izmantotas, attiecīgais kuģis pārtrauc
visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;
e)      attiecībā uz krājumiem,
kuriem var piemērot šo pantu, konkrētam kuģim
iedalītās zvejas iespējas vai to daļu nav atļauts
nodot starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas
zvejniecības izmēģinājumos, un kuģiem, kas šādos
izmēģinājumos nepiedalās.
4.           Neatkarīgi no
3. punkta b) apakšpunkta 1) punkta dalībvalsts
izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst
iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no
attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas
aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais
kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja:
a)      attiecīgajam kuģu tipam
aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir
mazāks par 10 %;
b)      attiecīgā kuģu tipa
iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV
sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;
c)      attiecībā uz visiem
kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav
pārsniegts vispārējais limits 75 % no
aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.
5.           Tiktāl, cik
saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar
3. punkta a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu
apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts
Direktīvā 95/46/EK, šādu datu apstrādei piemēro
minēto direktīvu.
6.           Ja dalībvalsts
atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro
3. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt
atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas
iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos
izmēģinājumos atlikušajā 2013. gada posmā.
7.           Pirms
1.−6. punktā minēto papildu zvejas iespēju
iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu
informāciju:
a)      saraksts ar tās karoga kuģiem,
kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos;
b)      uz minētajiem kuģiem
uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas
sistēmu specifikācijas;
c)      to zvejas rīku kapacitāte,
veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)      aprēķinātie izmetumi
katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;
e)      tās nozvejas apjoms, kuru no
krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2012. gadā ieguvuši
kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
8.           Lai uzraudzītu
3. punkta b) apakšpunkta 1) punkta īstenošanu, Komisija var
prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo pantu, iesniegt
izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā
novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja
nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus,
attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas
vajadzīgi minētā punkta ievērošanai, un par tiem informē
Komisiju.
8. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta
KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)      nozveju ir guvuši tādas
dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā
apgūta, vai
b)      nozveja ir daļa no ES kvotas, kura
kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un
minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.
9. pants
Zvejas piepūles limiti
No 2013. gada 1. februāra
līdz 2014. gada 31. janvārim zvejas piepūles
pasākumus, kas paredzēti:
a)      IIA pielikumā, piemēro
mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa
un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā;
b)      IIB pielikumā, piemēro
heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES
VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)      IIC pielikumā, piemēro
jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES
VIIe rajonā.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1.           Šajā regulā
paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm
neskar:
a)      zvejas iespēju apmaiņu, kas
veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta
5. punktu;
b)      zvejas iespēju pārdali, kas
veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu
vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008[17] 10. panta 4. punktu;
c)      papildu izkrāvumus, kas atļauti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)      daudzumus, kas ieturēti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)      atvilkumus, kas veikti saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2.           Regulas (EK)
Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem
attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2.
un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem
attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas
I pielikumā nav noteikts citādi.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1.           Porkupīnas
sēklī laikā no 2013. gada 1. maija līdz
31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa
šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša,
merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste,
pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle
un dzelkņu haizivs.
2.           Piemērojot šo pantu,
Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo
loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
 Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums
 1 || 52° 27' N || 12° 19' W
 2 || 52° 40' N || 12° 30' W
 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W
 4 || 52° 47' N || 12° 56' W
 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W
 6 || 51° 22' N || 14° 24' W
 7 || 51° 22' N || 14° 03' W
 8 || 52° 10' N || 13° 25' W
 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W
 10 || 52° 43' N || 12° 55' W
 11 || 52° 43' N || 12° 43' W
 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W
 13 || 52° 27' N || 12° 23' W
 14 || 52° 27' N || 12° 19' W
3.           Atkāpjoties no
1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009
50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā
šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa
minētajā punktā norādīto sugu īpatņus.
12. pants
Aizliegumi
1.           ES kuģiem ir aizliegts
zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai
izkraut šādu sugu zivis:
a)      milzu haizivs (Cetorhinus maximus)
un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos;
b)      siļķu haizivs (Lamna nasus)
visos ūdeņos, ja vien I pielikuma B daļā nav
noteikts citādi;
c)      eņģeļhaizivs (Squatina
squatina) ES ūdeņos;
d)      parastā raja (Dipturus batis)
ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV,
VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)      cirtainā raja (Raja undulata)
un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI,
VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
f)       ģitārrajas (Rhinobatidae)
ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII
apakšapgabalā;
g)      divragainā velnraja (Manta
birostris) visos ūdeņos.
2.           Nejauši nozvejotiem
1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts
kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
13. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu
nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto
šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
III SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
14. pants
Komiteju procedūra
1.           Komisijai palīdz
Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar
Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
15. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada
1. janvāra.
Tomēr 9. pantu piemēro no
2013. gada 1. februāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMU SARAKSTS
I PIELIKUMS. KPN, kas piemērojama ES
kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem
·
A daļa. Vispārīgi noteikumi
·
B daļa. Kategats, ICES I, II, III,
IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF
apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi
IIA PIELIKUMS. Kuģu zvejas
piepūle saistībā ar mencas krājumu pārvaldību
Kategatā, ICES VIa un VIIa rajonā un ES ūdeņos ICES
Vb rajonā
IIB PIELIKUMS. Kuģu zvejas
piepūle saistībā ar heka dienvidu krājuma un dažu
Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un
IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci
IIC PIELIKUMS. Kuģu zvejas
piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas
jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonā
I PIELIKUMS
KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM
APGABALOS, KUROS NOTEIKTA
KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

A DAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
Šā pielikuma B daļas
tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara
tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā
gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.
Uz visām šajā pielikumā
noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK)
Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā
izklāstītie noteikumi.
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES
zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju
krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo
norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas
īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša
tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem
nosaukumiem.
 Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums
 Amblyraja radiata || RJR || Ērkšķu raja
 Ammodytes spp. || SAN || Tūbītes
 Argentina silus || ARU || Ziemeļatlantijas argentīna
 Beryx spp. || ALF || Beriksas
 Brosme brosme || USK || Brosme
 Caproidae || BOR || Kaproīdas
 Centrophorus squamosus || GUQ || Pelēkā īsraga haizivs
 Centroscymnus coelolepis || CYO || Baltacu haizivs
 Chaceon spp. || CGE || Sarkanais dziļūdens krabis
 Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktikas leduszivs
 Chionoecetes spp. || PCR || Karaliskie krabji
 Clupea harengus || HER || Siļķe
 Coryphaenoides rupestris || RNG || Strupdeguna garaste
 Dalatias licha || SCK || Melnā haizivs
 Deania calcea || DCA || Gardeguna spurainā haizivs
 Dipturus batis || RJB || Parastā raja
 Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonijas ilkņzivs
 Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktikas ilkņzivs
 Engraulis encrasicolus || ANE || Eiropas anšovs
 Etmopterus princeps || ETR || Lielā laternhaizivs
 Etmopterus pusillus || ETP || Gludā laternhaizivs
 Euphausia superba || KRI || Krils
 Gadus morhua || COD || Menca
 Galeorhinus galeus || GAG || Bara haizivs
 Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Sarkanā plekste
 Hippoglossoides platessoides || PLA || Rietumatlantijas plekste
 Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantijas paltuss
 Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantijas lielgalvis
 Illex illecebrosus || SQI || Īsspuru kalmārs
 Lamna nasus || POR || Siļķu haizivs
 Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pelēkā nototēnija
 Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimi
 Raja circularis || RJI || Smilšu raja
 Raja fullonica || RJF || Šagrēnādas raja
 Leucoraja naevus || RJN || Dzegužraja
 Limanda ferruginea || YEL || Dzeltenastes plekste
 Limanda limanda || DAB || Limanda
 Lophiidae || ANF || Jūrasvelni
 Macrourus spp. || GRV || Makrūrzivis
 Makaira nigricans || BUM || Atlantijas zilais marlīns
 Mallotus villosus || CAP || Moiva
 Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja
 Martialia hyadesi || SQS || Dienvidatlantijas kalmārs
 Melanogrammus aeglefinus || HAD || Pikša
 Merlangius merlangus || WHG || Merlangs
 Merluccius merluccius || HKE || Heks
 Micromesistius poutassou || WHB || Putasu
 Microstomus kitt || LEM || Mazmutes plekste
 Molva dypterygia || BLI || Zilā jūraslīdaka
 Molva molva || LIN || Jūraslīdaka
 Nephrops norvegicus || NEP || Norvēģijas omārs
 Pandalus borealis || PRA || Ziemeļu garnele
 Paralomis spp. || PAI || Krabji
 Penaeus spp. || PEN || Penaeus garneles
 Platichthys flesus || FLE || Plekste
 Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste
 Pleuronectiformes || FLX || Plekstveidīgās zivis
 Pollachius pollachius || POL || Pollaks
 Pollachius virens || POK || Saida
 Psetta maxima || TUR || Akmeņplekste
 Raja brachyura || RJH || Blondā raja
 Raja clavata || RJC || Dzeloņainā raja
 Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvēģijas raja
 Raja microocellata || RJE || Sīkacu raja
 Raja montagui || RJM || Plankumainā raja
 Raja undulata || RJU || Cirtainā raja
 Rajiformes || SRX || Rajveidīgās zivis
 Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandes paltuss
 Raja alba || RJA || Baltā raja
 Scomber scombrus || MAC || Makrele
 Scophthalmus rhombus || BLL || Gludais rombs
 Sebastes spp. || RED || Sarkanasari
 Solea solea || SOL || Parastā jūrasmēle
 Solea spp. || SOO || Jūrasmēles
 Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa
 Squalus acanthias || DGS || Dzelkņu haizivs
 Tetrapturus albidus || WHM || Baltais marlīns
 Thunnus maccoyii || SBF || Dienvidu tunzivs
 Thunnus obesus || BET || Lielacu tunzivs
 Thunnus thynnus || BFT || Zilā tunzivs
 Trachurus murphyi || CJM || Stavrida
 Trachurus spp. || JAX || Stavridas
 Trisopterus esmarkii || NOP || Esmarka menca
 Urophycis tenuis || HKW || Baltā Amerikas jūrasvēdzele
 Xiphias gladius || SWO || Zobenzivs
Turpmākā
salīdzinošā tabula, kurā norādīti
vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā,
pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.
 Beriksas || ALF || Beryx spp.
 Rietumatlantijas plekste || PLA || Hippoglossoides platessoides
 Eiropas anšovs || ANE || Engraulis encrasicolus
 Jūrasvelni || ANF || Lophiidae
 Antarktikas leduszivs || ANI || Champsocephalus gunnari
 Antarktikas ilkņzivs || TOA || Dissostichus mawsoni
 Atlantijas paltuss || HAL || Hippoglossus hippoglossus
 Lielacu tunzivs || BET || Thunnus obesus
 Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea
 Blondā raja || RJH || Raja brachyura
 Zilā jūraslīdaka || BLI || Molva dypterygia
 Atlantijas zilais marlīns || BUM || Makaira nigricans
 Putasu || WHB || Micromesistius poutassou
 Zilā tunzivs || BFT || Thunnus thynnus
 Kaproīdas || BOR || Caproidae
 Gludais rombs || BLL || Scophthalmus rhombus
 Moiva || CAP || Mallotus villosus
 Menca || COD || Gadus morhua
 Limanda || DAB || Limanda limanda
 Parastā raja || RJB || Dipturus batis
 Parastā jūrasmēle || SOL || Solea solea
 Krabji || PAI || Paralomis spp.
 Dzegužraja || RJN || Leucoraja naevus
 Sarkanais dziļūdens krabis || CGE || Chaceon spp.
 Plekste || FLE || Platichthys flesus
 Plekstveidīgās zivis || FLX || Pleuronectiformes
 Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris
 Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps
 Ziemeļatlantijas argentīna || ARU || Argentina silus
 Grenlandes paltuss || GHL || Reinhardtius hippoglossoides
 Makrūrzivis || GRV || Macrourus spp.
 Pelēkā nototēnija || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Pikša || HAD || Melanogrammus aeglefinus
 Heks || HKE || Merluccius merluccius
 Siļķe || HER || Clupea harengus
 Stavridas || JAX || Trachurus spp.
 Stavrida || CJM || Trachurus murphyi
 Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha
 Krils || KRI || Euphausia superba
 Pelēkā īsraga haizivs || GUQ || Centrophorus squamosus
 Mazmutes plekste || LEM || Microstomus kitt
 Jūraslīdaka || LIN || Molva molva
 Makrele || MAC || Scomber scombrus
 Megrimi || LEZ || Lepidorhombus spp.
 Ziemeļu garnele || PRA || Pandalus borealis
 Norvēģijas omārs || NEP || Nephrops norvegicus
 Esmarka menca || NOP || Trisopterus esmarkii
 Norvēģijas raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Patagonijas ilkņzivs || TOP || Dissostichus eleginoides
 Penaeus garneles || PEN || Penaeus spp.
 Jūras zeltplekste || PLE || Pleuronectes platessa
 Pollaks || POL || Pollachius pollachius
 Siļķu haizivs || POR || Lamna nasus
 Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Sarkanasari || RED || Sebastes spp.
 Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Saida || POK || Pollachius virens
 Tūbītes || SAN || Ammodytes spp.
 Smilšu raja || RJI || Raja circularis
 Šagrēnādas raja || RJF || Raja fullonica
 Īsspuru kalmārs || SQI || Illex illecebrosus
 Rajveidīgās zivis || SRX || Rajiformes
 Sīkacu raja || RJE || Raja microocellata
 Gludā laternhaizivs || ETP || Etmopterus pusillus
 Karaliskie krabji || PCR || Chionoecetes spp.
 Jūrasmēles || SOO || Solea spp.
 Dienvidu tunzivs || SBF || Thunnus maccoyii
 Plankumainā raja || RJM || Raja montagui
 Brētliņa || SPR || Sprattus sprattus
 Dzelkņu haizivs || DGS || Squalus acanthias
 Dienvidatlantijas kalmārs || SQS || Martialia hyadesi
 Ērkšķu raja || RJR || Amblyraja radiata
 Zobenzivs || SWO || Xiphias gladius
 Dzeloņainā raja || RJC || Raja clavata
 Bara haizivs || GAG || Galeorhinus galeus
 Akmeņplekste || TUR || Psetta maxima
 Brosme || USK || Brosme brosme
 Cirtainā raja || RJU || Raja undulata
 Baltā Amerikas jūrasvēdzele || HKW || Urophycis tenuis
 Baltais marlīns || WHM || Tetrapturus albidus
 Baltā raja || RJA || Raja alba
 Merlangs || WHG || Merlangius merlangus
 Sarkanā plekste || WIT || Glyptocephalus cynoglossus
 Dzeltenastes plekste || YEL || Limanda ferruginea
B DAĻA
KATEGATS, ICES, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII
UN XIV APAKŠAPGABALS, ES ŪDEŅI CECAF APGABALĀ,
FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI
 Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) ||
 Vācija ||  22 ||   || Piesardzības KPN ||
 Francija ||  7 ||   ||
 Nīderlande ||  18 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  37 ||   ||
 Savienība ||  84 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  84 ||   ||
   ||
 Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus || Zona: || ES ūdeņi III un IV zonā (ARU/34-C) ||
 Dānija ||  843 ||   || Piesardzības KPN ||
 Vācija ||  9 ||   ||
 Francija ||  6 ||   ||
 Īrija ||  6 ||   ||
 Nīderlande ||  40 ||   ||
 Zviedrija ||  33 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  15 ||   ||
 Savienība ||  952 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  952 ||   ||
   ||
 Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) ||
 Vācija ||  289 ||   || Piesardzības KPN ||
 Francija ||  6 ||   ||
 Īrija ||  268 ||   ||
 Nīderlande || 3 023 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  212 ||   ||
 Savienība || 3 798 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 3 798 ||   ||
   ||
 Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) ||
 Dānija ||  15 ||   || Piesardzības KPN ||
 Zviedrija ||  7 ||   ||
 Vācija ||  7 ||   ||
 Savienība ||  29 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  29 ||   ||
   ||
 Suga: || Kaproīdas Caproidae || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) ||
 Dānija || pm ||   || Piesardzības KPN ||
 Īrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIaS(1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) ||
 Īrija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)        Attiecas uz siļķes krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W. || pm
   || pm
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VI zona (Klaida)(1) (HER/06ACL.) ||
 Apvienotā Karaliste || Jānosaka || (2) || Piesardzības KPN ||
 Savienība || Jānosaka || (3) ||
   ||   ||   ||
 KPN || Jānosaka || (3) ||
 (1)        Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu. (2)        Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3)        Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. piezīmi. ||
   ||
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIIa(1) (HER/07A/MM) ||
 Īrija || 1 300 ||   || Analītiskā KPN ||
 Apvienotā Karaliste || 3 693 ||   ||
 Savienība || 4 993 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 4 993 ||   ||
 (1)         Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo: –   ziemeļos 52° 30' N platuma paralēle, –   dienvidos 52° 00' N platuma paralēle, –   rietumos Īrijas krasts, –   austrumos Apvienotās Karalistes krasts. ||
   ||
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIIe un VIIf (HER/7EF.) ||
 Francija ||  392 ||   || Piesardzības KPN ||
 Apvienotā Karaliste ||  392 ||   ||
 Savienība ||  784 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  784 ||   ||
   ||
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) un VIIk(1) (HER/7G-K.) ||
 Vācija ||  191 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija || 1 062 ||   ||
 Īrija || 14 864 ||   ||
 Nīderlande || 1 062 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  21 ||   ||
 Savienība || 17 200 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 17 200 ||   ||
 (1)         Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: –   ziemeļos 52° 30' N platuma paralēle, –   dienvidos 52° 00' N platuma paralēle, –   rietumos Īrijas krasts, –   austrumos Apvienotās Karalistes krasts. ||
   ||
 Suga: || Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) ||
 Spānija || 3 998 ||   || Piesardzības KPN ||
 Portugāle || 4 362 ||   ||
 Savienība || 8 360 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 8 360 ||   ||
   ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Kategats (COD/03AS.) ||
 Dānija ||  62 || (1) || Analītiskā KPN ||
 Vācija ||  1 || (1) ||
 Zviedrija ||  37 || (1) ||
 Savienība ||  100 || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  100 || (1) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00' W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) ||
 Beļģija ||  0 ||   || Piesardzības KPN ||
 Vācija ||  2 ||   ||
 Francija ||  20 ||   ||
 Īrija ||  8 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  32 ||   ||
 Savienība ||  62 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  62 ||   ||
   ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00' W (COD/5BE6A) ||
 Beļģija || 0 ||   || Analītiskā KPN ||
 Vācija || 0 ||   ||
 Francija || 0 ||   ||
 Īrija || 0 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||   ||
 Savienība || 0 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 0 || (1) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ja tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. ||
   ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIIa (COD/07A.) ||
 Beļģija ||  4 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  10 ||   ||
 Īrija ||  188 ||   ||
 Nīderlande ||  1 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  82 ||   ||
 Savienība ||  285 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  285 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) ||
 Beļģija ||  456 ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu.   ||
 Francija || 7 459 ||   ||
 Īrija || 1 479 ||   ||
 Nīderlande ||  2 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  804 ||   ||
 Savienība || 10 200 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 10 200 ||   ||
   ||
 Suga: || Siļķu haizivs Lamna nasus || Zona: || Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā (POR/3-1234) ||
 Dānija || pm || (1) || Piesardzības KPN ||
 Francija || pm || (1) ||
 Vācija || pm || (1) ||
 Īrija || pm || (1) ||
 Spānija || pm || (1) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||
 Savienība || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm || (1) ||
   ||
 (1)           Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. ||
   ||
 Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) ||
 Beļģija ||  8 ||   || Analītiskā KPN ||
 Dānija ||  7 ||   ||
 Vācija ||  7 ||   ||
 Francija ||  46 ||   ||
 Nīderlande ||  36 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 2 716 ||   ||
 Savienība || 2 820 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 2 820 ||   ||
   ||
 Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; VI; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) ||
 Spānija ||  232 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  904 ||   ||
 Īrija ||  264 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  640 ||   ||
 Savienība || 2 040 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 2 040 ||   ||
   ||
 Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || VII (LEZ/07.) ||
 Beļģija ||  376 || (1) || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Spānija || 4 172 || (1) ||
 Francija || 5 064 || (1) ||
 Īrija || 2 302 || (1) ||
 Apvienotā Karaliste || 1 994 || (1) ||
 Savienība || 13 908 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 13 908 ||   ||
   ||   ||   ||
 (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. ||
   ||
 Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) ||
 Spānija ||  760 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Francija ||  613 ||   ||
 Savienība || 1 373 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 1 373 ||   ||
   ||
 Suga: || Megrimi Lepidorhombus spp. || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) ||
 Spānija ||  822 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  41 ||   ||
 Portugāle ||  27 ||   ||
 Savienība ||  890 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  890 ||   ||
   ||
 Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) ||
 Beļģija ||  149 ||   || Piesardzības KPN ||
 Vācija ||  170 ||   ||
 Spānija ||  159 ||   ||
 Francija || 1 833 ||   ||
 Īrija ||  415 ||   ||
 Nīderlande ||  144 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 1 276 ||   ||
 Savienība || 4 146 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 4 146 ||   ||
   ||
 Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VII (ANF/07.) ||
 Beļģija || 2 268 || (1) (2) || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu.   ||
 Vācija ||  253 || (1) (2) ||
 Spānija ||  901 || (1) (2) ||
 Francija || 14 553 || (1) (2) ||
 Īrija || 1 860 || (1) (2) ||
 Nīderlande ||  294 || (1) (2) ||
 Apvienotā Karaliste || 4 413 || (1) (2) ||
 Savienība || 24 542 || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || 24 542 || (1) ||
 (1)         Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). (2) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. ||
   ||
 Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) ||
 Spānija || 1 002 ||   || Piesardzības KPN   ||
 Francija || 5 574 ||   ||
 Savienība || 6 576 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 6 576 ||   ||
   ||
 Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) ||
 Spānija || 1 708 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  2 ||   ||
 Portugāle ||  340 ||   ||
 Savienība || 2 050 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 2 050 ||   ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) ||
 Beļģija ||  7 ||   || Analītiskā KPN ||
 Vācija ||  8 ||   ||
 Francija ||  342 ||   ||
 Īrija ||  244 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 2 499 ||   ||
 Savienība || 3 100 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 3 100 ||   ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || VIIb–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) ||
 Beļģija ||  83 || (1) || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija || 5 000 || (1) ||
 Īrija || 1 667 || (1) ||
 Apvienotā Karaliste ||  750 || (1) ||
 Savienība || 7 500 || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || 7 500 ||   ||
 (1)           Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || VIIa (HAD/07A.) ||
 Beļģija || 16 ||   || Piesardzības KPN ||
 Francija || 72 ||   ||
 Īrija || 433 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 480 ||   ||
 Savienība || 1 001 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 1 001 ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) ||
 Vācija ||  2 ||   || Piesardzības KPN ||
 Francija ||  30 ||   ||
 Īrija ||  73 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  141 ||   ||
 Savienība ||  246 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  246 ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VIIa (WHG/07A.) ||
 Beļģija ||  0 ||   || Piesardzības KPN ||
 Francija ||  5 ||   ||
 Īrija ||  28 ||   ||
 Nīderlande ||  0 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  38 ||   ||
 Savienība ||  71 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  71 ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) ||
 Beļģija ||  239 ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija || 14 700 ||   ||
 Īrija || 6 812 ||   ||
 Nīderlande ||  120 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 2 629 ||   ||
 Savienība || 24 500 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 24 500 ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || VIII (WHG/08.) ||
 Spānija || 1 016 ||   || Piesardzības KPN ||
 Francija || 1 524 ||   ||
 Savienība || 2 540 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 2 540 ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) ||
 Portugāle || Jānosaka || (1) || Piesardzības KPN ||
 Savienība || Jānosaka || (2) ||
   ||   ||   ||
 KPN || Jānosaka || (2) ||
 (1)        Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2)        Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. piezīmi. ||
   ||
 Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.−32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) ||
 Dānija || 1 033 ||   || Analītiskā KPN ||
 Zviedrija ||  88 ||   ||
 Savienība || 1 121 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 1 121 || (1) ||
 (1)         Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. ||
   ||
 Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) ||
 Beļģija ||  19 ||   || Analītiskā KPN ||
 Dānija ||  755 ||   ||   ||
 Vācija ||  87 ||   ||
 Francija ||  167 ||   ||
 Nīderlande ||  43 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  235 ||   ||
 Savienība || 1 306 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 1 306 || (1) ||
 (1)         Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. ||
   ||
 Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) ||
 Beļģija ||  192 || (1) (3) || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Spānija || 6 149 || (3) ||
 Francija || 9 495 || (1) (3) ||
 Īrija || 1 151 || (3) ||
 Nīderlande ||  124 || (1) (3) ||
 Apvienotā Karaliste || 3 749 || (1) (3) ||
 Savienība || 20 860 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 20 860 || (2) ||
 (1)        Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2)        Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. (3) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
   || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) ||   ||
 Beļģija ||  25 ||   ||   ||
 Spānija ||  992 ||   ||
 Francija ||  992 ||   ||
 Īrija ||  124 ||   ||
 Nīderlande ||  12 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  558 ||   ||
 Savienība || 2703 ||   ||
   ||
 Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) ||
 Beļģija ||  6 || (1) || Analītiskā KPN ||
 Spānija || 4 281 ||   ||
 Francija || 9 614 ||   ||
 Nīderlande ||  12 || (1) ||
 Savienība || 13 913 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 13 913 || (2) ||
 (1)        Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un ES ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2)         Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 37 200 tonnu apmērā. ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
   || VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) ||   ||
 Beļģija ||  1 ||   ||
 Spānija || 1 240 ||   ||
 Francija || 2 232 ||   ||
 Nīderlande ||  4 ||   ||
 Savienība || 3477 ||   ||
   ||
 Suga: || Heks Merluccius merluccius || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) ||
 Spānija || 9 051 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  869 ||   ||
 Portugāle || 4 224 ||   ||
 Savienība || 14 144 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 14 144 ||   ||
   ||
 Suga: || Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia || Zona: || Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-) ||
 Igaunija ||  2 || (1) || Piesardzības KPN ||
 Spānija ||  622 || (1) ||
 Francija ||  15 || (1) ||
 Lietuva ||  6 || (1) ||
 Apvienotā Karaliste ||  6 || (1) ||
 Citi ||  2 || (1) ||
 Savienība ||  652 || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  652 || (1) ||
 (1)         Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || IIIa; ES ūdeņi IIIb, c, d zonā (LIN/3A/BCD) ||
 Beļģija || pm || (1) || Piesardzības KPN ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm || (1) ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  pm ||   ||
 (1)         Šo kvotu drīkst apgūt tikai ES ūdeņos IIIa zonā un ES ūdeņos IIIb, c, d zonā. ||
   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) ||
 Beļģija ||  908 ||   || Analītiskā KPN ||
 Dānija ||  908 ||   ||
 Vācija ||  13 ||   ||
 Francija ||  27 ||   ||
 Nīderlande ||  467 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 15 027 ||   ||
 Savienība || 17 350 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 17 350 ||   ||
   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) ||
 Spānija ||  34 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  135 ||   ||
 Īrija ||  225 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 16 256 ||   ||
 Savienība || 16 650 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 16 650 ||   ||
   ||
 Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VII (NEP/07.) ||
 Spānija || 1 115 || (1) || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija || 4 517 || (1) ||
 Īrija || 6 851 || (1) ||
 Apvienotā Karaliste || 6 093 || (1) ||
 Savienība || 18 576 || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || 18 576 || (1) ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tām ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā (NEP/*07U16) drīkst zvejot, nepārsniedzot šādas kvotas: ||
 Spānija ||  418 ||
 Francija ||  262 ||
 Īrija ||  503 ||
 Apvienotā Karaliste ||  203 ||
 Savienība || 1 386 ||
   ||
 || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) ||
 || Spānija ||  192 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 || Francija || 3 008 ||   ||
 || Savienība || 3 200 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 3 200 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || VIIIc (NEP/08C.) ||
 || Spānija ||  71 ||   || Analītiskā KPN ||
 || Francija ||  3 ||   ||
 || Savienība ||  74 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  74 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) ||
 || Spānija ||  62 ||   || Analītiskā KPN ||
 || Portugāle ||  184 ||   ||
 || Savienība ||  246 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  246 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Penaeus garneles Penaeus spp. || Zona: || Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) ||
 || Francija || Jānosaka || (1) (2) || Piesardzības KPN ||
 || Savienība || Jānosaka || (2) (3) ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || Jānosaka || (2) (3) ||
 || (1)        Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2)        Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m. (3)        Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. piezīmi. ||
 ||   ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) ||
 || Francija ||  15 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Īrija ||  202 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste ||  337 ||   ||
 || Savienība ||  554 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  554 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIa (PLE/07A.) ||
 || Beļģija || 83 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Francija || 36 ||   ||
 || Īrija || 651 ||   ||
 || Nīderlande || 25 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste || 832 ||   ||
 || Savienība || 1 627 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 1 627 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIb un VIIc (PLE/7BC.) ||
 || Francija ||  12 ||   || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 || Īrija ||  50 ||   ||
 || Savienība ||  62 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  62 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIId un VIIe (PLE/7DE.) ||
 || Beļģija ||  874 ||   || Analītiskā KPN ||
 || Francija || 2 914 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste || 1 554 ||   ||
 || Savienība || 5 342 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 5 342 ||   ||
 || (1) Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIf un VIIg (PLE/7FG.) ||
 || Beļģija ||  74 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Francija ||  135 ||   ||
 || Īrija ||  21 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste ||  70 ||   ||
 || Savienība ||  300 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  300 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) ||
 || Beļģija ||  7 ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 || Francija ||  14 ||   ||
 || Īrija ||  50 ||   ||
 || Nīderlande ||  28 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste ||  14 ||   ||
 || Savienība ||  113 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  113 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) ||
 || Spānija ||  53 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Francija ||  210 ||   ||
 || Portugāle ||  53 ||   ||
 || Savienība ||  316 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  316 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) ||
 || Spānija || 6 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Francija || 190 ||   ||
 || Īrija || 56 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste || 145 ||   ||
 || Savienība || 397 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 397 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VII (POL/07.) ||
 || Beļģija || 420 ||   || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 || Spānija || 25 ||   ||
 || Francija || 9 667 ||   ||
 || Īrija || 1 030 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste || 2 353 ||   ||
 || Savienība || 13 495 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 13 495 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) ||
 || Spānija ||  202 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Francija ||  984 ||   ||
 || Savienība || 1 186 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 1 186 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || VIIIc (POL/08C.) ||
 || Spānija ||  166 ||   || Piesardzības KPN ||
 || Francija ||  19 ||   ||
 || Savienība ||  185 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  185 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Pollaks Pollachius pollachius || Zona: || IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) ||
 || Spānija ||  218 || (1) || Piesardzības KPN ||
 || Portugāle ||  8 || (1) ||
 || Savienība ||  226 || (1) ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  226 ||   ||
 || (1)           Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIIIc zonā (POL/*08C.). ||
 ||   ||
 || Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) ||
 || Beļģija ||  7 ||   || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 || Francija || 1 505 ||   ||
 || Īrija ||  752 ||   ||
 || Apvienotā Karaliste ||  410 ||   ||
 || Savienība || 2 674 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN || 2 674 ||   ||
 ||   ||
 || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) ||
 || Beļģija ||  pm || (1) (2) (3) || Piesardzības KPN ||
 || Dānija || pm || (1) (2) (3) ||
 || Vācija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 || Francija || pm || (1) (2) (3) ||
 || Nīderlande ||  pm || (1) (2) (3) ||
 || Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) ||
 || Savienība ||  pm || (1) (3) ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  pm || (3) ||
 || (1)        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2)        Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk nekā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. (3)        Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. || pm
 ||   ||
 || Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi IIIa zonā (SRX/03A-C.) ||
 || Dānija ||  pm || (1) (2) || Piesardzības KPN ||
 || Zviedrija || pm || (1) (2) ||
 || Savienība ||  pm || (1) (2) ||
 ||   ||   ||   ||
 || KPN ||  pm || (2) ||
 || (1)        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2)       Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. || pm
 ||   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe−k zonā (SRX/67AKXD) ||
 Beļģija ||  pm || (1) (2) (3) || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Igaunija || pm || (1) (2) (3) ||
 Francija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Vācija || pm || (1) (2) (3) ||
 Īrija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Lietuva || pm || (1) (2) (3) ||
 Nīderlande ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Portugāle || pm || (1) (2) (3) ||
 Spānija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) ||
 Savienība ||  pm || (1) (2) (3) ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  pm || (2) ||
 (1)        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2)        Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Raja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3)        Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.). || pm
   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi VIId zonā (SRX/07D.) ||
 Beļģija ||  pm || (1) (2) (3) || Piesardzības KPN ||
 Francija || pm || (1) (2) (3) ||
 Nīderlande ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3) ||
 Savienība ||  pm || (1) (2) (3) ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  pm || (2) ||
 (1)        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2)        Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3)        Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). ||
   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || ES ūdeņi VIII un IX zonā (SRX/89-C.) ||
 Beļģija ||  pm || (1) (2) || Piesardzības KPN ||
 Francija || pm || (1) (2) ||
 Portugāle ||  pm || (1) (2) ||
 Spānija || pm || (1) (2) ||
 Apvienotā Karaliste ||  pm || (1) (2) ||
 Savienība || pm || (1) (2) ||
   ||  pm ||   ||
 KPN || pm || (2) ||
 (1)        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2)        Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Raja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu. ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.−32. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) ||
 Dānija ||  470 ||   || Analītiskā KPN ||
 Vācija ||  27 || (1) ||
 Nīderlande ||  45 || (1) ||
 Zviedrija ||  18 ||   ||
 Savienība ||  560 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  560 || (2) ||
 (1)         Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā. (2)         Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā 496 tonnas drīkst nozvejot IIIa zonā. ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/56-14) ||
 Īrija ||  38 ||   || Piesardzības KPN ||
 Apvienotā Karaliste ||  10 ||   ||
 Savienība ||  48 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  48 ||   ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIa (SOL/07A.) ||
 Beļģija ||  31 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Francija ||  0 ||   ||
 Īrija ||  7 ||   ||
 Nīderlande ||  9 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  13 ||   ||
 Savienība ||  60 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  60 ||   ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIb un VIIc (SOL/7BC.)
 Francija ||  6 ||   || Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu.
 Īrija ||  29 ||
 Savienība ||  35 ||
   ||   ||
 KPN ||  35 ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIId (SOL/07D.)
 Beļģija || 1 292 ||   || Analītiskā KPN
 Francija || 2 585 ||
 Apvienotā Karaliste ||  923 ||
 Savienība || 4 800 ||
   ||   ||
 KPN || 4 800 ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIe (SOL/07E.) ||
 Beļģija ||  32 || (1) || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  337 || (1) ||
 Apvienotā Karaliste ||  525 || (1) ||
 Savienība ||  894 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  894 ||   ||
 (1)         Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 7. pantu var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIf un VIIg (SOL/7FG.) ||
 Beļģija ||  688 ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  69 ||   ||
 Īrija ||  34 ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  309 ||   ||
 Savienība || 1 100 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 1 100 ||   ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIh, VIIj un VIIk (SOL/7HJK.) ||
 Beļģija || 28 ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Francija || 56 ||   ||
 Īrija || 153 ||   ||
 Nīderlande || 45 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 56 ||   ||
 Savienība || 338 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 338 ||   ||
   ||
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || VIIIa un VIIIb (SOL/8AB.) ||
 Beļģija ||  37 ||   || Analītiskā KPN ||
 Spānija ||  7 ||   ||
 Francija || 2 750 ||   ||
 Nīderlande ||  206 ||   ||
 Savienība || 3 000 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 3 000 ||   ||
   ||
 Suga: || Jūrasmēles Solea spp. || Zona: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOO/8CDE34) ||
 Spānija ||  323 ||   || Piesardzības KPN ||
 Portugāle ||  535 ||   ||
 Savienība ||  858 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN ||  858 ||   ||
   ||
 Suga: || Brētliņa Sprattus sprattus || Zona: || VIId un VIIe (SPR/7DE.) ||
 Beļģija ||  21 ||   || Piesardzības KPN ||
 Dānija || 1 339 ||   ||
 Vācija ||  21 ||   ||
 Francija ||  288 ||   ||
 Nīderlande ||  288 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 2 163 ||   ||
 Savienība || 4 120 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 4 120 ||   ||
   ||
 Suga: || Dzelkņu haizivs Squalus acanthias || Zona: || ES ūdeņi IIIa zonā (DGS/03A-C.) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Zviedrija ||  pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Dzelkņu haizivs Squalus acanthias || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (DGS/2AC4-C) ||
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.     ||
 Dānija ||  pm || (1) ||
 Vācija || pm || (1) ||
 Francija ||  pm || (1) ||
 Nīderlande || pm || (1) ||
 Zviedrija ||  pm || (1) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||
 Savienība ||  pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm || (1) ||
 (1)       Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. ||
   ||
 Suga: || Dzelkņu haizivs Squalus acanthias || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/15X14) ||
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Vācija ||  pm || (1) ||
 Spānija || pm || (1) ||
 Francija ||  pm || (1) ||
 Īrija || pm || (1) ||
 Nīderlande ||  pm || (1) ||
 Portugāle || pm || (1) ||
 Apvienotā Karaliste ||  pm || (1) ||
 Savienība || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm || (1) ||
 (1)        Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. ||
   ||
 Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || VIIIc (JAX/08C.) ||
 Spānija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN ||
 Francija ||  pm || (1) ||
 Portugāle || pm || (1) (2)   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)        No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98[18] 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2)        Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt IX zonā (JAX/*09.). ||
   ||
 Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || IX (JAX/09.) ||
 Spānija || 7 762 || (1) (2) || Piesardzības KPN ||
 Portugāle || 22 238 || (1) (2) ||
 Savienība || 30 000 ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || 30 000 ||   ||
 (1)        No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2)        Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIIIc zonā (JAX/*08C). ||
   ||
 Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || X; ES ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/X34PRT) ||
 Portugāle || Jānosaka || (2) (3) || Piesardzības KPN ||
 Savienība || Jānosaka || (4) ||
   ||   ||   ||
 KPN || Jānosaka || (4) ||
 (1)         Ūdeņi pie Azoru salām. (2)         No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3)         Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4)         Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. piezīmi. ||
   ||
 Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/341PRT) ||
 Portugāle || Jānosaka || (2) (3) || Piesardzības KPN ||
 Savienība || Jānosaka || (4) ||
   ||   ||   ||
 KPN || Jānosaka || (4) ||
 (1)         Ūdeņi pie Madeiras. (2)         No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Minētā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3)         Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4)         Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. piezīmi. ||
   ||
 Suga: || Stavridas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/341SPN)
 Spānija || Jānosaka || (2) || Piesardzības KPN
 Savienība || Jānosaka || (3)
   ||   ||
 KPN || Jānosaka || (3)
 (1)         Ūdeņi pie Kanāriju salām. (2)         Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3)         Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. piezīmi.
IIA PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR
MENCAS KRĀJUMU PĀRVALDĪBU KATEGATĀ,
ICES VIa UN VIIa RAJONĀ UN ES ŪDEŅOS ICES Vb
RAJONĀ
1.           DARBĪBAS JOMA
1.1.        Šo pielikumu piemēro ES
kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK)
Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem
zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no šā pielikuma
2. punktā norādītajiem ģeogrāfiskajiem
apgabaliem.
1.2.        Šo pielikumu nepiemēro
kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem.
Šiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem zvejas atļaujas,
kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009
7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot
piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu
zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie
kurām tie pieder. Komisija 2013. gadā lūdz sniegt
zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu
īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku
iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.
2.           REGLAMENTĒTIE ZVEJAS RĪKI
UN ĢEOGRĀFISKIE APGABALI
Šajā pielikumā piemēro
Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā
norādītās zvejas rīku grupas un minētā pielikuma
2. punkta a) apakšpunktā, 2. punkta c) apakšpunktā
un 2. punkta d) apakšpunktā norādītās ģeogrāfisko
apgabalu grupas.
3.           ATĻAUJAS
Ja dalībvalsts to uzskata par
lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma
ilgtspējīgu īstenošanu, tā neizdod atļauju zvejai ar
reglamentētiem zvejas rīkiem nevienā ģeogrāfiskajā
apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums, nevienam tās karoga
kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien
dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no
zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta
kilovatos.
4.           MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ
ZVEJAS PIEPŪLE
4.1.        Regulas (EK) Nr. 1342/2008
12. panta 1. punktā minētā maksimāli
pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gada pārvaldības
periodam, t. i., no 2013. gada 1. februāra līdz
2014. gada 31. janvārim, katras dalībvalsts zvejas
piepūles grupām ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.
4.2.        Gada zvejas piepūles
maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar
Regulu (EK) Nr. 1954/2003[19], neietekmē
šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas
piepūli.
5.           PĀRVALDĪBA
5.1.        Maksimāli pieļaujamo zvejas
piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar
nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK)
Nr. 1342/2008 4. pantā un 13.–17. pantā un
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.
5.2.        Dalībvalsts var noteikt
pārvaldības periodus, kuros kuģim vai kuģu grupai iedala
visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu.
Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis
attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt
pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās
dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības
periodā attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt zvejas
piepūli starp kuģiem vai kuģu grupām.
5.3.        Ja dalībvalsts laiku, ko
tās karoga kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, nosaka
stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu
saskaņā ar 5.1. punktā izklāstītajiem
nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā
dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas
veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu
pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas
tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu
laikposma beigām.
6.           ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
mencas pārvaldības vajadzībām uzskata katru no
ģeogrāfisko apgabalu grupām, kas minētas šā pielikuma
2. punktā.
7.           ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Dalībvalstis datus par to zvejas kuģu
īstenoto zvejas piepūli nosūta Komisijai saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu. Šos datus
nosūta, izmantojot Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu vai
jebkuru jaunu datu vākšanas sistēmu, kuru ieviesusi Komisija.
IIA pielikuma
1. papildinājums
Maksimāli pieļaujamā
zvejas piepūle kilovatdienās
 Ģeogrāfiskais apgabals || Reglamentētie zvejas rīki || DK || DE || SE
 a) Kategats || TR1 || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm
 Ģeogrāfiskais apgabals || Reglamentētie zvejas rīki || BE || FR || IE || NL || UK
 c) ICES VIIa rajons || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm
 Ģeogrāfiskais apgabals || Reglamentētie zvejas rīki || BE || DE || ES || FR || IE || UK
 d) ICES VIa rajons un ES ūdeņi ICES Vb rajonā || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm
IIB PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR
HEKA DIENVIDU KRĀJUMA UN DAŽU
NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU
ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS
LĪCI
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1.           DARBĪBAS JOMA
Saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 2166/2005 šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru
lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek
izmantoti traļi, dāņu vadi vai līdzīgi zvejas rīki,
kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu
tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai
grunts āķu jedas, un kuri atrodas ICES VIIIc un
IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.
2.           DEFINĪCIJAS
Šajā pielikumā:
a)      “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas
sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām:
i)        traļi, dāņu vadi un
līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm
vai lielāks, un
ii)       žaunu tīkli, kuru linuma acs
izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;
b)      “reglamentētie zvejas rīki” ir
jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;
c)      “apgabals” ir ICES VIIIc un
IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;
d)      “2013. gada pārvaldības
periods” ir laikposms no 2013. gada 1. februāra līdz
2014. gada 31. janvārim;
e)      “īpaši nosacījumi” ir
6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi.
3.           DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009
29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu
peldoši ES kuģi pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk
kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu
dienu, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem.
II NODAĻA
ATĻAUJAS
4.           ATĻAUJU
SAŅĒMUŠIE KUĢI
4.1.        Dalībvalsts
attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu
zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam šajā
apgabalā no 2002. līdz 2012. gadam jau nav reģistrēta
šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas
zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas
kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā
apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga
kapacitāte, izteikta kilovatos.
4.2.        Tādas dalībvalsts karoga
kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā,
neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas
rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu
nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas
jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 11.
vai 12. punktu.
III NODAĻA
APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM
5.           MAKSIMĀLAIS
DIENU SKAITS
5.1.        Maksimālais jūrā
pavadāmo dienu skaits, ko 2013. gada pārvaldības
periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt
tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem
zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.
5.2.        Ja kuģis var
pierādīt, ka tā heka nozvejas nepārsniedz 4 % no
attiecīgajā zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā
dzīvsvara, šā kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar
minēto zvejas reisu saistītās jūrā pavadītās
dienas neuzskaitīt attiecībā pret maksimālo jūrā
pavadāmo dienu skaitu, kas noteikts I tabulā.
6.           ĪPAŠI NOSACĪJUMI DIENU
IEDALĪŠANAI
6.1.        Lai noteiktu maksimālo
jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga
dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā
apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus
īpašos nosacījumus:
a)      saskaņā ar reģistrēto
izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto
heka izkrāvumu kopējais apjoms 2010. vai 2011. gadā ir
mazāks nekā 5 tonnas, un
b)      saskaņā ar reģistrēto
izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) attiecīgā kuģa veikto
Norvēģijas omāra izkrāvumu kopējais apjoms 2010. vai
2011. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas.
6.2.        Ja kuģim pienākas neierobežots
dienu skaits tāpēc, ka tas ir izpildījis īpašos
nosacījumus, kuģa kopējos izkrāvumos 2013. gada
pārvaldības periodā heka izkrāvumi nedrīkst
pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) un Norvēģijas
omāra izkrāvumi 2,5 tonnas (dzīvsvars).
6.3.        Ja kuģis neievēro kādu
no īpašajiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas
tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar
attiecīgo īpašo nosacījumu.
6.4.        Šīs
nodaļas 6.1. punktā minēto īpašo nosacījumu
piemērošanu var nodot no viena kuģa vienam vai vairākiem citiem
kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ja
aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam
nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un
Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz
6.1. punktā norādīto svaru.
 || I tabula
 || Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām)
 || Īpašais nosacījums || Reglamentētie zvejas rīki || Maksimālais dienu skaits
 ||   || Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas || ES || pm
   ||   || FR || pm ||
   ||   || PT || pm ||
 || 6.1. punkta a) apakšpunkts un 6.1. punkta b) apakšpunkts || Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas || Neierobežots
7.           KILOVATDIENU
SISTĒMA
7.1.        Dalībvalsts tai iedalīto
zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu
sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam
attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no
I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un
īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo
dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā
skaita, ja vien tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un
īpašajiem nosacījumiem atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.
7.2.        Šis kopējais kilovatdienu skaits
ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas
iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri
drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku un attiecīgā
gadījumā atbilst īpašajam nosacījumam. Šādu individuālo
zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja
jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds
kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja
7.1. punkts netiktu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu
dienu skaits ir neierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var
izmantot, ir 360 dienas.
7.3.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz
Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā
minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem
ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:
a)      zvejas atļauju saņēmušo
kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas
flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      šo kuģu
2010. un 2011. gadā reģistrētās darbības, kas
liecina par nozvejas sastāvu, kurš atbilst 6.1. punkta a) vai
b) apakšpunktā minētam īpašajam nosacījumam, ja šie
kuģi drīkst izmantot šādus īpašos nosacījumus;
c)      to jūrā pavadāmo dienu
skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts
izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā
pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot,
piemērojot 7.1. punktu.
7.4.        Pamatojoties uz minēto
pieprasījumu, Komisija izvērtē, vai 7. punktā
minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā
gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot
7.1. punktā minēto sistēmu.
8.           PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR
ZVEJAS DARBĪBU IZBEIGŠANU
8.1.        Pamatojoties uz zvejas darbību
izbeigšanu, kas notikusi laikā no 2012. gada 1. februāra
līdz 2013. gada 31. janvārim saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1198/2006[20] 23. pantu vai Regulu (EK)
Nr. 744/2008[21], Komisija var
iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas,
kad saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju
apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no
reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās
dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija
var individuāli izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas
gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi.
Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos
kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks
zvejas darbības.
8.2.        Kilovatdienās izteiktu zvejas
piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību
izbeigušie kuģi, kuri izmantoja reglamentētus zvejas rīkus, dala
ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi,
kuri izmantoja minētos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo
papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu
reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar
I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo
līdz tuvākajai pilnajai dienai.
8.3.        Šīs nodaļas 8.1. un
8.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts
saskaņā ar 3. vai 6.4. punktu vai ja zvejas darbību
izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu
jūrā pavadāmas papildu dienas.
8.4.        Dalībvalsts,
kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas
dienas, līdz 2013. gada 15. jūnijam elektroniski iesniedz
Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā
norādīto zvejas rīku grupu un īpašajiem nosacījumiem
ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:
a)      zvejas darbības izbeigušo kuģu
saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes reģistrā
(CFR) un dzinēja jauda;
b)      šo kuģu 2003. gadā
īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā
pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja
vajadzīgs, īpašajam nosacījumam.
8.5.        Pamatojoties uz šādu
dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var
iedalīt minētajai dalībvalstij vairākas dienas papildus
dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts
5.1. punktā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
8.6.        Dalībvalsts 2013. gada
pārvaldības periodā var pārdalīt šīs
jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai
daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot
reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas
zvejas darbības izbeigušam kuģim, kurš atbilda 6.1. punkta a) vai
b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam,
nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību,
bet neatbilst īpašajam nosacījumam.
8.7.        Ja Komisija par zvejas darbību
izbeigšanu 2013. gada pārvaldības periodā iedala
jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas
dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā,
attiecīgi koriģē 2014. gada pārvaldības periodam.
9.           PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR
ZINĀTNISKO
NOVĒROTĀJU PASTIPRINĀTU IZVIETOŠANU
9.1.        Pamatojoties uz pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno
sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari,
Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko
apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no
reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā
galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas
sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas
noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008[22]
un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts
programmām.
9.2.        Zinātniskie novērotāji
ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena
apkalpes locekļa.
9.3.        Dalībvalstis,
kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas
dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.
9.4.        Pamatojoties uz minēto aprakstu
un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt
attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu
skaitam, kas 5.1. punktā noteikts minētajai dalībvalstij un
kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
9.5.        Ja Komisija iepriekš ir
apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un
attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot
bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās
programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā
laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.
IV NODAĻA
PĀRVALDĪBA
10.         VISPĀRĒJS PIENĀKUMS
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli
dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas
izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.−35. pantā.
11.         PĀRVALDĪBAS PERIODI
11.1.      Dalībvalsts I tabulā
noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt
pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus
kalendāra mēnešus.
11.2.      Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis
drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā,
nosaka attiecīgā dalībvalsts.
11.3.      Ja laiku, ko tās karoga
kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka
stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu
izmantojumu saskaņā ar 10. punktu. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem,
kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu
pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tādējādi,
ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām.
V NODAĻA
APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI
12.         DIENU NODOŠANA STARP VIENAS
DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
12.1.      Dalībvalsts var atļaut
ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās
apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas
kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja
jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks
par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa
dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda
kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes
reģistrā.
12.2.      Saskaņā ar 12.1. punktu
nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts
ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst
būt lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu
skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas
apstiprināts zvejas žurnālā 2010. un 2011. gadā,
reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.
12.3.      Dienu nodošana, kas aprakstīta
12.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto
kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā
pašā pārvaldības periodā.
12.4.      Dienu nodošana ir atļauta tikai
kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez īpašiem
nosacījumiem.
12.5.      Dalībvalstis pēc Komisijas
pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Izklājlapas
formātu, kādā vācama un nosūtāma šajā
punktā minētā informācija, Komisija var noteikt ar
īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
13.         DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU
DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
Dalībvalstis var atļaut apgabalā
pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un
apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis
mutandis piemēro 4.1., 4.2. un 12. punktu. Ja dalībvalstis
nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta
Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu
skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to
saistītās nozvejas kvotas.
VI NODAĻA
ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI
14.         ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
15.         ATTIECĪGO DATU VĀKŠANA
Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota
šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu
pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo
informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā
īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas
rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši
kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo
kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).
16.         ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Pēc Komisijas pieprasījuma
dalībvalstis dara Komisijai zināmus 15. punktā
norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai
sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko
Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā
norādītajā datu formātā nosūta Komisijai
informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli,
aptverot visu 2012. gada un 2013. gada pārvaldības periodu
vai tā daļas.
 || II tabula ||
 || Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) ||
 || Dalībvalsts || Zvejas rīks || Gads || Summārās zvejas piepūles deklarācija ||
 || (1) || (2) || (3) || (4) ||
 III tabula ||   ||
 Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) ||   ||
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[23] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) || Definīcija un piezīmes ||   ||
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts ||   ||
 (2) Zvejas rīks || 2 ||   || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas ||   ||
 (3) Gads || 4 ||   || 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. vai 2013. gads ||   ||
 (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija || 7 || R || Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ||   ||
 IV tabula ||
 Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem ||
 Dalībvalsts || CFR || Ārējais marķējums || Pārvaldības perioda ilgums || Paziņotie zvejas rīki || Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem || Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus || Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki || Dienu nodošana ||
 (1)  (2) || (3) || (4) || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || (9)
 (5)  (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8) || (8) || (8) || (8)
 V tabula ||
 Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem ||
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[24] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) || Definīcija un piezīmes ||
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts ||
 (2) CFR || 12 ||   || ES zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm ||
 (3) Ārējais marķējums || 14 || L || Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87[25] ||
 (4) Pārvaldības perioda ilgums || 2 || L || Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos ||
 (5) Paziņotie zvejas rīki || 2 || L || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas ||
 || (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem || 2 || L || Norāda, kuru no IIB pielikuma 6.1. punktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a) vai b) apakšpunktu) piemēro, ja piemēro kādu no tiem
 || (7) Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus || 3 || L || Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums
 || (8) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki || 3 || L || Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam
 || (9) Dienu nodošana || 4 || L || Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”
IIC PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR
LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU
PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀ
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1.           DARBĪBAS JOMA
1.1.        Saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 509/2007 šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais
garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti
rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai
lielāks, un stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli,
vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs
izmērs ir 220 mm vai mazāks, un kuri atrodas ICES
VIIe rajonā. Šajā pielikumā 2013. gada
pārvaldības periods ir laikposms no 2013. gada
1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim.
1.2.        Kuģus, kas zvejo ar
stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai
lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu
laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir
nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu
(dzīvsvars) gadā, atbrīvo no šā pielikuma piemērošanas,
ja:
a)      šādi kuģi 2013. gada
pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg
jūrasmēļu (dzīvsvars);
b)      šādi kuģi, atrodoties
jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī un
c)      katra attiecīgā
dalībvalsts līdz 2013. gada 31. jūlijam un
2014. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo
kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs
iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju
2013. gadā.
Ja kāds no minētajiem nosacījumiem
nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt
pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma
piemērošanas.
2.         DEFINĪCIJAS
Šajā pielikumā piemēro šādas
definīcijas:
a)      “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas
sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām:
i) rāmja traļi, kuru linuma acs
izmērs ir 80 mm vai lielāks, un
ii) stacionāri tīkli, tostarp žaunu
tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma
acs izmērs ir 220 mm vai mazāks;
b)      “reglamentētie zvejas rīki” ir
jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;
c)      “apgabals” ir ICES
VIIe rajons;
d)      “2013. gada pārvaldības
periods” ir laikposms no 2013. gada 1. februāra līdz
2014. gada 31. janvārim.
3.           DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009
29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu
peldoši ES kuģi, kas reģistrēti Savienībā, pavada
attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma
III nodaļā paredzēto skaitu dienu, kad uz tiem ir kāds
no reglamentētajiem zvejas rīkiem.
II NODAĻA
ATĻAUJAS
4.           ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE
KUĢI
4.1.        Dalībvalsts
attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu
zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam minētajā
apgabalā 2002.–2012. gadā jau nav reģistrēta šāda
zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka
attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta
līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.
4.2.        Tomēr kuģim, kas
reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var
atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā
minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir
lielāks par vai vienāds ar reglamentētā zvejas rīka
izmantošanai iedalīto dienu skaitu.
4.3.        Tādas dalībvalsts karoga
kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā,
neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas
rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu
nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas
jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10.
vai 11. punktu.
III NODAĻA
APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM
5.           MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS
Maksimālais jūrā pavadāmo
dienu skaits, ko 2013. gada pārvaldības periodā
dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga
kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem,
ir noteikts I tabulā.
 I tabula
 Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa reglamentēto zvejas rīku kategorijām)
   Reglamentētie zvejas rīki || Maksimālais dienu skaits
 Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm || 164
 Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm || 164
6.           KILOVATDIENU
SISTĒMA
6.1.        Dalībvalsts tai iedalīto
zvejas piepūli 2013. gada pārvaldības periodā var
pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu.
Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam
kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā
minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem pavadīt
apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no
minētajā tabulā noteiktā skaita, ja vien tiek ievērots
reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu
skaits.
6.2.        Šis kopējais kilovatdienu skaits
ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas
iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri
drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu
individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa
dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko
šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu,
ja 6.1. punkts netiktu piemērots.
6.3.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz
Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā
minēto reglamentēto zvejas rīku ietverti aprēķini,
kuru pamatā ir:
a)      zvejas atļauju saņēmušo
kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas
flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      to jūrā pavadāmo dienu
skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts
izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā
pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot,
piemērojot 6.1. punktu.
6.4.        Pamatojoties uz minēto
pieprasījumu, Komisija izvērtē, vai 6. punktā
minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā
gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot
6.1. punktā minēto sistēmu.
7.           PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR
ZVEJAS DARBĪBU IZBEIGŠANU
7.1.        Pamatojoties uz zvejas darbību
izbeigšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006[26]
23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008[27], Komisija var iedalīt
dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kurās
saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā
var atrasties kuģis, kad uz tā ir kāds no reglamentētajiem
zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un
pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli
izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus
izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā
rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par
katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.
7.2.        Kilovatdienās
izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas
darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas
rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja
visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus.
Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi
iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu
iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā
aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai
dienai.
7.3.        Šīs nodaļas 7.1. un
7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts
saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana ir
izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā
pavadāmas papildu dienas.
7.4.        Dalībvalsts, kas vēlas
izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas, līdz
2013. gada 15. jūnijam elektroniski iesniedz Komisijai
pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā
norādīto zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru
pamatā ir:
a)      zvejas darbības izbeigušo kuģu
saraksts, kurā norādīts to numurs ES zvejas flotes
reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;
b)      šo kuģu 2003. gadā
īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā
pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai
zvejas rīku grupai.
7.5.        Pamatojoties uz šādu
dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var
iedalīt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus
dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts
5. punktā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 18. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
7.6.        Dalībvalsts 2013. gada
pārvaldības periodā var pārdalīt šīs
jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai
daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot
reglamentētos zvejas rīkus.
7.7.        Dalībvalsts 2013. gada
pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu
dienas, kuras Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas
darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu,
kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts,
ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un
jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi
pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts
provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu, līdz Komisija
pieņem lēmumu.
8.           PAPILDU
DIENU IEDALĪŠANA PAR ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU
PASTIPRINĀTU IZVIETOŠANU
8.1.        Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko
novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā
starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no
2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada
31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu
dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir
kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā
programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un
nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas
prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un
tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts
programmām.
8.2.        Zinātniskie novērotāji
ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena
apkalpes locekļa.
8.3.        Dalībvalstis, kas vēlas
izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz
Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko
novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.
8.4.        Pamatojoties uz minēto aprakstu
un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt
attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu
skaitam, kas 5. punktā noteikts attiecīgajai dalībvalstij
un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
8.5.        Ja Komisija iepriekš ir
apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas
zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un
attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot
bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās
programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā
laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.
IV NODAĻA
PĀRVALDĪBA
9.           VISPĀRĒJS PIENĀKUMS
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli
dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.
10.         PĀRVALDĪBAS
PERIODI
10.1.      Dalībvalsts I tabulā
noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt
pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus
kalendāra mēnešus.
10.2.      Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis
drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā,
nosaka attiecīgā dalībvalsts.
10.3.      Ja laiku, ko tās karoga
kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka
stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu
izmantojumu saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības
pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā
nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas
tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms
24 stundu laikposma beigām.
V NODAĻA
APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI
11.         DIENU NODOŠANA STARP VIENAS
DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
11.1.      Dalībvalsts var atļaut
ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās
apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas
kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja
jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai
mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa
dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda
kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes
reģistrā.
11.2.      Kopējais attiecīgajā
apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar
11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja
jaudu kilovatos, nav lielāks par gadā reģistrēto
vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais
kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002.,
2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā
kuģa dzinēja jaudu kilovatos.
11.3.      Dienu nodošana, kas aprakstīta
11.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto
kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā
pašā pārvaldības periodā.
11.4.      Dalībvalstis pēc Komisijas
pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Izklājlapas
formātu, kādā vācama un nosūtāma šajā
punktā minētā informācija, Komisija var noteikt ar
īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
12.         DIENU
NODOŠANA STARP DAŽĀDU DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM
Dalībvalstis var atļaut apgabalā
pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un
apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis
mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja
dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas
nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo
dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā,
ar to saistītās nozvejas kvotas.
VI NODAĻA
ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI
13.         ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
14.         ATTIECĪGO DATU VĀKŠANA
Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota
šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu
pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo
informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā
īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem,
un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri
izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju
jaudu (kilovatdienās).
15.         ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Pēc Komisijas pieprasījuma
dalībvalstis dara Komisijai zināmus 14. punktā
norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai
sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko
Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā
norādītajā datu formātā nosūta Komisijai
informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli,
aptverot visu 2012. gada un 2013. gada pārvaldības periodu
vai tā daļas.
 II tabula ||
 Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) ||
 Dalībvalsts || Zvejas rīks || Gads || Summārās zvejas piepūles deklarācija ||
 (1)  (2) || (3) || (4) ||
 III tabula ||
 Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) ||
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[28] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) || Definīcija un piezīmes ||
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts ||
 (2) Zvejas rīks || 2 ||   || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm ||
 (3) Gads || 4 ||   || 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. vai 2013. gads ||
 (4) Summārās zvejas piepūles deklarācija || 7 || R || Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ||
 IV tabula
 Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem
 Dalībvalsts || CFR || Ārējais marķējums || Pārvaldības perioda ilgums || Paziņotie zvejas rīki || Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus || Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki || Dienu nodošana
 Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || …
 (1)  (2) || (3) || (4) || (5) || (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8)
 V tabula
 Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem
 Lauka nosaukums || Maksimālais zīmju/ciparu skaits || Līdzināšana[29] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) || Definīcija un piezīmes
 (1) Dalībvalsts || 3 ||   || Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts
 (2) CFR || 12 ||   || ES zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm
 (3) Ārējais marķējums || 14 || L || Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87
 (4) Pārvaldības perioda ilgums || 2 || L || Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos
 (5) Paziņotie zvejas rīki || 2 || L || Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm
 (6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem || 3 || L || Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums
 (8) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki || 3 || L || Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam
 (9) Dienu nodošana || 4 || L || Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”
[1]               Padomes 2008. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu
mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (“mencas krājumu
plāns”).
[2]               OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
[3]               OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.
[4]               OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.
[5]               OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.
[6]               OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.
[7]               OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.
[8]               OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.
[9]               OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
[10]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[11]             OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.
[12]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[13]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[14]             Komisijas 2008. gada 10. jūnija
Regula (EK) Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki
izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98
īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra
noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008.,
5. lpp.).
[15]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
11. marta Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu
nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas
okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009.,
70. lpp.).
[16]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
11. marta Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā
dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas,
iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87,
31.3.2009., 1. lpp.).
[17]             Padomes 2008. gada 29. septembra
Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).
[18]             Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK)
Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai
(OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).
[19]             Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK)
Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes
pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un
resursiem (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).
[20]             Padomes 2006. gada 27. jūlija
Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu
(OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).
[21]             Padomes 2008. gada 24. jūlija
Regula (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu
darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu
pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008.,
1. lpp.).
[22]             Padomes 2008. gada 25. februāra Regula (EK)
Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai,
pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par
atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar
kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 60, 5.3.2008.,
1. lpp.).
[23]             Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma
laukos.
[24]             Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma
laukos.
[25]             Komisijas 1987. gada 20. maija Regula (EEK)
Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus
attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un
dokumentāciju (OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.).
[26]             Padomes 2006. gada 27. jūlija
Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu
(OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).
[27]             Padomes 2008. gada 24. jūlija
Regula (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu
darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu
pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008.,
1. lpp.).
[28]             Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma
laukos.
[29]             Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma
laukos.