               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2020
            COM(2020) 652 final
            2020/0300(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Eiropas Vides aģentūra (EVA) 2019. gada 4. decembrī publicēja ziņojumu “Vide Eiropā: stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā” (SOER)
                  1
               , un tā rezultāti ir satraucoši. Pašreizējām vides, klimata un ilgtspējas problēmām piemīt nepieredzēts mērogs un steidzamība, kas prasa tūlītēju un saskaņotu rīcību un sistēmiskus risinājumus. Pēdējo desmitgažu laikā Savienības vides rīcībpolitika ir sniegusi ievērojamus ieguvumus, neietekmējot ES ilgtermiņa konkurētspēju, un pēdējos gados ES tiesību aktu kopumu arvien vairāk ir noteicis vērienīgs ilgtermiņa redzējums, mērķrādītāji un stratēģiskas pamatpolitikas, kā rezultātā vides noslogojums nudien ir samazinājies. Tomēr, ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības izzušanu un ekosistēmu pakalpojumu pasliktināšanos, klimata pārmaiņas un to ietekmi, kā arī resursu neilgtspējīgu izmantošanu, piesārņojumu un ar to saistītos riskus cilvēka veselībai un labbūtībai, dabai, ekosistēmām un ekonomikai, turpmākai rīcībai gan Eiropas Savienībā, gan pasaulē ir jābūt izlēmīgai.

               Eiropas Komisija 2019. gada 11. decembrī reaģēja uz šīm problēmām, pieņemot Eiropas zaļo kursu
                  2
                – vērienīgu programmu, kuras mērķis ir panākt, lai ES līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu, aizsargāt, saglabāt un uzlabot ES dabas kapitālu, kā arī aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem riskiem un ietekmes. Šī programma balstās uz reģeneratīvu izaugsmes modeli, kas planētai atdod atpakaļ vairāk, nekā no tās ņem, un tajā ir izklāstītas vidiskās prioritātes turpmākajiem gadiem un Savienības mērķu vēriens, kam būtu jāpalīdz pārveidot tās ekonomiku ilgtspējīgas nākotnes prasībām, vienlaikus nevienu neatstājot novārtā, pārvērst šos mērķus realitātē un izstrādāt dziļi pārveidojošu rīcībpolitiku kopumu, kā arī iekļauts mudinājums Savienībai klimata un vides jomā palielināt savu vadošo lomu pasaules arēnā.

               Pēc plašām debatēm par paziņojumu “Tīru planētu – visiem!”
                  3
                ES 2020. gada martā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu
                  4
                iesniedza savu ilgtermiņa stratēģiju, kurā apņēmās līdz 2050. gadam kļūt par klimatneitrālu ekonomiku. Komisija ierosināja šo mērķrādītāju iekļaut Eiropas Klimata aktā
                  5
               . Eiropas Komisija pieņēma arī vairākas jaunas stratēģiskas iniciatīvas, proti, Jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu
                  6
               , Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam
                  7
                un stratēģiju “No lauka līdz galdam”
                  8
               .

               Reaģējot uz koronavīrusa krīzi, kura smagi iedragā mūsu dzīvi un iztiku un ir radījusi vēl nebijušas grūtības politikas veidošanā apvienojumā ar nopietnu ekonomikas lejupslīdi, ES ir arī pieņēmusi visaptverošu pasākumu kopumu. ES atveseļošanas plānā Next Generation EU, ko 2020. gada 27. maijā ierosināja Eiropas Komisija un 2020. gada jūlijā apstiprināja ārkārtas Eiropadome, ir uzsvērts, ka Eiropas zaļais kurss ir Eiropas jaunā izaugsmes stratēģija, kam ir nozīmīga loma ilgtspējīgas un ātras atveseļošanās panākšanā, kā arī ilgtermiņa prognozējamības nodrošināšanā attiecībā uz virzību uz klimatneitralitāti un taisnīgu un godīgu pārkārtošanos, kurā ir padomāts par visiem. 8. vides rīcības programma ar tās ilgtermiņa redzējumu un vides jomā prioritārajiem mērķiem, kas tai ir kopīgi ar Zaļo kursu, atbalstīs ES kopīgo apņemšanos īstenot zaļo atveseļošanu.

               Vides rīcības programmas jau kopš 20. gs. 70. gadu sākuma virza ES vides rīcībpolitikas izstrādi. Septītā vides rīcības programma (7. VRP) beigsies 2020. gada 31. decembrī, un tās 4. panta 3. punkts Komisijai nosaka pienākumu attiecīgā gadījumā laicīgi – lai nepieļautu starplaiku starp 7. VRP un 8. VRP – nākt klajā ar priekšlikumu Astotajai vides rīcības programmai (8. VRP). Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu tika izziņota jaunas vides rīcības programmas pieņemšana.

               Padome, Eiropas Parlaments un Reģionu komiteja ir aicinājušas Komisiju, vēlākais, līdz 2020. gada sākumam iesniegt priekšlikumu par 8. VRP.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Šis priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par jaunu vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam balstās uz LESD 192. panta 3. punktu. Lai nodrošinātu, ka ES un tās dalībvalstis uzņemas atbildību par šo programmu un īsteno tās prioritāros mērķus, šajā lēmuma priekšlikumā ir izklāstīts veicinošs satvars, kas atbalsta prioritāro mērķu sasniegšanu, un ir paredzēts, ka progress mērķu sasniegšanā tiks regulāri mērīts.

               Dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt šā lēmuma priekšlikuma mērķus. Tā kā vides un klimata rīcībpolitika ir ES dalītas kompetences joma ar decentralizētu rīcībpolitiku, viens no šīs programmas mērķiem ir radīt visu trīs ES iestāžu un dalībvalstu kopīgu atbildību par tās mērķiem, nodrošinot politikas veidotājiem un citām ieinteresētajām personām – to vidū reģioniem un pilsētām, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iedzīvotājiem – paredzamu satvaru un rīcības virzienu.

               3.NOVĒRTĒJUMU UN APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI

               Komisija 2019. gada 15. maijā publicēja ziņojumu par 7. VRP izvērtējumu
                  9
               . Pirms ziņojuma sagatavošanas 2018. gada gaitā notika plaša apspriešanās, kas ietvēra atklātu sabiedrisko apspriešanu, mērķtiecīgu apspriešanos ar dalībvalstīm, mērķtiecīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kā arī divus publiskus seminārus.

               Izvērtējumā atklājās, ka 7. VRP kopumā tiek uztverta kā iedarbīgs augsta līmeņa stratēģisks instruments, kas virza vides rīcībpolitiku. Daudzu personu ieskatā VRP darbojas arī kā plānošanas instruments, kas nodrošina vides rīcībpolitikas nepārtrauktību, sniedzot Eiropas Komisijas darbībām ilgtermiņa redzējumu, pārskatatbildību un prognozējamību, kā arī pozitīvi ietekmē vides rīcībpolitikas integrēšanu un racionalizēšanu. Kopumā tika uzskatīts, ka 7. VRP prioritārie mērķi, konkrētāk, tās redzējums līdz 2050. gadam, joprojām ir aktuāli.

               Eiropas Parlaments 2017. gada 22. novembrī publicēja 7. VRP īstenošanas novērtējumu
                  10
               , kam 2018. gada 6. martā sekoja ziņojums par tās īstenošanu un 2018. gada 17. aprīlī – rezolūcija
                  11
               .

               Eiropas Reģionu komiteja 2018. gada 31. jūlijā publicēja pētījumu par 8. VRP vietējo un reģionālo dimensiju
                  12
               , kam sekoja 2019. gada 7. februārī pieņemts atzinums
                  13
               .

               2019. gada 11. un 12. jūnijā, pēc diskusijām neformālajā Vides padomes sanāksmē 2018. gada 29. un 30. oktobrī Grācā (Austrijā), Hainburgā (Austrijā) notika darbseminārs par turpmāko vides rīcības programmu. Padome 2019. gada 4. oktobrī Padomes Somijas prezidentūras laikā pieņēma secinājumus par 8. vides rīcības programmu “Tendenču mainīšana kopīgiem spēkiem”
                  14
               .

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis lēmuma priekšlikums ir izstrādāts saskaņā ar Komisijas priekšlikumu ES daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam. Priekšlikumā ir iekļauts finanšu pārskats, kas apliecina vajadzību pēc papildu resursiem Eiropas Vides aģentūrai (EVA) un Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) nolūkā atbalstīt šīs programmas jauno monitoringa, mērīšanas un ziņošanas satvaru.

               Eiropas Vides aģentūras (EVA) un Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) iesaiste ir ārkārtīgi svarīga šim darbam un 8. VRP mērķu sasniegšanai. Jaunais monitoringa un ziņošanas satvars, kas ierosināts 8. VRP, iespējami lielākā mērā ietvers esošos monitoringa instrumentus un indikatorus, kuru pamatā galvenokārt ir Eiropas statistika un EVA un ECHA dati, tādējādi izvairoties no dublēšanās un ierobežojot administratīvo slogu dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka šīm aģentūrām tiek uzticēti papildu uzdevumi, lai tās varētu pilnā mērā veicināt prioritāšu īstenošanu un radīt labvēlīgus nosacījumus, kas izklāstīti šīs programmas 3. un 4. pantā.

               5.CITI ELEMENTI

               Priekšlikuma konkrēto noteikumu skaidrojums

               8. VRP virsmērķis ir paātrināt Savienības taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos uz klimatneitrālu, tīru un resursefektīvu aprites ekonomiku un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030. gada programmas vides mērķus un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, pilnīgi atbalstot Eiropas zaļā kursa vides un klimata mērķus.

               1. pants

               Šā priekšlikuma mērķis ir palielināt saskaņotību un sinerģiju starp darbībām visos pārvaldības līmeņos, integrētā veidā izmērot progresu vides un klimata mērķu sasniegšanā. Saskaņā ar Eiropas zaļā kursa zvērestu nekaitēt tas atbalsta vides un klimata noslogojumu samazināšanu un integrētas pieejas stiprināšanu rīcībpolitikas izstrādē un īstenošanā, proti, integrējot ilgtspēju visās attiecīgajās iniciatīvās un projektos valstu un ES līmenī.

               2. pants

               Atbildību par vides un klimata mērķu sasniegšanu kopīgi uzņemas Savienība un tās dalībvalstis, un tam ir nepieciešama visu dalībnieku, valdību, ES, valsts, reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības, iedzīvotāju un uzņēmumu rīcība.

               2. pantā ir izklāstīti tematiskie prioritārie mērķi saistībā ar 2050. gada ilgtermiņa mērķi “Labklājīga dzīve planētas iespēju robežās”, kas jau ir noteikts 7. VRP.

               3. pants

               Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir uzsvērta nepieciešamība nodrošināt rīcībpolitiku un tiesību aktu pilnvērtīgu izpildi un tajos noteikto mērķu sasniegšanu.

               3. pants nodrošina pamatu kopīgai izpratnei par veicinošiem nosacījumiem, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu šos tematiskos prioritāros mērķus, un kopīgai apņēmībai tos radīt; tādējādi tas palīdz attiecīgā līmenī panākt saskaņotību šo mērķu īstenošanā. Lai panāktu, ka visas ES iniciatīvas atbilst zaļā kursa zvērestam nekaitēt, Komisija paziņojusi, ka tā uzlabos veidu, kādā tās labāka regulējuma pamatnostādnes un atbalsta instrumenti risina ilgtspējas un inovācijas jautājumus.

               4. pants

               Lai gan atsevišķiem vides tiesību aktiem ir vajadzīgi regulāri dalībvalstu ziņojumi par konkrētām vides rīcībpolitikām, ES tiesību aktos nav paredzēts visaptverošs satvars, kas nodrošinātu koordinētu pieeju Savienības vides mērķu vispārējai sasniegšanai. Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu teikts, ka jaunajā vides rīcības programmā tiks iekļauts jauns monitoringa satvars, kura uzdevums būs nodrošināt, ka Savienība ir uz pareizā ceļa savu vides mērķu sasniegšanā.

               Šim 8. VRP monitoringa satvaram nebūtu jāskar esošie vides un klimata ziņošanas un pārvaldības instrumenti, arī enerģētikas savienības un klimatpolitikas pārvaldības instrumenti.

               –Novērtēt progresu virzībā uz vides un klimata mērķu sasniegšanu plašākā ilgtspējas, labbūtības un izturētspējas kontekstā

               Lai novērtētu ES un tās dalībvalstu progresu ANO 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, ir vajadzīgs integrēts vides, sociālo un ekonomisko mērķu satvars. Padome
                  15
                un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
                  16
                ir aicinājušas izmērīt ekonomikas veikumu un sabiedrības progresu “ne tikai IKP izteiksmē” un pāriet uz “labbūtību” kā rīcībpolitikas virziena rādītāju, un to atbalsta arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
                  17
               . Eiropas Parlamenta deputāti kopā ar ieinteresētajām personām ir organizējuši konferenci par izaugsmi pēc 2018. gada
                  18
               .

               Šajā kontekstā 8. VRP monitoringa satvars nodrošinās vidisko un klimatisko ieguldījumu ES vispārējos centienos izmērīt progresu virzībā uz ilgtspēju, labbūtību un izturētspēju, t. sk. noturību pret katastrofām; tam būtu jāinformē politikas veidotāji un ieinteresētās personas par to, vai Savienība un dalībvalstis ir uz pareizā ceļa sistēmiskas pārveides panākšanai.

               8. VRP monitoringa satvara izveide būtu jāskata arī saistībā ar citiem pārvaldības un pārraudzības pasākumiem, proti, Eiropas pusgadu, Eurostat IAM pārraudzības ziņojumu un ikgadējo stratēģisko nākotnes plānošanas ziņojumu, kuri arī balstās uz pieejamajiem datiem un kuros izmantoti indikatori, kas attiecīgajiem rīcībpolitikas mērķiem ir visbūtiskākie. Lai gan šie pārvaldības un pārraudzības instrumenti kalpo atšķirīgiem mērķiem, tiem vajadzētu būt arvien vairāk savstarpēji saistītiem, lai vēl vairāk uzlabotu to saskaņotību.

               –Virzība uz 8. VRP pamatindikatoru kopumu

               Septītās vides rīcības programmas monitoringu veica Eiropas Vides aģentūra, kas publicēja ikgadējus ziņojumus par vidiskajiem rādītājiem
                  19
               . Lai pārraudzītu 7. VRP prioritāros mērķus, tika izstrādāts gandrīz 30 indikatoru rezultātu pārskats.

               8. VRP monitoringa satvaram būtu jāatspoguļo tās jaunie prioritārie mērķi. Tajā būtu jāietver ierobežots skaits pamatindikatoru attiecībā uz augsta līmeņa komunikāciju, kas pauž saskaņotu vēstījumu par vides stāvokli, galvenajiem noslogojumiem un reaģēšanas pasākumu iedarbīgumu. Šiem indikatoriem vajadzētu būt saistītiem arī ar vispārējiem mērķiem palielināt mūsu ekonomikas un sabiedrības labbūtību un izturētspēju.

               8. VRP pamatindikatoru atlasē tiks pienācīgi ņemti vērā pašreizējie darba virzieni, kuru uzdevums ir uzlabot biodaudzveidības, aprites ekonomikas un nulles piesārņojuma monitoringu un kurus paredzēts pabeigt līdz 2021./22. gadam, kā arī citi monitoringa instrumenti, kas attiecas uz vides un klimata rīcībpolitiku, arī enerģētikas savienības un klimatpolitikas pārvaldības instrumenti. Pamatrādītāju atlasē būtu jābalstās uz datiem, kas pieejami dalībvalstīs un ES līmenī, jo īpaši tiem, kurus pārvalda Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Statistikas sistēma.

               Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Ķimikāliju aģentūra Komisijai palīdz uzlabot datu pieejamību un relevantumu. Tas ietver indikatoru nepilnību novēršanu, konkrētāk, monitoringu attiecībā uz rīcībpolitiku, kas saistīta ar nulles piesārņojuma mērķi, un saiknēm starp vides, sociālo un veselības rīcībpolitiku.

               8. VRP monitoringa satvara izveide tiks papildināta ar jaunu vidisko indikatoru datubāzi – tiešsaistē pieejamu un viegli piekļūstamu indikatoru bibliotēku, kas veidos pilnīgu un strukturētu pārskatu par vairākiem simtiem esošo vidisko indikatoru.

               –Planētas iespēju robežas

               8. VRP monitoringa satvara izstrādes process dos iespēju izpētīt Komisijas Kopīgā pētniecības centra, Eiropas Vides aģentūras un citur īstenoto darba virzienu potenciālu planētas iespēju robežu jomā (piemēram, saldūdens izmantošana, zemes izmantošanas maiņa, okeānu paskābināšanās) un Savienības patēriņa pēdas jomā, ieskaitot atmežošanu un meža degradāciju trešās valstīs.

               Lai gan klimata zinātne un jo īpaši Klimata pārmaiņu starptautiskās padomes darbs sniedz ticamus datus un informāciju par siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, kas ir saderīgs ar Parīzes nolīguma mērķi noturēt globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C un censties to ierobežot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas līmeni, darbs citu planētas iespēju jomā joprojām turpinās. Šāda darba turpināšana ir svarīga, lai politikas veidotājus un ieinteresētās personas informētu par to, vai vides rīcībpolitika ir pietiekami vērienīga tam, lai Eiropa būtu planētas droša darbības telpa
                  20
               .

               –Apspriešanās process par 8. VRP pamatindikatoriem

               Lai izstrādātu visaptverošu 8. VRP monitoringa satvaru, Komisija, pamatojoties uz konsultatīvo dokumentu, kurā izklāstīta ierosinātā metodika un veicamie pasākumi, sāks plašu apspriešanos ar citām ES iestādēm, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām.

               Uz šo apspriežu pamata Komisija plāno līdz 2021. gada beigām nākt klajā ar 8. VRP pamatindikatoru kopumu.

               Lai nodrošinātu vispārēju saskaņotību un samazinātu administratīvo slogu, šo procedūru cieši koordinēs ar pašreizējiem darba virzieniem, kuri izziņoti paziņojumā par Eiropas zaļo kursu un kuru nolūks ir izstrādāt vai pārskatīt aprites ekonomikas, bioloģiskās daudzveidības un nulles piesārņojuma monitoringa satvarus.

               5. pants. Izvērtēšana

               5. pantā ir paredzēta 8. VRP izvērtēšana 2029. gadā pirms tās termiņa beigām 2030. gada beigās.

               2020/0300 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  21
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  22
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 3. punktu satvaru Savienības rīcībai vides un klimata jomā kopš 1973. gada ir nodrošinājušas vispārējās vides rīcības programmas.

               (2)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1386/2013/ES
                  23
                tika izveidota 7. vides rīcības programma (7. VRP), kas nosaka Savienības vides jomas dienaskārtību līdz 2020. gada 31. decembrim, kā arī ilgtermiņa redzējumu 2050. gada perspektīvā.

               (3)Komisija 7. VRP izvērtējumā
                  24
                secināja, ka programmas redzējums 2050. gada perspektīvā un tajā izvirzītie prioritārie mērķi joprojām ir aktuāli, ka tā palīdzējusi nodrošināt paredzamāku, ātrāku un koordinētāku rīcību vides rīcībpolitikas jomā un ka tās struktūra un veicinošais satvars devuši iespēju veidot sinerģijas, kuru iespaidā vides rīcībpolitika bijusi iedarbīgāka un efektīvāka. Izvērtējumā secināts arī tas, ka 7. VRP aizsteigusies priekšā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030. gada programmai ar nostādni, ka ekonomiskā izaugsme un sociālā labbūtība ir atkarīga no veselīga dabas resursu pamata, un sekmējusi virzību uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tā turklāt Savienībai devusi iespēju klimata un vides jautājumos paust vienotu nostāju starptautiskajā arēnā. Savā 7. VRP izvērtējumā Komisija secināja arī to, ka progress dabas aizsardzības, veselības un rīcībpolitiku integrācijas jomā ir nepietiekams.

               (4)Kā teikts EVA ziņojumā “Vide Eiropā: stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā. Zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu” (SOER 2020), 2020. gads Savienībai paver unikālu iespēju rādīt priekšzīmi ilgtspējas jomā un stāties pretī neatliekamām ilgtspējas problēmām, kam vajadzīgi sistēmiski risinājumi. Kā norādīts SOER 2020, kopš 20. gs. 50. gadiem novērotās pasaules klimata un ekosistēmu izmaiņas ir nepieredzētas gadu desmitu un pat tūkstošu griezumā. Pasaules iedzīvotāju skaits kopš 1950. gada ir trīskāršojies, un pilsētās dzīvo četrtik iedzīvotāju. Paredzams, ka ar pašreizējo izaugsmes modeli vides noslogojumi vēl pieaugs, tā atstājot gan tiešu, gan netiešu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību un labbūtību. Tas it sevišķi attiecas uz sektoriem ar lielāko ietekmi uz vidi — pārtikas nozari, mobilitāti, enerģētiku, kā arī infrastruktūras un ēku sektoru.

               (5)Eiropas Komisija uz SOER 2020 konstatētajiem izaicinājumiem reaģējusi, pieņemot Eiropas zaļo kursu
                  25
                — jaunu izaugsmes stratēģiju, kura vērsta uz zaļo un digitālo pārkārtošanos un kuras mērķis ir Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar konkurētspējīgu, klimatneitrālu un resursefektīvu ekonomiku. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
                  26
                Savienības mērķrādītājs, kas paredz līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, ir nostiprināts Eiropas Savienības tiesībās.

               (6)Eiropas zaļais kurss ir pamatā Next Generation EU atveseļošanas plānam, kas svarīgos zaļajos sektoros stimulē investīcijas, kas vairos izturētspēju un nodrošinās izaugsmi un darbvietas taisnīgā un iekļaujošā sabiedrībā. Arī Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas līdzās Savienības 2021.–2027. gada budžetam būs dzinējspēks, kurš Savienībai ļaus ekonomiski atkopties no koronavīrusa krīzes, ir orientēts uz Eiropas zaļajā kursā izklāstītajiem prioritārajiem mērķiem. Turklāt visās iniciatīvās, kas tiek izvirzītas saskaņā ar Next Generation EU atveseļošanas plānu, būtu jāievēro Eiropas zaļā kursa zvērests nekaitēt.

               (7)Vides rīcības programmas virza ES vides rīcībpolitikas izstrādi jau kopš 20. gs. 70. gadu sākuma. 7. VRP beigsies 2020. gada 31. decembrī, un tās 4. panta 3. punkts Komisijai nosaka pienākumu attiecīgā gadījumā laicīgi — lai nepieļautu starplaiku starp 7. VRP un 8. VRP — nākt klajā ar priekšlikumu Astotajai vides rīcības programmai (8. VRP). Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu tika izziņota jaunas vides rīcības programmas pieņemšana.

               (8)8. VRP vajadzētu atbalstīt Eiropas zaļā kursa vides un klimatrīcības mērķus, ievērojot ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam panākt labklājīgu dzīvi planētas iespēju robežās, kas pieteikts jau 7. VRP. Tai vajadzētu dot ieguldījumu virzībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030. gada programmas izpildi un tās ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu.

               (9)8. VRP būtu jāpaātrina pārkārtošanās uz reģeneratīvu ekonomiku, kas planētai atdotu vairāk, nekā no tās ņemtu. Izvēlēties reģeneratīvu izaugsmes modeli nozīmē atzīt, ka mūsu sabiedrības labbūtība un labklājība ir atkarīga no stabila klimata, veselīgas vides un plaukstošām ekosistēmām, bez kā nav iespējama droša darbības telpa mūsu ekonomikai. Pasaules iedzīvotāju skaitam un pieprasījumam pēc dabas resursiem aizvien augot, saimnieciskajai darbībai vajadzētu attīstīties tā, ka tā ne tikai nekaitē, bet (tieši otrādi) pavērš pretējā virzienā klimata pārmaiņas un vides degradāciju, līdz minimumam samazina piesārņojumu un saglabā un bagātina dabas kapitālu, tā gādājot par atjaunīgo un neatjaunīgo resursu pārpilnību. Pastāvīga inovācija, stāšanās pretī jauniem izaicinājumiem un līdzradīšana nozīmē, ka reģeneratīvā ekonomika stiprina izturētspēju un aizsargā gan tagadējo, gan nākamo paaudžu labbūtību.

               (10)8. VRP būtu jānosaka tematiskie prioritārie mērķi tādās jomās kā klimatneitralitāte, pielāgošanās klimata pārmaiņām, biodaudzveidības aizsardzība un atjaunošana, aprites ekonomika, nulles piesārņojuma iecere un ražošanas un patēriņa radīto vides noslogojumu mazināšana. Tajā turklāt būtu jāapzina, kādi labvēlīgi priekšnosacījumi visiem iesaistītajiem aktoriem dotu iespēju ilgtermiņa un tematiskos prioritāros mērķus patiešām sasniegt.

               (11)Tā kā vides rīcībpolitika ir ļoti decentralizēta, 8. VRP prioritāro mērķu sasniegšanai būtu jārīkojas dažādos pārvaldes līmeņos, proti, Eiropas, nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī, realizējot sadarbīgu pieeju daudzlīmeņu pārvaldībai. Integrētā pieeja rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai būtu jāstiprina, lai maksimāli izmantotu sinerģijas starp ekonomiskajiem, vidiskajiem un sociālajiem mērķiem, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot iespējamiem nevēlamiem kompromisiem un mazaizsargātu grupu vajadzībām. Turklāt, lai nodrošinātu, ka 8. VRP un tās prioritāro mērķu sasniegšana norit veiksmīgi, ir vajadzīga pārredzama sadarbība ar nevalstiskajiem aktoriem.

               (12)Lai izdotos sasniegt Savienības vides un klimata mērķus, ir vajadzīga spēcīgāka sadarbība ar partnervalstīm, laba pasaules mēroga vidiskā pārvaldība, kā arī sinerģijas starp Savienības iekšējām un ārējām rīcībpolitikām.

               (13)Eiropas Komisijai būtu jānovērtē, kā Savienībai un dalībvalstīm sokas ar 8. VRP prioritāro mērķu sasniegšanu laikā, kad notiek pārkārtošanās uz lielāku ilgtspēju, labbūtību un izturētspēju. Tas atbilst Padomes
                  27
                un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas
                  28
                aicinājumiem ekonomikas sniegumu un sabiedrības progresu mērīt ne tikai IKP izteiksmē un virzīties uz to, ka rīcībpolitiku izstrādes kompass ir labbūtība; šādu principu atbalsta arī ESAO
                  29
               .

               (14)Novērtējumam par virzību uz 8. VRP prioritārajiem mērķiem būtu jāatspoguļo jaunākās norises datu un indikatoru pieejamības un relevantuma ziņā. Tam vajadzētu būt saskanīgam ar monitoringa vai pārvaldības instrumentiem, kas aptver konkrētākus vides un klimata rīcībpolitikas aspektus, piemēram, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 1999/2018
                  30
               , vides politikas īstenošanas pārskatu vai monitoringa instrumentiem, kas attiecas uz aprites ekonomiku, nulles piesārņojumu, biodaudzveidību, gaisu, ūdeni, augsni, atkritumiem vai jebkādām citām vides rīcībpolitikām, un tas nedrīkstētu šos instrumentus skart. Līdzās citiem instrumentiem, ko izmanto Eiropas pusgada, Eurostat IAG monitoringa un Komisijas Stratēģiskās prognozēšanas ziņojuma
                  31
                kontekstā, tas būtu viens elements saskanīgā savstarpēji saistītu monitoringa un pārvaldības instrumentu kopumā.

               (15)Komisijai un EVA un citām attiecīgām aģentūrām vajadzētu būt iespējai piekļūt datiem un indikatoriem, ko saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem sniegušas dalībvalstis, un tos atkalizmantot. Turklāt būtu jāizmanto arī citi datu avoti, piemēram, satelītu dati un apstrādāta informācija no Eiropas Zemes monitoringa programmas (Copernicus), Eiropas Meža ugunsgrēku informācijas sistēmas un Eiropas Plūdu apzināšanas sistēmas vai tādām datu platformām kā Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls un Ķīmiskā monitoringa informācijas platforma. Mūsdienīgu digitālo rīku un mākslīgā intelekta izmantošana dod iespēju efektīvi pārvaldīt un analizēt datus un tādējādi mazināt administratīvo slogu, vienlaikus palielinot savlaicīgumu un kvalitāti.

               (16)Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/4/EK, Direktīvā 2007/2/EK un Direktīvā 2019/1024/ES noteiktajām prasībām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka 8. VRP īstenošanas monitoringam relevantie dati, informācija un indikatori ir brīvi pieejami, nediskriminējoši, atvērtā piekļuvē, pienācīgi, kvalitatīvi, salīdzināmi, atjaunināti, lietotājdraudzīgi un viegli piekļūstami tiešsaistē.

               (17)Lai sasniegtu 8. VRP prioritāros mērķus, būtu jāgādā, ka EVA un ECHA ir pienācīga kapacitāte un pietiekami resursi, kas ļautu nodrošināt stabilu, piekļūstamu un caurredzamu zināšanu un pierādījumu bāzi Eiropas zaļā kursa stratēģisko prioritāšu īstenošanai un programmas īstenošanas progresa novērtēšanai.

               (18)Lai ņemtu vērā aizvien attīstīgos rīcībpolitiskos mērķus un panākto progresu, Komisijai 8. VRP 2029. gadā būtu jāizvērtē.

               (19)Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās rīcības programmas mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants. Priekšmets

               1.Šis lēmums nosaka vispārēju rīcības programmu vides jomā periodam līdz 2030. gada 31. decembrim (“8. VRP”). Tas nosaka šīs programmas prioritāros mērķus, norāda to sasniegšanas priekšnosacījumus un izveido satvaru, kas ļaus izmērīt, vai Savienība un tās dalībvalstis ir uz pareizā ceļa šo prioritāro mērķu sasniegšanai.

               2.8. VRP tiecas paātrināt taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos uz klimatneitrālu, resursefektīvu un tīru aprites ekonomiku un atbalsta Eiropas zaļā kursa un tā iniciatīvu vides un klimata mērķus.

               3.8. VRP liek pamatus to vides un klimata mērķu sasniegšanai, kas sakņojas Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030. gada programmā un tās ilgtspējīgas attīstības mērķos, un tajā paredzētais monitoringa satvars veido videi un klimatam veltīto daļu no ES centieniem izmērīt, cik sekmīga ir virzība uz lielāku ilgtspēju, arī klimatneitralitāti un resursefektivitāti, labbūtību un izturētspēju.

               2. pants. Prioritārie mērķi

               1.8. VRP ilgtermiņa prioritārais mērķis, kas nosprausts 2050. gadam, ir labklājīga dzīve planētas iespēju robežās reģeneratīvā ekonomikā, kurā nekas netiktu izšķērdēts, nebūtu nekādu siltumnīcefekta gāzu neto emisiju un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu izmantojuma un vides degradācijas. Veselīga vide būtu iedzīvotāju labbūtības pamats, plauktu biodaudzveidība un dabas kapitāls tiktu aizsargāts, atjaunots un novērtēts tā, lai stiprinātu klimatnoturību un noturību pret citiem vidiskajiem riskiem. Savienība rādītu priekšzīmi, kā rūpēties par tagadējo un nākamo paaudžu labklājību visā pasaulē.

               2.8. VRP ir šādi seši tematiskie prioritārie mērķi:

               (a)neatgriezeniski un pakāpeniski mazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaistījumus gan dabiskos, gan citos piesaistītājos Savienībā, lai sasniegtu 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, kā noteikts Regulā (ES) …/…
                  32
               ;

               (b)pastāvīgi kāpināt pielāgotiesspēju, stiprināt noturību un mazināt klimatisko neaizsargātību;

               (c)virzīties uz reģeneratīvu izaugsmes modeli, kas nozīmētu planētai atdot vairāk nekā no tās ņemt, ekonomisko izaugsmi atsaistīt no resursu izmantojuma un vides degradācijas un paātrināt pārkārtošanos uz aprites ekonomiku;

               (d)tiekties realizēt nulles piesārņojuma ieceri, lai panāktu no toksikantiem brīvu vidi — arī gaisu, ūdeni un augsni —, un iedzīvotāju veselību un labbūtību aizsargāt no vidiskiem riskiem un ietekmes;

               (e)aizsargāt, saglabāt un atjaunot biodaudzveidību un rūpēties par dabas kapitālu, it sevišķi gaisu, ūdeni, augsni un mežu, kā arī saldūdens, mitrāju un jūras ekosistēmām;

               (f)veicināt vidisko ilgtspēju un mazināt svarīgus vides un klimata noslogojumus, kas saistīti ar ražošanu un patēriņu, it sevišķi enerģētikā, rūpnieciskās attīstības sektorā, ēku un infrastruktūras sektorā, mobilitātes sektorā un pārtikas sistēmā.

               3. pants. Programmas prioritāro mērķu sasniegšanai labvēlīgi priekšnosacījumi

               1.Lai sasniegtu 8. VRP prioritāros mērķus, būs jāizpilda šādi priekšnosacījumi:

               (a)nodrošināt, ka tiek sekmīgi un efektīvi īstenoti Savienības tiesību akti vides un klimata jomā, un tiekties uz izcilu vidisko sniegumu Savienības, nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī, cita starpā gādājot par pienācīgu administratīvo un izpildes nodrošināšanas spēju, kā izklāstīts regulārajā vides politikas īstenošanas pārskatā, kā arī pastiprināti vērsties pret noziegumiem pret vidi;

               (b)stiprināt integrēto pieeju rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai, it sevišķi šādos veidos:

               –2. pantā noteiktos prioritāros mērķus integrēt visās relevantajās stratēģijās, leģislatīvajās un neleģislatīvajās iniciatīvās, programmās, investīcijās un projektos Savienības, nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī tā, lai tie un to īstenošana nekaitētu nevienam no 2. pantā noteiktajiem prioritārajiem mērķiem;

               –maksimāli kāpināt ieguvumus no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/52/ES
                  33
                un Direktīvas 2001/42/EK
                  34
                īstenošanas;

               –pievērst īpašu uzmanību sinerģijām un iespējamām pretrunām starp ekonomiskajiem, vidiskajiem un sociālajiem mērķiem, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāju vajadzības pēc uztura, mājokļa un mobilitātes tiek apmierinātas ilgtspējīgi, nevienu neatstājot novārtā;

               –regulāri izvērtēt esošās rīcībpolitikas un sagatavot jaunu iniciatīvu ietekmes novērtējumus, kuru pamatā būtu plašas apspriešanās, ievērojot pārskatāmas, iekļaujošas, informācijā balstītas un viegli īstenojamas procedūras, kurās pienācīga uzmanība veltīta prognozējamai ietekmei uz vidi un klimatu;

               (c)vidisko un klimatisko ilgtspēju sekmīgi integrēt Eiropas ekonomikas pārvaldības pusgadā, arī valsts reformu programmās un nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos;

               (d)mobilizēt ilgtspējīgas investīcijas no publiskiem un privātiem avotiem, arī Savienības budžeta fondiem un instrumentiem, gan ar Eiropas Investīciju bankas starpniecību, gan nacionālā līmenī;

               (e)gan Savienības, gan nacionālā līmenī pakāpeniski atcelt videi kaitīgas subsīdijas, pilnvērtīgi izmantot tirgus instrumentus un zaļās budžeta plānošanas rīkus, arī tādus, ar ko tiek nodrošināta sociāli taisnīga pārkārtošanās, un uzņēmumus un citas ieinteresētās personas atbalstīt standartizētas dabas kapitāla uzskaites prakses izstrādē;

               (f)gādāt par to, lai vides rīcībpolitikas un rīcība būtu balstīta uz labākajām pieejamajām zinātnes atziņām, un stiprināt vides zināšanu bāzi un tās izmantojumu, arī ar pētniecību, inovāciju, zaļo prasmju veicināšanu un vidiskās un ekosistēmiskās uzskaites pilnveidošanu;

               (g)vides rīcībpolitikas atbalstam atraisīt digitālo un datu tehnoloģiju potenciālu, vienlaikus līdz minimumam samazinot to vidisko pēdu;

               (h)pilnvērtīgi izmantot dabā balstītus risinājumus un sociālo inovāciju;

               (i)sekmīgi piemērot augstus pārredzamības, sabiedrības iesaistes un tiesu pieejamības standartus saskaņā ar Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
                  35
               ;

               (j)neskarot noteiktu jomu tiesību aktu noteikumus par konfidencialitāti, darīt publiski pieejamus un viegli piekļūstamus datus un pierādījumus, kas saistīti ar 8. VRP īstenošanu;

               (k)atbalstīt 2. pantā noteikto prioritāro mērķu pieņemšanu visā pasaulē, rūpējoties par iekšējo un ārējo pieeju saskanību un koordinētu rīcību, it sevišķi nolūkā

                  –partnervalstis mudināt uz rīcību klimata un vides jomā, tās aicināt šajās jomās pieņemt un īstenot tikpat vērienīgus noteikumus kā Savienībā un tās šajā procesā atbalstīt, kā arī gādāt par to, lai visi Savienības tirgū laistie produkti pilnīgi atbilstu attiecīgajām Savienības prasībām atbilstoši Savienības starptautiskajām saistībām;

                  –pastiprināt sadarbību ar trešo valstu valdībām, uzņēmumiem un pilsonisko sabiedrību, kā arī starptautiskām organizācijām nolūkā izveidot partnerības un alianses ar mērķi aizsargāt vidi, kā arī sekmēt vidisko sadarbību G7 un G20;

                  –rūpēties, lai Savienība un tās partneri pamatīgāk īstenotu Parīzes nolīgumu, Biodaudzveidības konvenciju un citus daudzpusējus vides jomas nolīgumus, cita starpā vairojot pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz to, cik sekmīgi tiek īstenotas saistības, ko puses uzņēmušās saskaņā ar šiem nolīgumiem;

                  –spēcināt starptautisko vidisko pārvaldību, novēršot atlikušās nepilnības un stiprinot atzītu starptautisko vidiskuma principu ievērošanu un piemērošanu;

                  –rūpēties, lai Savienības un dalībvalstu finansiālā palīdzība trešām valstīm sekmētu ANO 2030. gada programmas izpildi.

               2.Lai sasniegtu 8. VRP prioritāros mērķus, būs jāmobilizē plašs atbalsts, iesaistot iedzīvotājus, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas un mudinot uz nacionālo, reģionālo un vietējo iestāžu sadarbību gan pilsētu, gan lauku apvidos ar 8. VRP saistītu stratēģiju, rīcībpolitiku vai tiesību aktu izstrādē.

               4. pants. Monitoringa satvars

               1.Komisija, kurai palīdz Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Ķimikāliju aģentūra, regulāri novērtē Savienības un dalībvalstu progresu virzībā uz 2. pantā noteikto prioritāro mērķu sasniegšanu, ņemot vērā 3. pantā noteiktos priekšnosacījumus, un par šo progresu ziņo.

               2.Šā panta 1. punktā minētais novērtējums atspoguļo jaunāko situāciju datu un indikatoru pieejamības un relevantuma ziņā, un tā pamatā ir dati, kas pieejami dalībvalstīs un Savienības līmenī, it sevišķi dati, ko pārvalda Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Statistikas sistēma. Šis novērtējums neskar esošos monitoringa, ziņošanas un pārvaldības satvarus un procedūras, kas attiecas uz vides un klimata rīcībpolitiku.

               3.Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Ķimikāliju aģentūra Komisijai palīdz uzlabot datu un zināšanu pieejamību un relevantumu, it sevišķi ar pasākumiem, kas paredz

               (a)ar mūsdienīgiem digitālajiem rīkiem vākt, apstrādāt un ziņot pierādījumus un datus;

               (b)tiekties uz relevanto monitoringa datu nepilnību novēršanu;

               (c)sagatavot rīcībpolitiski relevantas un sistēmiskas analīzes un dot ieguldījumu rīcībpolitisko mērķu sasniegšanā Savienības un nacionālā līmenī;

               (d)integrēt datus par vidisko, sociālo un ekonomisko ietekmi un pilnvērtīgi izmantot citus pieejamos datus, piem., Copernicus datus;

               (e)vēl vairāk uzlabot piekļuvi datiem ar Savienības programmām;

               (f)nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību;

               (g)palīdzēt pilsoniskajai sabiedrībai, publiskajām iestādēm, iedzīvotājiem, sociālajiem partneriem un privātajam sektoram apzināt klimatiskos un vidiskos riskus un rīkoties, lai tos novērstu, mazinātu un tiem pielāgotos, kā arī sekmēt šo aktoru iesaisti trūkstošo zināšanu ieguvē.

               4.Komisija regulāri Savienības un nacionālā līmenī izvērtē gan to, kādi dati un zināšanas vajadzīgi, gan to, kāda ir Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Ķimikāliju aģentūras spēja pildīt 3. punktā minētos uzdevumus.

               5. pants. Izvērtēšana

               Komisija līdz 2029. gada 31. martam veic 8. VRP izvērtēšanu. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu ar galvenajiem šā izvērtējuma konstatējumiem kopā ar leģislatīvā akta priekšlikumu nākamajai vides rīcības programmai (ja Komisija to uzskata par lietderīgu).

               6. pants. Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS “AĢENTŪRAS”

               Saturs

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS7

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums7

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma7

               1.3.Priekšlikums attiecas uz7

               1.4.Mērķi7

               1.4.1.Vispārīgie mērķi7

               1.4.2.Konkrētie mērķi7

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi..3

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu5

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Aplēstā ietekme uz EVA un ECHA apropriācijām

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz EVA un ECHA cilvēkresursiem

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu3

               3.2.5.Trešo personu iemaksas3

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem3

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA PAPILDU FINANŠU PĀRSKATS “AĢENTŪRAS”

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2030. gadam nolūkā paātrināt pārkārtošanos uz klimatneitrālu, resursefektīvu un reģeneratīvu ekonomiku

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma

                  Rīcībpolitikas jomas: 09 Vide un klimatrīcība

                  Darbības:

                  09 02 Vides un klimata pasākumu programma (LIFE)

                  09 10 Eiropas Vides aģentūra un Eiropas Ķimikāliju aģentūra

               1.3.Priekšlikums attiecas uz

               ☑ jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  36

               ☑ esošas darbības pagarināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu nolūkā izveidot citu/jaunu darbību

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

                  Paātrināt Savienības taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos uz klimatneitrālu, tīru un resursefektīvu aprites ekonomiku un sasniegt ANO 2030. gada programmas vides mērķus un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, pilnīgi atbalstot Eiropas zaļā kursa vides mērķus.

                  Veicināt labāk integrētu un saskaņotu daudzdisciplināru monitoringa un ziņošanas sistēmu attiecībā uz vides un klimata rīcībpolitikām, tā pilnīgi ievērojot Parīzes nolīguma, IAM un Eiropas zaļā kursa mērķus.

               1.4.2.Konkrētie mērķi

                  2015. gadā līdz ar ANO

                     ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM)

                   un

                     Parīzes klimata nolīguma (COP21)

                   pieņemšanu ir panāktas vēsturiskas starptautiskas vienošanās. Šīs saistības un pieaugošā apziņa, ka steidzami jārisina jautājumi, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, vides degradāciju un ilgtspējas riskiem, nozīmē, ka vajadzīga rezultatīva 8. VRP.

                  Ziņojumā “Vide Eiropā: stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā” (SOER 2020), ar ko EVA nāca klajā 2019. gada 4. decembrī, ziņots, ka Eiropai priekšā stāv vēl nepieredzēti lielas un neatliekamas vides, klimata un ilgtspējas problēmas; šo problēmu risināšanai nepieciešama tūlītēja un saskaņota rīcība un steidzami sistēmiski risinājumi. Lai gan nesenie ES rīcībpolitiskie centieni ir nesuši ievērojamus ieguvumus, joprojām pastāv problēmas, kas saistītas ar biodaudzveidības izzušanu, resursu izmantojumu, nepieciešamību risināt klimata pārmaiņu problēmu un šo pārmaiņu ietekmi un riskiem cilvēka veselībai un labbūtībai. Lai novērstu plaisu starp 2030. gadam izvirzītajiem vides mērķiem un faktisko vides stāvokli, galvenā uzmanība joprojām ir jāpievērš īstenošanai, un tam ir vajadzīgs finansējums, ieinteresēto personu iesaiste, sadarbīga pieeja daudzlīmeņu pārvaldībai un spēcīga zināšanu bāze. Ir jāizstrādā sistēmiskāki ilgtermiņa rīcībpolitiskie satvari, jārealizē inovācija sabiedrisku pārmaiņu labā, jāpārorientē investīcijas un finansējums un jārūpējas, lai pārkārtošanās notiktu sociāli taisnīgi un godīgi.

                  2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu tika izsludināta 8. VRP ar komplementāru funkciju, kas palīdzēs nodrošināt vides un klimata rīcībpolitiku un tiesību aktu īstenošanu, izpildes panākšanu un iedarbīgu realizēšanu un ietvers jaunu monitoringa satvaru. Šis ir priekšlikums lēmumam par 8. vides rīcības programmu līdz 2030. gadam nolūkā paātrināt pārkārtošanos uz klimatneitrālu, resursefektīvu un reģeneratīvu ekonomiku, Eiropas zaļā kursa atbalstam.

                  Viena no galvenajām darbībām, kas iekļautas 8. VRP un izziņotas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, ir jauns monitoringa satvars, kura mērķis ir novērtēt ES un tās dalībvalstu progresu programmas prioritāro mērķu īstenošanā un virzību uz tās 2050. gada redzējumu “labklājīga dzīve planētas iespēju robežās”. Lai gan ES ir izveidojusi vairākus monitoringa satvarus, kas mēra progresu virzībā uz konkrētiem saskaņotiem vides mērķiem, līdz šim ES tiesību aktos nav noteikts visaptverošs satvars, kas nodrošinātu koordinētu pieeju Savienības vides un klimata mērķu vispārējai sasniegšanai un to ieguldījumam ilgtspējas, labbūtības un izturētspējas nodrošināšanā. Tā ir arī iespēja vides rīcībpolitiku monitoringu sasaistīt ar pašreizējiem JRC, EVA un citu struktūru darba virzieniem jautājumos, kas attiecas uz planētas iespēju robežām (piem., saldūdens izmantojums, zemes izmantojuma maiņa, okeānu paskābināšanās) un Savienības patēriņa pēdu.

                  Jaunais monitoringa satvars tiks veidots, neskarot un komplementāri papildinot esošos vides un klimata monitoringa vai pārvaldības satvarus, tostarp enerģētikas savienības un klimatrīcības pārvaldības un vides politikas īstenošanas pārskata satvarus. Tas būs pilnīgā saskaņā ar aktuālajiem darba virzieniem atbilstoši Eiropas zaļajā kursā solītajam, piemēram, jaunu biodaudzveidības un nulles piesārņojuma monitoringu, kā arī atjauninātu aprites ekonomikas monitoringu. Tādējādi 8. VRP monitorings balstīsies galvenokārt uz esošajiem datiem, monitoringa un ziņošanas instrumentiem, izvairoties no dublēšanās un ierobežojot administratīvo slogu dalībvalstīm, bet šo iespēju vienlaikus izmantojot tam, lai novērstu indikatoru nepilnības (nulles piesārņojums un saikne starp vidi un sociālo politiku). Konkrētāk, tā pamatā likti panākumi, kas gūti, īstenojot darbības, kuru mērķis ir racionalizēt ziņošanu vides jomā un kuras jau notiek kopš 2017. gada
                     37
                  , tādējādi palīdzot dažādajos monitoringa pasākumos izstrādāt saskanīgu vēstījumu.

                  Monitoringa satvaram vajadzētu nodrošināt atbildību par saistībām un to pildīšanu un par skaidriem, uz rezultātiem balstītiem indikatoriem progresa mērīšanai un to realizēšanu; tāpat tam vajadzētu saskanēt ar un balstīties uz esošiem monitoringa satvariem un ziņošanas rīkiem, kurus nodrošina Eiropas Vides aģentūra un tīkls Eionet (bet ne tikai tie), vienlaikus nepieļaujot dublēšanos un papildu administratīvo slogu dalībvalstīm un citām ziņotājām struktūrām. Šajā ziņā dot ieguldījumu un sniegt informāciju par ķimikāliju ilgtspējīgu izmantošanu tiek aicināta arī ECHA.

                  Lai realizētu un atbalstītu 8. VRP monitoringa satvaru, Eiropas Vides aģentūrai (EVA) un Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) jāpiešķir papildu resursi. Šie resursi nav jauni resursi, un, lai ievērotu DFS priekšlikumu, par kuru pašlaik notiek sarunas ar budžeta lēmējinstitūciju, aģentūrām tie tiks piešķirti no programmas LIFE (kas atbalsta arī to pamatdarbību). Resursi tiks izmantoti gan tam, lai palielinātu darbinieku skaitu aģentūrās, kuras strādās pie Eiropas zaļās kursa, gan arī lai atbalstītu un papildinātu 8. VRP monitoringa un ziņošanas darbu. Sīkākas ziņas sk. šeit tālāk.

                  • Eiropas Vides aģentūra (EVA): Monitoringa satvara pamatā būs EVA veiktais monitorings un ziņošana par dažādām vides un klimata rīcībpolitikām, kā arī ziņojums par vides stāvokli (SOER). Jaunā EVA stratēģija un tās daudzgadu darba programma un EVA resursi ir jāpielāgo un jāpastiprina, lai nodrošinātu dinamisku, saskanīgu, daudzslāņainu un transversālu monitoringu, kura pamatā ir dažādu informācijas avotu integrācija un iespējas ziņot dažādos līmeņos (nacionālā, reģionālā, starptautiskā). Monitoringa satvars būtu jāpielāgo 8. VRP noteiktajām ziņošanas prasībām un vajadzībām, un tam būtu jādod iespēja iedzīvotājus pienācīgi informēt par problēmām un risinājumiem un jāatvieglina augsta līmeņa politiskās diskusijas Eiropas Parlamentā un Padomē.

                  Lai gan vides stāvokļa monitorings un ziņošana par to ietilpst EVA dibināšanas regulā paredzētajās funkcijās, iepriekš minētie monitoringa un ziņošanas uzdevumi ietvers papildu uzdevumus EVA, tāpēc to izpildei vajadzēs vairāk resursu. Pēc rūpīgas analīzes, kas veikta kopā ar EVA, lai analizētu iespējamās sinerģijas, kā arī stratēģiski plānotu turpmāko darbu pie Eiropas zaļā kursa prioritātēm, EVA no 2021. gada būtu vajadzīgas šādas jaunas amata vietas, kas aptvertu jauno DFS periodu (2021–2027):

                  9 pagaidu darbinieku (TA) un 6 līgumdarbinieku (CA) amata vietas šādiem jauniem uzdevumiem un darbībām:

                  atjaunināt aprites ekonomikas monitoringa satvaru (atbalsts aprites ekonomikas jeb AE rezultātu pārskatam) un atbalstīt sektorālās AE iniciatīvas (1 TP);

                  ziņot par AE darbību īstenošanu, ilgtspējīgām investīcijām un monitorēt ES finansēto AE investīciju ietekmi (1 CA);

                  atbalstīt ES biodaudzveidības stratēģijas izstrādi un biodaudzveidības un ekosistēmu monitoringa satvara izstrādi, īpašu uzmanību pievēršot jomām, uz kurām attieksies jaunās iniciatīvas (augsne, zeme un meži) (1 TA, 2 CA);

                  monitorēt biodaudzveidības un ekosistēmu veselību (ar uzsvaru uz saldūdens un jūras vidi) kā ieguldījumu virzībā uz nulles piesārņojumu (jūras piedrazojuma samazināšana) un netoksiskas vides veidošanā (1 TA);

                  veikt integrēto analīzi par to, kā piesārņojums ietekmē vidi un veselību, un ziņot par jaunām (piem., dzeramais ūdens, ūdens atkalizmantošana, Sevezo direktīvas, dzīvsudrabs) un transversālām jomām, kas ietilpst zaļā kursa iecerē panākt nulles piesārņojumu, ciešā sadarbībā ar ECHA un EFSA (1 TA);

                  pastiprināt spējas integrēti analizēt un novērtēt dažādās zaļā kursa rīcībpolitikas jomas (piem., biodaudzveidību sasaistot ar nulles piesārņojuma iniciatīvu un iniciatīvu “No lauka līdz galdam”). Tas attiecas arī uz integrētiem novērtējumiem par Plūdu direktīvu, Komunālo notekūdeņu direktīvu, Nitrātu direktīvu, kā arī uz saldūdens un jūras ekosistēmās balstītas pieejas integrēšanu ekonomikas pārkārtošanā (gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija) un klimata jomā (1 CA);

                     uzlabot 8. VRP un klimata rīcībpolitiku monitoringu digitālajā laikmetā — pilnvērtīgi izmantot COPERNICUS datus, integrēt amatierzinātni un citu avotu informāciju dinamiskā vides monitoringā un īstenošanā —, tā uzlabojot informācijas sniegšanas savlaicīgumu, vizualizāciju un piekļūstamību (2 CA);

                     stiprināt vides un klimata monitoringa starptautisko dimensiju, atbalstīt vides un klimata diplomātiju un sarunas (1 TA);

                  monitorēt un izvērtēt nacionālās klimatadaptācijas rīcībpolitikas un pasākumus un to sasaisti ar citiem vides mērķiem (1 TA);

                     palīdzēt dalībvalstīm monitorēt un izvērtēt klimata pārmaiņu mazināšanas rīcībpolitikas un to sasaisti ar gaisa kvalitātes un nulles piesārņojuma iecerēm (1 TA);

                     izmantojot virtuālu klimata un veselības observatoriju, monitorēt cilvēka veselību un klimata pārmaiņu ietekmi un klimatadaptāciju zaļā kursa un tā nulles piesārņojuma ieceres kontekstā nolūkā panākt no toksikantiem brīvu vidi (1 TA);

                  atbalstīt jaunas monitoringa metodes attiecībā uz mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļu reālo degvielas patēriņu un emisijām (no 2022. gada) (1 TA).

                  Cilvēkresursu bāzlīnija EVA 8. VRP priekšlikumam

                  Lai izpildītu 8. VRP paredzēto EVA ieguldījumu monitoringā un ziņošanā, ir arī būtiski no 2021. gada un visā nākamajā DFS periodā (no 2021. līdz 2027. gadam) saglabāt resursus, kas šim nolūkam tika papildus piešķirti laikā no 2018. līdz 2020. gadam. Tāpēc par bāzlīniju EVA nepieciešamo papildu resursu aprēķināšanai būtu jāizmanto resursi, kas pieņemti galīgajā ES 2020. gada budžetā (t. i., 130 štatu saraksta amata vietas, 74 CA un 20 END). Tam būtu jānodrošina 2018.–2020. gada periodā pievienoto jauno pamatuzdevumu izpildes turpināmība; te īpaši jāmin šādi aspekti:

                  —
                        EVA atbalsta funkcija — monitorēt, pārbaudīt, ziņot un izplatīt informāciju par galvenajiem aspektiem, kas saistīti ar 8. VRP mērķiem klimata jomā, dekarbonizāciju (siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana un atjaunīgā enerģija) un energoefektivitāti, — ir noteikta 42. pantā Regulā (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību. Pašreizējā DFS periodam līdz 2020. gadam tika piešķirtas un budžetā iekļautas trīs papildu līgumdarbinieku amata vietas ar norādi, ka tas ir uz nenoteiktu laiku. Šīs 3 amata vietas būtu jāsaglabā visā jaunās DFS periodā, tikai kā TA vietas, tādā veidā pilnībā un pastāvīgi rēķinoties ar EVA uzdotajiem attiecīgajiem papildu uzdevumiem;

                  —
                        papildu amata vietas, kas aģentūrai piešķirtas, izstrādājot 2020. gada budžetu (5 TA un 2 CA) un ar Regulu (ES) 2018/956 (2 CA), kam ir izšķiroša nozīme pašreizējo vides un klimata rīcībpolitiku īstenošanā. Šīs amata vietas attiecas uz darbībām, kas jau tiek īstenotas (sk. tālāk) un ir daļa no aģentūras cilvēkresursu bāzlīnijas:

                  a) klimata pārmaiņu mitigācija, ZIZIMM integrēšana SEG inventarizācijas platformā un klimata, mežsaimniecības un lauksaimniecības nozaru sistēmiska analīze;

                  b) sistēmiska analīze par ūdens resursu rīcībpolitiku klimata pārmaiņu apstākļos;

                  c) vidiskas, ilgtspējīgas un taisnīgas pārkārtošanās ekonomiskās ietekmes integrēta analīze;

                  d) biodaudzveidības monitoringa instrumentu modernizācija;

                  e) Copernicus datu integrācija vides monitoringā un ziņošanā;

                  f) jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitorings un ziņošana.

                  • Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA): ECHA būs svarīga loma gaidāmās ES ilgtspēju sekmējošās ķimikāliju stratēģijas izstrādē.

                  Lai izpildītu uzskaitītos uzdevumus, ECHA no 2020. gada būs vajadzīgas šādas jaunas amata vietas:

                  1 TA un 1 CA, kas nodarbotos ar datubāzu pārvaldību un konsolidāciju un ķīmisko datu sniegšanu nolūkā pabeigt attiecīgos jaunaktuālu risku ziņojumus un sniegtu ieguldījumu ķimikāliju rīcībpolitikas indikatoru izstrādē un citu ieguldījumu EVA darbā.

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

                  Iecerēto darbību pamatmērķis ir ne tikai izveidot visaptverošu monitoringa satvaru, kas būtu piemērots jaunajai 8. VRP, bet arī veicināt savstarpējo sasaisti un sinerģijas starp 8. VRP un relevantajām iniciatīvām Eiropas zaļā kursa ietvaros. Acīmredzami kandidāti ir nesen pieņemtais Aprites ekonomikas plāns, Eiropas Klimata akts, kurā nostiprināts 2050. gada klimatneitralitātes mērķis, ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam, iniciatīva “No lauka līdz galdam”, kā arī vēl sagatavošanā esošas iniciatīvas, piemēram, iniciatīva par nulles piesārņojuma ieceri un Ilgtspēju sekmējošā ķimikāliju stratēģija.

                  Šī jaunā monitoringa pieeja, kurā integrēti mūsdienīgi digitālie rīki, nodrošinās pierādījumos balstītu analīzi, skaidri noteiktu ziņošanu dažādos līmeņos un sektoros un palīdzēs izpildīt ES ziņošanas pienākumus ES un starptautiskā līmenī.

                  Labi strukturēta un plānota ziņošanas satvara un darbības mērķis ir dot ieguldījumu jēgpilnā 8. VRP novērtēšanā, dot rīcībpolitikas veidotājiem vajadzīgo informāciju un rosināt augsta līmeņa debates Padomē un Eiropas Parlamentā.

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

                  Priekšlikumā paredzēto darbību īstenošanu uzraudzīs Komisija. Indikatori cita starpā varētu būt šādi:

                  — tematisko ziņojumu skaits (aprites ekonomika, biodaudzveidība, meži, zeme, ūdens un jūra, gaiss, troksnis, atkritumi, emisijas utt.);

                  — to horizontālo monitoringa ziņojumu skaits, kas rāda, kā tiek īstenota 8. VRP, IAM, EIR un Eiropas zaļais kurss, attiecīgajos ziņošanas ciklos (3. ziņošanas cikls noslēgsies 2027. gada jūnijā pirms 8. VRP beigām).

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  8. VRP priekšlikums atbilst Līguma 192. panta 3. punktam un nāk pēc nesenās 7. VRP izvērtēšanas rezultātiem.

                  Komisija izsvērs progresu trijos secīgos EIR ziņošanas ciklos 2022., 2024. un 2027. gadā.

                  Otrajā ziņošanas ciklā 2024. gadā — kas tiks pabeigts laikus, lai līdz šīs Komisijas pilnvaru termiņa beigām sniegtu informāciju par to, kā norit Eiropas zaļā kursa un 8. VRP īstenošana virzībā uz IAM un šīs programmas 2050. gada redzējumu, kurš nostiprināts lēmuma 2. pantā, — Komisija izsvērs un izvērtēs nepieciešamību izskatīt Savienības vides un klimata prioritātes, kas noteiktas Eiropas zaļajā kursā, un prioritāros mērķus, kas noteikti šajā programmā.

                  Trešais ziņošanas cikls noslēgsies līdz 2027. gada jūnijam, t. i., laicīgi pirms šīs programmas beigām.

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante):

                  nepieciešamība nodrošināt efektīvu, saskaņotu un elastīgu 8. VRP un visu ES vides un klimata rīcībpolitiku monitoringu ir nostiprināta Līgumā par Eiropas Savienību.

                  Sagaidāmā Savienības pievienotā vērtība (ex post):

                  monitoringa satvars būs 8. VRP un Eiropas zaļā kursa monitoringa instruments. Tas palīdzēs izpildīt ziņošanas pienākumus, veicinās augsta līmeņa debates un dos ieguldījumu 8. VRP sasniegumu novērtēšanā un izvērtēšanā.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Neattiecas

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Šā priekšlikuma mērķis ir saskanīgs ar vairākām citām ES rīcībpolitikām un pašreizējām iniciatīvām, kas izriet no Eiropas zaļā kursa. 8. vides rīcības programmas prioritārie mērķi ir šādi:

                  a)
                        līdz 2050. gadam panākt labu dzīvi planētas ekoloģisko iespēju robežās. Mūsu labklājības un veselīgas vides pamatā būs novatoriska aprites ekonomika, kurā nekas netiek izšķērdēts, dabas resursi tiek pārvaldīti ilgtspējīgi un biodaudzveidība ir aizsargāta, augstu vērtēta un atjaunota tā, lai uzlabotu sabiedrības izturētspēju. Mūsu klimatneitrālā ekonomika būs atsaistīta no resursu izmantošanas un nospraudīs ceļu uz pasargātu un ilgtspējīgu pasaules sabiedrību;

                  b)
                        sasniegt Savienības vides un klimata mērķus, kas izklāstīti Eiropas zaļajā kursā, nolūkā realizēt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši šādus mērķus:

                  —
                        Klimata aktā paredzētā klimatneitralitāte līdz 2050. gadam;

                  —
                        klimatneitrāla un tīra aprites ekonomika;

                  —
                        ekosistēmu un biodaudzveidības saglabāšana un atjaunošana;

                  —
                        nulles piesārņojuma iecere ar mērķi panākt no toksikantiem brīvu vidi un aizsargāt iedzīvotāju veselību;

                  c)
                        panākt, ka tiek pilnīgi ievērots esošais vides un klimata acquis;

                  d)
                        īstenot pasākumus, rīcībpolitikas un pieejas, kas izklāstītas šīs programmas 3. pantā un kopā veido veicinošu satvaru transformatīvām pārmaiņām.

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

                  Neattiecas

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežots ilgums

               –◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –◻
                     Finansiālā ietekme: no GGGG. līdz GGGG. gadam

               ☑ Beztermiņa

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2021. gada,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  38

               ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☑ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ☑ regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               ◻ publisko tiesību subjektiem;

               ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               Piezīmes

                  Neattiecas

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Ar priekšlikumu izveido lēmumu, ar ko pieņem Savienības 8. vides rīcības programmu. Priekšlikumā par 8. VRP ir izklāstīta vajadzība pēc vērienīgas programmas, kas paredzētu regulāru vides stāvokļa monitoringu un ziņošanu par to un par dalībvalstu centieniem īstenot darbības vides un klimata jomā (4. panta 1. punkts). Darbs veicinās saskaņotu indikatoru izmantošanu dažādās vides un klimata rīcībpolitikas jomās un balstīsies uz INSPIRE principiem telpisko datu un digitālās informācijas izmantošanā (COPERNICUS). Saskanīga, daudzdisciplināra un atjaunināta ziņošana kalpos par pamatu sabiedrības informēšanai un klimata un vides jautājumos gūtā progresa izsvēršanai. Turklāt, balstoties uz šiem ziņojumiem, notiks augsta līmeņa diskusija, kurā Padome un Parlaments apspriedīs vides stāvokli un klimata problēmas un novērtēs, cik saskanīgas ir ES rīcībpolitikas un darbības to risināšanai un Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanai. Šajā darbā ārkārtīgi svarīga ir EVA un ECHA iesaistīšanās. Arī ES Biodaudzveidības stratēģijas vajadzībām liela nozīme neaizsargātu un vērtīgu ekosistēmu un to pakalpojumu stāvokļa apsekošanā ir monitoringam un pilnvērtīgai digitālās informācijas izmantošanai. Datubāzu sadarbspēja un dažādu avotu datizrace sniedz vērtīgu informāciju par cilvēka darbības ietekmi uz vidi un klimatu. Regulāra ziņošana par šo ietekmi signalizē ne vien par negatīvu ietekmi, bet arī par to, kā iedarbojas pozitīvi pārvaldības pasākumi un aizsardzības darbības. Tādējādi monitorings un ziņošana sniedz norādes par Kopienas programmu, darbību un finanšu resursu reālo sniegumu gan ES, gan starptautiskā līmenī.

                  Tiks piemēroti standarta monitoringa un ziņošanas noteikumi attiecībā uz ES subsīdijām tradicionālajām aģentūrām.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Pārvaldība būs gan tieša (to veiks Komisija), gan netieša (to veiks Eiropas Vides aģentūras (EVA) un Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)).

                  Kopā ar abiem likumdevējiem tiks izpētīts, cik piemērota būtu pilnībā netieša pārvaldība; to realizētu divas (vai, iespējams, vairākas) decentralizētas aģentūras (EVA, ECHA, bet, iespējams, arī EFSA).

                  Kas attiecas uz kontroles stratēģiju, visas decentralizētās aģentūras cieši sadarbojas ar Komisijas Iekšējās revīzijas dienestu, lai nodrošinātu, ka visās iekšējās kontroles sistēmas jomās tiek ievēroti atbilstoši standarti. Šī kārtība attieksies arī uz aģentūru lomu šā priekšlikuma kontekstā.

                  Turklāt katru finanšu gadu Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma un ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas konstatējumus, apsver, vai aģentūrām apstiprināt budžeta izpildi.

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Attiecībā uz to apropriāciju tiesisku, ekonomisku, efektīvu un lietderīgu izmantošanu, kuras izriet no darbībām, kas jāveic EVA un ECHA šā priekšlikuma kontekstā, šī iniciatīva nerada jaunus būtiskus riskus, uz kuriem neattiektos esošā iekšējās kontroles sistēma. Darbības, kas jāveic šā priekšlikuma kontekstā, sāksies 2021. gadā un turpināsies visas jaunās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) laikā.

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

                  Pārvaldības un kontroles sistēmas ir paredzētas regulās, kas pašlaik reglamentē EVA un ECHA darbību. Šīs struktūras cieši sadarbojas ar Komisijas Iekšējās revīzijas dienestu, lai nodrošinātu, ka attiecīgie standarti tiek ievēroti visās iekšējās kontroles sistēmas jomās.

                  Eiropas Parlaments katru gadu pēc Padomes ieteikuma apstiprina gan EVA, gan ECHA budžeta izpildi.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai EVA un ECHA bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). EVA un ECHA ir īpaša krāpšanas apkarošanas stratēģija un no tās izrietošs rīcības plāns. Turklāt regulās, ar ko EVA un ECHA izveidotas, paredzēti noteikumi par EVA un ECHA budžeta izpildi un kontroli un piemērojamie finanšu noteikumi, tostarp tie, kuru mērķis ir novērst krāpšanu un pārkāpumus.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
                  39

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           40

                        no EBTA valstīm
                           41

                        no kandidātvalstīm
                           42

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        3

                        09 02 01 Daba un biodaudzveidība

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        3

                        09 02 02 Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        3

                        09 02 03 Klimata pārmaiņu mitigācija un klimatadaptācija

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        3

                        09 10 02 Eiropas Vides aģentūra

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        3

                        09 10 01 Eiropas Ķimikāliju aģentūra

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem
                  43

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

               Paredzams, ka 3. izdevumu kategorija nemainīsies un ka šie priekšlikumi to neietekmēs. EVA un ECHA nepieciešamie resursi tiks atskaitīti no LIFE budžeta saskaņā ar izmaksu sadalījumu, kas paredz, ka 2/3 EVA izmaksu segs Vides ģenerāldirektorāts un 1/3 izmaksu — Klimata politikas ģenerāldirektorāts, savukārt ECHA nepieciešamos resursus pilnībā sagādās Vides ģenerāldirektorāts.

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        Nr.

                        3. izdevumu kategorija: Dabas resursi un vide

               Salīdzināmās cenās

                        ENV ĢD un CLIMA ĢD: <09 02 01, 09 02 02, 09 0203>

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Samazinājums 09 02 01 – ENV ĢD

                        Saistības

                        (1a)

                        1,385

                           1,405

                            1,428

                            1,450

                            1,474

                            1,496

                            1,522

                             10,160

                        Maksājumi

                        (2a)

                        1,385

                           1,405

                            1,428

                            1,450

                            1,474

                            1,496

                            1,522

                        10,160

                        Samazinājums 09 02 02 – ENV ĢD

                        Saistības

                        (1b)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        Maksājumi

                        (2b)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        Samazinājums 09 02 03 – CLIMA ĢD

                        Saistības

                        (1c)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        Maksājumi

                        (2c)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        KOPĀ darbības apropriāciju samazinājums
                        ENV ĢD un CLIMA ĢD <09 02 01, 09 02 02 un 09 0203>

                        Saistības

                        =1a+1b +1c

                          3,509

                           3,563

                            3,620

                            3,676

                            3,734

                            3,792

                            3,854

                           25,748

                        Maksājumi

                        =2a+2b+3c

                        3,509

                           3,563

                            3,620

                            3,676

                            3,734

                            3,792

                            3,854

                        25,748

                        EVA: <09 10 02>

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        1. sadaļa:

                        Saistības

                        (1)

                        2,462

                        2,511

                        2,562

                        2,613

                        2,665

                        2,718

                        2,773

                        18,304

                        Maksājumi

                        (2)

                        2,462

                        2,511

                        2,562

                        2,613

                        2,665

                        2,718

                        2,773

                        18,304

                        2. sadaļa:

                        Saistības

                        (1a)

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        1,575

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        1,575

                        3. sadaļa:

                        Saistības

                        (3a)

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        3,500

                        Maksājumi

                        (3b)

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        3,500

                        KOPĀ EVA
                        apropriācijas <09 10 02>

                        Saistības

                        =1+1a +3a

                        3,187

                        3,236

                        3,287

                        3,338

                        3,390

                        3,443

                        3,498

                        23,379

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3b

                        3,187

                        3,236

                        3,287

                        3,338

                        3,390

                        3,443

                        3,498

                        23,379

                        ECHA: <09 10 01>

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        1. sadaļa:

                        Saistības

                        (1)

                        0,272

                        0,277

                        0,283

                        0,288

                        0,294

                        0,300

                        0,306

                        2,019

                        Maksājumi

                        (2)

                        0,272

                        0,277

                        0,283

                        0,288

                        0,294

                        0,300

                        0,306

                        2,019

                        2. sadaļa:

                        Saistības

                        (1a)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,350

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,350

                        3. sadaļa:

                        Saistības

                        (3a)

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        Maksājumi

                        (3b)

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        KOPĀ ECHA
                        apropriācijas <09 10 01>

                        Saistības

                        =1+1a +3a

                        0,322

                        0,327

                        0,333

                        0,338

                        0,344

                        0,350

                        0,356

                        2,369

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3b

                        0,322

                        0,327

                        0,333

                        0,338

                        0,344

                        0,350

                        0,356

                        2,369

               3.2.2.Aplēstā ietekme uz EVA un ECHA apropriācijām

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) salīdzināmās cenās

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Iznākumi

                        Veids
                           44

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           45
                        …

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz EVA un ECHA cilvēkresursiem

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) salīdzināmās cenās

                        EVA un ECHA

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Pagaidu darbinieki (AD pakāpes)

                            1,993

                            2,033

                            2,074

                            2,115

                            2,158

                            2,201

                            2,245

                        14,820

                        Pagaidu darbinieki (AST pakāpes)

                        Līgumdarbinieki

                        740

                        755

                        770

                        786

                        801

                        817

                        834

                        5,503

                        Valstu norīkotie eksperti

                        KOPĀ

                        2,734

                        2,778

                        2,844

                        2,901

                        2,959

                        2,018

                        3,087

                        20,323

               Piezīme. Attiecībā uz cenām tiek pieņemts, ka EVA amata vietām (Kopenhāgenā) tiks piemērota korekcija 31,9 % apmērā un ka visā DFS periodā tiks piemērota algu indeksācija 2 % apmērā (gan EVA, gan ECHA amata vietām).

               Personāla vajadzības (FTE):

                        EVA un ECHA

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Pagaidu darbinieki (AD pakāpes)

                        EVA=9, ECHA=1

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Pagaidu darbinieki (AST pakāpes)

                        Līgumdarbinieki

                        EVA=6, ECHA=1

                        7

                        7

                        7

                        7

                        7

                        7

                        7

                        Valstu norīkotie eksperti

                        KOPĀ

                        17

                        17

                        17

                        17

                        17

                        17

                        17

               3.2.3.2.Aplēstās atbildīgo ĢD cilvēkresursu vajadzības

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai papildu cilvēkresursi nav vajadzīgi.

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        ·Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           46

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           47

                        – galvenajā mītnē
                           48

                        – delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Cilvēkresursu vajadzības šai darbībai un jo īpaši uzlabotajam monitoringa satvaram, kas tiks izveidots, tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā. Vajadzības gadījumā vajadzības tiks apmierinātas ar papildu resursiem, ko vadošajiem ģenerāldirektorātiem var piešķirt gada budžeta sadales procedūrā un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Ārštata darbinieki

               FTE vienību izmaksu aprēķins būtu jāiekļauj V pielikumā 3. iedaļā.

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva sader ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu.

               –☑
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
                  49
               .

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Kopā

                        Xxxxx

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva ieņēmumus finansiāli neietekmē.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               —pašu resursus

               —citus ieņēmumus

               —Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           50

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …………. pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)

                        Eiropas Vides aģentūras ziņojums “Vide Eiropā: stāvoklis un perspektīvas 2020. gadā. Zināšanas pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu” (2019).

                     (2)

                        COM (2019) 640 final.

                     (3)

                        COM (2018) 773 final.

                     (4)

                        Horvātijas un Eiropas Komisijas iesniegums Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā “Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ilgtermiņa zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas attīstības stratēģija” (2020,
                  https://unfccc.int/sites/default/files/resource/HR-03-06-2020%20EU%20Submission%20on%20Long%20term%20strategy.pdf
                  ).

                     (5)

                        COM (2020) 80 final.

                     (6)

                        COM (2020) 98 final.

                     (7)

                        COM (2020) 380 final.

                     (8)

                        COM (2020) 381 final.

                     (9)

                        COM (2019) 233 final.

                     (10)

                        Eiropas Parlamenta novērtējums par Eiropas ietekmi “Septītās vides rīcības programmas īstenošana – vidusposma pārskats” (2017. gads).

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. aprīļa rezolūcija par 7. vides rīcības programmas īstenošanu (2017/2030(INI)).

                     (12)

                        Reģionu komiteja: “Virzībā uz Astoto vides rīcības programmu – vietējā un reģionālā dimensija” (2018).

                     (13)

                        OV C 168, 16.5.2019., 27.–36. lpp.

                     (14)

                        Padomes 2019. gada 4. oktobra secinājumi (12795/19).

                     (15)

                        Sk., piem.,
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/lv/pdf
                  .

                     (16)

                     https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030
                     .

                     (17)

                        Sk., piem., ESAO Labbūtības satvaru, ESAO Rīcībpolitikas satvaru iekļaujošai izaugsmei, Labākas dzīves iniciatīvu un iniciatīvu “Jaunas pieejas ekonomikas problēmām”.

                     (18)

                        https://www.postgrowth2018.eu/

                     (19)

                        Sk., piem.,
                  https://www.eea.europa.eu/publications/environmental-indicator-report-2018

                     (20)

                        COM (2020) 98 final, 18. lpp.

                     (21)

                        Ievietot, ja EESK par priekšlikumu pieņem atzinumu.

                     (22)

                        Ievietot, ja RK par priekšlikumu pieņem atzinumu.

                     (23)

                        OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.

                     (24)

                        COM(2019) 233 final.

                     (25)

                        COM(2019) 640 final.

                     (26)

                        COM(2020) 80 final.

                     (27)

                        Sk., piem., https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/lv/pdf.

                     (28)

                        https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

                     (29)

                        Sk., piem., ESAO Labbūtības satvaru, ESAO Rīcībpolitikas satvaru iekļaujošai izaugsmei, Labākas dzīves iniciatīvu un iniciatīvu “Jaunas pieejas ekonomikas problēmām”.

                     (30)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (OV L 328, 21.12.2018., 1.–77. lpp.).

                     (31)

                        COM/2020/493 final.

                     (32)

                        COM/2020/80 final.

                     (33)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/52/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 124, 25.4.2014., 1.–18. lpp.).

                     (34)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001.).

                     (35)

                        https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

                     (36)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (37)

                        Sk.
                  https://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/fc_actions_en.htm
                  .

                     (38)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (39)

                        Šeit norādītie budžeta skaitļi ir indikatīvi un neskar budžeta procedūras pēc 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanas.

                     (40)

                        Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (41)

                        EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (42)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (43)

                        Šeit norādītie budžeta skaitļi ir indikatīvi un neskar budžeta procedūras pēc 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanas.

                     (44)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (45)

                        Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (46)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (47)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (48)

                        Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF).

                     (49)

                        Sk. Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, 11. un 17. pantu.

                     (50)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.