Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0315

Priekšlikums Padomes regula, ar ko izveido kopuzņēmumu „Clean Sky” {SEC(2007) 773} {SEC(2007) 774}  /* COM/2007/0315 galīgā redakcija - CNS 2007/0118 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.6.2007COM(2007) 315 galīgā redakcija2007/0118 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,AR KO IZVEIDO KOPUZŅĒMUMU „CLEAN SKY”(iesniegusi Komisija) {SEC(2007) 773}{SEC(2007) 774}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSPriekšlikuma pamatojums un mērķiSeptītajā pamatprogrammā ir ieviestas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI), izveidojot publiskā un privātā sektora partnerības Eiropas mēroga pētniecībai. KTI ir veids, kādā izpaužas ES ciešā apņemšanās koordinēt pasākumus, tādējādi palīdzot izveidot Eiropas pētniecības telpu un noteikt Eiropas konkurētspējas mērķus.KTI galvenokārt rodas Eiropas tehnoloģiju platformu (ETP) darba rezultāta. Dažos gadījumos ETP ir sasniegušas tādu mērogu un apjomu, ka ir jāpiesaista lielas publiskā un privātā sektora investīcijas, kā arī ievērojami pētniecības resursi, lai īstenotu stratēģisko pētniecības programmu būtiskos elementus. KTI tiek ierosinātas kā iedarbīgs līdzeklis šo ETP vajadzību apmierināšanai.Īpašajā programmā „Sadarbība” KTI ir paredzēts uzsākt sešās jomās: ūdeņradis un kurināmā elementi, aeronautika un gaisa transports, novatoriskas zāles, iegultās datorsistēmas, nanoelektronika un GMES (vides un drošības globālais monitorings).Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot kopuzņēmumu „CLEAN SKY” kā publiskā un privātā sektora partnerību, kas veicinātu ciešu saikni starp dažādām organizācijām un veidotu Eiropas pētniecības un attīstības iespējas aeronautikas un gaisa transporta jomā.Prognozes attiecībā uz gaisa satiksmes attīstību Eiropā liecina, ka tās apjoms nākamo 20 gadu laikā vairāk nekā divkāršosies, tādējādi reaģējot uz pasaules ekonomikas vajadzībām, līdztekus pieaugs ar vidi saistītas bažas un prasības samazināt kaitīgo gāzu un trokšņa emisiju.Viens no prioritāriem uzdevumiem Eiropas izaugsmei ir izveidot videi nekaitīgu gaisa transporta sistēmu, kura pamatosies uz aeronautikas nozares tīklu un izmantos to. Šajā nozarē piegādes ķēde ir orientēta uz darbību plašā augsto tehnoloģiju nozaru programmā līdzīgi tādām ES iniciatīvām kā JET un ITER (kodolsintēze) un Galileo (satelītnavigācija).„Clean Sky” izstrādās novatoriskas tehnoloģijas, kam būs mazāka ietekme uz vidi, un noteiks sociālos un uz tirgu orientētos tehnoloģiskos mērķus, kuri ietekmēs visu gaisa transporta sistēmu. Lai palīdzētu sasniegt minētos mērķus, programmā iesaistīsies un to līdzfinansēs Eiropas Kopiena.Vispārīgais kontekstsAeronautikā laiku mēra desmitgadēs. Gaisa transporta izaugsmes pamatā ir nozares jauninājumi, kas atbilst tirgus prasībām, taču transporta ietekmei uz vidi netiek pievērsta uzmanība.Lieliem sasniegumiem tīru gaisa transporta tehnoloģiju jomā un to drīzai īstenošanai ir izšķiroša nozīme, risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi un sociālos sasniegumus. Tomēr tirgus nepilnību dēļ paļaušanās uz tirgus mehānismu ierobežo aeronautikas pētniecību un attīstību līdz tādai pakāpei, kas nav optimāla no sociāli ekonomiskā viedokļa. Tā rezultātā aeronautika saskaras ar nozīmīgām problēmām:-  ietekme uz vidi kļūst par būtisku mobilitātes attīstību ierobežojošu faktoru;-  aeronautikas nozarei ir liela ietekme uz ekonomiku un sabiedrību, un tai ir galvenā nozīme mobilitātes nodrošināšanā, tai ir raksturīga augsta pētniecības un attīstības intensitāte, ievērojama tirdzniecības bilance, un tajā tiek nodarbināts augsti kvalificēts personāls;-  flotes atjaunošanas cikls paver iespējas uzsākt tīru tehnoloģiju izmantošanu pirms 2015. gada atbilstīgi pētniecībā un attīstībā sasniegtajiem rezultātiem;-  samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām, emisijas un troksni — tā ir prioritāte, kuras īstenošanai pakāpeniski jāmaina tehnoloģijas, lai sasniegtu noteiktos mērķus emisiju samazināšanā un mazinātu produktu dzīves cikla ietekmi uz vidi;-  ES aeronautika saskaras ar spēcīgu konkurenci, un īpaši svarīgs šai nozarei ir sabiedrības atbalsts pētniecībai un attīstībai. Publiskā sektora investīcijas ASV ir aptuveni trīs reizes lielākas nekā Eiropā. Nesen izdotajā prezidenta rīkojumā ir izklāstīta ASV pirmā aeronautikas pētniecības un attīstības politika, un tirgū ienāk aizvien jauni konkurenti;-  publiskā intervence ir pamatota, lai rīkotos tādu tirgus nepilnību gadījumā, kas kavē investīcijas aeronautikas pētniecībā un attīstībā ilgā atmaksāšanās laika dēļ, kā arī tad, ja labvēlīgs ārējais faktors ir atšķirība starp sabiedrības ieguvumiem un privāto peļņu, bet nelabvēlīgs ārējais faktors ir tas, ka videi nodarītā kaitējuma izmaksas jāsedz sabiedrībai.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāNav.Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemPolitika, kuras mērķis ir veicināt pētniecību un attīstību aeronautikas jomā, lai izstrādātu no vides viedokļa efektīvus gaisa kuģus, ir daļa no plašākas stratēģijas, kas paredzēta, lai mazinātu aviācijas ietekmi uz klimatu. Atbalsts aeronautikas pētniecībai un attīstībai ir papildinājums tādiem pasākumiem kā Komisijas izstrādātā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS). Eiropas Kopiena ir noteikusi aeronautiku par vienu no pētniecības un attīstības prioritārajām jomām ar mērķi mazināt gaisa kuģu ietekmi uz vidi, uzlabot gaisa kvalitāti, mazināt troksni lidostu apkārtnē un uzlabot veselību un dzīves kvalitāti.Aeronautikas pētniecība un attīstība palīdzēs īstenot Eiropas Savienības stratēģiskos mērķus, kas iekļauti jaunajā Lisabonas stratēģijā. „Zaļākas” jeb videi nekaitīgākas aviācijas tehnoloģijas atbilst Eiropas Savienības lielākas mobilitātes politikai paplašinātajā ES un veicinās tās īstenošanu. Īpaši svarīgi tas ir kandidātvalstīm, kurās satiksme strauji aug.Politika, kuras mērķis ir pakāpeniskas pārmaiņas gaisa transportā, padarot to tīrāku, un pēc iespējas drīzāka to ieviešana praksē, ilgtspējīgi veicinās pašreizējo un nākamo ES paaudžu labklājības un dzīves apstākļu uzlabošanos.Ierosinātā iniciatīva ir daļa no plašas un tālejošas Kopienas stratēģijas, kuras mērķis ir pārvarēt novatorisma trūkumu un kura cita starpā ietver priekšlikumu izveidot Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI). ETI mērķis būs apvienot izglītību, pētniecību un uzņēmējdarbību un radīt jaunus pārvaldības modeļus pašreizējiem tīkliem, lai vēl ciešāk saistītu to darbību.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMSApspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsKomisija un ieinteresētās personas regulāri apspriedās par „Clean Sky” priekšlikuma saturu, vienlaikus dalībvalstis un pamatprogrammas asociētās valstis (nacionālās valstis) iepazinās ar „Clean Sky” tehnisko saturu un pārvaldes struktūru.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāIesaistoties Komisijas dienestiem, ieinteresētajām personām, nacionālajām valstīm un sociālekonomikas un vides ekspertu grupai, regulāri tika apkopotas atziņas un ierosinājumi attiecībā uz „Clean Sky” tehniskajiem, ar pārvaldi saistītajiem un juridiskajiem aspektiem.Komisija ņēma vērā atziņas, kas paustas sociālekonomikas un vides ekspertu grupas nobeiguma ziņojumā. Attiecībā uz pārvaldes struktūru priekšlikumā ir ņemti vērā ziņojumā izdarītie secinājumi.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasNeatkarīgu ekspertu atzinums tika izmantots sociālekonomikas un vides ekspertu grupas veiktajā ietekmes novērtējumā un „Clean Sky” pārvaldes struktūras sākotnējā analīzē.Izmantotās metodesSociālekonomikas un vides ekspertu grupa sanāca divas reizes, tās locekļi tikās Komisijas telpās, kur tika organizēta uzklausīšana ar nozares ieinteresēto personu piedalīšanos, lai būtu iespējams padziļināti analīzēt atsevišķus jautājumus. Ekspertu grupas referents izstrādāja grupas ziņojumu, iesaistoties visiem grupas locekļiem.Ekspertu grupai, kurai bija uzticēta pārvaldes izvērtēšana, tika nodots nozares pārstāvju projekta priekšlikums un Komisijas uzdevums.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusSociālekonomikas un vides ekspertu grupas pārstāvjus izvirzīja nacionālās valstis. Diviem ekspertiem, kas ieņem augstus vadošus amatus JET kopuzņēmumā, uzticēja veikt pētījumu, kurā analizēta „Clean Sky” pārvaldes struktūra.Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkumsNetika minēti iespējami nopietni riski, kas rada neatgriezeniskas sekas.Sociālekonomikas un vides ekspertu grupa sākotnēji ieteica palielināt kohēziju un kontaktus tehniskajās jomās, veikt dziļāku makroekonomikas analīzi saistībā ar „Clean Sky” un nostiprināt pārvaldes struktūru. Otrajā novērtējumā ekspertu grupa apstiprināja, ka ieteikumi ir ievēroti.Pārvaldes pētījumā tika noteikti svarīgi aspekti, kas jāņem vērā „Clean Sky” pārvaldes struktūrā un kas tika ievēroti priekšlikuma galīgajā redakcijā.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiEkspertu grupas ziņojumus darīja pieejamus ieinteresētajām personām un izklāstīja un apsprieda sanāksmēs ar nacionālajām valstīm.Ietekmes novērtējumsGalvenie kritēriji politikas iespēju novērtēšanā bija dažādi faktori:-  investīciju apjoms un grafiks;-  nepārtrauktība un kohēzija;-  privātā un publiskā sektora līdzekļu piesaistīšana;-  dalībnieku kritiskā masa un starpdisciplīnāra pieeja;-  dalībnieku rīcības koordinēšana un integrēšana;-  pārvaldes struktūras efektivitāte;-  augsta tehnoloģiju gatavības pakāpe.Pirmo apsprieda iespēju „neveikt ES darbības” (ne valsts, ne ES mērogā). Šāda iespēja ir jānoraida, jo daudzo tirgus nepilnību dēļ nav iespējams paļauties uz tirgus mehānismiem, lai sasniegtu būtiskus jauninājumus, kas vajadzīgi gaisa kuģu videi radītā kaitējuma mazināšanai. Pieeja, kad ES netiek iesaistīta, tādējādi sniedzot tikai valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, nav atbilstoša, jo gaisa kuģu radītā kaitējuma mazināšanas pētniecības programmas apjoms un darbības joma pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas gan finanšu saistību, gan attiecīgās pētniecības iespēju ziņā. Valstu pētniecības un attīstības politikai ir svarīga nozīme, jo tā papildina ES programmu, kuras mērķis ir tīru gaisa transporta tehnoloģiju izstrādes veicināšana, taču tā nevar aizstāt Kopienas mēroga rīcību.Otrā iespēja ir paļauties uz starpvaldību sistēmu, tādu kā EUREKA . Tomēr tā nedod iespēju nodrošināt budžetu un laiku, kas vajadzīgs, lai novērstu lielos tehnoloģiskos un komerciālos riskus, kuri kavē privātās investīcijas videi nekaitīgu gaisa kuģu tehnoloģiju izstrādē. Tā nav piemērota Kopienas nozīmes videi nekaitīgu gaisa transporta tehnoloģiju izstrādes un ieviešanas paātrināšanai.Trešā iespēja ir izmantot tradicionālus pamatprogrammas instrumentus, kas paredzēti iepriekšējas pētniecības stimulēšanai un vērsti uz turpmāku pētniecību apakšsistēmu vai sistēmu pamatpētniecībai un apstiprināšanai. Tomēr šie instrumenti nav optimāli, lai paātrinātu tīru gaisa transporta tehnoloģiju izstrādi pēc iespējas drīzākai to izmantošanai, kam ir vajadzīga pilnsistēmas tehnoloģiju demonstrēšana (t. i., sistēmu sistēmas integrēšana un demonstrēšana). Kopīgā pētniecībā veiktai individuālai darbībai turpmāk minēto iemeslu dēļ nav šāda mērķa sasniegšanai vajadzīgais apjoms un koordinācijas pakāpe:-  pētniecības un attīstības centienu sadrumstalotība atsevišķos projektos;-  dalībnieku darbības nav pietiekami integrētas un koordinētas;-  netiek nodrošināta apstiprināšana, kad tehnoloģija sasniegusi atbilstošu gatavības pakāpi;-  nav juridiskās un pārvaldes struktūras, lai nodrošinātu vajadzīgo līderību.Izveidojot atsevišķus demonstratorus, netiks panākti tādi paši ieguvumi vides jomā, kādus nodrošinās integrēta pieeja. Bez publiskā sektora atbalsta nozarē tiks izstrādāti jauni produkti, cenšoties ierobežot tirgus nepilnību ietekmi. Galvenais virzītājfaktors būs rentabilitāte, savukārt piesārņojuma mazināšana būs tikai papildu ieguvums, nevis prioritāte. Ņemot vērā konkurenci un nepieciešamību atjaunot floti, galvenais faktors ir laiks. Īstenojot sadrumstalotu pieeju, būtu liela nenoteiktība attiecībā uz atsevišķu projektu rezultātu iekļaušanu produktu izstrādes procesā; ieguvumi vides jomā tiktu novilcināti, jo satiksmes intensitātes pieaugums pārsniegtu tehnoloģiju uzlabojumu tempu. Tas nozīmē, ka aviācijā radītās emisijas un troksnis 3−4 gadus pieaugtu ātrāk, nekā izmantojot vienotu programmu. Sadrumstalota pieeja kavēs rezultātu īstenošanu un sabiedrības ieguvumus. Vēl viens trūkums sociālā ziņā ir Eiropas aeronautikas nozares konkurētspējas zaudēšana, kas ietekmē nodarbinātību un dzīves līmeni.Ierosinātā iespēja ir izveidot kopuzņēmumu, kas pārvaldītu „Clean Sky” pasākumus, izstrādājot tādas pētniecības un tehnoloģiju programmas ar tālejošiem mērķiem, kurās vajadzīgas lielas publiskā un privāta sektora investīcijas Eiropas mērogā. „Clean Sky” tiek uzskatīts par atbilstošu pieeju, lai sasniegtu būtiskus panākumus ACARE stratēģiskās pētniecības programmas īstenošanā vides jomā. Nozares ierosinātajā priekšlikumā tiek uzsvērts, ka „Clean Sky” mērķi vides jomā ir tik tālejoši, ka to sasniegšanai vajadzīgi tehnoloģiski sasniegumi, kas jāapstiprina ātrāk, nekā tas ir parastajā pētniecības un attīstības procesā. Īstenojot novatorisku starpdisciplīnāru pieeju, „Clean Sky” aptvers visu aeronautikas tehnoloģijas jomu un nodrošinās jaunu elementu, sistēmu un transportlīdzekļu tehnoloģiju integrāciju, to plaša apjoma apstiprināšanu un demonstrēšanu, tādējādi radot pamatu novatorisku videi nekaitīgu produktu ieviešanai pieņemamā riska pakāpē.KTI „Clean Sky” būs ļoti būtiska labvēlīga ietekme daudzās jomās:-  mazāka aviācijas ietekme uz vidi pasaules mērogā;-  lielāka aviācijas efektivitāte;-  lielāka pasažieru apmierinātība un mobilitātes pakāpe;-  lielāka Eiropas aeronautikas un aviācijas nozares konkurētspēja, pateicoties ilgtspējīgai attīstībai.Nozares ieguldījums ir ļoti liels, tādā veidā tiek nodrošināta rezultātu izmantošana. „Clean Sky” veicinās Eiropas makroekonomikas izaugsmi. Tā kā pieprasījums gaisa transporta nozarē ir lielāks nekā daudzās citās nozarēs, palielinās arī ieguldījums. Ieguldījums ir liels arī nodarbinātības ziņā — šajā nozarē strādā 3 miljoni Eiropas iedzīvotāju. Tādējādi „Clean Sky” labvēlīgi ietekmēs visu Eiropas ekonomiku. Tīrāku un klusāku gaisa kuģu ieviešana mazinās gaisa satiksmes pieauguma radītos trūkumus. Īsumā:-  „Clean Sky” ir kritiskā masa un starpdisciplināra pieeja, kas aptver visas tehnoloģijas, kuras vajadzīgas, lai paātrinātu būtisku sasniegumu izstrādi un ieviešanu videi nekaitīgākam gaisa transportam. Kopīgas pētniecības instrumenti sadrumstalotības dēļ nenodrošinās kritisko masu un starpdisciplināro pieeju, kas vajadzīga mērķu sasniegšanā;-  „Clean Sky” pārvalde nodrošina dažādu pasākumu integrēšanu un koordinēšanu, izmantojot apjomradītus un dažādošanas radītus ietaupījumus aeronautikas pētniecībā un attīstībā, tādējādi radot dalībnieku sinerģiju. ES rīcībai tikai pamatprogrammas satvarā nebūs līdzīgu panākumu;-  „Clean Sky” izveidos un izmantos vairākus demonstratorus, lai apstiprinātu tehnoloģijas augstā gatavības pakāpē, tādējādi saīsinot jaunu produktu izstrādes laiku.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikums ir Padomes regula, ar ko izveido kopuzņēmumu „Clean Sky”.Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. pants.Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu piemēro tad, ja priekšlikums neietekmē jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Rīkojoties dalībvalstu mērogā, priekšlikuma mērķus nav iespējams veiksmīgi sasniegt šādu iemeslu dēļ:-  aeronautikas nozare ir pasaules mēroga nozare. Tā kā gaisa transportam ir raksturīgas pārrobežu iezīmes, ir jāievēro pasaules mēroga sertifikācijas standarti, kas saistīti ar drošības un izsekojamības jautājumiem un izriet no jauninājumiem. Jaunas tehnoloģijas nevar pastāvēt tikai atsevišķās valstīs. Dažādas pētniecības un attīstības nišas dažādās dalībvalstīs rada Eiropas tehnoloģisko pamatu tam, lai jauninājumus varētu pārņemt sistēmu sistēmas mērogā;-  gaisa transporta ietekme uz vidi ir pasaules mēroga problēma, kas saistīta ar dažādiem gaisa transporta sistēmas aspektiem. Vajadzīgie resursi pārsniedz ieinteresēto aprindu līdzekļus atsevišķās dalībvalstīs. Pārvaldības un koordinācijas intensitāte, kas vajadzīga savlaicīgai mērķu sasniegšanai, nozīmē, ka ir vajadzīgs starptautisks Eiropas mēroga projekts;-  Eiropas aeronautikas nozare darbojas pasaules tirgū, kurā pastāv ierobežojumi. Tas rada augstas ražošanas izmaksas un ietekmē nozares spēju ieguldīt tehnoloģiju jauninājumos.Tāpēc ir vajadzīga pētniecības un attīstības jomā īstenoto pasākumu apvienošana ES mērogā, lai sasniegtu pietiekamu kritisko masu jauninājumu konsolidācijai.Ar Kopienas rīcību šā priekšlikuma mērķus varēs sasniegt labāk šādu iemeslu dēļ:324-  pasākumi pētniecībā un attīstībā jāīsteno Eiropas mērogā. Jaunu tehnoloģiju izstrāde un pilna mēroga demonstratoru izveide jākoordinē visā ES, lai nodrošinātu sociālo ieguvumu maksimālu izmantošanu visā Eiropā un ekonomiskas priekšrocības, izmantojot piegādes ķēdi. Šādu koordināciju var panākt tikai, izmantojot Kopienas tiesību normas, kas izriet no „Clean Sky”;-  publiskā un privātā sektora partnerība, lai maksimāli palielinātu sinerģiju, kas vajadzīga, pakāpeniski mainot tehnoloģijas, kuras ietekmē vidi, un nodrošinātu ES un valsts programmās ieguldīto līdzekļu sviras efektu, ir iespējama tikai Eiropas mērogā.Kopienas intervence ļaus racionalizēt pētniecības un attīstības programmas. Tehnisko prasmju augstās papildināmības rezultāts būs apjomradīti ietaupījumi, un tā palielinās iespēju savlaicīgi izveidot tehnoloģiju demonstratorus.Sociālekonomikas un vides novērtējums liecina, ka „Clean Sky” palīdzēs būtiski mazināt gaisa transporta ietekmi uz vidi, sekmēs Eiropas izaugsmi un veicinās jaunu darbavietu radīšanu, uzlabojot nozares konkurētspēju.„Clean Sky” īstnenošanai izvēlētā iespēja apvieno plašas tehnoloģijas un zinātības bāzes priekšrocības, pietiekamu kritisko masu, kā arī rada vajadzīgo sviras efektu un pārvaldes struktūru, kas ir samērīga ar konkrēto uzdevumu.Līdztekus Eiropas Komisijai „Clean Sky” pārvaldības un tehniskos pasākumus kopīgi veiks 86 organizācijas no 16 nacionālajām valstīm. „Clean Sky” darbības laikā tam pievienosies citas organizācijas.Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.„Clean Sky” tiek uzticēti pētniecības un attīstības pasākumi ar mērķi mazināt gaisa transporta sistēmas ietekmi uz vidi. Lai nodrošinātu mērķu savlaicīgu sasniegšanu, ir vajadzīga šīs programmas atbilstoša pārvaldība. Kopuzņēmums ir visvienkāršākais „Clean Sky” pārvaldības veids, jo tas ļauj apvienot Eiropas Komisijas un privātā sektora darbu. Paredzētā „Clean Sky” pārvaldes struktūra nodrošina atbilstošu elastību un ātras rīcības iespējas, kas vajadzīgas tehnoloģisko mērķu sasniegšanai, un arī atbilstošu pārredzamības un kontroles pakāpi, kura vajadzīga, lai nodrošinātu sabiedrības interešu ievērošanu.„Clean Sky” vajadzīgais vispārējais budžets ir aptuvei 1,6 miljardi euro 7 gadiem, ir paredzēts konkrēts šā budžeta izlietojums. Šī summa jāapsver Eiropas aeronautikas nozares pašreizējo pētniecības un attīstības izdevumu kontekstā, ņemot vērā labvēlīgo ietekami uz vidi, iespējamo sekundāro ietekmi un papildināmības priekšrocības.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.-  Lai izveidotu uzņēmumu, kurā piedalās Kopiena, ir jāpieņem Padomes regula.4. IETEKME UZ BUDžETUSaskaņā ar iepriekšēju budžeta novērtējumu Kopienas izdevumu apjoms 1. gadā ir 47 miljoni euro, ikgadējo izdevumu apjoms tiek pakāpeniski paaugstināts, līdz tas sasniedz 140 miljonus euro 5. gadā, savukārt 6. un 7. gadā paredzētais budžets darbības izbeigšanai ir 267 miljoni euro.5. PAPILDU INFORMāCIJAModelēšana, izmēģinājuma posms un pārejas periodsAttiecībā uz priekšlikumu bija vai būs noteikts pārejas periods.Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikumā ir ietverta pārbaudes klauzula.Priekšlikumā ir ietverta turpināmības klauzula.Kopīga tehnoloģiju iniciatīva „Clean Sky”Tehniskais kopsavilkums„Clean Sky” mērķis ir izveidot īpaši novatorisku gaisa transporta sistēmu, kuras pamatā ir progresīvu tehnoloģiju un pilna mēroga demonstratoru integrēšana ar mērķi samazināt gaisa transporta ietekmi uz vidi, mazinot trokšņa un gāzes emisijas, kā arī gaisa kuģu degvielas patēriņu. Pasākumi aptvers visus galvenos gaisa transporta sistēmas segmentus un saistītās pamattehnoloģijas, kas noteiktas Aeronautikas stratēģiskajā pētniecības programmā, kuru izstrādājusi Aeronautikas tehnoloģiju platforma ACARE .„Clean Sky” pamatā būs 6 dažādas tehniskās jomas, tā sauktie integrētu tehnoloģiju demonstratori (ITD), kurās veiks provizoriskus pētījumus un darbu lejupēju atlasi, pēc kā notiks plaša mēroga demonstrējumi uz zemes vai lidojumā, pilnveidojot novatoriskas tehnoloģijas līdz tādai gatavības pakāpei, lai tās varētu izmantot videi nekaitīgos jaunās paaudzes gaisa kuģos. Starp dažādajiem ITD tiks nodrošinātas vairākas saiknes saskaņotības un datu apmaiņas nolūkā. Lielāko daļu pārbaudes stendu kopīgi izmantos vairāki ITD. Turpmāk norādīti iecerētie ITD.1. „Viedu” fiksēto spārnu gaisa kuģu ITD, kura darbības galvenie virzieni ir tādu aktīvu spārnu tehnoloģijas, kuri uztver gaisa plūsmu un attiecīgi pielāgo formu, kā arī jaunas gaisa kuģu konfigurācijas novatorisko spārnu veidu optimālai iekļaušanai.2. Videi nekaitīgu reģionālo gaisa kuģu ITD, kura darbības galvenie virzieni ir vieglsvara konstrukcijas un „viedu” struktūru tehnoloģijas, konfigurācijas ar zemu trokšņa līmeni un citos ITD izstrādātu tehnoloģiju iekļaušana (piemēram, dzinēju, enerģijas patēriņa un jaunu konfigurāciju jomā).3. Videi nekaitīgu rotorplānu ITD, kura darbības galvenie virzieni ir novatoriskas rotora lāpstiņas un dzinēji trokšņa mazināšanai, mazāka gaisa kuģa korpusa frontālā pretestība, dīzeļdzinēji un elektrosistēmas degvielas patēriņa mazināšanai un videi nekaitīgas lidojumu trajektorijas.4. Ilgtspējīgu un videi nekaitīgu dzinēju ITD, kura darbības galvenie virzieni ir klusu un vieglu zemspiediena sistēmu tehnoloģiju integrēšana, viegli dzinēji ar augstu efektivitāti un zemu NOX emisiju līmeni, novatoriskas konfigurācijas, piemēram, atklāti rotori un starpdzesētāji.5. Videi nekaitīgu ekspluatācijas sistēmu ITD, kura darbības galvenie virzieni ir pilnīgi elektrificētu gaisa kuģu aprīkojums un sistēmu arhitektūra, termoregulācija, videi nekaitīgas trajektorijas un lidojumi un uzlabotas operācijas uz zemes.6. Ekodizaina ITD, kura darbības galvenie virzieni būs saistīti ar materiālu un komponentu pilnu dzīves ciklu, pievēršoties tādiem jautājumiem kā izejvielu optimāla izmantošana, neatjaunojamo materiālu, dabas resursu un enerģijas patēriņa mazināšana, kaitīgo izplūdes gāzu emisija un otrreizēja pārstrāde.Tehnoloģiju novērtētājs būs pirmais pieejamais pilnībā integrētais Eiropas instruments, kas radīs tiešu saistību starp progresīvām tehnoloģijām, kuras vēl tiek izstrādātas, un būtisku vietēja vai pasaules mēroga ietekmi uz vidi. Tas izvērtēs gan „Clean Sky”, gan citu avotu datus, lai izstrādātu vides parametrus un noteiktu gaisa kuģiem, lidostām un gaisa kuģu flotēm piemērojamos līmeņus.Ar tehnoloģiju novērtētāja palīdzību būs iespējams arī izvērtēt pieņēmumus, metodes un rezultātus, tādējādi nodrošinot uzraudzības funkciju, kas neatkarīgiem ārējiem ekspertiem un sabiedrībai ļauj novērtēt to derīgumu.Tā kā gaisa kuģu degvielas ekonomiju ietekmē arī lidojumu trajektoriju vadības stratēģija, „Clean Sky” izveidos ciešu saikni ar kopuzņēmumu „SESAR”, kas pēta gaisa satiksmes vadības ( ATM ) tehnoloģijas atbilstoši Komisijas iniciatīvai vienotās gaisa telpas jomā. Minētā saikne tiks izveidota, izmantojot tehnoloģiju novērtētāju, kā arī sistēmu ITD, kas izstrādā gaisa kuģu avionikas aprīkojumu, kas savukārt nepieciešams ATM .To tehnisko mērķu kopsavilkums, kuri jāsasniedz „Clean Sky”, ir sniegts turpmāk tabulā.Tehnoloģiju novērtētājs |08.07.01 10 | Fakult. | Dif.[24] | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. 1A |08.07.01 20 | Fakult. | Nedif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[25] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[26] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[27] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | 2,457 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 |Attiecībā uz MA ir paredzēta sistēma, saskaņā ar kuru 85 % no nominālā ieguldījuma izmaksā sākumā, bet pārējos 15 % izmaksā pēc tehnisko ziņojumu un finanšu pārskatu apstiprināšanas. Ar to ir izskaidrojama nobīde starp SA un MA summām.Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), aptuvenais līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. un turpmākie gadi | Kopā |Citi kopuzņēmuma dalībnieki | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 |Šeit norādītais līdzfinansējums ir pārējo dalībnieku ieguldījums kopuzņēmuma kārtējās izmaksās, tas ir līdzvērtīgs Kopienas ieguldījumam, kurš norādīts 8.2.4. punkta c) apakšpunktā. Pārējais citu dalībnieku ieguldījums tiks veikts natūrā, kopējam ieguldījumam tādējādi sasniedzot 800 miljonus euro.Kā paskaidrots sadaļā par statūtiem, kopuzņēmuma struktūras pamatā ir 6 tehnoloģiski subjekti, ko sauc par „integrētu tehnoloģiju demonstratoriem (ITD)”, un kopuzņēmuma dalībnieki ir šādi:-  Eiropas Komisija;-  ITD vadītāji;-  ITD asociētie dalībnieki.Paredzams, ka Komisijas kopējais ieguldījums kopuzņēmuma līdzekļos būs 800 miljoni euro naudā, to izmantos darbības izmaksu un kārtējo izmaksu segšanai. Pārējie kopuzņēmuma dalībnieki un to saistītie uzņēmumi ieguldīs 776 miljonus euro natūrā un 24 miljonus euro naudā kārtējo izmaksu segšanai. Kopuzņēmuma darbības sākumā ITD vadītāji ieguldīs natūrā aptuveni 75 % jeb 600 miljonus euro, savukārt asociētie dalībnieki ieguldīs pārējos 25 % jeb 200 miljonus euro.Lai palielinātu dalību KTI, ITD vadītāji KTI darbības laikā vismaz 200 miljonus euro, kas atvēlēti pasākumiem, pārskaitīs partneriem, rīkojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus (Komisijas uzraudzībā). Minētie partneri veiks ieguldījumus natūrā noteiktā laikposmā un īpašos pasākumos, un viņi nebūs kopuzņēmuma dalībnieki.Tomēr ir svarīgi norādīt to, ka ITD vadītāji uzņemas saistības ieguldīt (natūrā) papildu 200 miljonus euro (maz iespējamā) gadījumā, kad neviens pretendents neatsaucas ne uz vienu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, viņi šos uzdevumus izpildīs paši.4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[28] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [gads n-1] | Pēc darbības |Kopā – cilvēkresursi | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 gadā |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasKopuzņēmuma kā publiskā un privātā sektora partnerības izveide; Kopienas ieguldījums naudā kopuzņēmuma līdzekļos tiks izmantots, lai līdzfinansētu pētniecības pasākumus aeronautikas nozarē, pievēršanās gaisa transporta sistēmu videi nodarītā kaitējuma mazināšanai, veicinot ACARE SRA-2 mērķu sasniegšanu (sīkāku aprakstu skatīt paskaidrojuma raksta 1. iedaļā).5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaSkatīt paskaidrojuma raksta 1. iedaļu.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiVispārējie mērķi ir izklāstīti paskaidrojuma raksta 1. iedaļā, savukārt kvantitatīvie mērķi ir norādīti „Clean Sky” Tehniskajā kopsavilkumā.Neatkarīgā novērtējumā par sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi, kuru veikuši dalībvalstu izvirzīti neatkarīgi eksperti, ir noteikti piemēroti rādītāji. Ekspertu ieteikumi ir izklāstīti ietekmes novērtējuma dokumenta 7.3. iedaļā.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt )Piezīmes„Clean Sky” centrālā vadības struktūrvienība ir Valde, kuras galvenais loceklis ir Eiropas Komisija. Valde ir atbildīga par KTI pasākumu stratēģisko virzienu. Tās sastāvā ir ITD vadītāji (kopumā 12), kā arī asociētie dalībnieki, kas pārstāv katru ITD, un visbeidzot Komisija, kurai ir veto tiesības visos jautājumos, kas ir sabiedrības interesēs.Ikdienas pārvaldība ir uzticēta kopuzņēmuma direktoram (kuram palīdz personāls), kurš ir kopuzņēmuma likumīgais pārstāvis un rīkojas pilnīgi neatkarīgi.Tehniskā pārvaldība ir uzticēta ITD vadības komitejām, kurās piedalās visi dalībnieki, kas ir iesaistīti konkrētajā ITD.Vispārējā forumā ir viens pārstāvis no katra KTI dalībnieka, un vispārējais forums ir padomdevēja struktūrvienība, kas sniedz ieteikumus galvenajām vadības struktūrvienībām.Ārpus kopuzņēmuma ir paredzēta sadarbība ar vairākām struktūrām. ACARE uzrauga KTI tehniskos sasniegumus, nacionālo valstu pārstāvju grupas sastāvā ir speciālisti, kuri uzrauga KTI panākumus un kuri darbojas arī kā starpnieki, lai informētu kopuzņēmumu par attiecīgām valstu iniciatīvām un programmām, no vienas puses, un informētu savas valsts nozares pārstāvjus un zinātnieku aprindas par visiem kopuzņēmuma „Clean Sky” izsludinātajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai uzaicinājumiem piedalīties konkursā.Turklāt gan kopuzņēmums, gan Komisija var izmantot pakalpojumus, ko sniedz Konsultatīvā padome, kuras sastāvā ir neatkarīgi eksperti un kura sniedz ieteikumus par zinātniskiem, tehniskiem, finansiāliem un ar pārvaldību saistītiem jautājumiem.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKopuzņēmuma statūtu projektā paredz īpašus pasākumus attiecībā uz iekšējo kontroli.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsIetekmes novērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam un kas izstrādāts, pamatojoties uz divpakāpju sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu, kuru veikusi neatkarīgu ekspertu grupa, sniedz informāciju, kas vajadzīga provizoriskajam novērtējumam par kopuzņēmuma „Clean Sky” izveidi.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Neattiecas6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsKopuzņēmuma iekšējo novērtēšanu veic, pamatojoties uz gada ziņojumu par panākumiem projekta īstenošanā. Progresa starpposma novērtēšanai un ieteikumu sniegšanai par zinātniskiem, tehniskiem, finansiāliem un ar pārvaldību saistītiem jautājumiem tiek pieaicināta Konsultatīvā padome.Turklāt ir paredzēts termiņa vidusposma novērtējums, ko veic neatkarīgs konsultāciju uzņēmums, lai novērtētu projekta izpildi un palīdzētu veikt korekcijas.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKopuzņēmuma „Clean Sky” izveides regulas 14. pantā ir noteikti īpaši pasākumi krāpšanas apkarošanai.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. un turpmākie gadi |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[30] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Personāls, ko finansē[31] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls ko finansē[32] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiVajadzīgas 2 AD amata vietas (pilna laika ekvivalents) šādu uzdevumu veikšanai:-  KTI darbību rezultātu tehniskā uzraudzība;-  sadarbība ar nacionālo valstu pārstāvju grupu, ACARE un Transporta programmas komiteju;-  uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, uzaicinājumu piedalīties konkursā un jaunu dalībnieku pievienošanās pārraudzība;-  piedalīšanās sanāksmēs, Komisija pārstāvēšana Valdē un integrētu tehnoloģiju demonstratoru vadības komitejā;-  termiņa vidusposma un nobeiguma novērtējuma organizēšana;-  pārbaužu/revīzijas veikšana uz vietas;-  ziņošana par KTI rezultātiem.Turklāt, lai palīdzētu veikt iepriekš minētos uzdevumus, ir paredzēta viena AST amata vieta (pilna laika ekvivalents).Šīs funkcijas ietver KTI darbības pārraudzību Komisijā (t. i., pielīdzināms 2 projekta koordinatoru + atbalsta funkcijai). Tāpēc tās netiek uzticētas kopuzņēmumam.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |— iekšējais (intra muros) |— ārējais (extra muros) | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Iepriekš minētās summas attiecas uz kopuzņēmuma darbības izbeigšanas pasākumiem (paredzams, ka ilgs ilgāk par 2015. gadu). Tās veido 50 % no Kopienas ieguldījuma kopuzņēmuma kārtējās izmaksās.Pieņem, ka vidējās izmaksas vienai AD/AST amata vietai ir 117 000 euro gadā un vienai ārējā personāla amata vietai — 51 000 euro gadā. Kopienas ieguldījums veido 11,4 miljonus euro.Pārējie kārtējie izdevumi ir šādi: projektu uzraudzība, komunikācijas pasākumi, sanāksmes, ceļa izdevumi un uzturēšanās izmaksas, biroja izdevumi, IT, revīzijas utt. Kopienas ieguldījums veido 12,6 miljonus euro.8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (08 07 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumdarbinieki utt.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki |Standarta izmaksas 117 000 euro gadā vienam pilna laika ekvivalentam |Aprēķins – personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi[34] | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,026 | 0,091 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[35] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās[36] | 0,350 | 0,350 | 0,700 |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |[1] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.[2] OV L 400, 30.12.2006., 86.–241. lpp.[3] 9039/03.[4] 12339/03.[5] 12487/04.[6] COM(2003) 226.[7] 15717/06.[8] 6044/07.[9] 7224/07.[10] Sk. COM(2007) 2.[11] Eiropas Parlaments un Eiropadome 2005. gada pavasarī atkārtoti noteica ES mērķi ierobežot temperatūras paaugstināšanos pasaulē līdz maksimāli 2°C (2° mērķis).[12] Padomes Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 185. pants; OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.; kļūdu labojums OV L 25, 30.1.2003., 43. lpp.[13] Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom ) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.; kļūdu labojums OV L 2, 7.1.2003., 39. lpp.[14] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[15] OV L 295, 15.11.1996., 2. lpp.[16] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[17] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.; kļūdu labojums OV L 2, 7.1.2003., 39. lpp.[18] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.[19] OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.[20] Pārmaiņas budžetā uzskata par būtiskām, ja tās attiecas uz 10 % no attiecīgā ITD budžeta.[21] Šis izmaksu sadalījums ir saskaņā ar aeronautikas pētniecības un attīstības projektu parasto praksi, galvenajiem integrētajiem uzņemoties lielāko darba daļu un investīciju risku.[22] Sadalījumu sagatavoja, izmantojot augšupēju pieeju, atsevišķu ITD un tehnoloģiju novērtētāja budžeta prasības salīdzinot ar to tehniskajiem mērķiem.[23] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp., labojums OV L 2, 7.1.2003., 39. lpp.[24] Diferencētās apropriācijas.[25] Izdevumi, kas ietverti 08.07.01. 01. pantā — „Sadarbība” — Transports (ieskaitot aeronautiku) — „Darbības izdevumi kopuzņēmuma „Clean Sky” pētniecības pasākumiem”.[26] Izdevumi, kas ietverti 08.01.04. 60. pantā — „Atbalsta izdevumi kopuzņēmuma „Clean Sky” darbības izdevumiem”.[27] Izdevumi, kas ietverti 08.07.01. nodaļā, izņemot 08.07.01.01. vai 08.01.04.60. pantu.[28] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[29] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[30] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[31] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[32] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[33] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[34] Tā Komisijas personāla komandējumi, kurš norīkots darbā projektā, ir atkarīgi no kopuzņēmuma galvenā biroja atrašanās vietas. Pieņem, ka galvenais birojs būs Briselē un ka tajā notiks Valdes sanāksmes.Komandējumu izmaksu aprēķinu nolūkā pieņem, ka vidējās izmaksas būs 1300 euro. Aptuvenais sanāksmju skaits ir šāds: 2 ierēdņi 4 reizes gadā apmeklē ITD vadības komiteju sanāksmes; 2 papildu komandējumi.[35] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.[36] Ir paredzēts viens starpposma novērtējums un nobeiguma novērtējums, ko pasūta Komisijas dienesti.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.7.2016
            COM(2016) 441 final
            2016/0203(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES REGULA,
            ar ko Regulas (ES) 2016/72 un (ES) 2015/2072 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes Regulā (ES) 2016/72 attiecībā uz 2016. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Šīs zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas laikposmā, kad tās ir spēkā. Lai koriģētu norādes uz krājumiem drošās bioloģiskās robežās, daži grozījumi būtu jāizdara arī Padomes Regulā (ES) 2015/2072.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības politikas jomām, jo īpaši politiku vides jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.

               Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no jaunās KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

               •Instrumenta izvēle

               Ierosinātais juridiskais instruments: regula.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā atsauksmes no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskie ieteikumi, kas saņemti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK).

               •Ietekmes novērtējums

               Zvejas iespēju regulas darbības jomu ierobežo Līguma 43. panta 3. punkts.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātie pasākumi neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Regulu (ES) 2016/72, kā aprakstīts turpmāk.

               Gada sākumā tiek panākta vienošanās par dažiem reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) līgumslēdzēju pušu kvotu nodevumiem, tāpēc ir lietderīgi nodrošināt to, ka ir spēkā tiesību normas, kas vajadzīgas, lai veiktu kvotu nodošanu un iedalīšanu attiecīgajām dalībvalstīm.

               Zinātniskais ieteikums par siļķes krājumiem kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) apgabalos VIa(N) un VIa(S), VIIb, c ļauj noteikt KPN, lai šajos divos pārvaldības apgabalos varētu ievākt no zvejniecības atkarīgus datus. Tādā veidā tiktu uzlaboti turpmākie zinātniskie ieteikumi par šiem krājumiem.

               Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu būtu jāsamazina ziemeļu garneles nozvejas. Pēc apspriešanās ar Norvēģiju ir lietderīgi grozīt ziemeļu garneles nozvejas limitus ICES IIIa rajonā un Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62º N.

               Lai novērstu konstatētās ilgtermiņa nepilnības pašreizējās uzskaitēs, kuras attiecas uz parasto jūrasmēli Īrijas jūrā (VIIa), ir ierosināta jauna zinātniska uzskaite. Pašreizējais KPN apjoms ir ļoti mazs, un nozare to apstrīd; krājuma novērtējuma un faktiskā apmēra neatbilstība varētu radīt tā dēvētās kritiskās sugas efektu, proti, kavēt izkraušanas pienākuma īstenošanu. Tāpēc ir vajadzīga papildu zinātniskā informācija, lai novērtētu krājuma stāvokli.

               Lai atbalstītu zinātnisko pētniecību, dalībvalsts no tai iedalītās kvotas var papildus atvēlēt ne vairāk kā 2 %, kurus pēc tam var piedāvāt pārdošanai. Tā kā parastās jūrasmēles KPN ICES VIIa rajonā ir ļoti maza, tādā veidā papildus valsts kvotai netiktu nodrošināta pietiekama kvota, kas dotu iespēju īstenot uzskaiti mērogā, kāds vajadzīgs, lai sagādātu zinātniskajam novērtējumam nepieciešamos datus.

               Priekšlikuma zinātniskajā izvērtējumā norādīts, ka arī pēc papildu kvotas iedalīšanas šā projekta atbalstam nārsta bara biomasa turpinātu palielināties, lai gan palielinājums būtu mazāks. Savos secinājumos ZZTEK norādīja, ka principā novērtējumam lieti noderētu visu krājuma izplatības apgabalu aptveroša uzskaite, ko veiktu vairāku gadu garumā. Tāpēc, vienojoties dalībvalstīm, kurām ir kvota parastās jūrasmēles zvejai ICES VIIa rajonā, šāda papildu kvota būtu jāpiešķir vienam vai vairākiem kuģiem, kas piedalās zinātniskajā projektā, un tikai uz projekta darbības laiku.

               Patlaban ICES sniedz zinātnisko ieteikumu par Squalus acanthias, un arī ziņošanas kods balstās uz šīs sugas nosaukumu latīņu valodā. Tomēr Padomes Regulas (ES) 2016/72 angļu valodas redakcijā lietotais vispārpieņemtais nosaukums “spurdog/dogfish” neatbilst šīs sugas nosaukumam latīņu valodā. Tāpēc nosaukums angļu valodā būtu jāizlabo par “picked dogfish”, kas atbilst nosaukumam latīņu valodā.

               Patlaban dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) zvejas iespējas ir noteiktas 0 tonnu apmērā. Vairākās zvejniecībās joprojām tiek iegūti ievērojami dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) daudzumi, un faktiski tā ir kritiskā suga, kas kavē izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu. Lai atvieglotu izkraušanas pienākuma īstenošanu, ir izstrādāts projekts ieviest dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozvejas novēršanu reāllaikā. ZZTEK savā izvērtējumā ir konstatējusi, ka priekšlikums varētu veicināt krājuma atjaunošanos, jo tas stimulētu nozvejas nepieļaušanu. Kuģiem, kas piedalās projektā, būtu atļauts izkraut ierobežotu daudzumu dzelkņu haizivju (Squalus acanthias), kuras ir nedzīvas vai neizdzīvotu arī tad, ja tūlīt tiktu atbrīvotas. Mirstība nepieaugtu, un negatīva ietekme uz krājuma atjaunošanos netiktu radīta. Lai nodrošinātu to, ka krājuma atjaunošanās ilgtermiņā nepasliktinās, būtu jāparedz piesardzības pasākums, proti, izkrāvumiem būtu jānosaka kopējais limits 270 tonnu gadā un mēneša limits ne vairāk kā 2 tonnas vienam kuģim, kas piedalās projektā. Projekts būtu atvērts visām dalībā ieinteresētajām dalībvalstīm, kuras apmainītos ar informāciju par dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozvejas apgabaliem. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai saraksts ar līdzdalīgajiem kuģiem. Zvejas iespējas tiktu iedalītas tikai uz projekta laiku.

               ICCAT starpsesiju sanāksmē 2016. gada martā tika nolemts, ka Savienība daļu no neizmantotās audzēšanas kapacitātes varētu iedalīt Portugālei savvaļā iegūtu zilo tunzivju ielaišanai audzētavās. Tas ļautu Portugālei turpmāk ekspluatēt zilo tunzivju audzētavu. Tāpēc būtu jānosaka atbilstošs kapacitātes limits.

               Šā Komisijas priekšlikuma mērķis ir grozīt arī Padomes Regulu (ES) 2015/2072, ar ko 2016. gadam nosaka zvejas iespējas Baltijas jūrā, lai koriģētu norādes uz krājumiem drošās bioloģiskās robežās. Saskaņā ar jaunākajiem ieteikumiem brētliņas krājums Botnijas līcī ir drošās bioloģiskās robežās, bet reņģes krājums Rīgas jūras līcī nav drošās bioloģiskās robežās.

               2016/0203 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA,

               ar ko Regulas (ES) 2016/72 un (ES) 2015/2072 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padomes Regulā (ES) 2016/72
                  1
                attiecībā uz 2016. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

               (2)Gada sākumā tiek panākta vienošanās par dažiem reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) līgumslēdzēju pušu kvotu nodevumiem. Ir lietderīgi nodrošināt to, ka ir spēkā tiesību normas, kas vajadzīgas, lai veiktu kvotu nodošanu un iedalīšanu attiecīgajām dalībvalstīm.

               (3)Zinātniskais ieteikums par siļķes krājumiem ICES VIa(N) un VIa(S), VIIb, c zonā ļauj noteikt kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), lai šajos divos pārvaldības apgabalos varētu ievākt no zvejniecības atkarīgus datus. Tādējādi tiktu uzlaboti turpmākie zinātniskie ieteikumi par šiem krājumiem.

               (4)Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu būtu jāsamazina ziemeļu garneles nozvejas. Pēc apspriešanās ar Norvēģiju ir lietderīgi grozīt ziemeļu garneles nozvejas limitus ICES IIIa rajonā un Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62º N.

               (5)ZZTEK zinātniskajā ieteikumā ir izteikts atbalsts nelielai komerciālai papildu kvotai, kas stimulētu zvejas kuģus piedalīties zinātniskā programmā par jūrasmēli ICES VIIa rajonā, kuru īstenotu saskaņā ar īpašiem nosacījumiem. Šī papildu kvota būtu jāpiešķir tikai uz zinātniskās programmas darbības laiku, un tai nebūtu jāskar relatīvā stabilitāte.

               (6)Patlaban ICES sniedz zinātnisko ieteikumu par Squalus acanthias, un arī ziņošanas kods balstās uz šīs sugas nosaukumu latīņu valodā. Tomēr Padomes Regulas (ES) 2016/72 angļu valodas redakcijā lietotais vispārpieņemtais nosaukums “spurdog/dogfish” neatbilst šīs sugas nosaukumam latīņu valodā. Tāpēc nosaukums angļu valodā būtu jāizlabo par “picked dogfish”, kas atbilst nosaukumam latīņu valodā.

               (7)Patlaban dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) zvejas iespējas ir noteiktas 0 tonnu apmērā. ZZTEK ir izvērtējusi projektu ieviest dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozvejas novēršanu reāllaikā. ZZTEK savā izvērtējumā ir konstatējusi, ka projekts varētu veicināt dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) piezvejas novēršanu. Kuģiem, kas piedalās projektā, būtu atļauts izkraut ierobežotu daudzumu dzelkņu haizivju (Squalus acanthias), kuras ir nedzīvas vai neizdzīvotu arī tad, ja tūlīt tiktu atbrīvotas. Lai nodrošinātu to, ka krājuma atjaunošanās ilgtermiņā nepasliktinās, būtu jāparedz piesardzības pasākums, proti, izkrāvumiem būtu jānosaka kopējais limits 270 tonnu gadā un mēneša limits ne vairāk kā 2 tonnas vienam kuģim, kas piedalās projektā. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai saraksts ar visiem līdzdalīgajiem kuģiem.

               (8)Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) starpsesiju sanāksmē 2016. gada martā tika nolemts, ka Savienība daļu no neizmantotās audzēšanas kapacitātes iedalīs Portugālei savvaļā iegūtu zilo tunzivju ielaišanai audzētavās. Tas ļautu Portugālei turpmāk ekspluatēt zilo tunzivju audzētavu.  Tāpēc ir lietderīgi noteikt maksimālo savvaļā iegūto zilo tunzivju daudzumu, ko Portugāle var iedalīt savai audzētavai.

               (9)Padomes Regulā (ES) 2015/2072
                  2
                ir norādīti krājumi, kas ir drošās bioloģiskās robežās Baltijas jūrā. Saskaņā ar jaunākajiem ieteikumiem brētliņas krājums Botnijas līcī ir drošās bioloģiskās robežās, bet reņģes krājums Rīgas jūras līcī nav drošās bioloģiskās robežās. Tāpēc ir lietderīgi mainīt minētajā regulā iekļautās norādes uz krājumiem drošās bioloģiskās robežās.

               (10)Tāpēc Regula (ES) 2016/72 un Regula (ES) 2015/2072 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants
                  Grozījumi Regulā (ES) 2016/72

               1.Regulu (ES) 2016/72 groza šādi:

               a)neattiecas uz latviešu valodas redakciju;

               b)regulas 21. pantā pievieno šādu 5. punktu:

               “5. Attiecībā uz RZPO Līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to turpmāko iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2017. gada 31. janvārim.”;

               c) I, IA un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

               2. pants
                  Grozījumi Regulā (ES) 2015/2072

               Regulas (ES) 2015/2072 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

               3. pants
                  Stāšanās spēkā

               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes 2016. gada 22. janvāra Regula (ES) 2016/72, ar ko 2016. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un groza Regulu (ES) 2015/104 (OV L 22, 28.1.2016., 1. lpp.).

                     (2)
                  Padomes 2015. gada 17. novembra Regula (ES) 2015/2072, ar ko 2016. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1221/2014 un Regulu (ES) 2015/104 (OV L 302, 19.11.2015., 1.–10. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.7.2016
            COM(2016) 441 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Komisijas priekšlikums Padomes regulai,
            ar ko Regulas (ES) 2016/72 un (ES) 2015/2072 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               PIELIKUMI

               dokumentam

               Komisijas priekšlikums Padomes regulai,

               ar ko Regulas (ES) 2016/72 un (ES) 2015/2072 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               I pielikums
                  Grozījumi Regulas (ES) 2016/72 I, IA un IV pielikumā

               1.Regulas (ES) 2016/72 I pielikumu groza šādi:

               a)
                     neattiecas uz latviešu valodas redakciju;

               b)
                     neattiecas uz latviešu valodas redakciju.

               2.Regulas (ES) 2016/72 IA pielikumu groza šādi:

               a)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz siļķi Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VIb un VIaN zonā (1) aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Siļķe

                        Zona:

                        Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (1)

                        Clupea harengus

                        (HER/5B6ANB)

                        Vācija

                        389

                        (2)

                        Analītiska KPN

                        Francija

                        74

                        (2)

                        Īrija

                        526

                        (2)

                        Nīderlande

                        389

                        (2)

                        Apvienotā Karaliste

                        2 102

                        (2)

                        Savienība

                        3 480

                        (2)

                        KPN

                        3 480

                        (1)

                        Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu.

                        (2)

                        Ir aizliegts zvejot siļķes to ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.”;

               b)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz siļķi VIaS(1), VIIb, VIIc zonā aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Siļķe

                        Zona:

                        VIaS(1), VIIb, VIIc

                        Clupea harengus

                        (HER/6AS7BC)

                        Īrija

                        1 236

                        Analītiska KPN

                        Nīderlande

                        124

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Savienība

                        1 360

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        KPN

                        1 360

                        (1)

                        Siļķes krājums VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W.”;

               c)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli IIIa zonā aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Ziemeļu garnele

                        Zona:

                        IIIa

                        Pandalus borealis

                        (PRA/03A.)

                        Dānija

                        3 813

                        Analītiska KPN

                        Zviedrija

                        2 054

                        Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

                        Savienība

                        5 867

                        KPN

                        10 987”;

               d)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62º N aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Ziemeļu garnele

                        Zona:

                        Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N

                        Pandalus borealis

                        (PRA/04-N.)

                        Dānija

                        357

                        Analītiska KPN

                        Zviedrija

                        155

                        (1)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Savienība

                        512

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        KPN

                        Nepiemēro

                        (1)

                        Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām.”;

               e)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz parasto jūrasmēli VIIa zonā aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Parastā jūrasmēle

                        Zona:

                        VIIa

                        Solea solea

                        (SOL/07A.)

                        Beļģija

                        20

                        (1)

                        Analītiska KPN

                        Francija

                        0

                        (1)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Īrija

                        5

                        (1)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Nīderlande

                        6

                        (1)

                        Apvienotā Karaliste

                        9

                        (1)

                        Savienība

                        40

                        (1)

                        KPN

                        40

                        (1)(2)

                        (1)

                        Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

                        (2)

                        Papildus šai KPN dalībvalstis, kurām ir kvota parastās jūrasmēles zvejai VIIa zonā, savstarpēji vienojoties, var pieņemt lēmumu iedalīt ne vairāk kā 7 tonnas vienam vai vairākiem kuģiem, kas veic zveju zinātniskos nolūkos, kuru ZZTEK novērtē, lai uzlabotu zinātnisko informāciju par šo krājumu (SOL/*07A.). Attiecīgās dalībvalstis pirms izkrāvumu atļaušanas paziņo Komisijai attiecīgā kuģa vai kuģu vārdu.”;

               f)
                     neattiecas uz latviešu valodas redakciju;

               g)
                     neattiecas uz latviešu valodas redakciju;

               h)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz dzelkņu haizivi Savienības un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Dzelkņu haizivs

                        Zona:

                        Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

                        Squalus acanthias

                        (DGS/15X14)

                        Beļģija

                        0

                        (1)(2)

                        Analītiska KPN

                        Vācija

                        0

                        (1)(2)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Spānija

                        0

                        (1)(2)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Francija

                        0

                        (1)(2)

                        Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.

                        Īrija

                        0

                        (1)(2)

                        Nīderlande

                        0

                        (1)(2)

                        Portugāle

                        0

                        (1)(2)

                        Apvienotā Karaliste

                        0

                        (1)(2)

                        Savienība

                        0

                        (1)(2)

                        KPN

                        0

                        (1)(2)

                        (1)

                        Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja dzelkņu haizivis tiek nejauši iegūtas zvejniecībās, uz kurām izkraušanas pienākums neattiecas, minētajiem īpatņiem netiek nodarīts kaitējums un tos nekavējoties atlaiž atpakaļ ūdenī. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 46. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

                        (2)

                        Ievērojot atkāpi, kuģis, kas iesaistījies piezvejas novēršanas programmā, kuru izvērtē ZZTEK, mēnesī drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, ir nedzīvas. Dalībvalstis, kas piedalās piezvejas novēršanas programmā, nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz šo atkāpi, nepārsniedz turpmāk norādītos apjomus. Pirms izkrāvumu atļaušanas tās paziņo Komisijai līdzdalīgo kuģu sarakstu. Dalībvalstis apmainās ar informāciju par piezvejas novēršanas apgabaliem.

                        Suga:

                        Dzelkņu haizivs

                        Zona:

                        Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

                        Squalus acanthias

                        (DGS/*15X14)

                        Beļģija

                        20

                        Analītiska KPN

                        Vācija

                        4

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Spānija

                        10

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Francija

                        83

                        Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.

                        Īrija

                        53

                        Nīderlande

                        0

                        Portugāle

                        0

                        Apvienotā Karaliste

                        100

                        Savienība

                        270

                        KPN

                        270”

               3.Regulas (ES) 2016/72 IV pielikuma 6. punkta B tabulu aizstāj ar šādu:

               “B tabula

                        Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)

                        Spānija

                        5 855

                        Itālija

                        3 764

                        Grieķija

                        785

                        Kipra

                        2 195

                        Horvātija

                        2 947

                        Malta

                        8 768

                        Portugāle

                        500

               ”

               II PIELIKUMS

               Grozījumi Regulas (ES) 2015/2072 pielikumā

               Regulas (ES) 2015/2072 pielikumu groza šādi:

               a)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz reņģi 28.1. apakšrajonā aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Reņģe

                        Zona:

                        28.1. apakšrajons

                        Clupea harengus

                        HER/03D.RG

                        Igaunija

                        16 124

                        Latvija

                        18 791

                        Savienība

                        34 915

                        KPN

                        34 915

                        Analītiska KPN”;

               b)
                     zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu Savienības ūdeņos 22.–32. apakšrajonā aizstāj ar šādu:

                        “Suga:

                        Brētliņa

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi 22.−32. apakšrajonā

                        Sprattus sprattus

                        SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

                        Dānija

                        19 958

                        Vācija

                        12 644

                        Igaunija

                        23 175

                        Somija

                        10 447

                        Latvija

                        27 990

                        Lietuva

                        10 125

                        Polija

                        59 399

                        Zviedrija

                        38 582

                        Savienība

                        202 320

                        Piemēro šīs regulas 6. panta 3. punktu.

                        KPN

                        Nepiemēro

                        Analītiska KPN”