               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.5.2021
            COM(2021) 233 final
            2021/0120(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Ar šo priekšlikumu nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas (PVA) septiņdesmit ceturtajā sesijā saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu attiecībā uz nosacījumiem un procedūru, kādā tiek izveidots starptautisks līgums par cīņu pret pandēmijām.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Pasaules Veselības organizācija

               Pasaules Veselības organizācija (PVO) tika izveidota kā specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas veselības aģentūra saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 57. pantu. Pasaules Veselības organizācijas Konstitūcija
                  1
                stājās spēkā 1948. gada 7. aprīlī, un tajā noteikts, ka organizācijas galvenais mērķis ir “visām tautām nodrošināt visaugstāko iespējamo veselības līmeni”.

               Eiropas Savienībai Pasaules Veselības organizācijā ir neoficiālas novērotājas statuss. Šis statuss ir noteikts vēstuļu apmaiņā, kas publicēta Oficiālajā Vēstnesī 2001. gada 4. janvārī
                  2
               . Vēstuļu apmaiņa ietvēra dokumentu “Memorands par sadarbības satvaru un kārtību starp Pasaules Veselības organizāciju un Eiropas Kopienu Komisiju”. Visas ES dalībvalstis ir PVO dalībnieces.

               2.2.Pasaules Veselības asambleja

               Pasaules Veselības asambleja ir PVO galvenā pārvaldes struktūra. Pasaules Veselības asamblejas galvenās funkcijas ir noteikt PVO politiku, iecelt ģenerāldirektoru, pārraudzīt atbilstību finanšu politikai, kā arī pārskatīt un apstiprināt ierosināto programmas budžetu.

               Pasaules Veselības asambleja katru gadu sanāk Ženēvā, Šveicē. Asamblejas septiņdesmit ceturtā sesija norisināsies virtuālā vidē no 2021. gada 24. maija līdz 1. jūnijam.

               Saskaņā ar PVO Konstitūcijas 59. pantu katram dalībniekam ir viena balss Pasaules Veselības asamblejā. Lēmumus pieņem ar klātesošo un balsojošo dalībnieku balsu vairākumu, izņemot dažas situācijas, kas minētas Konstitūcijas 60. pantā, kad vajadzīgs divu trešdaļu balsu vairākums. Praksē jādara viss iespējamais, lai panāktu vienprātību. Eiropas Savienībai nav balsstiesību.

               Saskaņā ar PVO Konstitūcijas 19. pantu Pasaules Veselības asamblejai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt konvencijas vai nolīgumus par jebkuru jautājumu, kas ir organizācijas kompetencē.

               2.3.Akts, ko plānots pieņemt Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā

               Paredzams, ka 2021. gada maijā Pasaules Veselības asambleja savā septiņdesmit ceturtajā sesijā pieņems procesuālu lēmumu attiecībā uz nosacījumiem un procedūru, kādā tiek izveidots starptautisks līgums par cīņu pret pandēmijām. Respektīvi, lēmuma mērķis ir izveidot starpvaldību sanāksmi, kurā izstrādāt un apspriest PVO Pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām; šī pamatkonvencija jāiesniedz izskatīšanai Veselības asamblejā saskaņā ar PVO Konstitūcijas 19. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               ES un tās dalībvalstis koordinē starptautiskos centienus stiprināt globālo veselības drošību un Pasaules Veselības organizāciju, jo īpaši attiecībā uz sagatavotību ārkārtas situācijām veselības jomā un reaģēšanu uz tām, cita starpā pamatojoties uz Padomes 2020. gada novembra secinājumiem
                  3
                par ES lomu PVO stiprināšanā.

               Priekšlikums noslēgt starptautisku līgumu par pandēmijām pašlaik tiek apspriests saistībā ar pašreizējiem starptautiskajiem centieniem stiprināt globālo veselības drošību, ņemot vērā pandēmijā gūto pieredzi. Šāda līguma vispārējam mērķim vajadzētu būt politiskai un juridiskai apņēmībai panākt, ka tiek uzlabota globālā veselības arhitektūra.

               Dalība šāda līguma izstrādē būtu saskaņā ar LES 21. panta 1. punktu, kurā apstiprināts, ka “Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerību ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālām vai pasaules organizācijām, kuras atzīst pirmajā daļā minētos principus. Tā sekmē kopīgu problēmu risināšanu, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā.” Eiropadome
                  4
                2021. gada februārī atkārtoti pauda apņemšanos “uzlabot globālo drošību veselības jomā, tostarp, stiprinot Pasaules Veselības organizāciju un tās satvarā strādājot pie starptautiska līguma par pandēmijām”.

               Lai gan vēl nav pieņemts lēmums par precīzu paredzētā starptautiskā līguma darbības jomu, līgums ir vērsts uz nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu novēršanu. Šāds mērķis, visticamāk, ietekmēs rīcībpolitikas jomas, kas sakņojas LESD III daļas XIV sadaļā, bet var ietekmēt arī vairākus citus Līguma par Eiropas Savienības darbību pantus, piemēram:

               –zoonozes risku novēršana un pārvaldība kā daļa no pieejas “Viena veselība”, kas paredz saistību ar vides līgumiem tādos jautājumos kā biodaudzveidība un apdraudēto sugu tirdzniecība, kas cita starpā varētu ietekmēt Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību;

               –strukturēta sistēma, kā koplietot patogēnus un gēnu sekvences un izrietošos ieguvumus sabiedrības veselībai (attiecīgie ES tiesību akti ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 511/2014 par no Nagojas Protokola par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, izrietošiem atbilstības pasākumiem lietotājiem Savienībā);

               –cilvēktiesību un privātuma aizsardzība, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības tehnoloģiju, mākslīgo intelektu un lielo datu izmantošanu sabiedrības veselības vajadzībām (piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti), un

               –īstenošanas un atbilstības veicināšanas pasākumi, piemēram, profesionālapskates un ekspertu pārbaudes procesi, savstarpējas pārskatatbildības nodrošināšanas mehānismi, verifikācijas un pārbaužu kārtība, kā arī strīdu izšķiršanas procedūras.

               –Gaidāmais līgums ietekmēs arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, kā arī gaidāmo regulu par pārrobežu veselības apdraudējumiem.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un spēkā esošo ES tiesību aktu iespējamo ietekmi dažādās ES darbības jomās, ir būtiski, lai līdztekus dalībvalstu līdzdalībai tiktu nodrošināta Savienības līdzdalība. Gaidāmajās Pasaules Veselības asamblejas diskusijās par iespējamo lēmumu, ar ko izveido procedūru, kādā tiek izstrādāta PVO pamatkonvencija par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, dalībvalstu nostājas pamatā vajadzētu būt tālāk norādītajiem principiem.

               a)Lai pilnībā atbalstītu PVO procedūras izveidi attiecībā uz jaunu pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, būtu jāļauj ES piedalīties šajā līgumā kā līgumslēdzējai pusei.

               b)Pasaules Veselības asamblejas lēmumam, kurā izklāstīti sarunu procesuālie aspekti, būtu jāparedz ES pilntiesīga līdzdalība sarunu procesā.

               c)Jaunajai pamatkonvencijai, ņemot vērā 21. maijā gaidāmā Globālā veselības samita rezultātus, ir jāstiprina, jāpapildina un jārada pievienotā vērtība pastāvošajam starptautiskajam regulējumam, kas paredzēts, lai novērstu ārkārtas situācijas veselības jomā un reaģētu uz tām. Saskaņā ar to jebkurai jaunai pamatkonvencijai būtu jāpapildina un jāstiprina Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (SVAN) īstenošana un efektīvi jānovērš visi minēto regulu trūkumi.

               d)Diskusijās par pamatkonvenciju būtu jāņem vērā rezultāti, kas gūti neatkarīgās ekspertu grupās
                  5
               , kuras pārskata PVO vadīto starptautisko reaģēšanu uz pandēmijām, lai nodrošinātu, ka tā ir stingri balstīta uz pierādījumiem un atspoguļo pasaules pieredzi Covid-19 pandēmijas apkarošanā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  6
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Šis jēdziens ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.
                  7

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pasaules Veselības asambleja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Pasaules Veselības organizācijas Konstitūciju, kura parakstīta Ņujorkā 1946. gada 22. jūlijā.

               Lēmums par kārtību, ko Pasaules Veselības asambleja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts saskaņā ar starptautiskajām tiesībām būs saistošs Pasaules Veselības organizācijas dalībniekiem saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas Konstitūcijas 18. un 60. pantu. Paredzētajam aktam ir arī juridiskas sekas, jo tas noteiks Eiropas Savienības spēju pilnībā piedalīties PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā nolūkā to iesniegt izskatīšanai Pasaules Veselības asamblejā saskaņā ar PVO Konstitūcijas 19. pantu un kļūt par šīs pamatkonvencijas pusi kā reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija.

               Pamatkonvencija ietekmēs Savienības kompetenču īstenošanu un — atkarībā no tās darbības jomas — ES tiesību aktus tādās jomās kā veselība, tirdzniecība, brīva pārvietošanās un aprite, datu aizsardzība, iekšējais tirgus, sadarbība attīstības jomā, un visas šīs jomas varētu kļūt būtiskas saskaņā ar pamatkonvenciju.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar starptautiskās sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā ar mērķi “veicināt daudzpusējus risinājumus kopīgām problēmām, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā”. Konkrētāk, tā galvenais mērķis ir apkarot nopietnas slimības, kas sabiedrības veselību apdraud visvairāk, un nopietnus pārrobežu veselības apdraudējumus.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 168. panta 3. un 5. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 168. panta 3. un 5. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0120 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 3. un 5. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)LES 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerību ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālām vai pasaules organizācijām, kuras atzīst pirmajā daļā minētos principus. Tā sekmē kopīgu problēmu risināšanu, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā.

               (2)Pasaules Veselības organizācijas Konstitūcija (“Nolīgums”) stājās spēkā 1948. gada 7. aprīlī.

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 60. pantu Pasaules Veselības asambleja var pieņemt lēmumus ar klātesošo un balsojošo Pasaules Veselības organizācijas (PVO) dalībnieku balsu vairākumu.

               (4)Pasaules Veselības asamblejai savā septiņdesmit ceturtajā sesijā, kas sāksies 2021. gada 24. maijā, ir jāpieņem lēmums par starpvaldību sanāksmes izveidi, kurā paredzēts izstrādāt un apspriest PVO pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejā, jo Pasaules Veselības asamblejas lēmums noteiks Eiropas Savienības spēju piedalīties PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā un potenciāli kļūt par tās pusi kā reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija.

               (6)Eiropas Savienības pilntiesīga dalība PVO pamatkonvencijas par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām izstrādē un apspriešanā un tās iespējamā pievienošanās pamatkonvencijai palīdzēs palielināt starptautisko sadarbību, reaģējot uz pandēmijām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā.

               (7)Savienības nostāju pienākas paust Savienības dalībvalstīm, kuras ir Pasaules Veselības asamblejas dalībnieces,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Veselības asamblejas septiņdesmit ceturtajā sesijā, ir šāda:

               Eiropas Savienība atbalsta Pasaules Veselības organizācijas procedūras izveidi attiecībā uz jaunu pamatkonvenciju par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, un tai jāļauj piedalīties šādā līgumā kā līgumslēdzējai pusei.

               Ar Pasaules Veselības asamblejas lēmumu, kurā izklāstīti sarunu procesuālie aspekti, ir jāļauj Savienībai pilntiesīgi piedalīties sarunu procesā, ņemot vērā Savienības iespējamo pievienošanos konvencijai reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas statusā.

               Tas būtu jāpanāk, lēmuma pamattekstā iekļaujot īpašas atsauces, kur precizēts, ka jebkura starpvaldību struktūra, kas izveidota, lai konvenciju izstrādātu un risinātu sarunas par to, ir atvērta reģionālo ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalībai.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir Pasaules Veselības organizācijas dalībnieces un lemj kopīgi Savienības vārdā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                  PAMATDOKUMENTI (who.int)
                  .

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/eu_world/docs/exchange_of_letters_2001.pdf
                  .

                     (3)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12276-2020-INIT/en/pdf.

                     (4)

                        Eiropadomes locekļu paziņojums, 2021. gada 25.–26. februāris.

                     (5)

                        Jo īpaši Neatkarīgā ekspertu grupa jautājumos par sagatavotību pandēmijām un reaģēšanu uz tām, SVAN pārskatīšanas komiteja un PVO programmai reaģēšanai ārkārtas situācijās veselības jomā paredzētā Neatkarīgās uzraudzības un konsultatīvā komiteja.

                     (6)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (7)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.5.2021
            COM(2021) 226 final
            2021/0115(BUD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Nīderlandes pieteikumu EGF/2020/004 NL/KLM

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajam ieguldījumam no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”)
                  2
               .

               2.Nīderlande 2020. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu EGF/2020/004 NL/KLM, lūdzot EGF finansiālu ieguldījumu pēc Nīderlandes sabiedrības KLM Royal Dutch Airlines darba ņēmēju atlaišanas
                  3
               .

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma piešķiršanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2020/004 NL/KLM

                        Dalībvalsts

                        Nīderlande

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           4
                         2. līmenis)

                        Noord-Holland (NL32)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2020. gada 22. decembris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2020. gada 22. decembris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2021. gada 5. janvāris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2021. gada 16. februāris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2021. gada 11. maijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        KLM Royal Dutch Airlines

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           5

                        51. nodaļa (Gaisa transports)

                        Atskaites periods (četri mēneši)

                        No 2020. gada 15. augusta līdz 2020. gada 15. decembrim

                        Atskaites periodā atlaisto darba ņēmēju skaits (a)

                        650

                        Pirms vai pēc atskaites perioda atlaisto darba ņēmēju skaits (b)

                        1201

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b)

                        1851

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1851

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        1201

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        8 030 750

                        EGF pasākumu
                           6
                         īstenošanas budžets (EUR)

                        334 614

                        Kopējais budžets (EUR)

                        8 365 364

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        5 019 218

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒŠANA

               Procedūra

               4.Nīderlande pieteikumu EGF/2020/004 NL/KLM iesniedza 2020. gada 22. decembrī, proti, 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji. Komisija tajā pašā dienā apliecināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2021. gada 5. janvārī pieprasīja no Nīderlandes papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāpabeidz izvērtēt pieteikuma atbilstību finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2021. gada 11. maijā.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1851 atlaistu darba ņēmēju uzņēmumā KLM Royal Dutch Airlines. Šis uzņēmums darbojas ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 51. nodaļā (Gaisa transports). KLM darba ņēmēju atlaišana notika Ziemeļholandes provincē (NUTS 2. līmeņa reģionā Noord-Holland (NL32)).

               Intervences kritēriji

               6.Nīderlande iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atskaites periodā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos.

               7.Pieteikuma četru mēnešu atskaites periods ir no 2020. gada 15. augusta līdz 2020. gada 15. decembrim.

               8.Atskaites periodā uzņēmumā KLM tika atlaisti 650 darba ņēmēji.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               9.Atskaites periodā visi atlaišanas gadījumi tika aprēķināti no datuma, kad darba devējs individuāli paziņoja darba ņēmējiem par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               10.Papildus jau minētajiem darba ņēmējiem atbalsttiesīgs ir arī 1201 darba ņēmējs, ko atlaida pirms vai pēc četru mēnešu atskaites perioda. Visus šos darba ņēmējus atlaida pēc 2020. gada 21. maija vispārējā paziņojuma par plānoto atlaišanu. Var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu atskaites periodā.

               11.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1851.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālu finanšu un ekonomikas krīzi

               12.Pasaules Veselības organizācija (PVO) 2020. gada 11. martā paziņoja par Covid-19 globālu pandēmiju. 2020. gada 27. maija paziņojumā “ES budžets — Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks”
                  7
                Eiropas Komisija paziņoja, ka veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, un izklāstīja ekonomikas atveseļošanas plānu. Plānā cita starpā ietverts EGF kā ārkārtas instruments, ko izmantot, lai palīdzētu cilvēkiem, kuri zaudējuši darbu globālās ekonomikas krīzes dēļ.

               13.Pandēmija ir izraisījusi dziļāko recesiju ES vēsturē. Komisijas 2021. gada ziemas Eiropas ekonomikas prognozē
                  8
                norādīts, ka 2020. gada laikā ES IKP saruka par 6,3 %, un prognozēts, ka tas no jauna pieaugs par 3,7 % 2021. gadā un par 3,9 % 2022. gadā.

               14.Ceļošanas ierobežojumu un krasa pasažieru gaisa pārvadājumu sarukuma dēļ Covid-19 pandēmija ir nopietni skārusi aviācijas nozari. Pasažieru skaita kritums būtiski samazināja aviokompāniju ieņēmumus, un daudzas no tām bija spiestas atlaist darbiniekus vai paziņot par maksātnespēju. 2020. gada aprīlī starptautisko pasažieru pārvadājumu apjoms samazinājās par 98,9 % salīdzinājumā ar 2019. gada aprīli un 64 % no pasaules gaisa kuģiem nonāca glabāšanā — tas ir aviācijas vēsturē lielākais darbības sarukums
                  9
               .

               15.Pieprasījums pēc pasažieru pārvadājumiem mazliet pieauga 2020. gada jūnijā, taču tas joprojām bija būtiski zemāks nekā pirms krīzes. Kopējais pieprasījums (pasažierkilometru ieņēmumu (RPK) izteiksmē) saruka par 86,5 % salīdzinājumā ar 2019. gada jūniju
                  10
               .

               Pasažieru gaisa pārvadājumu apjoms
                  11

               Pasažierkilometru ieņēmumi (RPK) nozarē (miljardi mēnesī)

                        Faktiskie rādītāji

                        Sezonāli koriģēts

               16.Kopumā starptautisko pasažieru pārvadājumu pieprasījums 2020. gadā samazinājās par 75,6 %, salīdzinot ar 2019. gada rādītājiem. Kapacitāte (izteikta pieejamo sēdvietu kilometros) samazinājās par 68,1 %, un pasažieru aizpildes koeficients (kas mēra to pieejamo sēdvietu procentuālo daudzumu, ko ir aizņēmuši pasažieri) saruka par 19,2 procentpunktiem līdz 62,8 %
                  12
               .

               17.Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas globālajā pasažieru skaita prognozē teikts, ka aviācijas nozarei būs vajadzīgi 3–4 gadi, lai atgūtos un sasniegtu pirmskrīzes līmeni
                  13
               .

               18.Līdz šim saistībā ar gaisa pārvadājumu nozari ir iesniegti trīs pieteikumi uz EGF atbalstu — to visu pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija
                  14
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               19.Darba ņēmēju atlaišanu izraisījušie notikumi ir Covid-19 pandēmijas izraisītās negaidītās globālās ekonomikas krīzes rezultāts.

               20.Nīderlande ziņo, ka uzņēmums KLM ir smagi cietis no Covid-19 pandēmijas ietekmes. Pirms pandēmijas KLM finanšu rādītāji laikā no 2015. gada līdz 2019. gadam stabili auga. 2015. gadā KLM reģistrētie ieņēmumi bija 9905 miljoni EUR, un līdz 2019. gadam tā ieņēmumi bija palielinājušies līdz 11 075 miljoniem EUR. Tīrā peļņa 2019. finanšu gadā bija 449 miljoni EUR; 2015. gadā tā bija 54 miljoni EUR
                  15
               .

               21.Taču krīze ir iedragājusi KLM pēdējo gadu labos rezultātus. 2020. gada marta vidū KLM darbība bija lielā mērā apstājusies, bet pamatdarbības izmaksas saglabājās nemainīgas
                  16
               .

               22.KLM 2020. gadā pārvadāja 11,2 miljonus pasažieru — salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tas ir liels kritums par 68 %. Pasažieru aizpildes koeficients samazinājās līdz 52,2 % salīdzinājumā ar 89,4 % 2019. gadā
                  17
               .

               23.KLM ieņēmumi 2020. gadā bija 5120 miljoni EUR — salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tas ir samazinājums par 53,8 %. Straujā ieņēmumu sarukuma dēļ KLM 2020. gadā strādāja ar 1154 miljonu EUR zaudējumiem; 2019. gadā uzņēmums bija guvis 714 miljonu EUR peļņu
                  18
               .

               24.2020. gada 31. jūlijā KLM vadība izziņoja pārstrukturēšanas plānu, kura mērķis ir izmaksu samazināšana. Tā rezultātā darbinieku skaits tika samazināts par aptuveni 5000 pilnslodzes ekvivalentiem (no 33 000 uz 28 000 pilnslodzes ekvivalentu)
                  19
               .

               25.KLM vadība prognozē, ka lidojumu daudzums atgriezīsies pirmskrīzes līmenī līdz 2024. gadam. Atlabšanas pakāpe un ātrums būs atkarīgi no vairākiem faktoriem, tostarp no vīrusa attīstības, ekonomikas atveseļošanas un klientu izvēlēm ceļošanas jomā
                  20
               .

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

               26.Darba ņēmēju atlaišana KLM būtiski ietekmē valsts ekonomiku. KLM ir Nīderlandes otrais lielākais darba devējs privātajā sektorā, tas nodarbina vairāk nekā 33 000 cilvēku
                  21
               .

               27.KLM veic lidojumus no Amsterdamas Shipholas lidostas, un uzņēmuma galvenā mītne atrodas Amstelvēnā; tādēļ daudzi KLM darbinieki dzīvo Ziemeļholandes provincē.

               28.Bezdarba līmenis Ziemeļholandē 2020. gada ceturtajā ceturksnī, salīdzinot ar to pašu ceturksni 2019. gadā, palielinājās par 1,5 procentpunktiem, sasniedzot 4,8 %. Salīdzinājumā ar kaimiņos esošajām provincēm Ziemeļholandē bezdarba līmenis ir visaugstākais: Flevolandē tas ir 4,2 %, Dienvidholandē — 4,5 %
                  22
               .

               29.Nīderlande norādīja, ka viens no darba ņēmēju atlaišanas visvairāk skartajiem reģioniem ir Lielā Amsterdama (reģions Ziemeļholandes provincē). Tas tā ir tādēļ, ka ekonomikas krīze visvairāk iedragājusi nozares, kas izteikti koncentrētas šajā reģionā, piemēram, aviāciju, viesmīlību, kultūru, sportu un izklaides nozari
                  23
               .

               30.Nīderlandes Darba ņēmēju apdrošināšanas aģentūras (UWV) 2020. gada jūnijā savāktie dati liecina, ka 34 % darba ņēmēju Lielās Amsterdamas reģionā strādā nozarēs, kurās nodarbinātības līmenis saruka būtiski vai ļoti būtiski, savukārt valsts līmenī šādu darba ņēmēju īpatsvars ir aptuveni 32 %
                  24
               .

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               31.No 1851 atbalsttiesīgās personas to atlaisto darba ņēmēju aplēstais skaits, kas varētu piedalīties EGF pasākumos, ir 1201. Šo atlaisto darba ņēmēju iedalījums pēc dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas ir šāds.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        933

                        (77,69 %)

                        sievietes:

                        268

                        (22,31 %)

                        Valstspiederība:

                        ES pilsoņi:

                        1180

                        (98,25 %)

                        nav ES pilsoņi:

                        21

                        (1,75 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        35

                        (2,91 %)

                        25–29 gadi:

                        92

                        (7,66 %)

                        30–54 gadi:

                        697

                        (58,04 %)

                        55–64 gadi:

                        353

                        (29,39 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        24

                        (2,00 %)

               Ierosināto darbību atbalsttiesīgums

               32.Atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības.

               –Profesionālā orientācija. Šajā posmā dalībnieki saņems informāciju par atbalsta procesu, kā arī ieteikumus un palīdzību darba meklēšanā. Paredzēta arī individuāla izaugsmes vadība pašpārliecības vairošanai nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem pāriet uz jaunām darbavietām.

               –Atbalsts darba meklēšanā noteiktās nozarēs. Šā pasākuma ietvaros tiks sniegta profesionāla palīdzība pārejai uz nozarēm, kurās trūkst darbinieku, piemēram, izglītības, veselības aprūpes, tehnoloģiju un informācijas pārvaldības nozari. Piemēram, cilvēki ar tehniskām zināšanām (t. i., KLM inženieri un apkopes darbinieki) varētu pārkvalificēties, lai sāktu strādāt kādā tehnoloģiju nozarē.

               –Apmācība, izaugsmes vadība un/vai izglītība. Paredzēti pasākumi to prasmju attīstīšanai, kas nepieciešamas darbam jaunā jomā.

               –Finanšu konsultācijas. Šā pasākuma ietvaros tiks nodrošināts individuāls vērtējums un finanšu konsultācijas, lai skartajam darba ņēmējam būtu skaidrs priekšstats par savu finansiālo situāciju un perspektīva pareizo lēmumu pieņemšanai. Minētajā vērtējumā finanšu pakalpojumu eksperts ņems vērā personiskos apstākļus, to, kā darba maiņa ietekmē ienākumus, mājokļa situāciju (t. i., spēju nomaksāt hipotēku, īres maksu, iespējamās pārcelšanās ietekmi) un ietekmi, ko radīs konkrēti darba koplīgumu pasākumi un izmaiņas valsts nodokļu regulējumā.

               33.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas atbilst EGF regulas 7. pantā noteiktajām atbalsttiesīgajām darbībām. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               34.Nīderlande ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tā ir apliecinājusi, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               35.Aplēstās kopējās izmaksas ir 8 365 364 EUR, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 8 030 750 EUR apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informēšanas un publicitātes, kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem 334 614 EUR apmērā.

               36.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir 5 019 218 EUR (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Profesionālā orientācija

                        901

                        3750

                        3 378 750

                        Atbalsts darba meklēšanā noteiktās nozarēs

                        300

                        5000

                        1 500 000

                        Apmācība, izaugsmes vadība un/vai izglītība

                        1201

                        2000

                        2 402 000

                        Finanšu konsultācijas

                        600

                        1250

                        750 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuālā daļa no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        8 030 750

                        (100 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        0

                        0

                        0

                        Starpsumma (b):

                        Procentuālā daļa no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        0

                        (0 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        —

                        0

                        2. Pārvaldība

                        —

                        83 654

                        3. Informācija un publicitāte

                        —

                        83 654

                        4. Kontrole un ziņojumu sniegšana

                        —

                        167 306

                        Starpsumma (c):

                        Procentuālā daļa no kopējām izmaksām:

                        —

                        334 614

                        (4 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        8 365 364

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        5 019 218

               Izdevumu atbalsttiesīguma periods

               37.Individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem Nīderlande sāka sniegt 2021. gada 1. februārī. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām, ir no 2021. gada 1. februāra līdz 2023. gada 1. februārim.

               38.Administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu Nīderlandei sāka rasties 2021. gada 1. februārī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informēšanas un publicitātes, kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem EGF finansiālu ieguldījumu ir tiesības saņemt no 2021. gada 1. februāra līdz 2023. gada 1. augustam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               39.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir KLM.

               40.Nīderlande ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas no EGF saņem finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem
                  25
               .

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               41.Nīderlande ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar ieinteresētajām personām un sociālajiem partneriem. Ir izveidota uzņēmumu padome, kuras uzdevums ir nodrošināt šo pakalpojumu koordinētību.

               42.Sagatavošanās pasākumi ietvēra tikšanās ar uzņēmumu padomi un arodbiedrībām, konkrēti ar Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV), De Unie, Nederlandse Vereniging voor Luchtvaart (NVLT), Vereniging Nederlands Cabinepersoneel (VNC), Vereniging van KLM Professionals (VKP) un Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV).

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               43.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Nīderlande ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas struktūras, kas iesaistītas Eiropas Sociālā fonda pārvaldībā. Pārvaldības un kontroles pienākumus veic Pakalpojumu, sadarbības un īstenošanas departamenta (SZV; Sociālo lietu un nodarbinātības ministrija) Politikas īstenošanas daļa.

               44.Sertifikācijas iestādes uzdevumus pilda Nīderlandes Uzņēmumu aģentūra (RVO), kas darbojas Ekonomikas lietu un klimata politikas ministrijas pakļautībā. Par revīziju atbildīgā struktūra ir Finanšu ministrijas Centrālais valdības revīzijas dienests.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               45.Nīderlande ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par darba ņēmēju kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmums KLM, kurš pēc darba ņēmēju atlaišanas ir turpinājis darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātajām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               46.EGF nepārsniedz maksimālo gada summu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā noteikts 8. panta 1. punktā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
                  26
               .

               47.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu, izmantot EGF līdzekļus 5 019 218 EUR apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām.

               48.Ierosināto lēmumu par EGF izmantošanu kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā noteikts 9. punktā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  27
               .

               Saistītie akti

               49.Vienlaikus ar šo priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietojumu uz attiecīgo budžeta pozīciju 5 019 218 EUR apmērā.

               50.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, un tas stāsies spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņems ierosināto lēmumu par EGF izmantošanu.

               2021/0115 (BUD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Nīderlandes pieteikumu EGF/2020/004 NL/KLM

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  28
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Iestāžu nolīgumu (2020. gada 16. decembris) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  29
               , un jo īpaši tā 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF nepārsniedz maksimālo gada summu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093
                  30
                8. panta 1. punktā.

               (3)Nīderlande 2020. gada 22. decembrī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā KLM Royal Dutch Airlines Nīderlandē. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu 5 019 218 EUR apmērā saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2021. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu 5 019 218 EUR saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [pieņemšanas dienas]
                  31*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)

                        Regulu (ES) Nr. 1309/2013 piemēro visiem pieteikumiem, kas saņemti līdz 2020. gada 31. decembrim.

                     (3)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (4)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 1046/2012 (2012. gada 8. novembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (5)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (6)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (7)

                        COM(2020) 442 final.

                     (8)

                        2021. gada ziemas Eiropas ekonomikas prognoze:
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
                  .

                     (9)

                        ATAG (2020), ziņojums Aviation Benefits Beyond Borders:
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
                  .

                     (10)

                        IATA, Air Passenger Market Analysis, 2020. gada jūnijs:
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
                  .

                     (11)

                        Turpat.

                     (12)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/
                  .

                     (13)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/
                  .

                     (14)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701; EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (15)

                        KLM 2019. gada pārskats:
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
                  .

                     (16)

                        Finanšu ministra Wopke Hoekstra un infrastruktūras un ūdens resursu apsaimniekošanas ministres Cora van Nieuwenhuizen 2020. gada 24. aprīļa vēstule Pārstāvju palātai par iespējamiem pasākumiem Air France-KLM atbalstam:
                  https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/04/24/letter-on-possible-support-measures-for-air-france-klm
                  .

                     (17)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
                  .

                     (18)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
                  .

                     (19)

                        KLM ziņu lapa:
                  https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/
                  .

                     (20)

                        Aviation24:
                  https://www.aviation24.be/airlines/air-france-klm-group/klm-royal-dutch-airlines/cuts-staff-to-cope-with-coronavirus-pandemic/
                  .

                     (21)

                        KLM 2019. gada pārskats:
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
                  .

                     (22)

                        Statistics Netherlands (CBS):
                  https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/dataset/83523NED/table?dl=4B4E7
                  .

                     (23)

                        Nīderlandes Darba ņēmēju apdrošināšanas aģentūras (UWV) ziņojums:
                  https://www.uwv.nl/overuwv/Images/regionale-verschillen-impact-corona-werkgelegenheid.pdf
                  .

                     (24)

                        Turpat.

                     (25)

                        Eiropas Komisija 2020. gada 13. jūlijā saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja Nīderlandes 3,4 miljardu EUR valsts atbalsta pasākumu, kas ietver valsts garantiju aizdevumiem un subordinētu valsts aizdevumu KLM; tā mērķis ir nodrošināt uzņēmumam steidzami nepieciešamo likviditāti koronavīrusa uzliesmojuma apstākļos:
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333
                  .

                     (26)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 15. lpp.

                     (27)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 29. lpp.

                     (28)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (29)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 29. lpp.

                     (30)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I, 22.12.2020., 11. lpp.).

                     (31)
                  *
                        Datumu ievieto Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.5.2021
            COM(2021) 227 final
            2021/0116(BUD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Somijas pieteikumu EGF/2020/007 FI/Finnair

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”)
                  2
               .

               2.2020. gada 30. decembrī Somija iesniedza pieteikumu EGF/2020/007 FI/Finnair, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  3
                uzņēmumā Finnair Oyj un vienā apakšuzņēmumā
                  4
                Somijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2020/007 FI/Finnair

                        Dalībvalsts

                        Somija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           5
                         2. līmenis)

                        Helsinki–Ūsimā (FI1B)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2020. gada 30. decembris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2020. gada 30. decembris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2021. gada 13. janvāris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2021. gada 24. februāris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2021. gada 19. maijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        Finnair Oyj

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           6

                        51. nodaļa (Gaisa transports)

                        Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits

                        1

                        Pārskata periods (četri mēneši):

                        2020. gada 25. augusts – 2020. gada 25. decembris

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        508

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        0

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b)

                        508

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        508

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        500

                        Jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        2 730 600

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           7
                         (EUR)

                        190 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        2 920 600

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 752 360

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.2020. gada 30. decembrī Somija iesniedza pieteikumu EGF/2020/007 FI/Finnair, t. i., 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2021. gada 13. janvārī pieprasīja no Somijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, kurš ilgst 12 nedēļas pēc visa pieteikuma iesniegšanas dienas un līdz kuram Komisijai jāpabeidz savs novērtējums par pieteikuma atbilstību finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, beidzas 2021. gada 19. maijā.

               Pieteikuma atbalsttiesīgums

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums ir saistīts ar 508 Finnair Oyj un viena apakšuzņēmuma atlaistajiem darbiniekiem. Finnair darbojas ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 51. nodaļā (Gaisa pārvadājumi). Uzņēmumu veiktās atlaišanas notika NUTS 2. līmeņa reģionā Helsinki–Ūsimā (FI1B).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits

                        Finnair

                        504

                        Hub Logistics Finland Oy

                        4

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 2

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits: 508

               Intervences kritēriji

               6.Somijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuros paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ir no 2020. gada 25. augusta līdz 2020. gada 25. decembrim.

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir šāds:

               –504 darba ņēmēji atlaisti uzņēmumā Finnair

               –4 darba ņēmēji atlaisti uzņēmuma Finnair apakšuzņēmumā

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               9.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –504 darba ņēmēji, sākot no dienas, kad darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK
                  8
                3. panta 1. punktu rakstiski paziņojis kompetentajai valsts iestādei par plānoto kolektīvo atlaišanu. Somija pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas datuma apstiprināja, ka šie 504 atlaišanas gadījumi ir faktiski notikuši.

               –4 no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               10.Tāpēc kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 508.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi

               11.2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) pasludināja globālo Covid-19 pandēmiju. 2020. gada 27. maija paziņojumā “Eiropas Savienības (ES) budžets — Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks”
                  9
                Eiropas Komisija paziņoja, ka veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, un izklāstīja ekonomikas atveseļošanas plānu. Tas ietvēra EGF kā ārkārtas instrumentu, lai palīdzētu cilvēkiem, kas zaudējuši darbu globālās ekonomikas krīzes dēļ.

               12.Pandēmija izraisīja smagāko recesiju ES vēsturē. Atbilstoši dokumentam “Komisijas 2021. gada ziemas Eiropas ekonomikas prognozes”
                  10
                ES IKP 2020. gadā ir samazinājies par 6,3 %, bet 2021. gadā tiek prognozēta tā atgūšanās par 3,7 % un par 3,9 % 2022. gadā.

               13.Covid-19 pandēmija ir atstājusi ievērojamu iespaidu uz aviācijas nozari ceļojumu ierobežojumu un dramatiskā pasažieru samazinājuma dēļ gaisa satiksmē. Pasažieru skaita samazinājums ir bijis par iemeslu dramatiskam lidsabiedrību ieņēmumu samazinājumam un licis daudzām no tām atlaist darbiniekus vai pasludināt maksātnespēju. 2020. gada aprīlī starptautisko pasažieru gaisa pārvadājumu apjoms, salīdzinot ar 2019. gada aprīli, samazinājās par 98,9 %, un pēc lielākā nozares sabrukuma aviācijas vēsturē 64 % pasaules gaisa kuģu tika novietoti dīkstāvē
                  11
               .

               14.2020. gada jūnijā nedaudz palielinājās pasažieru pieprasījums, bet tas saglabājās ievērojami mazākā līmenī, salīdzinot ar laiku pirms krīzes. Visā nozarē pārvadāto pasažieru kilometri samazinājās par 86,5 %, salīdzinot ar 2019. gada jūniju
                  12
               .

               Aviopasažieru skaits
                  13

               Pārvadāto pasažieru kilometri visā nozarē – RPK (miljardi mēnesī)

                        Faktisks

                        Sezonāli koriģēts

               15.Starptautiskais pasažieru pieprasījums 2020. gadā samazinājās par 75,6 %, salīdzinot ar 2019. gadu. Pieejamo sēdvietu kilometros (ASK) mērāmā kapacitāte samazinājās par 68,1 %, un pasažieru aizpildes koeficients (pasažieru aizņemto sēdvietu procentuālais īpatsvars no kopējā pieejamo sēdvietu skaita) samazinājās par 19,2 procentpunktiem līdz 62,8 %
                  14
               .

               16.Saskaņā ar Starptautiskās gaisa transporta asociācijas prognozi, lai aviācijas nozare atgrieztos pie pirmskrīzes darbības apjoma, būs nepieciešami 3 līdz 4 gadi
                  15
               .

               17.Līdz šim gaisa transporta nozarē ir iesniegti četri pieteikumi EGF atbalstam, trīs no kuriem ir pamatoti ar tirdzniecības procesu globalizāciju
                  16
                un viens ar ekonomisko krīzi, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija
                  17
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               18.Notikumi, kas noveda pie atlaišanas, ir neparedzēta, Covid-19 pandēmijas izraisīta globāla ekonomiskā krīze.

               19.Somija ziņoja, ka pandēmijas ietekme ir smagi skārusi Finnair. Pirms Covid-19 uzliesmojuma Finnair bija spēcīgs finanšu stāvoklis. 2019. gadā Finnair ieņēmumi palielinājās par 9,2 %, sasniedzot rekordaugstu atzīmi 3097 miljoni EUR, salīdzinot ar 2836 miljoniem EUR 2018. gadā. Saimnieciskās darbības rādītāji sasniedza 162,8 miljonus EUR, salīdzinot ar 256,3 miljoniem EUR 2018. gadā, un šo samazinājumu par 38 % veicināja degvielas izmaksu, gaisa kuģu materiālu cenu un kapitāla remonta izmaksu palielinājums.

               20.Pēdējās desmitgades laikā pasažieru skaits Helsinki–Vantā lidostā ir ievērojami palielinājās. No 2009. līdz 2019. gadam pasažieru skaits palielinājās par 58 % no 12,6 miljoniem līdz 21,9 miljoniem. Starptautisko lidojumu pasažieri veidoja lielāko pasažieru pārvadājumu daļu: 10,2 miljoni 2009. gadā un 18,9 miljoni 2019. gadā
                  18
               . 2019. gadā Finnair pārvadāto pasažieru skaits palielinājās par 10,3 % līdz 14 650 400 pasažieriem, sasniedzot jaunu gada rekordu
                  19
               .

               21.2020. gada sākumā pasažieru skaits Helsinki–Vantā lidostā joprojām turpināja augt. 2020. gada janvārī pasažieru skaits uz Ķīnu pieauga par 58 %, salīdzinot ar 2019. gada janvāri. Tomēr 2020. gada februārī epidēmijas dēļ pasažieru skaits strauji samazinājās par 73 %. Finnair nācās atcelt visus lidojumus uz Ķīnas kontinentālo daļu no 2020. gada 6. februāra un uz citiem Āzijas galamērķiem no 2020. gada 4. marta
                  20
               . 2020. gada 13. martā Amerikas Savienoto Valstu valdība ierobežoja visus nebūtiskos ceļojumus uz ASV, tāpēc arī Finnair bija jāatceļ visi lidojumi uz ASV
                  21
               .

               22.Gan Somijā, gan citās galamērķa valstīs spēkā esošie ierobežojumi ir ļoti ietekmējuši Finnair darbību, jo īpaši attiecībā uz starptautiskajiem un starpkontinentālajiem lidojumiem. 2020. gada aprīlī gaisa satiksme Helsinki–Vantā lidostā gandrīz pilnībā apstājās, paliekot tikai 1 % līmenī salīdzinājumā ar 2019. gada aprīli (21 000 pasažieru 2020. gada aprīlī, salīdzinot ar 1,8 miljoniem 2019. gada aprīlī). Otrajā ceturksnī, salīdzinot 2020. ar 2019. gadu, lidojumu skaits starp Finnair Āzijas un Eiropas galamērķiem samazinājās par 92,1 %. Pasažieru skaits samazinājās par 97,5 % no 3,9 miljoniem līdz 98 000 pasažieru, un pasažieru pārvadājumu kapacitāte (ASK) samazinājās par 97,2 %
                  22
               .

               23.Finnair gada pārskats par 2020. gadu uzrādīja strauju ieņēmumu kritumu par 73,2 % (no 3097,7 miljoniem EUR līdz 829,2 miljoniem EUR), pasažieru skaits samazinājās par 76,2 % (no 14,7 miljoniem līdz 3,5 miljoniem), un uzņēmums bija uzkrājis darbības zaudējumus 464,5 miljonu EUR apmērā
                  23
               .

               24.Finnair bija jāsamazina izmaksas, lai risinātu šo krīzi, un ietaupījumi tika veikti nekustamo īpašumu, lidmašīnu nomas, IT (klientu procesu digitalizācija un automatizācija), pārdošanas un izplatīšanas izmaksu jomās, kā arī administrācijas izmaksās un kompensāciju struktūrās. Tas noveda pie darbaspēka samazinājuma par 1000 pozīcijām
                  24
               .

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               25.Aviācijas nozares ieguldījums Somijas ekonomikā ir ievērojams. 2020. gadā nozarē strādāja 42 000 cilvēku (23 000 tiešo un 19 000 netiešo darbvietu), un tās devums Somijas IKP bija 8,8 miljardi EUR, tādējādi veidojot 3,2 % no kopējā IKP
                  25
               .  Finnair ir lielākā Somijas lidsabiedrība, un tās centrs atrodas Helsinki–Vantā lidostā. 2019. gada beigās Finnair bija 6788 darbinieki un uzņēmums veica pārvadājumus uz 132 galamērķiem
                  26
               .

               26.Darbinieku atlaišana Finnair ir būtiski ietekmējusi valsts ekonomiku. NUTS 2 reģions, kuru ietekmējusi atlaišana, ir Helsinku–Ūsimā reģions, kur atrodas Finnair darbības centrs. Laikā no 2020. gada februāra līdz aprīlim bezdarbnieku, kuri meklē darbu, skaits Helsinku–Ūsimā reģionā palielinājās par 22,5 % no 68 016 līdz 83 340. Salīdzinot ar iepriekšējo gadu un neskatoties uz nodarbinātības saglabāšanas pasākumiem, bezdarba līmenis Helsinku–Ūsimā reģionā palielinājās par 0,8 procentpunktiem — no 6,4 % 2019. gadā līdz 7,2 % 2020. gadā
                  27
               .

               27.2020. gadā bezdarba līmenis valstī bija 7,8 %, t. i., par 1,1 procentpunktu lielāks nekā 2019. gadā
                  28
               . Somijas Finanšu ministrija lēsa, ka bezdarba līmenis 2021. gadā turpinās pieaugt līdz 8,2 % , bet pēc tam samazināsies līdz 7,8 % 2022. gadā
                  29
               .

               28.Krīzes rezultātā pieaugošā bezdarba dēļ bijušo Finnair darbinieku atgriešanās darba tirgū būs sarežģīta. Somijas iestādes norāda, ka atlaistajiem darbiniekiem ir nepieciešami pielāgoti darba meklēšanas norādījumi un atbalsts, kā arī pielāgota kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija, lai palielinātu viņu iespējas atsākt strādāt.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               29.No 508 atbalsttiesīgajām personām, to atlaisto darba ņēmēju aplēstais skaits, kas varētu piedalīties EGF pasākumos, ir 500. Šo darba ņēmēju sadalījums pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma ir šāds:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        Vīrieši:

                        280

                        (56,00 %)

                        Sievietes:

                        220

                        (44,00 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        493

                        (98,60 %)

                        nav ES valstspiederīgie:

                        7

                        (1,40 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        19

                        (3,80 %)

                        25–29 gadi:

                        28

                        (5,60 %)

                        30–54 gadi:

                        312

                        (62,40 %)

                        55–64 gadi:

                        141

                        (28,20 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        0

                        (0,00 %)

               Ierosināto darbību atbalsttiesīgums

               30.Atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības.

               –Konsultācijas un citi sagatavošanās pasākumi. Tie ietver 1) ekspertu novērtējumu par darba meklētāja profesionālajām kompetencēm un pakalpojumu vajadzībām; 2) kompetences novērtējumu, lai kartētu dalībniekus atbilstoši viņu kompetencēm un darba perspektīvām; 3) darba meklētāju apmācības un informāciju par darba tirgu; 4) karjeras konsultācijas un individuālu, intensīvu apmācību, lai atbalstītu un virzītu dalībniekus darba meklējumos.

               –Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi. Šis pasākums nodrošinās profesionālās orientācijas un darba meklējumu konsultācijas, palīdzību, darba spēju novērtēšanu un izmēģinājumus. Tiks organizēti arī personāla atlases un informēšanas pasākumi.

               –Apmācība. Tiks nodrošināta Somijas iestāžu izstrādāta pielāgota programma “Turpmākā izglītība ar uzņēmumiem (F.E.C.)
                  30
               ”, kuras mērķis ir apvienot amata kandidātus un uzņēmumus, kuri meklē darbiniekus.  Dalībnieki saņems arī profesionālās kvalifikācijas apmācības, tostarp tādos tematos kā biznesa attīstība, vadītāju apmācība, cilvēkresursi, pārdošana un mārketings, mākslīgais intelekts (MI), digitālā drošība, robotika, finanšu pārvaldība, projektu vadība utt.

               –Algas subsīdija. Šis pasākums atbalstīs nodarbinātību jaunā darba vietā, samazinot algu izmaksas. Algas subsīdija būs 30–50 % no algu izmaksām, un tā tiks maksāta darba devējam. Subsīdijas apmērs un ilgums ir atkarīgs no bezdarba perioda ilguma.

               –Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija. Dotācijas mērķis ir veicināt uzņēmējdarbības sākšanu un atsevišķu personu nodarbinātību. Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija nodrošina ienākumus topošajam uzņēmējam laikā, kas saskaņā ar aprēķiniem nepieciešams pilna laika uzņēmējdarbības uzsākšanai un izveidei (līdz 12 mēnešiem).

               –Ceļa naudu, izmitināšanas un pārcelšanās pabalstus var piešķirt, lai segtu ar to saistītos izdevumus, kas radušies darba meklēšanas vai apmācību laikā.

               31.Šeit aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām atbalsttiesīgajām darbībām. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               32.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tā ir apliecinājusi, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               33.Aplēstās kopējās izmaksas ir 2 920 600 EUR, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 2 730 600 EUR apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas darbībām 190 000 EUR apmērā.

               34.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir 1 752 360 EUR (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)
                           31

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)
                           32

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Konsultācijas un citi sagatavošanās pasākumi

                        450

                        1556

                        700 000

                        Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi

                        500

                        400

                        200 000

                        Apmācība

                        300

                        4333

                        1 300 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        –

                        2 200 000

                        (80,57 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Algas subsīdija

                        60

                        6000

                        360 000

                        Ceļa nauda, izmitināšanas un pārcelšanās pabalsti

                        25

                        200

                        5000

                        Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija

                        20

                        8280

                        165 600

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        –

                        530 600

                        (19,43 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        –

                        0

                        2. Pārvaldība

                        –

                        160 000

                        3. Informācija un publicitāte

                        –

                        15 000

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        15 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        190 000

                        (6,51 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        –

                        2 920 600

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        1 752 360

               35.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               36.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs 15 000 EUR vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbalsttiesīguma periods

               37.Somija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2020. gada 21. oktobrī. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām, ir no 2020. gada 21. oktobra līdz 2022. gada 30. decembrim.

               38.Somijai 2020. gada 21. oktobrī sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2020. gada 21. oktobra līdz 2023. gada 30. jūnijam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               39.Valsts priekšfinansējums vai līdzfinansējums tiek nodrošināts no Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas (MEAE) Administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru (ELY centru) un nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroju (TE biroji) darbības izdevumiem.

               40.Somija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Eiropas Savienības finanšu instrumentiem
                  33
               .

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               41.Somija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar darba grupu. Sagatavošanās aktivitātes ietvēra tikšanās ar Ekonomikas attīstības, transporta un vides centru un Ūsimā TE biroju, Finnair un arodbiedrību pārstāvjiem, proti, Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työnpersonäliitto ry (AKT) un Trade Union Pro arodbiedrību.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               42.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Somija ir paziņojusi Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs Ekonomikas un nodarbinātības ministrija, kas darbojas kā EGF vadošā un sertifikācijas iestāde un kā starpniekinstitūcija, kas izplata EGF līdzekļus. EGF pārvaldības funkcijas ir piešķirtas Reģionu un izaugsmes pakalpojumu departamentam, kas darbojas arī kā Eiropas Sociālā fonda vadošā iestāde. Ekonomikas attīstības, transporta un vides centri (ELY centri) ir atbildīgi par EGF finansēto pasākumu īstenošanu.

               43.Attiecībā uz sertifikācijas iestādes lomu, to uzņemas Cilvēkresursu un administrācijas nodaļa. Attiecībā uz revīziju atbildīgā iestāde ir neatkarīgā Iekšējās revīzijas nodaļa, kas darbojas Ekonomikas un nodarbinātības ministrijas pastāvīgā sekretāra pakļautībā.

               Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts

               44.Somija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –Finnair, kurš pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī netiks pieļauta nekāda veida dubultā finansēšana,

               –ierosinātās darbības papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               45.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts 8. panta 1. punktā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 2020/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
                  34
               .

               46.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus 1 752 360 EUR apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               47.Lēmuma priekšlikumu par EGF izmantošanu kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā noteikts 9. punktā Iestāžu Nolīgumā (2020. gada 16. decembris) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  35
               .

               Saistītie tiesību akti

               48.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju 1 752 360 EUR apmērā.

               49.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               2021/0116 (BUD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Somijas pieteikumu EGF/2020/007 FI/Finnair

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  36
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               Ņemot vērā Iestāžu Nolīgumu (2020. gada 16. decembris) starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  37
               , un jo īpaši tā 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093
                  38
                8. panta 1. punktā.

               (3)Somija 2020. gada 30. decembrī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā Finnair Oyj un vienā apakšuzņēmumā Somijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. panta prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu 1 752 360 EUR apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2021. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu 1 752 360 EUR saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]
                  39*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013, 855. lpp.

                     (2)

                        Regulu (ES) Nr. 1309/2013 piemēro visiem pieteikumiem, kas saņemti līdz 2020. gada 31. decembrim.

                     (3)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (4)

                        Hub Logistics Finland Oy, kas atrodas Helsinku–Ūsimā reģionā.

                     (5)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 1046/2012 (2012. gada 8. novembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (6)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (7)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (8)

                        Padomes Direktīva 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.).

                     (9)

                        COM(2020) 442 final.

                     (10)

                        2021. gada ziemas ekonomikas prognoze
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
                  .

                     (11)

                        ATAG. 2020. gada ziņojums par aviācijas pārrobežu ieguvumiem “Aviation Benefits Beyond Borders Report”:
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
                  .

                     (12)

                        IATA: Aviopasažieru tirgus analīze, 2020. gada jūnijs:
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
                  .

                     (13)

                        Turpat.

                     (14)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/
                  .

                     (15)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/
                  .

                     (16)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 un EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (17)

                        EGF/2020/004 NL/KLM, COM(2021)226.

                     (18)

                        Finavia gada pārskats par 2019. gadu:
                  https://www.finavia.fi/sites/default/files/documents/Tilinpäätös%202019.pdf
                  .

                     (19)

                        Finnair gada pārskats par 2019. gadu:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf
                  .

                     (20)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-all-flights-to-mainland-china-between-february-6-and-february-29--2020--customers-to,c3024652
                  .

                     (21)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-flights-to-us-and-delhi,c3057949

                     (22)

                        Finnair gada pārskats par 2020. gadu:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/half-year-2020-report-en.pdf
                  .

                     (23)

                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2021/annual-report-2020.pdf
                  .

                     (24)

                  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3751510
                   un
                  https://www.aviation24.be/airlines/finnair/finnair-targets-100-million-euros-cost-base-reductions-plans-to-reduce-1-000-jobs/
                  .

                     (25)

                        Gaisa transporta darba grupa (ATAG), Aviācijas pārrobežu ieguvumi (“Aviation Benefits Beyond Borders”):
                  https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/
                  .

                     (26)

                        Finnair gada pārskats par 2019. gadu:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf
                  .

                     (27)

                        Somijas statistikas datubāze
                  https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/
                  .

                     (28)

                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/13/tyti_2020_13_2021-03-04_tie_001_en.html
                  .

                     (29)

                        Somijas statistikas iestāde
                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/09/tyti_2020_09_2020-10-20_tie_001_en.html
                   un
                  https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/162542/TEM%20työmarkkinaennuste%20syksy%202020.pdf
                  .

                     (30)

                  https://www.aaltopro.fi/en/services-in-change-situations/f.e.c.-programs-and-recruitment
                  .

                     (31)

                        Lai izvairītos no zīmju norādīšanas aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kas paliek tādas pašas kā Somijas iesniegtajā pieteikumā.

                     (32)

                        Noapaļošanas dēļ kopsummas nesakrīt.

                     (33)

                        2020. gada 18. maijā Eiropas Komisija apstiprināja Somijas atbalsta pasākumu, kas sastāv no valsts garantijas Finnair aizdevumam 600 miljonu EUR apmērā, lai mazinātu koronavīrusa uzliesmojuma ekonomisko ietekmi uz uzņēmumu.
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_1032
                  .

                     (34)

                        OV L 433I, 22.12.2020, 15. lpp.

                     (35)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 29. lpp.

                     (36)

                        OV L 347, 20.12.2013, 855. lpp.

                     (37)

                        OV L 433I, 22.12.2020, 29. lpp.

                     (38)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I, 22.12.2020., 11. lpp.).

                     (39)
                  *
                        Datumu ievieto Parlaments pirms publicēšanas OV.