               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2015
            COM(2015) 439 final
            2015/0199(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  1
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti.

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  2
                grozīja Regulu (EK) Nr. 539/2001, pārceļot 19 valstis uz II pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. Minētās 19 valstis ir Apvienotie Arābu Emirāti, Austrumtimora, Dominika, Grenāda, Kiribati, Kolumbija, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Peru, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Zālamana salas, Tonga, Trinidāda un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu. Atsaucei uz katru no II pielikumā minētajām valstīm ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka “atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar Eiropas Savienību noslēgts nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības”.

               Regula (ES) Nr. 509/2014 tika pieņemta 2014. gada 20. maijā un stājās spēkā 2014. gada 9. jūnijā. Pirmie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu tika parakstīti 2015. gada 6. maijā (Apvienotie Arābu Emirāti), 2015. gada 26. maijā (Austrumtimora) un 2015. gada 28. maijā (Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, Vanuatu) un tos provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas līdz dienai, kad tie stājas spēkā.

               Kolumbijai un Peru saskaņā ar 5. apsvērumu Regulā (ES) Nr. 509/2014 un vienlaicīgi pieņemto kopīgo deklarāciju, piemēroja īpašu procedūru, kas paredzēja, ka nepieciešama papildu izvērtēšana par to, vai šīs valstis ir izpildījušas attiecīgos kritērijus, pirms Komisija var iesniegt Padomei ieteikumus lēmumiem, ar kuriem pilnvaro sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar šīm divām valstīm. Komisija 2014. gada oktobrī pieņēma ziņojumu
                  3
               , kurā izvērtēja situāciju Peru to kritēriju kontekstā, kas uzskaitīti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 509/2014; vienlaikus tika pieņemts ziņojums par Kolumbiju
                  4
               . Ziņojumā tika izskatīti dati un tendences tādos jautājumos kā migrācija un mobilitāte (Šengenas vīzas, legāla migrācija, nelegāla migrācija, ceļošanas dokumentu drošība un krāpšana), noziedzība un drošība, ekonomika, tirdzniecība un tūrisms, ārējās attiecības un cilvēktiesības, reģionālā vienotība un savstarpība. Tajā tika izvērtēti arī iespējamie riska scenāriji, ko varētu izraisīt vīzu režīma liberalizācija. Komisija secināja, ka pēdējo gadu laikā Peru ekonomiskā un sociālā situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti piešķirt peruāņiem bezvīzu piekļuvi dalībvalstu teritorijai, savukārt ar vīzu režīma liberalizāciju saistītie riski tika uzskatīti par pārvaldāmiem, izmantojot inter alia  pastiprinātu sadarbību atgriešanas jautājumos un pareizi īstenotas robežkontroles. Turklāt nolīgumā par vīzu režīma atcelšanu ir iekļauti vajadzīgie drošības pasākumi, lai apturētu vai pārtrauktu nolīguma darbību, ja tas būtu vajadzīgs, lai novērstu drošības vai migrācijas riskus Savienībai.

               Komisija 2015. gada martā iesniedza Padomei ieteikumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar Kolumbiju un Peru
                  5
               : Padome 2015. gada 19. maijā izdeva Komisijai adresētas sarunu norādes. Sarunas ar Peru tika sāktas 2015. gada 20. maijā Briselē. Šīs sanāksmes laikā varēja izskatīt visu teksta projektu, tika ierosināti vairāki labojumi un tika panākta vienošanās par visiem aspektiem. Turpmākajās dienās tika veiktas nelielas izmaiņas.

               Galvenie sarunu vedēji šo nolīgumu parafēja 2015. gada 9. jūnijā. Oficiālā ceremonija notika ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2015. gada 10. jūnijā. Dalībvalstīm nolīguma teksts tika nosūtīts 2015. gada 27. maijā un sīkāka informācija tika sniegta Padomes Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmē 2015. gada 15. jūnijā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

               No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridiskais instruments nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta.

               3.SARUNU REZULTĀTI

               Komisija uzskata, ka ir sasniegti Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts ir Savienībai pieņemams.

               Tā galīgo saturu var apkopot šādi.

               Mērķis

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Peru var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā.

               Darbības joma

               Vīzu režīma atcelšana attiecas uz visām personu kategorijām (parasto, diplomātisko, dienesta/oficiālo un īpašo pasu turētājiem), kas ceļo jebkādos nolūkos, izņemot nolūkā veikt algotu darbu. Attiecībā uz pēdējo minēto kategoriju katrai dalībvalstij un arī Peru ir rīcības brīvība piemērot vīzas prasību otras līgumslēdzējas puses pilsoņiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija par to personu kategorijas interpretāciju, kuras ceļo nolūkā veikt algotu darbu.

               Uzturēšanās ilgums

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt šo 90 dienu laikposmu jebkurā 180 dienu ilgā periodā, ir pievienota nolīgumam.

               Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu atcelšana dod Peru pilsoņiem tiesības katras šādas dalībvalsts (šobrīd Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija) teritorijā uzturēties 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu.

               Teritoriālā piemērošana

               Nolīgumā ir iekļauti noteikumi par tā teritoriālo piemērošanu – Francijas un Nīderlandes gadījumā vīzu atcelšana dotu tiesības Peru pilsoņiem uzturēties tikai šo dalībvalstu Eiropas teritorijās.

               Deklarācijas

               Papildus iepriekš minētajām kopīgajām deklarācijām nolīgumam pievieno vēl četras kopīgās deklarācijas:

               –par Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               –par informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām un par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem,

               –par biometrisko pasu ieviešanu Peru Republikā, ar kuru deklarē, ka Peru apņemas vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim izsniegt biometriskās pases un apstāklis, ka līdz minētajam datumam nav ieviestas biometriskās pases ir pietiekams iemesls nolīguma apturēšanai; kā arī

                  –par sadarbību sakarā ar nelegālo migrāciju. Šī deklarācija atgādina par saistībām, kas noteiktas 49. panta 3. punktā Nolīgumā par politisko dialogu un sadarbību starp Savienību un Andu Kopienu attiecībā uz nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu. Puses cieši uzraudzīs šo saistību ievērošanu un vienojas par atpakaļuzņemšanas nolīguma noslēgšanu pēc jebkuras puses pieprasījuma, jo īpaši, ja ir vērojams nelegālas migrācijas pieaugums un problēmas saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu. Ja pēc pieprasījuma nav iespējams noslēgt nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, tas ir pietiekams iemesls šā nolīguma apturēšanai.

               4.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu starp Eiropas Savienību un Peru.

               2015/0199 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Peru Republiku (turpmāk “Peru”) par nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (turpmāk “nolīgums”).

               (2)Šis nolīgums saskaņā ar Padomes Lēmumu .../.../ES [...] Eiropas Savienības vārdā tika parakstīts 2015. gada [...] un tiek provizoriski piemērots no dienas, kas seko minētajam datumam, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu nākotnē.

               (3)Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)Nolīguma pārvaldei ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kas pieņem savu reglamentu. Ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Savienības nostājas noteikšanai šajā gadījumā.

               (5)Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Peru par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu
                  6
               .

               3. pants

               Komisija, kurai palīdz dalībvalstu eksperti, pārstāv Savienību Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota ar nolīguma 6. pantu.

               4. pants

               Apspriedusies ar īpašu Padomes ieceltu komiteju, Komisija ieņem Savienības nostāju Apvienotajā ekspertu komitejā attiecībā uz komitejas reglamenta pieņemšanu, kā tas paredzēts saskaņā ar nolīguma 6. panta 4. punktu.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (3)
                  COM (2014) 663, 29.10.2014.

                     (4)
                  COM (2014) 665, 29.10.2014.

                     (5)
                  COM (2015) 119, 11.3.2015.

                     (6)
                  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2015
            COM(2015) 439 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums – Padomes lēmums
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums – Padomes lēmums

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

               PERU REPUBLIKA, turpmāk “Peru”,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
                  1
               , inter alia 19 trešās valstis, tostarp Peru, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

               VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Peru tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

               ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI

               1. PANTS

               Mērķis

               Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2. PANTS

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)
                     “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)
                     “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

               c)
                     “Peru pilsonis” ir Peru valstspiederīgais;

               d)
                     “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

               3. PANTS

               Piemērošanas joma

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Peru teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

               Peru pilsoņi, kuriem ir derīga Peru izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

               2.
                     Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

               Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var izlemt Peru pilsoņiem piemērot vīzas prasību vai atcelt to saskaņā ar 4. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  2
               .

               Attiecībā uz minēto personu kategoriju Peru var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

               3.
                     Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Peru patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

               4.
                     Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

               5.
                     Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Peru tiesību akti.

               4. PANTS

               Uzturēšanās ilgums

               1.
                     Savienības pilsoņi var uzturēties Peru teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2.
                     Peru pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Peru pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

               3.
                     Šis nolīgums neietekmē Peru un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

               5. PANTS

               Teritoriālā piemērošana

               1.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

               2.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

               6. PANTS

               Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

               1.
                     Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Eiropas Savienības pārstāvji un Peru pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               2.
                     Komitejai cita starpā ir šādi uzdevumi:

               a)
                     uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)
                     ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)
                     risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

               3.
                     Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

               4.
                     Komiteja izstrādā savu reglamentu.

               7. pants

               Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu
                  starp dalībvalstīm un Peru

               Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Peru, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā piemērošanas jomā.

               8. PANTS

               Nobeiguma noteikumi

               1.
                     Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no dienas, kas seko tā parakstīšanas dienai.

               2.
                     Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

               3.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               4.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

               5.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

               6.
                     Peru var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

               7.
                     Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Sagatavots divos eksemplāros bulgāru, spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, horvātu, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI
                  UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Peru, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU, KĀ PAREDZĒTS ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ

               Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

               Šajā kategorijā neietilpst:

               –
                     uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               –
                     sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               –
                     žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               –
                     uzņēmumu iekšējie praktikanti.

               Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

               Šī deklarācija neskar ceļotāju kategoriju definējumu Peru valsts tiesību aktos ieceļošanas, izceļošanas, tranzīta vai uzturēšanās mērķiem Peru teritorijā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA INTERPRETĀCIJU
                  JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU
                  PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

               Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Peru pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR BIOMETRISKO PASU IEVIEŠANU, KAS JĀVEIC PERU REPUBLIKAI

               Peru Republika kā Līgumslēdzēja puse paziņo, ka tā ir piešķīrusi līguma slēgšanas tiesības par biometrisko pasu izgatavošanu un apņemas izsniegt saviem pilsoņiem biometriskās pases vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim. Šīs pases pilnībā atbilst ICAO prasībām, kas noteiktas ICAO dokumentā Nr. 9303.

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja biometriskās pases netiek ieviestas līdz 2015. gada 31. decembrim, tas ir pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar 8. panta 4. punktā noteiktajām procedūrām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SADARBĪBU SAKARĀ AR NELEGĀLO MIGRĀCIJU

               Līgumslēdzējas puses atgādina, ka saskaņā ar 49. panta 3. punktu Nolīgumā par politisko dialogu un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Puses vienojas par nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu.

               Līgumslēdzējas puses cieši uzraudzīs šo saistību ievērošanu. Tās vienojas noslēgt, pēc jebkuras puses pieprasījuma, un jo īpaši gadījumos, kad ir vērojams nelegālas migrācijas pieaugums un problēmas saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu pēc tam, kad ir stājies spēkā nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu, nolīgumu, kas regulētu abu pušu īpašos pienākumus saistībā ar atpakaļuzņemšanu.

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja pēc pieprasījuma šāda vienošanās par atpakaļuzņemšanu netiek noslēgta, tas ir pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar 8. panta 4. punktā noteiktajām procedūrām.

               _________________

                     (1)
                  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 430 final
            2017/0196(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Ēģiptes Arābu Republiku (Ēģipte) par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Ēģipti, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

                  Saskaņā ar Padomes pilnvarošanas lēmuma noteikumiem sarunas varēja sākt tikai pēc tam, kad bija pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

                  Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2017. gada 27. jūlijā, kad abu gaidāmā nolīguma pušu pārstāvji parafēja nolīguma projekta tekstu. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324
                     1
                   ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz šo Savienības tiesību aktu.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā arī paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu. Pēc Ēģiptes pieprasījuma un saskaņā ar sarunās panākto vienošanos nolīguma preambula tika papildināta ar papildu apsvērumu, kas atspoguļo, ka gaidāmā nolīguma īstenošanai ir katrā ziņā nepieciešama abu nolīguma pušu kompetento iestāžu pilnīga sadarbība un saskaņota rīcība.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā, PRIMA
                     2
                   atvērtība trešo valstu, tādu kā Ēģipte, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
                     3
                  , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses
                     4
                  , un Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
                     5
                  , kas paredz Savienības un Ēģiptes sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Ēģipte, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija Padomei izsaka priekšlikumu Eiropas Savienības vārdā nolīgumu noslēgt.

               2017/0196 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                  6
                paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)Ēģiptes Arābu Republika (Ēģipte) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (3)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Ēģipte kļūs par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiks noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā būs paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA.

               (4)Saskaņā ar Padomes Lēmumu <XXX>
                  7
                20XX. gada XX Savienības vārdā tika parakstīts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               (5)Nolīgums būtu Savienības vārdā jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā sniegt nolīguma 4. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas diena].

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

                     (2)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (3)
                  COM(2012) 497 final.

                     (4)
                  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

                     (5)
                  OV L 182, 13.7.2005., 12. lpp.

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 430 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),

               no vienas puses,

               un

               Ēģiptes Arābu Republika (turpmāk “Ēģipte”),

               no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā, paredz zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību;

               tā kā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 2008. gada 27. februārī, nosaka oficiālu satvaru Pušu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā;

               tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;

               tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Ēģipte kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA;

               tā kā Ēģipte ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;

               tā kā ir vajadzīgs starptautisks nolīgums starp Savienību un Ēģipti, kurā būtu reglamentēti Ēģiptes kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi;

               tā kā šā nolīguma īstenošanai ir katrā ziņā nepieciešama abu nolīguma Pušu kompetento iestāžu pilnīga sadarbība un saskaņota rīcība,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Ēģiptes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2. pants

               Noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA

               Noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Teritoriālā piemērošana

               Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, no vienas puses, un uz Ēģiptes teritoriju, no otras puses.

               4. pants

               Provizoriskā piemērošana, stāšanās spēkā un darbības ilgums

               1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras. Pēc nolīguma parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā Puses no dienas, kurā ES saņem paziņojumu, ka Ēģipte pabeigusi 1. punktā minētās procedūras, šo nolīgumu piemēro provizoriski.

               3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 5. pantu.

               5. pants

               Nolīguma izbeigšana

               1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, par savu nodomu to izbeigt informējot ar rakstisku paziņojumu.

               Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.

               2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.

               6. pants

               Strīdu izšķiršana

               Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, 82. pantā noteiktā strīdu izšķiršanas procedūra.

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros bulgāru, horvātu, čehu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.


title: Priekšlikums Padomes lēmums par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007 2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0444

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.9.2005COM(2005) 444 galīgā redakcija2005/0189 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007-2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMU KONTEKSTSKomisija 2005. gada 6. aprīlī pieņēma priekšlikumu[1] par Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2007–2011). Komisija norādīja, ka šie pasākumi organizējami divās īpašajās programmās, t.i., atbilstīgi netiešajām darbībām attiecībā uz kodoltermiskās enerģijas pētniecību, kā arī kodola skaldīšanu un aizsardzību pret radiāciju, un Kopīgā pētniecības centra tiešajiem zinātniskās izpētes pasākumiem kodolenerģētikas jomā, un uz tām attiecas pašreizējais priekšlikums. Komisija iesniegs priekšlikumus par saistītajiem dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem.Politiskais konteksts un mērķi ir izklāstīti paziņojumā „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas pētniecības telpas veidošana izaugsmei”[2].Euratom Septītās pamatprogrammas īpašās programmas paredzētas, lai kopā ar vajadzīgajiem valstu un nozares centieniem risinātu galvenos jautājumus un uzdevumus Eiropā šajā pētniecības jomā.Finansiāls atbalsts Eiropas līmenī dod iespējas palielināt pētniecības izcilību un efektivitāti tā, kā to nevarētu panākt valsts līmenī. Euratom Septītās pamatprogrammas īpašās programmas nozīmē Eiropas Pētniecības telpas turpmāku konsolidāciju šajā nozarē, panākot kritisko masu un struktūras jaunās pētniecības jomās un ar jauniem līdzekļiem, un vēl vairāk atbalstot ideju, zināšanu un pētnieku brīvu apriti.Īstenojot īpašās programmas, maksimāli tiks izmantots Eiropas pasākumu potenciāls palielināt izcilību pētniecībā. Tas nozīmē pašreizējās izcilības identificēšanu un atbalstīšanu šajā jomā tur, kur tāda Eiropas Savienībā ir, kā arī spēju radīšanu turpmākas pētniecības izcilībai.Ja būs iespējams, īpašo programmu ietekmi palielinās, papildinot tās ar citām Kopienas programmām, piem., piesaistot struktūrfondus. Tas atbilst pieejai, pēc kuras jāvadās, īstenojot EK spēju īpašo programmu, jo attiecībā uz Euratom īpašās programmas netiešām darbībām svarīgs aspekts būs arī pētniecības infrastruktūru atbalsts, lai gan šajā gadījumā konkrēti kodolzinātnes un kodoltehnoloģijas jomā.2. IEPRIEKšēJA APSPRIEšANāSSagatavojot pašreizējos priekšlikumus pamatprogrammai, Komisija ņēma vērā citu ES iestāžu un dalībvalstu uzskatus, kā arī daudzu ieinteresēto personu uzskatus un apspriedās plašā lokā, tostarp ar zinātnieku aprindām un nozares pārstāvjiem. Turklāt priekšlikumi īpašajai programmai ir izstrādāti, ņemot vērā rūpīgo Septītās pamatprogrammas priekšlikuma ietekmes novērtējumu[3] un pamatprogrammas piecu gadu novērtējuma rezultātus[4].3. JURIDISKIE ASPEKTIPašreizējie priekšlikumi īpašajai programmai attiecas uz to pašu laika posmu, uz kuru attiecas pamatprogramma, t.i., 2007.–2011. gadam, kas savukārt atbilst Euratom līguma 7. pantam. Saskaņā ar minētā panta otro daļu pētniecības programmas izstrādā laika posmam, kas nepārsniedz piecus gadus. Tādējādi pašreizējie priekšlikumi neattiecas uz to pašu laiku, kam paredzētas EK īpašās programmas.Saskaņā ar paredzēto likumdošanas procedūru Komisija ierosina atjaunot šīs īpašās programmas 2012.–2013. gadam, ja to neliedz neparedzēti apstākļi.4. BUDžETA IZPILDEŠim lēmumam pievienotajā „Tiesību akta finanšu pārskatā” noteikta ietekme uz budžetu, kā arī cilvēkresursi un administratīvie resursi, ietverot provizoriskus rādītājus par laikposmu no 2012. līdz 2013. gadam.Komisija ir paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai uzticēs dažus uzdevumus, kas jāveic, lai īstenotu netiešo darbību īpašo programmu[5].5. SASKAņOTA UN ELASTīGA īSTENOšANA5.1. Pielāgošana jaunām vajadzībām un iespējamIr īpaši svarīgi, lai īpašās programmas īstenotu pietiekami elastīgi un tādējādi tās saglabātu aktualitāti attiecībā uz zinātnes un tehnoloģiju attīstību kodolenerģētikas jomā vispār un reaģētu uz jaunām rūpnieciskām, politiskām un sociālām vajadzībām. Attiecībā uz netiešajām darbībām to panāks galvenokārt ar darba programmām, kuras dalībvalstu pārstāvju komitejas katru gadu palīdzēs atjaunināt un kurās noteiks tematus publicējamajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Labojumus var izdarīt ātrāk, ja ir jaunas prioritātes, kam steidzami jāpievēršas, jo īpaši tad, ja tās izriet no neparedzētām politikas vajadzībām.Šādu daudzgadu programmu veidošanu uzlabos ar plaša mēroga ieguldījumiem, lai panāktu, ka atbalstītie pasākumi saglabā tiešu saistību ar jaunām ražotāju un ES politikas virzienu pētniecības vajadzībām kodolenerģētikas jomā. Cita starpā pieaicināto padomdevēju grupa enerģētikas jautājumos, kas izveidota saskaņā ar EK sadarbības īpašo programmu, ar efektīvu daudzdisciplināru dalību un vienādi pārstāvētiem akadēmiskiem un nozares pārstāvju uzskatiem nodrošinās šādu ieguldījumu.Vēl ārēju ieguldījumu var dot arī tehnoloģijas platformas, ko tuvākajā laikā, kā paredzēts, varētu izveidot dažās īpašo programmu tematiskajās jomās.Citi forumi un grupas, piemēram, Eiropas Stratēģijas forums par pētniecības infrastruktūrām ( ESFRI ) var laikus informēt Komisiju par iespējam un prioritātēm, kas attiecas uz Euratom pētniecības nozari.5.2. Transversāli jautājumiVispārējo saskaņotību Septītās pamatprogrammas īstenošanā nodrošina Komisija. Lai pilnībā ņemtu vērā transversālos jautājumus, ar vairākām īpašajām programmām saistītās Darba programmas koordinēti pārskatīs.Dalībvalstu pārstāvju komitejām ir arī svarīgs pienākums palīdzēt Komisijai efektīvi saskaņot un koordinēt īstenošanu saistībā ar vairākām īpašajām programmām un īpašajās programmās. Tas ir saistīts ar augstu koordinācijas līmeni dalībvalstīs starp dažādu komiteju pārstāvjiem.Īpašu uzmanību veltīs pasākumiem, kas ir kopīgi Euratom un EK īpašajām programmām, piemēram, uzlabotu reaktoru izmantošana ūdeņraža ražošanā vai uzlabotu materiālu izstrādāšana. Ja tam ir pamatojums, ņemot vērā grūtības, ko rada divu tādu pamatprogrammu esība, uz kurām attiecas atsevišķi Līgumi, var izmantot kopīgus uzaicinājumus, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot sesto pamatprogrammu.Šādi jautājumi ir īpaši svarīgi, un ir paredzēti īpaši pasākumi koordinētai pieejai.-  Starptautiska sadarbība . Tas ir svarīgs Euratom programmas aspekts, un pieeja tam būs stratēģiska, lai šajā ziņā sekmētu pasākumus un risinātu īpašus jautājumus, ja tas ir saistīts ar savstarpēju ieinteresētību un izdevīgumu.-  Pētniecības infrastruktūras . Šajā jomā vajadzīga cieša sadarbība ar EK spēju programmu, lai nodrošinātu atbalstu galvenajām kodolpētniecības infrastruktūrām ar vispārīgāku pētniecības lietojumu.-  Saikne ar Kopienas politiku . Tiks noteikti pasākumi, lai panāktu efektīvu koordināciju ar Komisijas dienestiem, jo īpaši nodrošinot pasākumu turpmāku atbilstību ES politikas virzienu attīstības vajadzībām. Tādēļ daudzgadu programmu veidošanā var izmantot dažādu lietotājgrupu palīdzību Komisijas dienestos, kas saistīti ar attiecīgajiem politikas virzieniem.-  Pētījumu rezultātu izplatīšana un zināšanu nodošana . Vajadzība sekmēt pētniecības rezultātu pārņemšanu ir ļoti raksturīga īpašajām programmām, jo īpaši ar zināšanu nodošanu starp valstīm, starp disciplīnām un akadēmisko aprindu zināšanu nodošanu ražotājiem, tostarp arī ar pētnieku mobilitāti.-  Zinātne sabiedrībā . Šim ES iespēju programmas pasākumam arī ir paralēli pasākumi kodolenerģētikas nozarē, un ir skaidrs, kas tas var būt savstarpēji izdevīgi tādās jomās kā pārvaldība un ieinteresēto personu jautājumi, jo īpaši strīdīgi jautājumi, kas saistīti ar iekārtu pieņemšanu uz vietas.6. VIENKāRšOšANAS UN PāRVALDīBAS METODESIevērojamu vienkāršošanu panāks, kad īstenos Septīto pamatprogrammu, izmantojot idejas, kas izklāstītas Komisijas 2005. gada 6. aprīļa darba dokumentā un izvērstajā dialogā, kura pamatā ir šis dokuments. Daudzi ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumos, lai ievērojami mazinātu birokrātiju un vienkāršotu prasības, kas attiecas uz finansēšanas shēmām un ziņojumu sniegšanu.Netiešo darbību īpašās programmas kodola skaldīšanas daļā tiks ieteikti uzlabojumi, kas būs līdzīgi uzlabojumiem, kuri paredzēti pasākumiem EK programmas sadarbības daļā.7. ĪPAšO PROGRAMMU SATURS7.1. Kodolpētniecības un mācību pasākumi (netiešās darbības)Šī īpašā programma ietver divas tematiskās prioritātes.i) Kodoltermiskās enerģijas pētniecība: izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot Starptautisko kodoltermisko eksperimentālo reaktoru ( ITER ) kā galveno pasākumu drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski dzīvotspējīgu spēkstaciju reaktoru prototipu izveidošanai. Šajā tematiskajā prioritātē ietilpst turpmāk noradītās darbības jomas.-  ITER realizēšana-  Pētniecība un attīstība ITER darbības sagatavošanai-  Tehnoloģiskās darbības DEMO sagatavošanai-  Pētniecības un attīstības darbības ilgākā laikā-  Cilvēkresursi, izglītība un mācības-  Infrastruktūra-  Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām.ii) Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju: veicināt kodola skaldīšanas un citu radiācijas izmantojumu veidu drošu izmantošanu un ekspluatāciju rūpniecībā un medicīnā. Šajā tematiskajā prioritātē ietilpst turpmāk noradītās darbības jomas.-  Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana-  Reaktoru sistēmas-  Aizsardzība pret radiāciju-  Atbalsts un pētniecības infrastruktūrām un piekļuve tām-  Cilvēkresursi un apmācības, tostarp mobilitāte.Kopumā šai īpašajai programmai ir izteikti nepārtrauktības elementi ar iepriekšējam pamatprogrammām, kas tapušas uz pierādītas šāda veida Eiropas atbalsta pievienotās vērtības pamata. Turklāt šai īpašajai programmai ir svarīgi jauninājumi, kas, to īstenojot, īpaši jāņem vērā.-  Labāka pieeja valstu pētniecības programmu koordinācijai jomā, kas attiecas uz kodolu skaldīšanu un aizsardzību pret radiāciju.-  Kopīga ITER īstenošana starptautiskā līmenī, Eiropas kopuzņēmuma izveide ITER vajadzībām un turpmāka koordinācijas uzlabošana integrēto Eiropas kodoltermiskās enerģijas pētniecības pasākumu jomā.-  Pieeja ar precīzāk noteiktiem starptautiskas sadarbības mērķiem katram tematam ir paredzēta ar īpašiem sadarbības pasākumiem, kas nosakāmi darba programmās atbilstīgi paredzētajai stratēģiskajai pieejai attiecībā uz starptautisko sadarbību.-  Aspektu, kas ļautu elastīgi reaģēt uz jaunajām vajadzībām un neparedzētām politiskām vajadzībām, iekļautu katrā tematā, un īstenošanas pamatā būs pieredze, kas gūta, sniedzot zinātnisku atbalstu politikai un jaunām un topošām zinātnes un tehnoloģiju shēmām, kas ieviestas sestajā pamatprogrammā, kā arī nākotnes un jauno tehnoloģiju shēmai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ( ICT ) jomā.Īpašās programmas darbības laikā un tās paredzamajā pagarinājumā līdz 2013. gadam var rasties iespējas izveidot efektīvus kopuzņēmumus, piemēram, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā[6]. Komisijas dienesti atbilstīgā laikā iesniegs Padomei priekšlikumus par šādu uzņēmumu izveidošanu.7.2. KPC (tiešās darbības)KPC veiks savu uzdevumu, ņemot vērā iekšējo attīstību kodolenerģētikas jomā Komisijas dienestos, kā arī Eiropā un pasaulē.Tādēļ sistemātiski tiks meklētas iespējas stiprināt KPC un dalībvalstu pētniecības organizāciju attiecības.Saistībā ar Lisabonas programmu un pēc lielākās daļas KPC ieinteresēto personu lūguma KPC veltīs ievērojamas pūles attiecība uz apmācību un zināšanu pārvaldību. KPC veiks pētniecības un attīstības pasākumus jomās, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un ietekmi uz vidi.Attiecība uz kodoldrošību vissvarīgākā pārmaiņa ir reaģēšana uz Kopienas politikas attīstību, jaunām vajadzībām, ko formulējuši Komisijas dienesti, un Kopienas dalībai starptautiskās iniciatīvās, piem., „Ceturtā paaudze”.KPC nodarbojas ar kodoldrošību 30 gadus, bet starptautiskā situācija pēdējos pāris gados ir ievērojami mainījusies, un ieroču neizplatīšana kļūst svarīgāka. Tomēr Komisijas dienestu iekšējā attīstība ir atkarīga arī no KPC pastāvīga atbalsta ierastākās jomās.8. UZ ZINāTNES ATZIņāM BALSTīTAS EIROPAS PēTNIECīBAS TELPAS VEIDOšANA IZAUGSMEILai sasniegtu vajadzīgo straujo attīstību, veidojot uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību, ir vajadzīgi jauni augsti mērķi un efektivitāte pētniecībā Eiropā. Visiem dalībniekiem Eiropas Savienībā — valstu valdībām, pētniecības iestādēm, ražotājiem — katram ir savs uzdevums.Visas īpašās programmas, ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu (EK un Euratom ), veidotas tā, lai izdevumiem par pētījumiem Eiropā pieejamā budžeta robežās būtu iespējami efektīvs un ietekmīgs attaisnojums. Galvenās iezīmes ir šādas: uzmanības centrā ir tematiskās prioritātes attiecīgajās īpašajās programmās ar īstenošanas pasākumiem un līdzekļiem, kas paredzēti šo mērķu sasniegšanai; izteikti nepārtrauktības elementi; nepārtraukta uzmanība veltīta pašreizējās izcilības atbalstīšanai un nākotnes izcilības spēju radīšanai pētniecības jomā; racionalizēta un vienkāršota pārvaldība, lai panāktu lietotājdraudzīgumu un izmaksu lietderību; iekšēja elastība, lai pamatprogrammu varētu pielāgot jaunām vajadzībām un iespējām.2005/0189 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) Septīto pamatprogrammu (2007-2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9],tā kā:(1) Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. …/…/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma pētniecības un mācību pasākumiem (2007—2011) (še turpmāk — „pamatprogramma”) īstenojama ar īpašām programmām, kurās noteikti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, to ilgums un paredzēti par vajadzīgiem uzskatītie līdzekļi.(2) Kopīgajam pētniecības centram (še turpmāk — "KPC”) jāīsteno pētniecības un mācību pasākumi, ko atbilstīgi KPC īpašajai programmai veic ar tā sauktajām tiešajām darbībām , ar kurām īsteno Euratom pamatprogrammu.(3) Īstenojot savu uzdevumu, KPC jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī atbildot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, KPC veic kvalitatīvu pētniecību.(4) Īstenojot šo programmu, galvenā uzmanība jāvelta pētnieku mobilitātes un apmācības veicināšanai, kā arī jauninājumiem Kopienā. Jo īpaši KPC jāveic atbilstīgi mācību pasākumi kodoldrošības un drošuma jomā.(5) Pašreizējo īpašo programmu jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā attiecīgo KPC lietotāja vajadzību un Kopienas politikas virzienus, ka arī Kopienas finansiālo interešu aizsardzības mērķi. Zinātniskās izpētes pasākumi, ko īsteno saskaņā ar šo programmu, vajadzības gadījumā jāpielāgo šīm vajadzībām un sasniegumiem zinātnes un tehnoloģijas jomā, un ar šiem pasākumiem jācenšas sasniegt izcilību zinātnē.(6) Pamatprogrammas noteikumiem par uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu dalību un pētījumu rezultātu izplatīšanu (še turpmāk —„dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi”), kas attiecas uz tiešajām darbībām, jāattiecas arī uz pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem, ko veic atbilstīgi šai īpašajai programmai.(7) Lai īstenotu šīs programmas, papildus sadarbībai, kas paredzēta Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu vai Asociācijas nolīgumā, ir lietderīgi iesaistīties starptautiskās sadarbības pasākumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, jo īpaši, pamatojoties uz Līguma 2.h, 101. un 102. pantu.(8) Saistībā ar paplašināšanas un integrācijas pasākumiem KPC mērķis ir sekmēt jauno dalībvalstu organizāciju un pētnieku integrāciju savos pasākumos, jo īpaši attiecībā uz ES acquis zinātnes un tehnoloģijas daļu īstenošanu, kā arī lielāku sadarbību ar organizācijām un pētniekiem no pievienošanās sarunvalstīm un kandidātvalstīm. Ir paredzēts arī pakāpeniski nodrošināt atvērtību pret kaimiņvalstīm, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību politikas prioritārajiem jautājumiem.(9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp ētikas pamatprincipi Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. .(10) KPC jāturpina rast papildu resursus, izmantojot konkursus, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbs un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana.(11) Pārdomāta pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina iespējami efektīvi un lietotājam draudzīgi, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas un nākamo grozījumu īstenošanai.(12) Atbilstīgi pasākumi jāveic arī, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus šai Finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[10], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[11] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[12].(13) Komisijai laikus jāvienojas par neatkarīgu novērtējumu pasākumiem, kas veikti jomās, uz kurām attiecas šī programma.(14) Ar Zinātnes un tehnikas komiteju un KPC valdi ir apspriests šīs īpašās programmas zinātniskais un tehnoloģiskais saturs.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim ir pieņemta īpašā programma, kas saistīta ar pētniecības un mācību tiešajām darbībām, kuras veicamas Kopīgajam pētniecības centram (še turpmāk — „īpašā programma”).2. pantsĪpašā programma nosaka pasākumus Kopīgā pētniecības centra darbībām, kas saistītas ar kodoljautājumiem, veicinot plašus pētījumus , ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās:1.  kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas,2.  kodoldrošība,3.  kodoldrošums.Pielikumā izklāstīti minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes.3. pantsAtbilstīgi pamatprogrammas 3. pantam vajadzīgā summa īpašās programmas izpildei ir 539 miljoni EUR.4. pants4.  Visi zinātniskās izpētes pasākumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, jāveic, ievērojot ētikas pamatprincipus.5.  Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas zinātniskās izpētes jomas:6.  zinātniskās izpētes pasākumus, kas aizliegti visās dalībvalstīs,7.  zinātniskās izpētes pasākumus, kas veicami dalībvalstī, kur šāda izpēte ir aizliegta.5. pants8.  Īpašo programmu īsteno ar tiešajām darbībām, kas noteiktas pamatprogrammas II pielikumā.9.  Attiecībā uz tiešajām darbībām īpašajai programmai piemēro dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus.6. pants10.  Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, precizējot mērķus un zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes, kas izklāstītas pielikumā, un īstenošanas grafiku.11.  Daudzgadu darba programmā ņem vērā attiecīgos zinātniskās izpētes pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā programmu atjaunina.7. pantsKomisija nodrošina pamatprogrammas 6. pantā paredzēto neatkarīgo vērtējumu, ko izdara attiecībā uz pasākumiem, kuri veikti jomās, uz ko attiecas īpašā programma.8. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS – KPC Euratom programma1. MēRķISSniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu ES kodolenerģētikas politikai, nodrošinot atbalstu pašreizējo politiku īstenošanai un uzraudzībai, vienlaikus elastīgi reaģējot uz jaunām politikas vajadzībām.2. MetodeKPC misija ir sniegt uz patērētājiem orientētu zinātniski tehnisko atbalstu Eiropas Savienības politikas jomu koncepcijai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai. KPC misija uzsver arī to, ka KPC jāveic ļoti kvalitatīvi pētniecības pasākumi, kas cieši saistīti ar nozari un citām struktūrām, un izveidot tīklus ar publiskām un privātām iestādēm dalībvalstīs. Visiem KPC pasākumiem ir abas dimensijas, bet to svarīgums attiecīgi mainās no tieša atbalsta Komisijas dienestiem līdz pamatizpētei, ko veic plašā Eiropas vai starptautiskā perspektīvā.KPC ar kodolenerģiju saistīto pasākumu mērķis ir izpildīt pētniecības un attīstības mērķus, kas izvirzīti Euratom līgumā, un atbalstīt gan Komisiju, gan dalībvalstis aizsargpasākumu un neizplatīšanas, atkritumu apsaimniekošanas, kodolierīču un degvielas cikla, vides radioaktivitātes un aizsardzības pret radiāciju jomā.Šīs īpašās programmas mērķis ir iegūt un apkopot zināšanas, nodrošināt būtiskus zinātniskos/ tehniskos datus un atbalstīt kodolenerģijas drošumu/drošību un stabilitāti, ilgtspēju un kontroli, ieskaitot ar novatoriskām/nākotnes sistēmām saistītus aspektus. Kā norādīts turpmāk 3. punktā, ar dalību pamatprogrammas netiešajos pasākumos centīsies maksimāli palielināt komplementaritāti ar institucionālo darba programmu.Vienas no pašlaik vislielākajām bažām kodolenerģētikas jomā ir zināšanu, ekspertu un jo īpaši tehnoloģijas un inženiertehnisko paņēmienu zaudēšana attiecībā uz rīkošanos ar radioaktīvajiem materiāliem un radiācijas laukiem. KPC turpinās darboties kā Eiropas reference attiecībā uz jaunajiem zinātniekiem paredzētās informācijas izplatīšanu, apmācību un izglītību.3. Darbības3.1. Kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas3.1.1. Patērētās degvielas raksturojums, uzglabāšana un apglabāšanaPatērētās degvielas un ļoti radioaktīvu atkritumu apsaimniekošana ir saistīta ar sagatavošanu transportēšanai, uzglabāšanu un ģeoloģisko apglabāšanu. Galvenais mērķis ir ilgstoši pasargāt biosfēru no radionuklīdu ieplūšanas. Lai sasniegtu šos mērķus, galvenie elementi ir tehnoloģisku un dabīgu šķēršļu sistēmas izveide, novērtējums un darbība samērīgā laikā, un tie, cita starpā, ir atkarīgi no degvielas īpašībām.KPC mērķis ir iegūt datus par patērētās degvielas īpašībām ilgā laikā un izstrādāt metodes ticamam tehnoloģisko sistēmu novērtējumam, lielāko uzmanību veltot atkritumu iepakojumu veselumam un uz risku orientētu lēmumu kritēriju klasifikācijai.Laboratoriski eksperimenti par degvielas īpašībām raksturīgos apstākļos sniegs svarīgu ieguldījumu ilglaicīgās prognozēs un ļaus tās validēt. KPC piedalīsies arī dažādos Eiropas centienos, kas saistīti ar drošas atkritumu apglabāšanas risinājumiem, un aktīvi atbalstīs apmaiņu ar zināšanām starp dažādām valstīm.3.1.2. Sadalīšana, transmutācija un kondicionēšanaVisgrūtākais šīs programmas uzdevums joprojām ir optimizēt degvielas sadalīšanu līdz atsevišķiem radionuklīdiem ar ilgu pussabrukšanas periodu, kā arī izveidot un raksturot drošas un stabilas degvielas vai aktinīdu transmutācijas mērķus.Šo alternatīvo atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju pētījumam joprojām tiks veltīta liela uzmanība, jo tās ievērojami samazinās atkritumu apglabāšanas radīto ilglaicīgo apdraudējumu. Attiecībā uz transmutāciju apsvērs iespēju izmantot gan ātros neitronu reaktorus, gan termoreaktorus kopā ar īpašajām aktinīdu sadedzināšanas iekārtām. Lielākā daļa ierosināto nākotnes reaktoru sistēmu koncepciju paredz šādu selektīvu radionuklīdu atdalīšanu.Noteikta tādu radionuklīdu daudzuma samazināšana, kam ir ilgs pussabrukšanas periods, un ievērojama apjoma samazināšana atkritumu iekārtās būs saistīta ar inerto matricu izstrādāšanu ļoti radioaktīvu atkritumu kondicionēšanai ilgā laikā būtiski uzlabos radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.KPC šajā jomā izmantos jaunas iekārtas sadalīšanai un degvielu un mērķu ražošanai (Mazā aktinīdu laboratorija). Tas arī veiks mērķu un degvielu apstarošanas izmēģinājumus, kā arī sniegs galvenos kodoldatus par transmutāciju. Galu galā aktinīdu kondicionēšanas matricu ķīmisko izturību noteiks korozijas un izskalošanās pētījumos.3.1.3. Aktinīdu pamatizpētePamatizpētes pasākumu mērķis ir sniegt pamatzināšanas, lai veidotu izpratni par fizikālajiem procesiem kodoldegvielā (no enerģijas ražošanas līdz atkritumu apsaimniekošanai), un tie ir cieši saistīti ar apmācību un izglītību. Pamatizpētes pasākumos lielāko uzmanību veltīs materiālu termofizikālajām īpašībām, aktinīdu ieguves sistēmu virsmas īpašībām un galvenajām fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām.Tādas KPC programmas kā Aktinīdu lietotāju laboratorija joprojām uzņems zinātniekus jo īpaši no Eiropas universitātēm.3.1.4. KodoldatiNo ierosināto nelielo aktinīdu sadedzināšanas iekārtu projektiem un kodolenerģijas ražošanas mūsdienīgākās koncepcijām izriet jauni pieprasījumi pēc ievērojami precīzākiem kodoldatiem.KPC veiks kodoldatu mērījumus radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas vajadzībām. Pēdējie tehnoloģiju jauninājumi ir ievērojami uzlabojuši spējas veikt mērījumus. KPC arī veicina svarīgos centienus izstrādāt radiācijas pamatteoriju to reakciju modelēšanai, kuras nav izdarāmas eksperimentāli.Šo darbu papildina radionuklīdu metroloģija ar uzlabotiem datiem par skaldmateriālu un šķelšanās produktu radioaktīvo rimšanu. Lai varētu validēt teorijas un modeļus, kas ir pamatā noteikumiem par aizsardzību pret radiāciju, ir vajadzīgi arī precīzi eksperimentos iegūti dati.3.1.5. Kodolenerģijas pētniecības lietojumi medicīnāNo KPC kodolprogrammām un īpašajām zināšanām radušies vairāki lietojumi medicīnā. Jaunu izotopu ražošanas izpētē tiek izstrādāti klīniskie references materiāli un atbalstītas jaunas vēža terapijas. KPC mērķis ir panākt, lai šos lietojumus varētu izmantot slimnīcās un farmācijā.3.1.6. Radioaktivitātes mērījumi dabā.KPC izmanto savas īpašās zināšanas izsekošanas analīzē, lai pārbaudītu radioaktīvo vielu izplūdi vai emisiju no kodolierīcēm. Šajā darbā ietilpst arī pētījumi par aktinīdu speciāciju, migrācijas īpatnībām biosfērā un radiotoksikoloģiju. Ņemot vērā jaunos ierobežojumus attiecībā uz radionuklīdiem pārtikas sastāvdaļās, KPC izstrādās analīžu metodes un izveidos atbilstošus references materiālus. Ar dalībvalstu uzraudzības laboratorijām tiks organizēti laboratoriju savstarpēji salīdzinājumi, lai novērtētu paziņoto uzraudzības datu salīdzināmību un atbalstītu radioaktivitātes mērīšanas sistēmu saskaņošanu.3.1.7. Zināšanu pārvaldība, apmācība un izglītībaJaunajām kodolzinātnieku un inženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas par kodolpētniecību, ņemot vērā pagātnes eksperimentus, rezultātus, interpretācijas un iemaņas. Jo īpaši tas attiecas uz nozarēm, kurās triju desmitgažu pieredze reaktoru darbības un drošuma analīzē bijusi vērsta uz tādiem kompleksiem analīzes rīkiem kā modeļi un datorkodi. KPC centīsies panākt, lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas un lai Eiropā tiktu atbalstīta augstākā izglītība. Turklāt KPC palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz pieņemamību sabiedrībai un plašākā mērogā — par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku.3.2. Kodoldrošums3.2.1. Kodolreaktoru drošumsLai saglabātu un uzlabotu gan rietumu, gan Krievijas tipa kodolspēkstaciju drošumu, jāizvērš un jāvalidē mūsdienīga un uzlabota drošības novērtējuma metodika un atbilstīgi analīzes rīki. Lai validētu un pārbaudītu drošuma novērtēšanas rīkus un lai uzlabotu izpratni par fizikālajām parādībām un procesiem, kas ir to pamatā, tiks veikti mērķtiecīgi eksperimentāli pētījumi. KPC ir pilnībā iesaistīts starptautiskajos centienos nodrošināt mūsdienu prasībām atbilstošu kodolreaktoru drošumu.3.2.2. Kodoldegvielas drošums kodolreaktoros, kas darbojas ESDegvielas drošības jomā lielākā uzmanība jāvelta iespējamu avāriju seku novēršanai un mazināšanai. Divi galvenie aspekti šajā izpētē attiecas uz degvielas kasešu mehānisko integritāti reaktora darbības laikā un degvielas reakciju uz pārejošiem apstākļiem un nopietniem avārijas apstākļiem reaktorā, kuri ietver arī kodola izkušanu.Šajā ziņā KPC ir iesaistīts pašreizējā degvielas izstrādes stratēģijā, kuras mērķis ir uzlabot drošumu un mazināt plutonija civilo un militāro izejvielu uzkrājumus. KPC izmantos augstplūsmas reaktorus, lai pārbaudītu degvielas īpašības. Tiks veikti arī to īpašību mērījumi, kuras ietekmē darbību.3.2.3. Mūsdienu kodolenerģijas sistēmu droša darbībaVisā pasaulē jaunu reaktoru stratēģijas uzskata par izpētei atvērtu tematu, piem., pēc IV paaudzes plāna scenārija, šo izpēti sekmē visaptverošs novērtējums, tostarp attiecībā uz jautājumiem, kas attiecas uz sabiedrību, piem., palielināts drošums, atkritumu samazināšana un labāka aizsargātība pret izplatīšanu.KPC tieši un koordinējot Eiropas ieguldījumu, ir svarīgi iesaistīties šajā pasaules mēroga iniciatīvā, kurā iesaistītas galvenās pētniecības organizācijas. Galvenokārt tas saistīts ar novatorisku kodoldegvielas ciklu drošuma un aizsargpasākumu aspektu, jo īpaši jaunu degvielu raksturojumu, pārbaudi un analīzi. Īstenojot drošuma un kvalitātes mērķi, tiks izskatītas drošuma prasības un reaktoru mūsdienīga novērtējuma metodika. Šo informāciju sistemātiski izplatīs ieinteresētajām dalībvalstu iestādēm un Komisijas dienestiem, jo īpaši regulāri saskaņojot sanāksmes.3.3. Kodoldrošība3.3.1. Kodoldrošības aizsargpasākumiKPC pasākumi šajā jomā saskaņā ar EURATOM līgumu ietver tehnisko atbalstu Komisijas dienestiem, kā arī saskaņā ar Neizplatīšanas līgumu — SAEA (Starptautiskajai atomenerģijas asociācijai). Šis mērķis īstenojams, palielinot automatizāciju un uzlabojot informācijas analīzes rīkus, lai samazinātu gan inspektoru slodzi, gan kodolrūpniecības slogu.Kaut arī KPC ir vairāk nekā 30 gadu Euratom līguma un Neizplatīšanas līguma darbības pieredze, lai īstenotu jauno aizsargpasākumu politiku, vēl aizvien vajadzīgi tehniski jauninājumi un uzlabojumi. Kaut arī KPC cenšas sasniegt šos mērķus, tā darbības jomā aizvien būs pārbaude un atklāšana, kā arī iepakošanas un uzraudzības tehnoloģija, kodolmateriālu mērījumu metodes, references kodolmateriālu ražošana un apmācības nodrošināšana jo īpaši SAEA un Komisijas inspektoriem.3.3.2. Papildu protokolsPapildu protokola mērķis ir nodrošināt to, lai nebūtu nedeklarētu darbību ar kodolmateriāliem. Lai to īstenotu, vajadzīgi vairāki paņēmieni, kas atšķiras no tiem, ko izmanto, lai pārbaudītu kodolmateriālu uzskaiti. Tam vajadzīgs vispārējs apraksts par tām valsts darbībām, kas saistītas ar kodolmateriāliem, pilnīgākas poligona deklarācijas un izvērstākas inspekcijas prasības. Tie var būt pasākumi, kas saistīti ar uzraudzību neklātienē un uzraudzību ārpus iekārtu robežām, kā arī vides elementu analīze kā līdzeklis, lai atklātu nedeklarētas darbības ar kodolmateriāliem.KPC mērķi ir virzība uz kodolmateriālu transporta kontroli reālā laikā un integrēta informācijas analīze. KPC jo īpaši centīsies izstrādāt un validēt informācijas analīzes rīkus un uzlabot sistēmu analīzi, kas pamatojas uz metodiku.3.3.3. Informācijas vākšana no atklātiem avotiem par kodolmateriālu neizplatīšanuLai atbalstītu Komisijas dienestus un sadarbotos ar SAEA un dalībvalstu iestādēm, KPC turpinās sistemātiski vākt un analizēt informāciju no dažādiem avotiem (internets, speciālā literatūra, datubāzes) par neizplatīšanas jautājumiem (iespējams, arī par citiem masu iznīcināšanas ieročiem un piegādes sistēmām). Šo informāciju izmantos, lai sagatavotu valsts ziņojumus gadījumos, kad drīz pēc tam izraudzītās valstīs sagatavos ar kodolmateriāliem saistītu darbību un tiešu kodolmateriālu un divējāda lietojuma iekārtu un tehnikas importa un/vai eksporta novērtējumu. Informāciju no šiem atklātajiem avotiem apstiprinās ar attēliem, kas uzņemti no pavadoņa. Lai liktu pamatus šim darbam, KPC turpmāk izvērsīs daudzvalodu meklēšanu tīmeklī, zināšanu pārvaldību un datu ieguves tehnoloģijas.3.3.4. Nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana, ieskaitot ar kodolmateriāliem saistīto kriminālistikuGalvenais elements cīņā pret nelegālu tirdzniecību ir nelegāli transportētu vai uzglabātu kodolmateriālu atklāšana un identificēšana. Ar kodolmateriāliem saistītā kriminālistika paredz noteikt aizturēto materiālu izcelsmi. Joprojām svarīgs jautājums ir atbilstīgu reaģēšanas plānu izstrāde attiecībā uz atklāšanas gadījumiem. Ar kodolmateriāliem saistītās kriminālistikas un nelegālās tirdzniecības jomā KPC pastiprinās sadarbību ar valsts iestādēm un starptautiskām organizācijām ( ITWG , SAEA u. c.).Ētikas aspektiĪstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Cita starpā tie ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, ieskaitot šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju un rīcības kodeksu jaunākajām redakcijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas.Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas jautājumos (1991–1997) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no 1998. gada).Saskaņā ar subsidiaritātes principu un daudzveidīgajām Eiropā izmantotajām pieejām pētniecības projektu dalībniekiem jāatbilst tiesību aktiem, noteikumiem un ētikas normām, kas ir spēkā valstīs, kurās veic pētījumus. Katrā ziņā piemēro valsts noteikumus un konkrētajā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne šajā dalībvalstī, ne citā valstī.Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas pirms pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski delikātiem jautājumiem vai kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā.Līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību noteikts, ka Kopiena, formulējot un īstenojot Kopienas politiku, arī izpētes jomā, pilnā mērā ņem vērā dzīvnieku labturības prasības. Padomes Direktīvā 86/609/EEK par to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem, noteikts, ka visiem eksperimentiem jānotiek tā, lai eksperimentos izmantotajiem dzīvniekiem neradītu stresu un nevajadzīgas sāpes un ciešanas; tiktu izmantots minimāls dzīvnieku skaits; izmantotu dzīvniekus ar zemāko neiropsiholoģisko jutīgumu; radītu vismazāk sāpju, ciešanu, stresa vai ilgstoša kaitējuma. Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma mainīšanu un dzīvnieku klonēšanu var apsvērt vienīgi tad, ja šādu pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka ir nodrošināta dzīvnieku labturība un ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi.Šīs programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valsts un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā visas situācijas pārmaiņas.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS. īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas ( EURATOM ) SEPTīTO PAMATPROGRAMMU KODOLPēTNIECīBAS UN MāCīBU PASāKUMIEM (2007-2011).2. ABM / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀMAttiecīgā(-ās) politikas joma(-as) un saistītais(-ie) pasākums/pasākumi.Tiešā pētniecība3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas(ex- B..A pozīcijas)), tostarp šādas:10 01 05 Atbalsta izdevumi darbībām tiešās pētniecības politikas jomā 10 03 Tieši finansētas pētniecības darbības apropriācijas(galīgo budžeta nomenklatūru septītajai pamatprogrammai sagatavos kā paredzēts).3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:2007—2011 (apstiprināms jaunajā finanšu perspektīvu sistēmā).3.3. Budžeta informācija ( pievienot rindas, ja vajadzīgs )Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija |10 01 05 | Neobl. | Nedif. | JĀ | NĒ | JĀ | Nr. [1a] |10 03 | Neobl. | Dif.[13] | JĀ | NĒ | JĀ | Nr. [1a] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums [14]miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā |Darbības izdevumi[15] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[16] | 2.137,324 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[17] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[18] | 3.091,512 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[19] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksasSA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 |MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[20] | 3.118,228 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikums ietver dalībvalstu vai citu organizāciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, tad paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums):miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Līdzfinansētāja organizācija | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie | Kopā |…………………… | f |SA KOPĀ, ietverot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānošanu (Komisijas 2004. gada februāra Paziņojums par Finanšu plānu (2007—2013) KOM(2004) 101).( Priekšlikums saistīts ar attiecīgās finanšu perspektīvas pozīcijas pārplānošanu.( Iespējams, ka priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu [21](piemēram, elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme, un tā ir šāda:Dažas asociētās valstis var dot papildu finansējumu pamatprogrammai, izmantojot asociācijas nolīgumus.miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Cilvēkresursu kopējais daudzums[22] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |Šis skaitlis neietver īstermiņa personālu, bet attiecas uz ierēdņiem, kas atļauti JRC štatu tabulā.5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņāKPC pasākumu kodolenerģētikas jomā mērķis ir pildīt pētniecības un attīstības pienākumus, kas noteikti Euratom līgumā, un sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu ES kodolenerģētikas politikai, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, vienlaikus elastīgi reaģējot uz jaunām politikas prasībām.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģijaKPC ar kodolenerģētiku saistīto pasākumu mērķis ir izpildīt pētniecības un attīstības pienākumus, kas izriet no Euratom līguma, un atbalstīt gan Komisiju, gan dalībvalstis aizsargpasākumu un neizplatīšanas, atkritumu apsaimniekošanas, kodolierīču un degvielas cikla drošības, vides radioaktivitātes un aizsardzības pret radiāciju jomā.5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji saistībā ar vadības līdzekļu sadali pa darbības jomāmDarbs galvenokārt būs veltīts šādiem pasākumiem, kas norādīti pielikumā.1. Kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas2. Kodoldrošums3. Kodoldrošība5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es).( Centralizēta pārvaldīšana( veic tieši Komisijaٱ netieši, deleģējotٱ izpildaģentūrāmٱ Kopienu izveidotām institūcijām saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantuٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādei/iestādēm, kuras veic publisko pasūtījumuٱ Dalītā vai decentralizētā pārvaldīšanaٱ ar dalībvalstīmٱ ar trešām valstīmٱ Pārvaldīšana kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt)Būtiskas piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Vispārīgie noteikumiKPC atbalsta gada un daudzgadu (t.i. pētniecības pamatprogrammu) plānošanas ciklus, izpildi, pārvaldību un novērtēšanu, izmantojot noteiktus galvenos darbības rādītājus un īpašus novērtēšanas pasākumus.KPC sniedz zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu (galvenokārt Komisijas) lietotājiem ar darba programmu apmēram simts darbībām. Metodoloģijas, radītājus un kritērijus piemēro visam pasākumu kopumam un iekšējā JRC budžeta pozīcijām. Tādejādi novērtējums parasti aptver lielu skaitu, ja ne visas, JRC darba programmas budžeta pozīcijas.6.2. Pārraudzības sistēmaKatru gadu atbilstīgi Komisijas lēmumam[23] par Kopīgā pētniecības centra reorganizāciju un pildot pienākumus, kas izriet no īpašajām programmām (to ar kodoljautājumiem saistītajām un nesaistītajam daļām), KPC valde ar saviem novērojumiem attiecībā uz KPC gada ziņojumu īsteno KPC darba programmas īstenošanas ikgadējo pārraudzību. Tiek nodrošināta atbilstīga saikne ar netiešo darbību ikgadējo pārraudzību.6.3. NovērtēšanaKatru gadu KPC novērtē savu darbību rezultātu un ietekmi, izmantojot retrospektīvu metodoloģiju, ko piemēro salīdzinošās vērtēšanas procesam. Šīs novērtēšanas rezultātus tieši iekļauj nākama gada darba programmas plānošanā. Šajā periodiskajā darbības pārskatā izmantotie rādītāji un kritēriji ir tieši saistīti ar darbību rezultātiem un KPC uzņēmuma galvenajiem darbības rādītājiem.Līdz šim KPC divas reizes gadā ir veicis aptaujas par lietotāju apmierinātību. Jaunās pamatprogrammas nolūks ir sākt izmantot nepārtrauktu lietotāju atsauksmju vākšanas sistēmu, kas būs saistīta ar ikgadējiem darbību pārskatiem.Atbilstīgi Komisijas noteikumiem un labo praksi attiecība uz tās novērtēšanas pasākumiem tiks izdarīts vidus posma pārskats 3,5 gadus pēc septiņu gadu ilgās pētniecības pamatprogrammas sākuma. Šo novērtējumu veiks augsta līmeņa ārējie eksperti, un tajā izmantos apkopoto informāciju, kas iegūta no ikgadējā darbību pārskatā, kā arī citiem avotiem, kā aptaujas par lietotāju apmierinātību.Pēdējais retrospektīvais novērtējums tiks veikts septiņu gadu pamatprogrammas beigās.6.3.1. Provizoriskais novērtējumsKPC darba programmu atjauno katru gadu, bet pētniecības process attīstās ilgākā laika posmā. Tādejādi ar ikgadējo darbību pārskatu sniedz arī pamatīgu provizorisku novērtējumu.6.3.2. Pasākumi, kas veikti pēc vidus posma/retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš)Iepriekšējie novērtējumi atklāja īpatnības KPC darbībās, kuru dēļ iekšējie Komisijas novērtēšanas noteikumi ir jāinterpretē (t.i. rezultātu novērtēšana, efektivitāte, lietderība, blakus parādības, ilgtspēja utt.) Šīs īpatnības ir norādītas turpmāk.12.  KPC īsteno darba programmu ar apmēram simts pasākumiem, kas savukārt atbalsta Komisijas politikas virzienus.13.  Nav standarta izmaksu un ieguvumu analīzes modeļu, ko varētu piemērot KPC pasākumu darbībai un novērtēšanai.14.  Joma, ko ietekmē KPC darbs, ir Eiropas politikas veidotāju līmenī, nevis kopumā Eiropas sabiedrības līmenī.Nepietiek ar to, ka KPC vērtē savus rezultātus kā zinātniska organizācija, kas pats par sevi jau ir uzdevums. Apvienojot zinātniskas organizācijas aspektus un Komisijas dienesta raksturu, patiesais KPC uzdevums ir novērtēt savu pasākumu ietekmi vispirms uz politikas veidotajiem un pēc tam uz to izstrādātajiem politikas virzieniem.KPC, guvis sākotnējo pieredzi pēdējā pamatprogrammā, arvien vairāk veido savus pasākumus tā, lai tos varētu pietiekami novērtēt. Turklāt visu atsevišķo darbību novērtēšanas rezultāti ir jāintegrē, lai novērtētu kopējo KPC darba rezultātu. Tādēļ KPC novērtējumus tagad papildina vairāki atbalsta pasākumi, ar ko nodrošina apkopotu informāciju, lai atbalstītu-  gada plānošanas, izpildes un novērtēšanas ciklu un ar to saistīto lēmumu pieņemšanu, un-  daudzgadu vidus posma un retrospektīvos novērtējumus.-  Tādēļ KPC izstrādāja un īstenoja periodiskos darbības pārskatus ( PAR ), analizējot savu atsevišķo darbību rezultātus 2003. un 2004. gadā. PAR ir vairāki mērķi.-  PAR novērtē KPC pasākumus atbilstīgi labi definētai metodoloģijai,-  PAR atbalsta darba programmu plānošanu nākamajam gadam,-  PAR rezultātā veidojas visaptveroša datu bāze, kas atbalsta dažādu ziņojumu sniegšanas pienākumu veikšanu,-  PAR veido daļēji kvantitatīvu datu bāzi, kas ir izdevīgi turpmāko KPC novērtējumu veikšanai,-  PAR ļauj iegūt uzņēmuma līmeņa rādītājus no dažādiem zemākiem līmeņiem, tostarp no darbības līmeņa.PAR pārskatīšanas mehānisms paredzēts viena gada periodiem, un to turpinās izstrādāt pašreizējā īpašajā programmā.6.3.3. Turpmākas novērtēšanas noteikumi un biežumsKatru gadu veiks periodisko darbības pārskatu un pamatprogrammas īstenošanas pārraudzību. Pašlaik aptauju par lietotāju apmierinātību izdara reizi divos gados. Turpmāk var tikt sākts nepārtrauktāks process. Vidus posma novērtējumu īstenos 3,5 gadus pēc Septītās pamatprogrammas sākuma. Retrospektīvs novērtējums būs Septītās pamatprogrammas beigās.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiJāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[24], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[25], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[26]..8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)(Norādīt mērķus, darbības un rezultātus) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | Kopā |Kopējās izmaksas | Kopējās izmaksas | Kopējās izmaksas | Kopējās izmaksas | Kopējās izmaksas | Kopējās izmaksas |KODOLATKRITUMU APSAIMNIEKOšANA, IETEKME UZ VIDI UN PAMATZINāšANAS |KODOLDROšUMS |KODOLDROšīBA |KOPĒJĀS IZMAKSAS | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidiAmatu veidi | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amatu skaits/pilnslodzes ekvivalenti) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[27] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls[28], ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam. |Pārējais paredzētais personāls[29], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam. | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |KOPĀ[30] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |Šis izklāsts ir par KPC situāciju, ja personāls galvenokārt ir „KPC” un, izņemot tieši pētniecības projektam piesaistīto personālu, ja to vada kā vienu grupu pasākumiem, kas ir un nav saistīti ar kodoljautājumiem. Administratīvais, tehniskais un atbalsta personāls var strādāt abām programmām vienā un tajā pašā dienā un vietā.Attiecība starp personālu, kas saistīts ar kodoljautājumiem, un visu personālu var mainīties pamatprogrammas izpildes laikā, taču saglabājot 30 % līmeni.Iepriekš tabulā noradītie skaitļi attiecas uz paredzēto personālu.8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu sarakstsUzdevumi izriet no ar kodoljautājumiem nesaistītās tiešās pētniecības īpašās programmas.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (paredzētie)(Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu).( Programmas pārvaldībai konkrētajā brīdī paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu( Amati, kuru izpildītāji aizstājami no esošajiem vadības dienesta resursiem (iekšējā pārcelšana)( Amati, kas nepieciešami attiecīgajam gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu8.2.4. Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 05 – izdevumi administratīvai vadībai ) [31]miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |Paredzētais personāls xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |Ārštata darbinieki xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |Citi administratīvie izdevumi xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |Kopējā tehniskā un administratīvā palīdzība | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |8.2.5. Finansiālās cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā[32]miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (08 01 01 un) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, nacionālie eksperti, līgumpersonāls u.c.) |Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (NAV ietvertas pamatsummā) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |Aprēķins — Administratīvie izdevumiAprēķināti, ņemot vērā šādu hipotēzi:- ierēdņu skaits budžeta ex A daļā paliek 2006. gada līmenī,- izdevumi katru gadu palielinājās par 2% atbilstīgi paredzētajai inflācijai, piem., inflācijai, kas norādīta Fiche 1 REV (Komisijas dienestu darba dokuments, kas saistīts ar finanšu plānu),- pieņēmums par EUR 108 000 par katru ierēdni un EUR 70 000 par ārštata darbinieku (2004. gada cenas).Aprēķins – Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu.8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[33] miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) |2007. gads | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |XX 01 02 11 03 – Komitejas[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2 Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) |3 Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |Aprēķins — Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāŠie skaitļi provizoriski aprēķināti, pamatojoties uz 2006. gada PTA ĢD pieprasītajām summām, kas palielinātas par 2% atbilstīgi paredzētājai ikgadējai inflācijai (Fiche 1 REV)Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru. Amatu sadalījumā jāņem vērā galīgā amatu pārdale starp nodaļām, pamatojoties uz jaunajām finanšu perspektīvām.[1] COM(2005)119.[2] COM(2005) 118.[3] SEC(2005) 430.[4] COM(2005) 387.[5] Ar Finanšu regulas 54. panta 2. daļas a) punktu Komisijai ir atļauts uzticēt valsts iestādes uzdevumus izpildaģentūrām. Tomēr Padomes Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus, un Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildaģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 ir EK regulas, ko tādejādi Euratom jomā nepiemērotu. Komisija ir paredzējusi lūgt Padomei paplašināt minēto regulu darbībā jomu, ietverot tajā Euratom līgumu.[6] Sk. paskaidrojuma rakstu Komisijas pārskatītajam priekšlikumam par “Kodolpaketi” - COM(2004) 526, 8.9.2004.[7] OV C , , lpp. .[8] OV C , , lpp. .[9] OV C , , lpp. .[10] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[11] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[12] OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.[13] Nediferencētās apropriācijas, še turpmāk — „ NDA ”.[14] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas Euratom pamatprogrammas izdevumiem - sk. COM(2005) 119.[15] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[16] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2011. gadu un turpmākajiem gadiem.[17] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 05. pantā.[18] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2011. gadu un turpmākajiem gadiem.[19] Izdevumi xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 05. pantu.[20] Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2011. gadu un turpmākajiem gadiem.[21] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[22] Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz darbiniekiem, ko finansē pēc štatu saraksta par visām tiešajām darbībām, par kurām atbild JRC ģenerāldirektorāts . Tādēļ šie skaitļi neietver štatu saraksta amatus no darbības budžeta un štatu saraksta amatus netiešajām darbībām - sk. dokumentus COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444.[23] OV L 107, 30.4.1996., 12. lpp. — 96/282/Euratom .[24] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[25] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[26] OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.[27] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[28] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[29] Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[30] Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz darbiniekiem, ko finansē pēc štatu saraksta par visām tiešajām darbībām, par kurām atbild JRC ģenerāldirektorāts . Tādēļ šie skaitļi neietver štatu saraksta amatus no darbības budžeta un štatu saraksta amatus netiešajām darbībām - sk. dokumentus COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444.[31] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem - sk. COM(2005) 119.[32] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem - sk. COM(2005) 119.[33] Tabulā noradītie skaitļi attiecas uz visas EURATOM pamatprogrammas izdevumiem - sk. COM(2005) 119.[34] CST Euratom .