               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.12.2016
            COM(2016) 881 final
            2016/0407(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
            par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pēdējo divu gadu laikā Eiropas Savienība ir strādājusi, lai vienlaikus risinātu dažādas problēmas tādās jomās kā migrācijas pārvaldība, ES ārējo robežu integrēta robežu pārvaldība un cīņa pret terorismu un pārrobežu noziedzību. Efektīva informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā un starp dalībvalstīm un attiecīgajām ES aģentūrām ir būtiska, lai nodrošinātu noturīgu šo problēmu risinājumu un veidotu efektīvu un reālu drošības Savienību.

               Šengenas informācijas sistēma (SIS) ir vispiemērotākais līdzeklis efektīvai sadarbībai starp imigrācijas, policijas, muitas un tiesu iestādēm Eiropas Savienībā un Šengenas asociētajās valstīs. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, policijai, robežsardzei un muitas amatpersonām ir jābūt piekļuvei augstas kvalitātes informācijai par personām vai priekšmetiem, kurus tie pārbauda, ar skaidrām norādēm par to, kas jādara katrā atsevišķā gadījumā. Šī lielapjoma informācijas sistēma ir Šengenas sadarbības pamatā un tai ir būtiska loma cilvēku brīvas pārvietošanās atvieglināšanā Šengenas zonā. Tā ļauj kompetentajām iestādēm ievadīt un iegūt datus par meklēšanā izsludinātām personām, personām, kurām, iespējams, nav tiesību ieceļot vai uzturēties ES, pazudušām personām, jo īpaši bērniem, kā arī priekšmetiem, kas var būt nozagti, nelikumīgi piesavināti vai pazaudēti. SIS ne tikai satur informāciju par noteiktu personu vai priekšmetu, bet arī skaidras norādes kompetentajām iestādēm par to, kā rīkoties, kad attiecīgā persona vai priekšmets ir atrasts.

                  Komisija 2016. gadā, trīs gadus pēc SIS otrās paaudzes sistēmas darbības sākšanas, veica tās vispusīgu novērtējumu
                     1
                  . Šis novērtējums liecina, ka SIS darbība ir panākumiem bagāta. Valstu kompetentās iestādes 2015. gadā gandrīz 2,9 miljardus reižu salīdzināja personas un priekšmetus ar datiem, kas glabājas SIS, un apmainījās ar vairāk nekā 1,8 miljoniem papildinformācijas vienību. Tomēr, kā paziņots 2017. gada Komisijas darba programmā, pamatojoties uz līdz šim gūto pozitīvo pieredzi, sistēmas efektivitāte un lietderība būtu vēl vairāk jāstiprina. Šajā nolūkā Komisija iesniedz pirmo trīs priekšlikumu paketi, lai, pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, uzlabotu un paplašinātu SIS izmantošanu, vienlaicīgi turpinot darbu, lai pašreizējās un nākotnē iecerētās tiesībaizsardzības un robežu pārvaldības sistēmas kļūtu vēl savietojamākas, ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos veikumu.

                  Šie priekšlikumi attiecas uz sistēmas izmantošanu a) robežu pārvaldībai, b) policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās un c) tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri uzturas nelikumīgi. Pirmie divi priekšlikumi kopā veido SIS izveides, darbības un izmantošanas juridisko pamatu. Priekšlikums par SIS izmantošanu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri uzturas nelikumīgi, papildina priekšlikumu par robežu pārvaldību un pilnveido tajā iekļautos noteikumus. Ar to izveido jaunu brīdinājumu kategoriju un uzlabo Direktīvas 2008/115/EK
                     2
                   īstenošanu un uzraudzību.

                  Ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās nostājas par dalību ES politikas virzienos brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā, ir jāpieņem trīs dažādi tiesību akti, kas tomēr darbosies kopā, lai nodrošinātu visaptverošu sistēmas darbību un izmantošanu.

                  Paralēli ar mērķi veicināt un uzlabot informācijas pārvaldību ES līmenī Komisija 2016. gada aprīlī uzsāka pārdomu procesu “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”
                     3
                  . Vispārējais mērķis ir nodrošināt, ka kompetentajām iestādēm sistemātiski ir pieejama nepieciešamā informācija no dažādām to rīcībā esošām informācijas sistēmām. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija ir pārskatījusi esošo informācijas sistēmas uzbūvi ar mērķi atrast informācijas robus un trūkumus, kas izriet no pašreizējo sistēmu nepilnībām, kā arī no ES datu pārvaldības vispārējās struktūras sadrumstalotības. Lai atbalstītu šo darbu, Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par informācijas sistēmu savietojamību, kuras pagaidu konstatējumi ir ņemti vērā arī šo pirmo priekšlikumu paketes izstrādē attiecībā uz datu kvalitātes jautājumiem
                     4
                  . Priekšsēdētājs Junkers 2016. gada septembra runā par stāvokli Savienībā cita starpā minēja arī nepieciešamību novērst informācijas pārvaldības trūkumus un uzlabot informācijas sistēmu sadarbspēju un savienojamību.

               Ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas jautājumos par informācijas sistēmām un sadarbspēju konstatējumus, kas tiks publicēti 2017. gada pirmajā pusē, Komisija apsvērs iespēju 2017. gada vidū iesniegt otro priekšlikumu paketi, lai vēl vairāk uzlabotu SIS sadarbspēju ar citām IT sistēmām. Regulas (ES) Nr. 1077/2011
                  5
                par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) pārskatīšana ir vienlīdz svarīgs šā darba elements un, visticamāk, būs ietverta atsevišķā Komisijas priekšlikumā arī 2017. gadā. Ieguldījumi ātras, efektīvas un kvalitatīvas informācijas apmaiņas un informācijas pārvaldības, kā arī datubāžu sadarbspējas nodrošināšanā un informācijas sistēmās ir svarīgs aspekts, risinot pašreizējās drošības problēmas.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot un paplašināt SIS izmantošanu, nosakot dalībvalstu iestādēm pienākumu ievadīt SIS visus atgriešanas lēmumus, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, lai nodrošinātu to pamanāmību visā ES un tādējādi uzlabotu to izpildi. Priekšlikumā ir paplašināta SIS piemērošanas joma, ieviešot jaunu brīdinājumu kategoriju par atgriešanas lēmumiem.

               Priekšlikumā par robežu pārvaldību jau ir paredzēti noteikumi par brīdinājumu ievadīšanu un apstrādi SIS, pamatojoties uz ieceļošanas aizliegumu, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Šie pasākumi pamatojas uz Šengenas acquis, jo tie atbalsta pārbaudes uz ES ārējām robežām. Brīdinājumu par atgriešanas lēmumiem, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ievadīšana un apstrāde SIS atbalsta ES kopējo imigrācijas politiku, un tādēļ ir noteikta atsevišķā tiesību aktā. Priekšlikums par atgriešanu balstās uz vispārīgajiem noteikumiem par SIS izveidi un izmantošanu, kas paredzēti priekšlikumā par robežu pārvaldību. Ņemot vērā šīs ciešās saites, tas būtu jāpieņem, tam būtu jāstājas spēkā un tas būtu jāpiemēro vienlaikus ar robežu pārvaldības instrumentu.

               Priekšlikums paplašināt SIS izmantošanu, lai sekotu līdzi to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, atbalstīs un stiprinās Eiropas Savienības rīcību ceļā uz integrētu, ilgtspējīgu un visaptverošu ES migrācijas politiku. Neatbilstīgo migrantu, kuriem nav tiesību uzturēties ES, atgriešana viņu izcelsmes valstīs, pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu, ir būtisks ES migrācijas politikas elements, kā uzsvērts Eiropas programmā migrācijas jomā
                  6
               . Tomēr ES atgriešanas sistēma darbojas nepilnīgi un nav pietiekami efektīva. No Eurostat pieejamā statistika liecina, ka pēdējo gadu laikā tikai aptuveni 40 % neatbilstīgo migrantu, kam bija pienākums izceļot, patiešām izbrauca no ES; 2015. gadā 553 395 trešo valstu valstspiederīgajiem bija dots rīkojums izceļot, tomēr faktiski tika atgriezti tikai 226 800.

                  Līdz ar migrācijas un bēgļu krīzes saasināšanos 2015. gadā ievērojami palielinājās nepieciešamība veikt efektīvus pasākumus, lai risinātu neatbilstīgās migrācijas problēmu un palielinātu neatbilstīgo migrantu atgriešanas rādītāju. Tāpēc Komisija īsteno visus ES rīcības plānā par atgriešanu
                     7
                   paziņotos pasākumus. Šie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos ES migrācijas un patvēruma politikai un sniegtu pienācīgu atbalstu personām, kam vajadzīga aizsardzība. Veiksmīgāka Eiropas sistēma neatbilstīgu migrantu atgriešanai viņu piederības valstīs ir cieši saistīta ar centieniem aizsargāt tos, kam nepieciešama aizsardzība.

                  Lai uzlabotu ES atgriešanas politiku, īpaši svarīga ir sadarbība ar izcelsmes valstīm. Šā iemesla dēļ Eiropadome 2016. gada jūnijā secināja, ka Eiropas Savienībai jāizveido un nekavējoties jāīsteno partnerības satvars sadarbībai ar atsevišķām izcelsmes vai tranzīta valstīm, pamatojoties uz efektīviem stimuliem un atbilstošiem nosacījumiem. Komisija aktīvi darbojas, lai attīstītu šīs partnerattiecības. Tomēr ES spēja nodrošināt neatbilstīgo migrantu atgriešanu nav saistīta tikai ar sadarbību ar izcelsmes un tranzīta valstīm. Neatbilstīgo migrantu atgriešanas problēmas sakņojas arī iekšējos šķēršļos atgriešanas sistēmās valstīs un jo īpaši grūtībās, ar kurām saskaras dalībvalstis, izpildot atgriešanas lēmumus.

                  ES rīcības plānā par atgriešanu un paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”
                     8
                   Komisija norādīja uz vajadzību labāk izmantot lielapjoma IT sistēmas, lai izveidotu efektīvāku atgriešanas sistēmu. Eiropadome 2015. gada 25. un 26. jūnija sanāksmes secinājumos aicināja iekļaut atgriešanas lēmumus SIS, lai uzlabotu to efektivitāti
                     9
                  . Tieslietu un iekšlietu padome apstiprināja šo uzaicinājumu 2015. gada 8. un 9. oktobra sanāksmes secinājumos
                     10
                  .

                  Pašlaik nav ES mēroga sistēmas, lai apmainītos ar informāciju par atgriešanas lēmumiem, ko dalībvalstis izdevušas saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, un lai uzraudzītu, vai trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas šie lēmumi, ir faktiski atstājuši dalībvalstu teritoriju. Šī situācija palīdz neatbilstīgajiem migrantiem izvairīties no lēmuma izpildes vai novērst tā izpildi, vienkārši dodoties uz citu dalībvalsti. Šādos gadījumos valsts iestādes dalībvalstī, kurā neatbilstīgais migrants tiek aizturēts, nezina, ka citā dalībvalstī jau ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Tāpēc dalībvalstij, kas aizturējusi neatbilstīgo migrantu, atgriešanas procedūras ir jāsāk no jauna, vēl vairāk pagarinot nelikumīgo uzturēšanos un novilcinot neatbilstīgā migranta atgriešanu.

                  Citu dalībvalstu atgriešanas lēmumu pamanāmība, izmantojot SIS brīdinājumus, kopā ar iespēju apmainīties ar papildinformāciju, izmantojot valsts vienoto kontaktpunktu, piemēram, SIRENE biroju, var palīdzēt novērst šo informācijas trūkumu. Saņemot pilnīgākas ziņas par attiecīgās personas individuālajiem apstākļiem, dalībvalstu iestādes bez kavēkļiem un savlaicīgi ir spējīgas veikt vispiemērotākos pasākumus. Visu ar neatbilstīgo migrantu saistīto apstākļu apzināšanos var pamatot, piemēram, brīvprātīgas izceļošanas laikposma nepiešķiršanu vai bēgšanas riska novēršanas pasākumu piemērošanu. Turklāt, iespēja zināt par atgriešanas lēmumu, ko izdevusi cita dalībvalsts saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, veicinātu šo lēmumu savstarpēju atzīšanu starp migrācijas iestādēm saskaņā ar ES acquis
                     11
                   - iespēja, ko reti izmanto pašreizējā informācijas trūkuma dēļ.

                  Turklāt dalībvalstis bieži vien nav informētas par neatbilstīgo migrantu skaits, kuri izpilda atgriešanas lēmumus. Jo īpaši tas attiecas uz tiem neatbilstīgajiem migrantiem, kuri pamet ES brīvprātīgi, piemēram, nesaņemot brīvprātīgas atgriešanās palīdzību vai bez piespiedu izraidīšanas. Sistemātiski iekļaujot SIS atgriešanas lēmumus, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, un brīdinājuma par atgriešanu trāpījuma gadījumā veicot attiecīgās darbības, SIS var palīdzēt pārbaudīt atgriešanas lēmumu ievērošanu un uzlabot kompetento iestāžu informētību, kādas darbības veicamas. Ja tiks konstatēts, ka trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, izceļo no dalībvalstu teritorijas, kompetentās valsts iestādes varēs ziņot par izceļošanu un apstiprināt atgriešanās pienākuma brīvprātīgu vai piespiedu izpildi.

                   Savukārt atgriešanas apstiprinājums samazinās nepieciešamību tērēt valsts iestāžu resursus, lai meklētu neatbilstīgos migrantus, kuri faktiski jau ir pametuši ES. Gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgā izceļošana nav apstiprināta un SIS ir paziņojums, ka brīvprātīgas izbraukšanas termiņš ir beidzies, valsts iestādes zinās, ka ir jāveic turpmāki pasākumi, lai sekotu līdzi attiecīgajām personām, nodrošinātu to piespiedu izraidīšanu un izdotu ieceļošanas aizliegumu saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 1. punktu. Šī sistēma sniegs dalībvalstīm papildu iespēju izpildīt pienākumu veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atgriešanas lēmumi tiek efektīvi un samērīgi izpildīti saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 8. panta 1. punktu. Efektīvāk uzraugot to, kā tiek ievēroti atgriešanas lēmumi, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, iespējams atklāt vairāk neievērošanas gadījumu, tas savukārt varētu palielināt atgriešanas pasākumu un ieceļošanas aizliegumu skaitu.

                  SIS tādējādi palīdzēs nodrošināt uzticamākus datus un statistiku par to atgriešanas lēmumu skaitu, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, un lēmumu ievērošanas rādītājiem.

                  Grūtības identificēt neatbilstīgos migrantus un atgriešanas galamērķa trešo valstu izsniegtu derīgu ceļošanas dokumentu trūkums ir galvenie šķēršļi, kas kavē sekmīgu atgriešanu. Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi, aizturēšanas brīdī un atgriešanas procedūras laikā dalībvalstī, iespējams, ir identitātes vai ceļošanas dokumenti, bet viņi vēlāk var atbrīvoties no šādiem dokumentiem, lai kavētu atgriešanu vai nelikumīgi pārceltos uz citu dalībvalsti. Šādos gadījumos identifikācijas informācija vai informācija par ceļošanas dokumentu tās dalībvalsts rīcībā, kas pirmā aizturēja trešās valsts valstspiederīgo, kurš dalībvalstī uzturas nelikumīgi, var atvieglot galamērķa trešām valstīm identificēšanu un derīga ceļošanas dokumenta izsniegšanu migrantiem, kas aizbēguši uz citu dalībvalsti. Šim nolūkam ir nepieciešams atļaut nosūtīt attiecīgos datus, kas pieejami SIS, trešo valstu kompetentajām iestādēm, ievērojot stingrus nosacījumus. Šādu nosūtīšanu ir jāattiecina tikai uz to informāciju, kas ir strikti nepieciešama, lai nodrošinātu migrantu atkārtotu identificēšanu un dokumentu izsniegšanu, un tai jānotiek atbilstoši noteikumiem Regulā (ES) Nr. 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti
                     12
                  , jo īpaši minētās regulas V nodaļai, kura nosaka sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus attiecībā uz personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Ja šādu nosūtīšanu veic dalībvalsts, kas nav ievadījusi informāciju par dokumentu SIS brīdinājumā un nav šādu datu īpašnieks, ir nepieciešama dalībvalsts, kas ievadīja informāciju SIS, iepriekšēja atļauja.

                  Šis priekšlikums uzlabos arī noteikumus par apspriešanās procesu, kas dalībvalstīm jāievēro, kad tās saskaras ar brīdinājumiem par atgriešanu vai vēlas ievadīt šādus brīdinājumus, ja tie ir pretrunā citu dalībvalstu lēmumiem, piemēram, derīgai uzturēšanās atļaujai. Šo noteikumu mērķis ir novērst vai atrisināt pretrunīgus norādījumus, ko šādas situācijas var radīt, vienlaikus nodrošinot skaidras vadlīnijas galalietotājiem par to, kā jārīkojas šādās situācijās, un dalībvalstu iestādēm par to, vai brīdinājums būtu jādzēš.

               Sistēmas pareizai darbībai ir nepieciešamas sistemātiskas izceļotāju pārbaudes uz ārējām robežām, lai nodrošinātu, ka par visiem trešo valstu valstspiederīgajiem tiek ziņots par teritorijas atstāšanu. Priekšlikuma
                  13
               , ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 2016/399 (Šengenas Robežu kodekss)
                  14
               , mērķis ir saskaņot pienākumu sistemātiski pārbaudīt ieceļojošos un izceļojošos trešo valstu valstspiederīgos datubāzēs.

                  Ņemot vērā efektīvas pārrobežu informācijas apmaiņas starptautisko raksturu un problēmas, Eiropas sadarbspējas satvara ieteikumi ir īpaši svarīgi saistībā ar šiem priekšlikumiem un būtu jāievēro, izstrādājot vai nodrošinot digitālos publiskos pakalpojumus. Pašlaik notiek Eiropas sadarbspējas satvara pārskatīšana, un jaunā versija ir pieņemšanas procesā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums atbilst Direktīvas 2008/115/EK noteikumiem, ar ko nosaka kopējus standartus un procedūras attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, un papildina tos. Tā mērķis ir panākt lielāku ievērošanas līmeni un vairot informētību par atgriešanas lēmumiem, ko izdevusi kompetenta iestāde saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Paredzot pienākumu ievadīt šādus lēmumus SIS, šis priekšlikums palīdzēs izpildīt šos lēmumus.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums ir cieši saistīts ar citām Savienības politikas jomām un Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem, proti:

               a)Efektīva ES atgriešanas politika, lai veicinātu un stiprinātu ES atgriešanas sistēmu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuriem nav tiesību uzturēties dalībvalstu teritorijā. Šis priekšlikums palīdzētu samazināt stimulus neatbilstīgajai migrācijai uz ES, kas ir viens no galvenajiem mērķiem, kas izvirzīti Eiropas programmā migrācijas jomā
                  15
               ;

               b)Eurodac un Dublinas sistēma, jo atgriešanas lēmumu ievadīšana SIS palīdzēs dalībvalstīm sekot līdzi, vai patvēruma meklētāji, kuru pieteikumi ir noraidīti, ir atstājuši dalībvalstu teritoriju un atgriezušies atpakaļ uz trešo valsti saskaņā ar atgriešanas lēmumu. Tas arī papildinās Komisijas priekšlikumu
                  16
                paplašināt Eurodac izmantošanu, lai identificētu tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi, nelūdz patvērumu un var neatklāti pārvietoties visā ES;

               c)ieceļošanas/izceļošanas sistēma, jo tas papildinās Komisijas priekšlikumu
                  17
                par ieceļošanas/izceļošanas sistēmu un tās lietošanu, lai apzinātu un atklātu personas, kas pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu (arī dalībvalstu teritorijā);

               d)ETIAS
                  18
               , ar kuru ierosināts visaptverošs drošības novērtējums, tostarp pārbaude SIS, attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un plāno ceļot Eiropas Savienībā;

               e)Šengenas robežu kodekss, jo tas papildinās Šengenas Robežu kodeksa grozījumu, kas saistīti ar pienākumu veikt sistemātiskas trešo valstu valstspiederīgo pārbaudes datubāzēs izceļošanas brīdī;

               f)Komisijas priekšlikums par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006, jo tas papildina noteikumus, kuri saistīti ar ieceļošanas aizliegumu ievadīšanu SIS pēc attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā atgriešanas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts piešķir Eiropas Parlamentam un Padomei tiesības saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemt pasākumus attiecībā uz nelikumīgu ieceļošanu un neatļautu uzturēšanos, tostarp to personu izraidīšanu un brīvprātīgu izceļošanu, kuras uzturas nelikumīgi. Tādēļ šis pants ir piemērots juridiskais pamats SIS izmantošanai attiecībā uz tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri uzturas nelikumīgi.

               •Valstu atšķirīgās nostājas

                  Attiecībā uz valstu atšķirīgajām nostājām šajā priekšlikumā tiek izmantots līdzīgs režīms tam, kas noteikts Direktīvā 2008/115/EK.

                  Saskaņā ar Līgumiem pievienotā 22. protokola par Dānijas nostāju 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, Dānija izlemj, vai tā ieviesīs savos tiesību aktos šo priekšlikumu, kas pilnveido Šengenas acquis.

                  Attiecībā uz Apvienoto Karalisti un Īriju Atgriešanas direktīvai ir hibrīda raksturs, kā atspoguļots 26. un 27. apsvērumā. No tā izriet, ka gan Līgumiem pievienotais 19. protokols par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, gan Līgumiem pievienotais 21. protokols par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu attiecas uz šo priekšlikumu. Saskaņā ar otro minēto (ar Šengenu nesaistīto) protokolu Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro. Tomēr tās var paziņot Padomei, ka tās vēlas piedalīties šā instrumenta pieņemšanā un piemērošanā.

                  Pamatojoties uz attiecīgajiem nolīgumiem, ar ko Islande, Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina pievienojas Šengenas acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidei, tām šī ierosinātā regula ir saistoša.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikuma mērķis ir izveidot informācijas apmaiņas sistēmu par atgriešanas lēmumiem, ko dalībvalstis izdevušas saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, lai atvieglotu to izpildi un uzraudzītu, vai trešo valstu valstspiederīgie, kuri uzturas nelikumīgi, ievēro pienākumu atgriezties. Dalībvalstis vienas pašas nespēj pietiekamā mērā sasniegt šo mērķi. Šobrīd nav sistēmas, kas ļautu sistemātiski apmainīties ar informācijas par atgriešanas lēmumiem, ko dalībvalstis izdevušas saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK; tādēļ valstu iestādes nevar zināt par atgriešanas lēmumiem, ko par trešo valstu valstspiederīgajiem izdevušas citas dalībvalstis, tostarp, ja neatbilstīgos migrantus aiztur, kad tie nelikumīgi pārvietojas ES un šķērso dalībvalstu teritorijas. Tādējādi šā priekšlikuma mērķis ir labāk sasniedzams Eiropas Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

               Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikts, ka Savienības rīcība ir samērīga ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šīs ES rīcības izvēlētajam veidam jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk.

               Ierosinātās regulas mērķis ir atvieglot izpildi un uzraudzību saistībā ar atgriešanas lēmumiem, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, lai nodrošinātu efektīvāku un veiksmīgāku atgriešanas politiku. Tas sniedz dalībvalstīm papildu rīku, kas palīdzēs izpildīt pienākumu veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atgriešanas lēmumi tiek efektīvi un samērīgi izpildīti saskaņā ar Atgriešanas direktīvas 8. panta 1. punktu.

               Lai sasniegtu šos mērķus un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Lai izveidotu vienotas un saskaņotas procedūras, kas ir tieši piemērojamas, ir lietderīgi pieņemt šo tiesību aktu kā regulu. Turklāt šis priekšlikums ir saistīts ar centralizētas Eiropas informācijas sistēmas izmantošanu. Tāpēc noteikumus par tās izmantošanu ir jānosaka ar regulu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMS, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Saskaņā ar SIS II regulu
                  19
                un Padomes Lēmumu 2007/533/TI
                  20
                trīs gadus pēc darbības uzsākšanas Komisija veica vispārēju centrālās SIS II novērtējumu, kā arī novērtējumu par divpusējo vai daudzpusējo papildinformācijas apmaiņu starp dalībvalstīm. Novērtējums konkrēti attiecās uz SIS II regulas 24. panta piemērošanas pārskatīšanu; šajā pantā ir paredzēti nosacījumi brīdinājumu izdošanai, lai atteiktu ieceļošanu un uzturēšanos attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Novērtēšanas rezultātā izdarītie ierosinājumi ir iekļauti priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Šengenas Informācijas sistēmā (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās.

                  Turklāt saskaņā ar Atgriešanas Direktīvas 2008/115/EK 19. pantu Komisija 2014. gadā publicēja paziņojumu par ES atgriešanas politiku
                     21
                  , kurā apskatīta Direktīvas 2008/115/EK piemērošana. Paziņojumā secināts, ka būtu jāizvērš SIS potenciālu atgriešanas politikas jomā; tajā norādīts, ka SIS II pārskatīšana ir iespēja uzlabot saskaņotību starp dalībvalstu atgriešanas politiku un SIS II, kā arī ieteikts noteikt dalībvalstīm pienākumu ievadīt brīdinājumu SIS II par ieceļošanas aizliegumiem, kas izdoti saskaņā ar Atgriešanas direktīvu.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Atsauksmes un ierosinājumi par iespēju izmantot SIS atgriešanas nolūkos tika lūgti no attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp no SISVIS komitejas pārstāvjiem un Atgriešanas direktīvas kontaktgrupas. Diskusijas notika vairākās SISVIS komitejas sanāksmes (2016. gada 10. maijā un 2016. gada 30. jūnijā) un Atgriešanas direktīvas kontaktgrupas sanāksmēs (2015. gada 16. novembrī, 2016. gada 18. martā un 20. jūnijā). 2016. gada 5. februārī norisinājās kopīgs seminārs ar pārstāvjiem no SISVIS komitejas un Atgriešanas direktīvas kontaktgrupas. Seminārā piedalījās arī ES aģentūru pārstāvji, piemēram, no Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Komisija 2015. gada oktobrī uzsāka ārēju pētījumu
                  22
               , lai izvērtētu iespējamību un tehnisko un operatīvo ietekmi, izveidojot ES līmeņa sistēmu SIS datu apmaiņai un uzraudzībai, kā tiek ievēroti atgriešanas lēmumi, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Pētījums tika pabeigts 2016. gada aprīlī.

               •Ietekmes novērtējums

               Ietekmes novērtējums netika veikts. Tomēr šis priekšlikums ir sagatavots, pamatojoties uz priekšizpētes rezultātiem, kā minēts iepriekš.

               Pētījumā secināts, ka atgriešanas lēmumu, ko izdod saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ievadīšana SIS ir tehniski realizējama un tai būtu praktiskas priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz informācijas redzamību visās dalībvalstīs un turpmākos pasākumu racionalizēšanu.

               Tādējādi iestādes saņemtu atbalstu, lai:

               –izpildītu lēmumu, ja tiek konstatēta neievērošana;

               –uzraudzītu par katru lēmumu, vai pienākums atgriezties ir ticis izpildīts;

               –pārbaudītu, vai par trešās valsts valstspiederīgo, kas nelikumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, ir pieņemts citas dalībvalsts lēmums;

               –izpildītu lēmumus citu dalībvalstu vārdā;

               –identificētu trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi, balstoties uz informāciju par izpildāmiem lēmumiem;

               –vāktu statistikas datus par lēmumu ievērošanu un neievērošanu.

               No otras puses, pētījumā secināts, ka vairākas nepieciešamās tehniskās un operatīvās izmaiņas ietekmēs pašreizējo praksi, organizāciju un infrastruktūras. Ietekme, kāda būtu atgriešanas lēmumu, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ievadīšanai SIS, ietver jaunu/grozītu darba kārtību, papildu datu kategorijas brīdinājumos par atgriešanu un jaunas SIS funkcijas (piemēram, funkcija informēt izdevēju iestādi par brīvprātīgas izceļošanas termiņa beigām). Izmaiņu ieviešanai būtu nepieciešama piemērota infrastruktūra dalībvalstīs, lai ievadītu un pārvaldītu brīdinājumus par atgriešanu SIS, un papildus datu glabāšanas kapacitāte centrālajā SIS.

               Darba slodzes analīzē tika konstatēts, ka visiem dalībniekiem (jo īpaši robežsargiem un policijas amatpersonām, un iestādēm, kas izdod atgriešanas lēmumus saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK) būs jāsaskaras ar papildu darba apjomu, kas izriet no brīdinājumu par atgriešanu pārvaldīšanas un pieaugošā skaita trāpījumu izskatīšanas. Visbeidzot, pētījumā ir norādīts, ka ir nepieciešams minimālais saskaņošanas līmenis starp dalībvalstīm saistībā ar personām, par kurām citā dalībvalstī jau ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK.

               •Pamattiesības

               Šis priekšlikums attīsta un uzlabo pastāvošo sistēmu. Tajā ir paplašināta SIS piemērošanas joma, ieviešot jaunu brīdinājumu kategoriju par atgriešanas lēmumiem. Tā ietekme uz pamattiesībām ir ierobežota, jo sistēmas pārliecinoša darbība jau ir pierādīta, un svarīgi un efektīvi aizsardzības pasākumi jau ir ieviesti. Tomēr, tā kā priekšlikums ir saistīts ar personas datu apstrādi, tas, iespējams, varētu ietekmēt personas pamattiesības. Tas ir izsvērts, un ir ieviesti aizsardzības pasākumi, lai ievērotu principus, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 8. pantā.

                  Šis priekšlikums papildina priekšlikumu par robežu pārvaldību, kas kopā ar priekšlikumu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās veido juridisko pamatu SIS izveidei, darbībai un izmantošanai. Tādēļ aizsardzības pasākumi, kas noteikti robežu pārvaldības priekšlikumā attiecībā uz pamattiesību aizsardzību un jo īpaši personas datu aizsardzību un datu subjekta tiesībām, attiecas arī uz šo priekšlikumu.

               Turklāt ir ieviesti noteikumi, lai nodrošinātu, ka brīdinājumi par atgriešanu nenoved pie atgriešanas lēmumu, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, izpildes vēl pirms brīvprātīgas izceļošanas termiņa beigām vai tad, ja lēmums ir apturēts vai izraidīšana ir atlikta (3. panta 2. punkts un 3. pants).

               Ir ierobežoti tie elementi, kuri attiecībā uz atgriešanas lēmumu, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, tiek ievadīti SIS, proti, ievada tikai tos elementus, kas ir absolūti nepieciešami, lai kompetentās iestādes varētu identificēt attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo, veikt atgriešanas pasākumu, ja nepieciešams, un pārbaudīt, vai ir ievērots pienākums atgriezties (4. pants).

               Datus SIS glabās tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai sasniegtu atgriešanas mērķi. Tādējādi tiek prasīts, lai izdevēja dalībvalsts dzēš datus uzreiz pēc apstiprinājuma par atgriešanu saņemšanas (6. pants), ja lēmums vairs nav spēkā, ja persona ir ieguvusi ES pilsonību vai tādas valsts pilsonību, kuras pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā, vai ja persona, kura ir brīdinājuma objekts, var pierādīt, ka viņa ir atstājusi dalībvalstu teritoriju saskaņā ar atgriešanas lēmumu, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK (7. pants).

               Jaunie noteikumi par SIS padarīs redzamākas situācijas, kad trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, ko kāda dalībvalsts izdevusi saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, vienlaikus ir citas dalībvalsts izsniegta atļauja vai tiesības uzturēties. Šādos gadījumos valsts iestādēm būs pienākums sākt apspriežu procedūru. Vajadzības gadījumā brīdinājums par atgriešanu tiks dzēsts (8. pants).

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ar šo priekšlikumu tiek paplašināta SIS pašreizējā piemērošanas joma, ieviešot jaunu brīdinājumu kategoriju par atgriešanas lēmumiem, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, un jaunas funkcijas, lai izveidotu, atjauninātu un dzēstu brīdinājumus par atgriešanu. Turklāt ir ieviesta jauna funkcija, kas automātiski paziņo izdevējai dalībvalstij, ka tās ievadītajiem brīdinājumiem ir beidzies brīvprātīgai izceļošanai noteiktais termiņš.

                  Ņemot vērš šā priekšlikuma papildinošo raksturu, tā ietekme uz budžetu ir aplūkota atsevišķi neatkarīga finanšu pārskata ietvaros, kurā apskatīta tikai šīs īpašās brīdinājumu kategorijas izveide.

                  Šim priekšlikumam pievienotais finanšu pārskats atspoguļo izmaiņas, kas vajadzīgas, lai izveidotu šo jauno brīdinājumu kategoriju. Izmaksu aplēse EUR 3,6 miljonu apmērā ietver SIS tehniskās modernizācijas atgriešanas vajadzībām. Kopējo izmaksu aplēses attiecībā uz visas centrālās SIS modernizāciju, komunikācijas infrastruktūras un valstu SIS sistēmu atjaunināšanu nav iekļautas šā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā, bet ir sīki izklāstītas tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā, kas pievienots Komisijas priekšlikumam Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un Komisijas priekšlikumam Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās.

                  Iekšējās drošības fondā paredzētā viedrobežu budžeta atlikuma pārdalīšana ir paredzēta, lai veiktu uzlabojumus un īstenotu funkcijas, kas paredzētas šajā priekšlikumā. IDF Robežu regula
                     23
                   ir finanšu instruments, kurā ir iekļauts budžets viedrobežu tiesību aktu kopuma īstenošanai. Regulas 5. pantā ir paredzēts, ka EUR 791 miljons tiek izmantoti ar programmu IT sistēmu izveidei, ar kurām palīdz pārvaldīt migrācijas plūsmas pāri ārējām robežām saskaņā ar 15. pantā paredzētajiem nosacījumiem. No minētā EUR 791 miljona EUR 480 miljoni ir rezervēti ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izstrādei un EUR 210 miljoni - Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveidei. Atlikusī daļa tiks daļēji izmanto, lai segtu šajā priekšlikumā paredzēto izmaiņu izdevumus.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Ir piemērojami izvērtēšanas un uzraudzības noteikumi, kas ietverti 53.panta 7. un 8. punktā priekšlikumā par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Priekšlikuma mērķis ir paredzēt nosacījumus un procedūras SIS izmantošanai, lai atgrieztu trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi un par kuriem kompetentas valstu iestādes ir izdevušas atgriešanas lēmumu saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Priekšlikumā ir paredzēta datu ievadīšana un apstrāde SIS brīdinājumu formā par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, un apmaiņa ar papildinformāciju par šādiem brīdinājumiem. SIS izmantošana atgriešanas nolūkos ir paredzēta, lai palīdzētu imigrācijas iestādēm sekot līdzi atgriešanas lēmumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav tiesību uzturēties dalībvalstīs, un izpildīt šos lēmumus, lai novērstu neatbilstīgo migrāciju un atturētu no tās un lai veicinātu informācijas apmaiņu un sadarbību starp imigrācijas iestādēm.

               Piemērošanas joma (1. pants)

                  Lai nodrošinātu sistēmas efektīvu darbību, ir būtiski, lai visi dalībvalstu izdotie atgriešanas lēmumi saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, būtu ievadīti SIS. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm būtu jāiekļauj brīdinājumi par a) atgriešanas lēmumiem, kas izdoti, piemērojot Direktīvas 2008/115 6. panta 1. punkta, un b) lēmumiem, kuros konstatēts atgriešanās pienākums un kas robežšķērsošanas vietā izdoti neatbilstīgajiem migrantiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, vai tiem migrantiem, kurus aiztur saistībā ar ārējās robežas nelikumīgu šķērsošanu un kas nav saņēmuši atļauju uzturēties (Direktīvas 2008/115/EK 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts), kā arī par c) lēmumiem, ar kuriem konstatēts atgriešanās pienākums, kas izdoti kā krimināltiesiska sankcija (Direktīvas 2008/115/EK 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts).

                  Brīdinājumu par atgriešanu ievadīšana (3. pants)

                  Priekšlikuma 3. pantā ir noteikti mērķi un noteikumi brīdinājumu par atgriešanu ievadīšanai SIS, lai ļautu kompetentajām iestādēm pārbaudīt, vai ir ievērots pienākums atgriezties, un lai atbalstītu to atgriešanas lēmumu izpildi, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Brīdinājumu jāievada nekavējoties, tiklīdz ir pieņemts lēmums par attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo, kurš dalībvalstī uzturas nelikumīgi, lai nodrošinātu iepriekš minēto pārbaudi. Brīdinājumā jānorāda, vai brīvprātīgas izceļošanas termiņš vēl nav beidzies, vai lēmums nav apturēts un vai izraidīšana nav atlikta.

                  Ja nav pamata uzskatīt, ka tas varētu apdraudēt atgriešanas procedūru, brīvprātīgai izceļošanai ir dodama priekšroka pār piespiedu izraidīšanu, un saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 7. pantu personai ir jāpiešķir laiks brīvprātīgai izceļošanai. Noteikto brīvprātīgas izceļošanas termiņu un jebkādu tā pagarinājumu jānorāda brīdinājumā, lai ļautu valsts iestādēm lemt, vai ir lietderīgi veikt pasākumus saistībā ar konkrēto lietu.

               Datu kategorijas (4. pants)

               Priekšlikuma 4. pantā ir noteikti datu elementi, kurus var ietvert brīdinājumā par atgriešanu; tie ir līdzīgi datu elementiem, kas iekļauti priekšlikuma par robežu pārvaldību 20. pantā.

               Tikai brīdinājumiem par atgriešanu raksturīgie dati ir dati par brīvprātīgas izceļošanas termiņu un informācija par to, vai atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, nav apturēts un vai lēmuma izpilde nav atlikta.

               Efektīva un savlaicīga papildinformācijas apmaiņa (5. pants)

               Efektīvas un savlaicīgas sadarbības un papildinformācijas apmaiņas starp dalībvalstīm nodrošināšanai ir nepieciešams izveidot vienu kontaktpunktu. Priekšlikuma 6. pantā ir paredzēts, ka katrai dalībvalstij ir jāizraugās iestāde, kas atbild par papildinformācijas apmaiņu par brīdinājumiem, kas ievadīti par trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar atgriešanu un nelikumīgu uzturēšanos. Izraudzītajai iestādei ir piemērojami SIRENE rokasgrāmatas noteikumi, kas minēti 8. pantā priekšlikumā Regulai par SIS izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā.

               Lai izpildītu prasības, kas noteiktas minētā priekšlikuma 8. pantā attiecībā uz nepārtrauktu pieejamību un pieprasījumu atbilžu termiņiem (ne ilgāk kā 12 stundas), ir nepieciešams, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka papildinformācijas apmaiņā ir cieši iesaistītas iestādes, kuras ir kompetentas pieņemt lēmumus saistībā ar trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanos to teritorijā.

               Apstiprinājums par atgriešanu (6. pants)

               Priekšlikuma 6. pantā ir noteikts pienākums dalībvalstīm apstiprināt tā trešās valsts valstspiederīgā izceļošanu, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, tai dalībvalstij (vai iestādei), kas ievadījusi brīdinājumu; tas attiecas arī uz gadījumiem, kad pati dalībvalsts ir atbildīga par brīdinājuma izdošanu un izpildi. Šis noteikums ļauj iestādēm, kuras izdod un izpilda atgriešanas lēmumus, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, pārliecināties, ka atgriešanās pienākums ir izpildīts.

               Šis noteikums paredz sistemātiskas izceļotāju pārbaudes, lai nodrošinātu, ka par visiem attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem tiek ziņots par teritorijas atstāšanu. Priekšlikumā, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 562/2006 (Šengenas Robežu kodekss), ir paredzēts saskaņot pienākumu sistemātiski pārbaudīt ieceļojošos un izceļojošos trešo valstu valstspiederīgos datubāzēs.

               Atgriešanās pienākuma neievērošana (7. pants)

               Priekšlikuma 7. pantā ir izklāstīti noteikumi gadījumos, kad nav ievērots atgriešanās pienākums. Paziņojums, kas minēts 1. punktā, palīdzēs dalībvalstīm izpildīt to saistības saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 8. panta 1. punktu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nav izpildījuši pienākumu atgriezties.

               Šā panta 2. punktā ir noteiktas procedūras, kas jāpiemēro situācijās, kad trešo valstu valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, ir identificēts un aizturēts citā dalībvalstī. Pēcpārbaudes procedūras veic saskaņā ar ES atgriešanas acquis un citiem valsts un ES tiesību aktiem, kas piemērojami katrā atsevišķā gadījumā; tās ietver:

               1) atgriešanas lēmuma pieņemšanu saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK;

               2) trešās valsts valstspiederīgā nosūtīšanu atpakaļ izdevējai dalībvalstij saskaņā ar spēkā esošu divpusēju nolīgumu, ievērojot Direktīvas 2008/115/EK 6. panta 3. punktu, vai

               3) izdevējas dalībvalsts atgriešanas lēmuma atzīšanu, piemērojot Direktīvu 2001/40/EK.

               Apspriežu procedūra (8. pants)

               Šā priekšlikuma 8. pantā noteiktas procedūras, kas vajadzīgas, lai novērstu un atrisinātu atšķirības vai pretrunas dalībvalstu lēmumos. Kompetento valsts iestāžu savstarpējas apspriedes var palīdzēt novērst un risināt šādas pretrunīgas situācijas, vienlaikus ņemot vērā attiecīgo pušu intereses. Lai nodrošinātu efektivitāti, šīm apspriedēm vajadzētu norisināties ātri.

               Brīdinājumu saglabāšana un dzēšana (6., 8. un 9. pants)

               Priekšlikuma 6. panta 2. punktā noteikts, ka brīdinājumus par atgriešanu dzēš pēc tam, kad attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais ir atgriezies. Šis punkts papildina noteikumus par brīdi, kad SIS būtu jāstājas spēkā brīdinājumam par ieceļošanas aizliegumu, kā noteikts 24. panta 3. punktā regulas priekšlikumā par SIS izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā. Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka starp izceļošanas brīdi un brīdinājuma par ieceļošanas aizliegumu iedarbināšanu SIS neveidojas laika atšķirība.

               Priekšlikuma 9. pantā iekļauti papildu noteikumi par brīdinājumu dzēšanu. Papildus situācijām, uz kurām attiecas 6. pants un 8. pants, kad brīdinājumu dzēšana notiek pēc attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā atgriešanās vai pēc apspriešanās procedūras, brīdinājumu par atgriešanu būtu jādzēš arī gadījumos, kad atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ir atsaukts vai atcelts. Šā panta 1. punkta otrā daļa attiecas uz situāciju, kad brīdinājumu dzēš sakarā ar to, ka personas izceļošana nav pienācīgi reģistrēta.

               Saistībā ar turpmākiem uzlabojumiem SIS tiks izskatīta iespēja saglabāt SIS informāciju par atgriešanas lēmumiem pēc atgriešanas izpildes. Šī informācija var būt noderīga, ja trešās valsts valstspiederīgais, atkārtoti ieceļo dalībvalstu teritorijā un tiek konstatēts, ka viņš nelikumīgi uzturas citā dalībvalstī, nevis tajā, kas izdevusi pirmo atgriešanas lēmumu.

               Ja atgriešana nav apstiprināta vai brīdinājums par atgriešanu nav dzēsts citu iemeslu dēļ, maksimālais datu saglabāšanas periods būs pieci gadi saskaņā ar saglabāšanas periodu brīdinājumiem par ieceļošanas atteikumu (34. pants priekšlikumā Regulai par SIS izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā).

               Datu nosūtīšana trešām valstīm (10. pants)

                  Priekšlikuma 10. pantā ir paredzēti īpaši noteikumi par datu nosūtīšanu trešām valstīm saskaņā ar stingriem nosacījumiem.

               Piekļuves tiesības (12. pants)

               Dalībvalstu iestādes, kas atbild par atgriešanas lēmumu izdošanu saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, var būtiski atšķirties. Atkarībā no nelikumīgās uzturēšanās iemesla (piemēram, patvēruma atteikums, vīzas termiņa pārsniegšana, uzturēšanās atļaujas termiņa beigšanās), vairākas iestādes var būt atbildīgas par šādu lēmumu izdošanu, tostarp tiesu iestādes, ja atgriešanu norīko ar nolēmumu par pārsūdzību, kas iesniegta par atteikumu piešķirt atļauju vai tiesības uzturēties, vai kā krimināltiesiskas sankcijas. Šādām iestādēm vajadzētu būt iespējai piekļūt SIS, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu datus. Turklāt iestādēm, kas ir atbildīgas par trešo valstu valstspiederīgo identifikāciju robežu, policijas un citu tiesībaizsardzības iestāžu veiktu pārbaužu laikā, arī vajadzētu būt tiesībām piekļūt SIS datiem.

               Tādējādi 12. pants paredz atbilstīgu piekļuvi brīdinājumiem par atgriešanu, kuru nodrošina:

               –valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par trešo valstu valstspiederīgo identifikāciju dalībvalstu teritorijās, kā minētas 29. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes]. Par robežpārbaudēm atbildīgajām iestādēm nepieciešams piekļūt datiem nolūkā identificēt trešo valstu valstspiederīgos, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums un kuri izceļo no dalībvalstu teritorijas. Policijas un citas tiesībaizsardzības iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par tādu personu identifikāciju un atgriešanu, kuras uzturas valsts teritorijā. Imigrācijas iestādes ir atbildīgas par lēmumu pieņemšanu (tostarp atgriešanas lēmumu pieņemšanu) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos;

               –valstu tiesu iestādēm (29. panta 2. punkts Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes]) vajadzētu būt piekļuvei SIS datiem, ja tās saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetentas pieņemt lēmumus par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos;

               –institūciju lietotājiem, kā minēts 30. – 31. pantā, Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes] (Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra) saistībā ar to kompetencē ietilpstošiem jautājumiem Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centrā (Eiropols) un ar atgriešanu saistītajiem uzdevumiem (Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra).

               SIS regulas par robežu pārvaldību noteikumu piemērojamība (13. pants)

               Visbeidzot, 13. pantā paredzēts, ka datu apstrādei, kuri ievadīti šā priekšlikuma nolūkos, ir piemērojami vispārīgie noteikumi par SIS, kas iekļauti priekšlikumā Regulai par SIS izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā, jo īpaši noteikumi par dalībvalstu un Aģentūras pienākumiem, brīdinājumu ievadīšanu un apstrādi, piekļuves nosacījumiem un brīdinājumu saglabāšanu, datu apstrādi, datu aizsardzību, atbildību, uzraudzību un statistiku.

               2016/0407 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

               par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)To trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstīs, pilnībā ievērojot pamattiesības un jo īpaši neizraidīšanas principu, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK, ir būtisks elements visaptverošajos centienos risināt neatbilstīgās migrācijas problēmas un palielināt neatbilstīgo migrantu atgriešanas rādītāju.

               (2)Tas ir nepieciešams, lai vēl efektīvāk darbotos Eiropas sistēma to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri uzturas nelikumīgi. Tas ir būtiski, lai saglabātu sabiedrības uzticēšanos Savienības migrācijas un patvēruma politikai un sniegtu atbalstu personām, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība.

               (3)Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK noteikumiem vajadzīgi, lai efektīvi un samērīgi atgrieztu trešo valstu valstspiederīgos, kas dalībvalstīs uzturas nelikumīgi.

               (4)Būtu jāizveido Eiropas mēroga sistēma, ar kuras palīdzību apmainīties ar informāciju starp dalībvalstīm par atgriešanas lēmumiem, kas saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, izdoti attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un uzraudzīt, vai trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas šie lēmumi, ir atstājuši dalībvalstu teritoriju.

               (5)Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes]
                  24
                un Regulā (ES) Nr. 2018/xxx [policijas un tiesu iestāžu sadarbība]
                  25
                ir noteikti Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveides, darbības un izmantošanas nosacījumi.

               (6)SIS brīdinājumiem par atgriešanu un apmaiņai ar papildinformāciju saistībā ar šiem brīdinājumiem būtu jāpalīdz kompetentajām iestādēm veikt nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu atgriešanas lēmumus, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. SIS būtu jāpalīdz apzināt tos trešo valstu valstspiederīgos, uz kuriem attiecas šāds atgriešanas lēmums, kuri ir aizbēguši un ir aizturēti citā dalībvalstī, un jāveicina informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Šiem pasākumiem būtu jāpalīdz novērst neatbilstīgo migrāciju un jāattur no tās, kā arī tiem būtu jāuzlabo sadarbība starp dalībvalstu iestādēm.

               (7)Lai nodrošinātu atgriešanas efektivitāti un palielinātu pievienoto vērtību brīdinājumiem par atgriešanu, dalībvalstīm SIS būtu jāievada brīdinājumi par visiem atgriešanas lēmumiem, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. Šim nolūkam dalībvalstīm SIS būtu jāievada brīdinājums arī tad, ja lēmumi, ar kuriem nosaka vai konstatē atgriešanās pienākumu, ir izdoti situācijās, kas aprakstītas minētās direktīvas 2. panta 2. punktā, jo īpaši attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu, vai kurus kompetentās iestādes ir aizturējušas vai notvērušas saistībā ar dalībvalsts sauszemes, jūras vai gaisa robežas neatbilstīgu šķērsošanu un kuri pēcāk nav ieguvuši atļauju vai tiesības uzturēties šajā dalībvalstī, kā arī attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem atgriešana ir piemērota kā krimināltiesiska sankcija vai tā ir krimināltiesiskas sankcijas sekas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai kuriem piemēro izdošanas procedūras.

               (8)Šajā regulā būtu jāizklāsta vienoti noteikumi par brīdinājumu saistībā ar atgriešanu ievadīšanu SIS tiklīdz ir izdots attiecīgais atgriešanas lēmums saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Brīdinājumā būtu jānorāda, vai attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir piešķirts brīvprātīgas izceļošanas termiņš, tostarp, vai šāds termiņš ir pagarināts, ņemot vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus, vai lēmums ir apturēts un vai izraidīšana ir atlikta.

               (9)Ir jāprecizē datu kategorijas, ko var ievadīt SIS attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Brīdinājumiem par atgriešanu būtu jāietver tikai tie dati, kas nepieciešami, lai identificētu datu subjektu, ļautu kompetentajām iestādēm pieņemt apzinātus lēmumus, nezaudējot laiku, un vajadzības gadījumā nodrošinātu to aizsardzību pret personām, kas ir bruņotas, vardarbīgas, izbēgušas vai iesaistītas kādā darbībā, kā minēts Padomes Pamatlēmuma 2002/475/TI par terorisma apkarošanu 1., 2., 3. un 4. punktā
                  26
               . Turklāt, lai atvieglotu identifikāciju un atklātu personas, kas izmanto vairākas identitātes, brīdinājumā būtu jāiekļauj arī atsauce uz personas identifikācijas dokumentu un šā dokumenta kopija, ja pieejama.

               (10)Lai nodrošinātu efektīvu un ātru sadarbību starp dalībvalstīm, katrai dalībvalstij būtu jāizraugās iestāde, kas atbild par papildinformācijas apmaiņu saistībā ar brīdinājumiem par atgriešanu.

               (11)Būtu jāievieš procedūras, kas ļautu dalībvalstīm pārbaudīt, vai atgriešanās pienākums ir izpildīts, un apstiprināt attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā izbraukšanu tai dalībvalstij, kas izdevusi brīdinājumu par atgriešanu. Šai informācijai vajadzētu sekmēt vispusīgāku pārraudzību par to, kā tiek ievēroti atgriešanas lēmumi saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK.

               (12)Brīdinājumus par atgriešanu būtu jādzēš, tiklīdz dalībvalsts vai kompetentā iestāde, kas izdeva atgriešanas lēmumu saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ir informēta, ka atgriešana ir notikusi. Ja atgriešanas lēmums ir papildināts ar ieceļošanas aizliegumu, tas būtu jāievada SIS saskaņā ar 24. panta 3. punktu Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes]. Šādos gadījumos dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nepastāv laika sprīdis starp brīdi, kurā trešās valsts valstspiederīgais atstāj Šengenas zonu, un brīdi, kad tiek aktivizēts brīdinājums par ieceļošanas aizliegumu SIS.

               (13)SIS vajadzētu ietvert mehānismu, ar kura palīdzību dalībvalstis tiktu informētas, ja trešās valsts valstspiederīgais neizpilda atgriešanās pienākumu termiņā, kas noteikts brīvpratīgai izceļošanai. Mehānismam būtu jāatbalsta dalībvalstis, kad tās pilda saistības saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 8. panta 1. punktu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nav izpildījuši atgriešanās pienākumu.

               (14)Ar šo regulu būtu jāizveido obligātie noteikumi par apspriešanos starp valstu iestādēm, lai atrisinātu iespējamos pretrunīgos norādījumus. Apspriešanās ir jāveic gadījumos, kad uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir kādas dalībvalsts izsniegta derīga uzturēšanās atļauja vai kuriem tiek piešķirta šāda uzturēšanās atļauja vai cita atļauja, attiecas brīdinājums par atgriešanu, ko izdevusi kāda cita dalībvalsts, vai gadījumos, kad var rasties konfliktsituācijas, ieceļojot dalībvalstu teritorijās.

               (15)SIS brīdinājumi būtu jāglabā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie ievadīti. Saskaņā ar 34. pantu Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes] pārskatīšanas termiņš brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem ir pieci gadi.

               (16)Dati, kas apstrādāti SIS vai nosūtīti papildinformācijas apmaiņas gaitā, var sniegt izpildes dalībvalstij informāciju, kas ir noderīga, lai ātri identificētu trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, un no jauna izsniegtu tiem dokumentus, kas nepieciešami viņu atgriešanai trešā valstī. Atsevišķos gadījumos vajadzētu būt iespējai minētajā nolūkā sniegt šādus datus un informāciju trešai valstij. Jebkuru personas datu apmaiņai vajadzētu būt balstītai uz skaidriem nosacījumiem, un to būtu jāveic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2016/679 noteikumiem un ar dalībvalsts, kas izdevusi brīdinājumu, piekrišanu.

               (17)Valsts iestādes, kas ir atbildīgas par atgriešanu, dažādās dalībvalstīs var būt ļoti dažādas, un šīs iestādes var atšķirties arī vienas dalībvalsts iekšienē atkarībā no nelikumīgas uzturēšanās iemesliem. Tiesu iestādes var arī izdot atgriešanas lēmumu saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, piemēram, izskatot pārsūdzību par atteikumu piešķirt atļauju vai tiesības uzturēties, vai kā krimināltiesisku sankciju. Visām valstu iestādēm, kas atbild par atgriešanas lēmumu izdošanu un izpildi saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, vajadzētu būt tiesībām piekļūt SIS, lai ievadītu, atjauninātu, dzēstu un meklētu brīdinājumus par atgriešanu.

               (18)Nolūkā identificēt un atgriezt trešo valstu valstspiederīgos piekļuve brīdinājumiem par atgriešanu būtu jāpiešķir valsts iestādēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes] 29. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā un 29. panta 2. punktā.

               (19)Regulā (ES) Nr. 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) ir paredzēts, ka Eiropols atbalsta un stiprina dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot terorismu un smagus noziegumus, un sniedz analītisku atbalstu un draudu novērtējumus. Lai palīdzētu Eiropolam veikt tā uzdevumus, jo īpaši Eiropas Migrantu kontrabandas apkarošanas centra ietvaros, ir lietderīgi ļaut Eiropolam piekļūt brīdinājumu kategorijai, kas definēta šajā regulā.

               (20)Regulā (ES) Nr. 2016/1624 noteikts, ka uzņēmēja dalībvalsts atļauj Eiropas robežu un krasta apsardzes vienību dalībniekiem vai tāda personāla vienību dalībniekiem, kas iesaistīti ar atgriešanu saistītu uzdevumu izpildē, piekļūt Eiropas datubāzēm, kuru izmantošana ir vajadzīga, lai sasniegtu operatīvos mērķus, kas noteikti operatīvajā plānā par robežpārbaudēm, robežuzraudzību un atgriešanu. Eiropas robežu un krasta apsardzes vienību, tāda personāla vienību, kas iesaistīts ar atgriešanu saistītu uzdevumu izpildē, un migrācijas pārvaldības atbalsta vienību izvietošanas mērķis ir sniegt pastiprinātu tehnisko un operatīvo palīdzību dalībvalstīm, kas izteikušas pieprasījumu, jo īpaši tām dalībvalstīm, kas saskaras ar nesamērīgām migrācijas problēmām. Pildot tām uzticētos uzdevumus, Eiropas robežu un krasta apsardzes vienībām, tāda personāla vienībām, kas iesaistīts ar atgriešanu saistītu uzdevumu izpildē, un migrācijas pārvaldības atbalsta vienībām ir nepieciešama piekļuve brīdinājumiem par atgriešanu SIS, izmantojot Eiropas robežu un krasta apsardzes aģentūras tehnisko saskarni, kas savienota ar centrālo SIS.

               (21)Datiem, kas ievadīti SIS un apstrādāti saskaņā ar šo regulu, būtu jāpiemēro arī noteikumi par atbildību, kas piemērojami dalībvalstīm un Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kā arī tie noteikumi par brīdinājumu ievadīšanu un apstrādi, piekļuves nosacījumiem un brīdinājumu saglabāšanu, datu apstrādi, datu aizsardzību, atbildību un pārraudzību, un statistiku, kas ietverti Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes].

               (22)Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399
                  27
                – pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

               (23)Šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  28
               ; tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, kā arī šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. Turklāt, saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (24)Šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 2016/399 – ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  29
               ; tādējādi Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Turklāt, saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (25)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis
                  30
                noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  31
                1. panta C punktā.

               (26)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis
                  32
                noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. pantā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  33
                3. pantu.

               (27)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula – ciktāl tā attiecas uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas nosacījumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 – ir to Šengenas acquis
                  34
                noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. pantā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  35
                3. pantu.

               (28)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas […] sniedzis atzinumu,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants
                  Priekšmets un piemērošanas joma

               Ar šo regulu paredz nosacījumus un procedūras, lai Šengenas Informācijas sistēmā (SIS), kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes], ievadītu un apstrādātu brīdinājumus par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, ko dalībvalstis izdevušas saskaņā ar procedūrām, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, kā arī lai apmainītos ar papildinformāciju par šādiem brīdinājumiem.

               2. pants
                  Definīcijas

               Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

               a)“atgriešana” ir atgriešana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 3. punktā;

               b) "trešās valsts valstspiederīgais" ir trešās valsts valstspiederīgais, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 1. panta 3) punktā;

               c) “atgriešanas lēmums” ir atgriešanas lēmums, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 4. punktā;

               d)“atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK”, ir atgriešanas lēmums c) apakšpunkta nozīmē un administratīvs vai tiesas lēmums vai akts, kurā norādīts vai konstatēts, ka trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās ir nelikumīga, un noteikts vai konstatēts atgriešanās pienākums, kas izdots saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 2. panta 2. punkta nosacījumiem;

               e)“brīvprātīga izceļošana" ir brīvprātīga izceļošana, kā definēts Direktīvas 2008/115/EK 4. panta 8. punktā;

               f)“CS-SIS” ir centrālās SIS, kā minēts 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes], tehniskā nodrošinājuma vienība.

               3. pants
                  Datu ievadīšana SIS

               1.Datus par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ievada SIS, lai pārliecinātos, ka atgriešanās pienākums ir izpildīts, un lai atbalstītu šā lēmuma izpildi. Brīdinājumu nekavējoties ievada SIS pēc tam, kad ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK.

               2.Brīdinājumā nekavējoties ieraksta brīvprātīgas izceļošanas termiņu, kas piešķirts trešās valsts valstspiederīgajam, uz kuru attiecas atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK.

               3.Brīdinājumā nekavējoties ieraksta atgriešanas lēmuma, , kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, izpildes apturēšanu vai atlikšanu.

               4. pants
                  Datu kategorijas

               Saskaņā ar šīs regulas 3. pantu SIS ievada tikai šādus datus:

               a)uzvārds(-i);

               b)vārds(-i);

               c)vārds, uzvārds (vārdi, uzvārdi) dzimšanas brīdī;

               d)iepriekš lietoti vārdi un pseidonīmi;

               e)īpašas fiziskās pazīmes, kas ir objektīvas un nemainīgas;

               f)dzimšanas vieta;

               g)dzimšanas datums,

               h)dzimums;

               i)valstspiederība / valstspiederības;

               j)norāde, vai attiecīgā persona ir bruņota, vardarbīga, izbēgusi vai iesaistīta kādā darbībā, kā minēts Padomes Pamatlēmuma 2002/475/TI par terorisma apkarošanu 1., 2., 3. un 4. punktā;

               k)brīdinājuma iemesls;

               l)brīdinājuma izdevēja iestāde;

               m)norāde uz lēmumu, kas ir brīdinājuma pamatā;

               n)veicamā darbība;

               o)saikne(-s) ar citiem brīdinājumiem, kas izdoti SIS;

               p)personas identifikācijas dokumenta kategorija;

               q)personas identifikācijas dokumenta izdošanas valsts;

               r)personas identifikācijas dokumenta numurs;

               s)personas identifikācijas dokumenta izdošanas datums;

               t)fotogrāfijas un sejas attēli;

               u)daktiloskopiskie dati;

               v)identitāti apliecinoša dokumenta krāsu kopija;

               w)brīvprātīgas izceļošanas termiņš;

               x)norāde, vai atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ir apturēts, vai šā lēmuma izpilde ir atlikta.

               Brīdinājumu nevar ievadīt, ja nav datu, kas minēti a), g), k), m), n) un w) punktā. Ja vien tie ir pieejami, ievada visus citus iepriekš minētos datus.

               5. pants
                  Iestāde, kas atbildīga par papildinformācijas apmaiņu

               Katra dalībvalsts izraugās iestādi, kas atbild par papildinformācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešana, saskaņā ar SIRENE rokasgrāmatas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes] 8. pantā.

               6. pants
                  Atgriešanās apstiprinājums

               1.Ja trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, tiek identificēts brīdī, kad viņš izceļo, šķērsojot kādas dalībvalsts ārējo robežu, dalībvalsts, kas identificējusi attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo, papildinformācijas apmaiņas ceļā paziņo izdevējai dalībvalstij šādu informāciju:

               a)faktu, ka trešās valsts valstspiederīgais ir identificēts;

               b)pārbaudes vietu un laiku;

               c)to, vai trešās valsts valstspiederīgais ir atstājis dalībvalstu teritoriju;

               d)to, vai atgriešanās bija brīvprātīga atgriešanās pienākuma izpilde vai notika piespiedu kārtā;

               e)galamērķa trešo valsti.

               Ja trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, izceļo, šķērsojot izdevējas dalībvalsts ārējo robežu, atgriešanās apstiprinājumu paziņo kompetentai iestādei saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

               2.Izdevēja dalībvalsts tūlīt pēc atgriešanās apstiprinājuma saņemšanas dzēš brīdinājumu.

               3.Dalībvalstis katru mēnesi sniedz statistiku Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011
                  36
                (Aģentūra), norādot atgriešanās apstiprinājumu skaitu, vai atgriešanās bija brīvprātīga atgriešanās pienākuma izpilde vai arī notika piespiedu kārtā, un galamērķa trešās valstis. Minētajā statistikā neietver personas datus.

               7. pants
                  Tādu atgriešanas lēmumu neievērošana, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK

               1.CS-SIS informē dalībvalstis par to brīdinājumiem par atgriešanu, attiecībā uz kuriem ir beidzies brīvprātīgas izceļošanas termiņš.

               2.Ja kompetentā iestāde identificē trešās valsts valstspiederīgo, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, un šī pati iestāde ir pārliecinājusies, ka pienākums atgriezties nav izpildīts, minētā iestāde papildinformācijas apmaiņas ceļā tūlīt apspriežas ar izdevēju dalībvalsti, lai nekavējoties noteiktu, kā rīkoties.

               8. pants
                  Apspriešanās procedūra

               1.Ja dalībvalsts apsver iespēju piešķirt uzturēšanās atļauju vai citu atļauju, kas dod tiesības uzturēties, trešās valsts valstspiederīgajam, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, ko ievadījusi cita dalībvalsts, tā vispirms papildinformācijas apmaiņas ceļā apspriežas ar dalībvalsti, kas ievadījusi brīdinājumu. Dalībvalsts, kura ievadījusi brīdinājumu, atbild septiņu dienu laikā. Ja dalībvalsts, kura apsver iespēju piešķirt uzturēšanās atļauju vai citu atļauju, kas dod tiesības uzturēties, nolemj šādu atļauju piešķirt, brīdinājumu par atgriešanu dzēš.

               2.Ja dalībvalsts apsver iespēju ievadīt brīdinājumu par atgriešanos attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir derīga uzturēšanās atļauja vai cita atļauja, kas dod tiesības uzturēties, kuru izsniegusi cita dalībvalsts, tā papildinformācijas apmaiņas ceļā par to paziņo dalībvalstij, kas izsniegusi atļauju, lai minētā dalībvalsts varētu lemt, vai pastāv iemesli, kuri pamato atļaujas atsaukšanu. Dalībvalsts, kura izsniegusi atļauju, atbild septiņu dienu laikā.

               3.Ja konstatēts trāpījums par brīdinājumu par atgriešanu attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kuram ir derīga uzturēšanās atļauja vai cita atļauja, kas dod tiesības uzturēties, dalībvalsts, kura identificējusi attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo tūlīt papildinformācijas apmaiņas ceļā apspriežas ar iesaistītajām dalībvalstīm, lai noteiktu, kā rīkoties.

               4.Ja trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas brīdinājums par atgriešanu, tiek identificēts brīdī, kad viņš ieceļo, šķērsojot ārējās robežas, dalībvalsts, kas identificējusi attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo, papildinformācijas apmaiņas ceļā tūlīt informē izdevēju dalībvalsti brīdinājuma dzēšanas nolūkā.

               5.Dalībvalstis ik gadu sniedz Aģentūrai statistiku par apspriešanos, kas veikta saskaņā ar 1., 2., 3. un 4. punktu.

               9. pants
                  Brīdinājumu dzēšana

               1.Neskarot 6. un 8. pantu, brīdinājumu par atgriešanu dzēš pēc tam, kad kompetentā iestāde ir atsaukusi vai atcēlusi atgriešanas lēmumu, kas ir brīdinājuma pamatā. Brīdinājumu par atgriešanu dzēš arī tad, ja attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais var pierādīt, ka ir atstājis dalībvalstu teritoriju saskaņā ar atgriešanas lēmumu, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK.

               2.Brīdinājumu par atgriešanu, kurš ievadīts attiecībā uz personu, kas ieguvusi kādas dalībvalsts pilsonību vai tādas valsts pilsonību, kuras valstspiederīgajiem ir tiesības brīvi pārvietoties Savienībā, dzēš, tiklīdz izdevēja dalībvalsts uzzina vai tiek informēta saskaņā ar 39. pantu Regulā (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes], ka attiecīgā persona ieguvusi šādu pilsonību.

               10. pants
                  Personas datu nosūtīšana trešām valstīm atgriešanas nolūkos

               Datus, ko apstrādā SIS, un ar tiem saistīto papildinformāciju saskaņā ar šo regulu, saņemot izdevējas dalībvalsts atļauju, var nosūtīt vai darīt pieejamus trešām valstīm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2016/679 V nodaļu un vienīgi nolūkā identificēt trešās valsts valstspiederīgo, kas uzturas nelikumīgi, un izsniegt identifikācijas vai ceļošanas dokumentu šādam trešās valsts valstspiederīgajam atgriešanās nolūkā.

               11. pants
                  Statistika

               Neskarot noteikumus par statistiku Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes] 54. pantā, Aģentūra sagatavo dienas, mēneša un gada statistiku gan par kopējo SIS ievadīto brīdinājumu par atgriešanu skaitu, gan par katru dalībvalsti, ietverot datus, kas minēti šīs regulas 4. panta x) punktā, datus par paziņojumiem, kas minēti šīs regulas 7. panta 1. punktā, un to brīdinājumu par atgriešanu skaitu, kas svītroti sakarā ar to, ka pienākums atgriezties ir izpildīts. Aģentūra sagatavo mēneša un gada statistiku par dalībvalstu sniegtajiem datiem saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punktu un 8. panta 5. punktu. Minētajā statistikā neietver personas datus.

               12. pants
                  Tiesības piekļūt SIS

               1.Nolūkā identificēt un atgriezt trešo valstu valstspiederīgos piekļuvi SIS ievadītajiem datiem un tiesības meklēt šādus datus piešķir valsts iestādēm, kas minētas Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes] 29. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā un 29. panta 2. punktā.

               2.Eiropolam savu pilnvaru robežās ir tiesības piekļūt SIS un meklēt datus, kas ievadīti SIS, nolūkā atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu darbu un to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot migrantu kontrabandu, un neatbilstīgās migrācijas veicināšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 30. pantā Regulā (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes].

               3.Eiropas robežu un krasta apsardzes vienību vai tāda personāla vienību, kas iesaistīts ar atgriešanu saistītu uzdevumu izpildē, kā arī migrācijas pārvaldības atbalsta vienību dalībniekiem savu pilnvaru robežās un nolūkā veikt robežpārbaudes, robežuzraudzību un atgriešanas operācijas ir tiesības piekļūt SIS un meklēt datus, kas ievadīti SIS, izmantojot tehnisko saskarni, ko izveido un uztur Eiropas robežu un krasta apsardzes aģentūra, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes] 31. pantā un 32. panta 2. punktā un saskaņā ar tur minētajiem nosacījumiem.

               13. pants
                  Regulas (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes] noteikumu piemērošana

               Ciktāl šajā regulā tas nav noteikts, noteikumi par dalībvalstu un Aģentūras pienākumiem, par brīdinājumu ievadīšanu un apstrādi, piekļuves nosacījumiem un brīdinājumu saglabāšanu, datu apstrādi, datu aizsardzība, atbildību un uzraudzība un statistiku, kas noteikti Regulas (ES) 2018/xxx [robežpārbaudes] 6. – 19. pantā, 20. panta 3. un 4. punktā, kā arī 21., 22., 28. pantā, 29. panta 4. punktā un 33. – 54. pantā, piemēro arī datu ievadei un apstrādei SIS saskaņā ar šo regulu.

               14. pants
                  Stāšanās spēkā

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no datuma, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 58. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 2018/xxx [robežpārbaudes].

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  Priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  37

                  Politikas joma: Migrācija un iekšlietas (18. sadaļa)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  38

               ☑Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Mērķis — Ceļā uz jaunu migrācijas politiku

                  Vajadzība pārskatīt SIS juridisko pamatu, lai iekļautu atgriešanas lēmumus, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, un risinātu pašreizējo migrācijas un bēgļu krīzi, ko Komisija ir vairākkārt uzsvērusi. Piemēram, ES rīcības plānā par atgriešanu
                     39
                   un paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”
                     40
                  , ar kuriem īsteno Eiropas programmā migrācijas jomā
                     41
                   iekļautās saistības, Komisija norādīja uz vajadzību labāk izmantot lielapjoma IT sistēmas, lai izveidotu efektīvāku atgriešanas sistēmu.

                  Viens no neatbilstīgo migrantu stimuliem ir zināšanas par to, ka ES atgriešanas sistēma, kas paredzēta, lai atgrieztu atpakaļ neatbilstīgos migrantus, kuru patvēruma pieprasījumi tiek noraidīti, nedarbojas īpaši labi. Paziņojumā par ES atgriešanas politiku
                     42
                   Komisija secināja, ka SIS iespējas atgriešanas jomā ir uzlabojamas. Šā regulas priekšlikuma mērķis ir pievērsties šim jautājumam un uzlabot saskaņotību starp atgriešanas politiku un SIS. Tā mērķis ir paredzēt nosacījumus un procedūras SIS izmantošanai to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi un par kuriem valstu kompetentās iestādes ir izdevušas atgriešanas lēmumu saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK.

                  Pamatojoties uz pētījumu, ko uzsāka ar mērķi izvērtēt iespējamību un tehnisko un operatīvo ietekmi, kāda būtu atgriešanas lēmumu, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, iekļaušanai SIS, un pilnībā atbilstīgi Komisijas mērķiem, kas norādīti iepriekš minētajos paziņojumos un Migrācijas un iekšlietu ĢD stratēģiskajā plānā 2016. – 2020. gadam
                     43
                  , šā priekšlikuma mērķis ir paplašināt SIS izmantošanu un tādējādi SIS kontekstā izveidot ES līmeņa sistēmu datu apmaiņai par atgriešanas lēmumiem un to ievērošanas uzraudzībai; šīs izmaiņas būtiski stiprinās informācijas apmaiņu par atgriešanas lēmumiem, ko dalībvalstis izdevušas saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK noteikumiem
                     44
                  .

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis

                  Migrācijas un iekšlietu ĢD stratēģiskais plāns 2016. – 2017. gadam un 2017. gada vadības plāns

                  Konkrētais mērķis Nr. 1.1: Samazināt neatbilstīgās migrācijas stimulus (Efektīva atgriešanas politika)

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  18 02. nodaļa. Iekšējā drošība

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Atgriešanas lēmumu, ko izdod saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, ievadīšana SIS brīdinājumu veidā radīs praktiskas priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz informācijas redzamību visās dalībvalstīs un turpmāko pasākumu racionalizēšanu.

                  Šis priekšlikums sekmēs kompetento valsts iestāžu centienus:

                  1. uzraudzīt, vai tiek izpildīts atgriešanās pienākums attiecībā uz katru atgriešanas lēmumu, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK;

                  2. izpildīt lēmumu, ja tiek konstatēta neievērošana;

                  3. pārbaudīt, vai par trešās valsts valstspiederīgo, kas nelikumīgi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā, nav izdots lēmums citā dalībvalstī;

                  4. izpildīt lēmumus citu dalībvalstu vārdā;

                  5. identificēt trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelikumīgi, balstoties uz informāciju par izpildāmiem lēmumiem;

                  6. vākt statistikas datus par atgriešanas lēmumu ievērošanu un neievērošanu.

                  Šis priekšlikums pozitīvi ietekmēs galalietotāju darbu. Darbinieki uz vietas un izdevējas iestādes būs labāk informētas, kas ļaus tām laicīgi veikt visatbilstošākos pasākumus. Būtībā regulas priekšlikums nodrošina dalībvalstu iestādēm papildu rīku, ar ko izpildīt savu pienākumu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK izdoto atgriešanas lēmumu efektīvu izpildi.

                  Vairākas tehniskas un darbības izmaiņas ietekmēs pašreizējo praksi, organizāciju un infrastruktūru. Galvenā ietekme, kas būs atgriešanas lēmumu, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, ievadīšanai SIS, ietver jaunu/grozītu darba kārtību, papildu datu kategorijas brīdinājumos par atgriešanu un jaunas SIS funkcijas (piemēram, funkcija informēt izdevēju iestādi par brīvprātīgas izceļošanas termiņa beigām). Šo izmaiņu ieviešanai būs nepieciešama piemērota infrastruktūra dalībvalstīs, lai ievadītu un pārvaldītu brīdinājumus par atgriešanu SIS, un papildus datu glabāšanas kapacitāte centrālajā SIS.

                  Darba slodzes analīzē tika konstatēts, ka visiem dalībniekiem (jo īpaši robežsargiem un policijas amatpersonām, un iestādēm, kas izdod atgriešanas lēmumus) būs jāsaskaras ar papildu darba apjomu, kas izriet no brīdinājumu par atgriešanu pārvaldīšanas un pieaugošā skaita trāpījumu izskatīšanas.

                  Ir nepieciešams minimuma saskaņošanas līmenis starp dalībvalstīm saistībā ar personām, par kurām citā dalībvalstī jau ir izdots atgriešanas lēmums saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK.

                  Visbeidzot, tā kā priekšlikums ir saistīts ar personas datu apstrādi, tas, iespējams, varētu ietekmēt pamattiesības. Tomēr šī ietekme ir ņemta vērā tiesību akta izstrādes procesā, un ir ieviestas vajadzīgās garantijas, lai ievērotu principus, kas izklāstīti ES Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Sistēmas modernizācijas laikā

                  Pēc priekšlikuma projekta apstiprināšanas un tehnisko specifikāciju un īstenošanas noteikumu pieņemšanas SIS tiks modernizēta, lai ieviestu ierosinātās pārmaiņas. Sistēmas modernizācijas projekta vadību koordinēs eu-LISA. Aģentūra izveidos projekta vadības struktūru un sniegs sīki izstrādātu grafiku un starpposma mērķus, lai ieviestu ierosinātos grozījumus, kas ļaus Komisijai cieši pārraudzīt priekšlikuma īstenošanu.

                  Konkrētais mērķis – SIS modernizēto funkciju darbības uzsākšana 2020. gadā

                  Rādītājs – sekmīgi pabeigta vispusīga atjauninātās sistēmas pirmspalaišanas testēšana.

                  Kad sistēma būs sākusi darboties

                  Kad sistēma būs sākusi darboties, eu-LISA nodrošinās, ka tiek ieviestas procedūras, ar kuru palīdzību uzrauga SIS darbības atbilstību mērķiem, darbības efektivitāti, izmaksu lietderīgumu, drošību un pakalpojuma kvalitāti. Divus gadus pēc SIS darbības sākšanas un pēc tam reizi divos gados eu-LISA ir pienākums iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par centrālās SIS un komunikācijas infrastruktūras tehnisko darbību, tostarp to drošību, un papildinformācijas divpusēju un daudzpusēju apmaiņu starp dalībvalstīm. Turklāt eu-LISA izstrādās dienas, mēneša un gada statistiku, norādot ierakstu skaitu pa brīdinājumu kategorijām, saņemto trāpījumu skaitu pa brīdinājumu kategorijām un to, cik reizes notika meklēšana SIS, un to, cik reizes piekļūts SIS, lai ievadītu, atjauninātu vai dzēstu brīdinājumu kopumā un par katru dalībvalsti.

                  Trīs gadus pēc SIS darbības sākšanas un pēc tam reizi četros gados Komisija sagatavos vispārēju izvērtējumu par centrālo SIS un papildinformācijas divpusēju un daudzpusēju apmaiņu starp dalībvalstīm. Šajā vispārējā novērtējumā iekļaus sasniegto rezultātu analīzi salīdzinājumā ar mērķiem, izvērtējumu par to, vai joprojām ir spēkā pamatojums šīs regulas piemērošanai saistībā ar centrālo SIS, centrālās SIS drošību un turpmāko darbību iespējamo ietekmi. Komisija izvērtējumu nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei.

                  Konkrētais mērķis – efektīvi izmantot SIS to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri uzturas nelikumīgi.

                  Rādītājs – statistikas ziņojumi par brīdinājumu skaitu, ko izdevusi eu-LISA, un trāpījumu skaitu, ko sniegušas dalībvalstis, palīdzēs Komisijai novērtēt rezultātus, priekšlikuma ietekmi un to, kā dalībvalstis to īsteno.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  1. Risināt neatbilstīgās migrācijas jautājumu, uzlabot atgriešanas sistēmas darbību un veicināt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

                  2. Nodrošināt sabiedrības uzticēšanos ES migrācijas un patvēruma politikai un sniegtu pienācīgu atbalstu personām, kam vajadzīga aizsardzība.

                  3. Uzlabot atgriešanas lēmumu, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, savstarpēju atzīšanu un izpildi visā ES starp migrācijas iestādēm saskaņā ar ES acquis;

                  4. Uzraudzīt atgriešanas lēmumu ievērošanu, un balstīt kompetento iestāžu darbības uz pienācīgu informāciju.

                  5. Nodrošināt uzticamākus datus un statistiku par atgriešanas lēmumu skaitu un ievērošanas rādītājiem.

                  6. Visus atgriešanas lēmumus, ko pieņēmušas dalībvalstu iestādes saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, ievada SIS.

                  7. Uzlabot identifikāciju un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, kas izdots saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Priekšlikuma mērķi, proti, izveidot sistēmu informācijas apmaiņai par atgriešanas lēmumiem, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, un uzraudzīt, vai trešo valstu valstspiederīgie, par kuriem šādi lēmumi izdoti saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, ir atstājuši dalībvalstu teritoriju, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi. Informācija par atgriešanas lēmumiem valsts imigrācijas sistēmās netiek sistemātiski nodota citām dalībvalstīm. Līdz ar to pārējās dalībvalstis nezina par atgriešanas lēmumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri nelikumīgi pārvietojas visā ES un dodas uz citām dalībvalstīm. Ir svarīgi uzsvērt ES mēroga sistēmas pievienoto vērtību, kura būs spējīga efektīvi risināt informācijas robus pašreizējā atgriešanas politikas sistēmā, ko nebūtu iespējams sasniegt, izmantojot atsevišķas valstu sistēmas. Izmantojot valstu sistēmas, turpināsies problēmas saistībā ar atgriešanas lēmumu pārvaldības saskaņotības trūkumu visās dalībvalstīs. Turklāt, ievadot atgriešanas lēmumus SIS, dalībvalstīm būs nodrošināta iespēja noteikt, vai uz pārbaudāmo personu attiecas viens (vai vairāki) atgriešanas lēmumi. Tāpēc ES iesaistīšanās pievienotā vērtība ir informētības par citu dalībvalstu atgriešanas lēmumiem uzlabošanā.

                  Brīdinājumu par atgriešanas lēmumiem un ieceļošanas aizliegumiem ievadīšana SIS uzlabos arī informācijas kvalitāti, un darbinieki uz vietas varēs iegūt pietiekamu, savlaicīgu, atbilstīgu, precīzu un lietpratīgi formatētu informāciju. Galalietotāji būs labāk informēti, un tāpēc ES iesaistīšanās ievērojami uzlabos viņu darbu.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  1. Izstrādes posms būtu jāsāk tikai pēc tam, kad ir pilnībā definētas tehniskās un operatīvās prasības. SIS netiks atjaunināta, kamēr tās pamatā esošie juridiskie instrumenti, kuros izklāstīti tās mērķis, darbības joma, funkcijas un tehniskā informācija, nebūs pilnībā pieņemti.

                  2. Komisija ir apspriedusies (un turpina pastāvīgi apspriesties) ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar SISVIS komitejas pārstāvjiem komitoloģijas procedūras ietvaros un ar Atgriešanas direktīvas kontaktgrupu. Diskusijas notika vairākās SISVIS komitejas sanāksmes (2016. gada 10. maijā un 2016. gada 30. jūnijā) un Atgriešanas direktīvas kontaktgrupas sanāksmēs (2015. gada 16. novembrī, 2016. gada 18. martā un 20. jūnijā). 2016. gada 5. februārī norisinājās kopīgs seminārs ar pārstāvjiem no SISVIS komitejas un Atgriešanas direktīvas kontaktgrupas.

                  3. Komisija meklēja arī ārēju ekspertu padomu; secinājumi tika iekļauti šā priekšlikuma izstrādes gaitā:

                   - Komisija 2015. gada oktobrī uzsāka ārēju pētījumu
                     45
                  , lai izvērtētu iespējamību un tehnisko un operatīvo ietekmi, SIS satvarā izveidojot ES mēroga sistēmu datu apmaiņai un atgriešanas lēmumu ievērošanas uzraudzība. Pētījums tika pabeigts 2016. gada aprīlī.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Šis priekšlikums atbilst Direktīvas 2008/115/EK noteikumiem, ar ko nosaka kopējus standartus un procedūras attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, un papildina tos. Tās mērķis ir radīt tādu atgriešanas lēmumu lielāku pamanāmību un uzlabot to ievērošanu, ko pieņēmušas kompetentās iestādes saskaņā ar Direktīvā 2008/115/EK noteiktajām procedūrām. Paredzot pienākumu ievadīt atgriešanas lēmumus SIS, šis priekšlikums palīdzēs izpildīt šos lēmumus.

                  Šis priekšlikums ir saderīgs arī ar citām Savienības politikas jomām un Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem, proti:

                  1. Efektīva ES atgriešanas politika, lai veicinātu un stiprinātu ES atgriešanas sistēmu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuriem nav tiesību uzturēties dalībvalstu teritorijā. Šis priekšlikums palīdzētu samazināt stimulus neatbilstīgajai migrācijai, kas ir viens no galvenajiem mērķiem, kas izvirzīti Eiropas programmā migrācijas jomā.

                  2. Eurodac un Dublinas sistēma – atgriešanas lēmumu ievadīšana SIS palīdzēs dalībvalstīm sekot līdzi, vai noraidītie patvēruma meklētāji ir atstājuši dalībvalstu teritoriju un atgriezušies atpakaļ uz trešo valsti saskaņā ar atgriešanas lēmumu. Tas arī papildinās Komisijas priekšlikumu paplašināt Eurodac izmantošanu, lai identificētu tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri nelūdz patvērumu un var neatklāti pārvietoties visā ES.

                  3. Ieceļošanas/izceļošanas sistēma – jaunā regula papildinās Komisijas priekšlikumu par Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu un tās lietošanu, lai apzinātu un atklātu personas, kas pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu (arī teritorijas iekšienē).

                  4. Šengenas robežu kodekss – tas papildinās Šengenas Robežu kodeksa grozījumus
                     46
                  , kas saistīti ar pienākumu veikt sistemātiskas trešo valstu valstspiederīgo pārbaudes datubāzēs izceļošanas brīdī.

                  5. Komisijas priekšlikums par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006, jo tas papildina noteikumus, kas saistīti ar ieceļošanas aizliegumu ievadīšanu SIS pēc attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā atgriešanas.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –◻Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.

               ☑Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2018. līdz 2020. gadam,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  47

               ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –☑ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻ ko veic izpildaģentūras;

               □ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☑ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –☑ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Komisija būs atbildīga par politikas vispārējo pārvaldību, un eu-LISA būs atbildīga par sistēmas izstrādi, darbību un uzturēšanu.

                  Izdevumi, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru (Iekšlietu ĢD apropriācijas), kas minēti tiesību akta finanšu pārskatos, kas pievienoti Komisijas priekšlikumam Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā
                     48
                   un Komisijas priekšlikumam Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās,
                     49
                   ir piemērojami arī šajā priekšlikumā. Izdevumi, kas minēti saistībā ar šo priekšlikumu, papildina iepriekš minētos priekšlikumus, jo SIS ir vienota informācijas sistēma.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Ir piemērojami izvērtēšanas un uzraudzības noteikumi, kas ietverti 54. panta 7. un 8. punktā priekšlikumā par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā.

                  Komisija, dalībvalstis un Aģentūra regulāri pārskatīs un uzraudzīs SIS izmantošanu, lai nodrošinātu, ka tā joprojām darbojas efektīvi un iedarbīgi. Tehnisko un operatīvo pasākumu īstenošanā, kā aprakstīts šajā priekšlikumā, Komisijai palīdzēs komiteja.

                  Eu-LISA ik pēc diviem gadiem ir pienākums ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par SIS, komunikācijas infrastruktūras, kas atbalsta to, kā arī par divpusējās vai daudzpusējās papildinformācijas apmaiņas starp dalībvalstīm tehnisko darbību, tostarp drošību.

                  Turklāt, reizi četros gados Komisijai ir pienākums veikt vispārīgu novērtējumu par SIS un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un informēt par to Parlamentu un Padomi. Tādējādi tiks:

                  a) izskatīta rezultātu atbilstība mērķiem;

                  b) novērtēts, vai sistēmas pamatojums joprojām ir spēkā;

                  c) izskatīts jautājums, kā regula tiek piemērota centrālajai sistēmai;

                  d) novērtēta centrālās sistēmas drošība;

                  e) izpētīta sistēmas turpmākas darbības ietekme.

               2.2.Turklāt eu-LISA ir pienākums nodrošināt dienas, mēneša un gada statistikas datus par SIS izmantošanu, nodrošinot pastāvīgu sistēmas uzraudzību un tās darbības izvērtēšanu attiecībā pret mērķiem. Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Tiek apskatīti šādi gadījumi.

                  1. Iespējamās grūtības, ar kurām var saskarties eu-LISA, pārvaldot priekšlikumā paredzētos jauninājumus līdztekus citiem jau notiekošiem jauninājumiem (piemēram, AFIS integrēšanu SIS) un nākotnē paredzētiem jauninājumiem (piemēram, Iecelošanas/izceļošanas sistēma, ETIAS un Eurodac modernizācija). Šo risku var mazināt, nodrošinot eu-LISA ar pietiekamu personālu un resursiem, lai tā varētu veikt šos uzdevumus un darbuzņēmēju pārvaldību attiecībā uz uzturēšanu darba kārtībā.

                  2. Grūtības dalībvalstīm.

                  2.1. Finansiāla rakstura grūtības, jo īstenošanai ir vajadzīgi ieguldījumi no dalībvalstu puses. Šo risku var mazināt, nodrošinot ES finansējumu dalībvalstīm, piemēram, no Iekšējās drošības fonda Robežu sadaļas (IDF - Robežas).

                  2.2. Valstu sistēmas ir jāsaskaņo ar centrālajām prasībām un diskusijas ar dalībvalstīm par šo jautājumu var kavēt jauninājumu ieviešanu. Šo risku var mazināt, izmantojot dalībvalstu agrīnu iesaistīšanu šā jautājuma risināšanā, lai būtu iespējams rīkoties attiecīgajā laikā.

                  2.3. Riski saistībā ar procedūrām valstu līmenī.

                  2.3.1. Atgriešanas lēmumi netiek laicīgi izveidoti, atjaunināti vai dzēsti:

                  – mehānisms, ar kuru pārliecinās, ka persona, uz kuru attiecas atgriešanas lēmums, patiešām atgriežas brīvprātīgai izceļošanai paredzētajā termiņā, darbosies tikai tad, ja atgriešanas lēmumi tiek nekavējoties ievadīti SIS brīdinājumu veidā, tiklīdz tie ir izdoti;

                  – var gadīties, ka īslaicīgas SIS nepieejamības pie ārējām robežām vai cilvēku kļūdas dēļ personas izceļošana nav reģistrēta, proti, brīdinājums par atgriešanu paliks SIS un brīdinājums par ieceļošanas aizliegumu netiks ievadīts pēc personas izceļošanas. Šo risku var mazināt, nodrošinot robežsargiem piekļuvi brīdinājumiem par atgriešanas lēmumiem ieceļošanas brīdī, lai viņi varētu redzēt brīdinājumu arī ieceļošanas procesā un sazinātos ar kompetentajām iestādēm, lai noteiktu turpmākos pasākumus trāpījuma gadījumā.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Par SIS centrālo daļu ir atbildīga eu-LISA. Lai varētu labāk pārraudzīt SIS izmantojumu un lai analizētu migrācijas spiediena tendences, robežu pārvaldību un noziedzīgus nodarījumus, Aģentūrai būtu jāspēj attīstīt mūsdienīgas statistikas ziņojumu ģenerēšanas spējas, lai ziņotu dalībvalstīm un Komisijai.

                  eu-LISA pārskatus iesniegs Revīzijas palātai apstiprināšanai, un uz tiem attiecinās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru. Komisijas Iekšējās revīzijas dienests veiks revīzijas sadarbībā ar Aģntūras iekšējo revidentu.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Neattiecas

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Krāpšanas apkarošanai paredzētie pasākumi ir noteikti Regulas (ES) 1077/2011 35. pantā, kurā noteikts šādi.

                  1. Nolūkā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

                  2. Aģentūra pievienojas Iestāžu nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Aģentūras darbiniekiem.

                  3. Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri paredz noteikumu, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus un par tā piešķiršanu atbildīgās personas.

                  Saskaņā ar šo noteikumu Eiropas aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā valde 2012. gada 28. jūnijā pieņēma lēmumu par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citu Savienības interesēm kaitējošu prettiesisku darbību novēršanu.

                  Tiks piemērota HOME ĢD krāpšanas novēršanas un atklāšanas stratēģija.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija:

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

                        Dif./nedif.
                           50

                        no EBTA valstīm
                           51

                        no kandidātvalstīm
                           52

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        18.0207 Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        JĀ

                        NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        3

                        Drošība un pilsonība

                        eu-LISA

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        1. sadaļa: Personāla izdevumi

                        Saistības

                        (1)

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        Maksājumi

                        (2)

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        2. sadaļa: Infrastruktūras un darbības izdevumi

                        Saistības

                        (1.a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Maksājumi

                        (2.a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        3. sadaļa: Darbības izdevumi

                        Saistības

                        (1.a)

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

                        Maksājumi

                        (2.a)

                        1,008

                        1,959

                        0,447

                        3,414

                        KOPĀ — eu-LISA
                           apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1.a +3

                        2,590

                        0,517

                        0,517

                        3,624

                        Maksājumi

                        =2+2.a

                        +3

                        1,078

                        2,029

                        0,517

                        3,624

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ
                           daudzgadu finanšu shēmas < …. > IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           apropriācijas

                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        2,590

                        0,517

                        0,517

                        3,624

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        1,078

                        2,029

                        0,517

                        3,624

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Ngads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        <…….> ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        KOPĀ <….> ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                           5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads
                           53

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                           1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        Maksājumi

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz eu-LISA apropriācijām

               –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2018.gads

                        2019.gads

                        2020.gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           54

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        Konkrētais mērķis Nr. 1
                           55

                           Centrālās sistēmas izstrāde

                        Darbuzņēmējs

                        1

                        0,770

                        0,770

                        Programmatūra

                        1

                        1,500

                        1,500

                        Aparatūra

                        1

                        0,250

                        0,250

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        2,520

                        2,520

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2
                           Centrālās sistēmas uzturēšana

                        Darbuzņēmējs

                        1

                        0

                        1

                        0,078

                        1

                        0,078

                        0,156

                        Programmatūra

                        1

                        0

                        1

                        0,225

                        1

                        0,225

                        0,450

                        Aparatūra

                        1

                        0

                        1

                        0,075

                        1

                        0,075

                        0,150

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        0

                        0,378

                        0,378

                        0,756

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3
                           Sanāksmes/mācības

                        Mācību pasākumi

                        1

                        0,069

                        1

                        0,069

                        0,138

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 3

                        0,069

                        0,069

                        0,138

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz eu-LISA cilvēkresursiem

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –☑Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018.gads

                        2019.gads

                        2020.gads

                        KOPĀ

                        Ierēdņi (AD kategorija)

                        Ierēdņi (AST kategorijas)

                        Līgumdarbinieki

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        Pagaidu darbinieki

                        Norīkotie valstu eksperti

                        KOPĀ

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

               Darbinieku pieņemšana darbā ir plānota 2018. gada janvārī. Darbiniekiem jābūt pieejamiem 2018. gada sākumā, lai varētu savlaicīgi sākt izstrādes posmu ar mērķi nodrošināt darbības uzsākšanu 2020. gadā. Līgumdarbinieks (CA) ir vajadzīgs, lai segtu vajadzības gan projekta īstenošanai, gan atbalsta un uzturēšanas vajadzības pēc darbības uzsākšanas. Šo resursu izmantos, lai:

               atbalstītu projekta īstenošanu (projekta grupas loceklis), tostarp tādas darbības kā: prasību un tehnisko specifikāciju definēšana, sadarbība un atbalsts dalībvalstīm īstenošanas laikā, saskarnes kontroldokumenta (ICD) atjaunināšana, līgumā paredzēto piegāžu uzraudzība, dokumentācijas piegādes un atjaunināšana utt.;

               atbalstītu pārejas pasākumus saistībā ar sistēmas darbības uzsākšanu sadarbībā ar darbuzņēmēju (izlaides uzraudzība, operatīvo procesu atjauninājumi, mācības (tostarp dalībvalstu mācību pasākumi)) utt.;

               atbalstītu ilgtermiņa pasākumus, specifikāciju definēšana, līgumu sagatavošana gadījumā, ja ir nepieciešama sistēmas pārveide vai ja jaunais SIS II uzturēšanas darba kārtībā līgums ir jāgroza, lai iekļautu papildu izmaiņas (no tehniskā un budžeta aspekta);

               īstenotu otrā līmeņa atbalstu pēc darbības uzsākšanas pastāvīgas uzturēšanas un darbības nodrošināšanai.

               Jānorāda, ka jaunais resurss (FTE CA) darbosies papildus iekšējo vienību resursiem, kas būs norīkoti arī citiem projektiem un darbībām un projektu/līgumu un finanšu uzraudzības/operatīvās darbības pasākumiem. Izmantojot CA pozīciju, var panākt atbilstīgu līgumu ilgumu un nepārtrauktību, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību un izmantotu tos pašus specializētos cilvēkus darbības atbalsta pasākumiem pēc projekta pabeigšanas. Turklāt darbības atbalsta pasākumi prasa piekļuvi ražošanas videi, ko nevar piešķirt darbuzņēmējiem vai ārštata darbiniekiem.

               .

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        Ngads

                        N+1gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           56

                        XX 01 02 01 (CA, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           57

                        galvenajā mītnē

                        delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –◻Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.

               –☑Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

                  Iekšējās drošības fondā paredzētā viedrobežu budžeta atlikuma pārdalīšana ir paredzēta, lai īstenotu pārmaiņas, kas paredzētas šajā priekšlikumā. IDF Robežu regula ir finanšu instruments, kurā ir iekļauts budžets viedrobežu tiesību aktu kopuma īstenošanai. Tās 5. pantā ir paredzēts, ka EUR 791 miljons tiek izmantoti ar programmu IT sistēmu izveidei, ar kurām palīdz pārvaldīt migrācijas plūsmas pāri ārējām robežām saskaņā ar 15. pantā paredzētajiem nosacījumiem. No minētās summas EUR 791 miljona apmērā EUR 480 miljoni ir rezervēti ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izstrādei un EUR 210 miljoni - Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveidei. Atlikusī daļa EUR 100 828 tiks daļēji izmantota, lai segtu šajā priekšlikumā paredzēto izmaiņu izdevumus.

               –◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma.

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Ngads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –☑Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻pašu resursus

               –☑dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           58

                        2018.
                           gads

                        2019.

                        gads

                        2020.

                        gads

                        2021.

                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        6313. pants

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  18.02.08 (Šengenas informācijas sistēma), 18.02.07 (eu-LISA)

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  Budžetā iekļauj ieguldījumu no valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai.

                     (1)
                  Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. panta 5. punktu, 43. panta 3. punktu un 50. panta 5. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 59. panta 3. punktu un 66. panta 5. punktu un pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments. (OV...).

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

                     (3)
                  COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (4)
                  Komisijas Lēmums 2016/C 257/03, 17.6.2016.

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

                     (6)
                  COM(2015) 240 final.

                     (7)
                  COM(2015) 453 final.

                     (8)
                  COM(2016) 205 final.

                     (9)
                  Eiropadomes secinājumi, 2015. gada 25. un 26. jūnijs (ST 22 2015 INIT).

                     (10)
                  Padomes secinājumi par atgriešanas politikas nākotni, pieejami šādā tīmekļa vietnē:

                     http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2015/10/40802203341_lv.pdf

                     (11)
                  Padomes Direktīva 2001/40/EK (2001. gada 28. maijs) par tādu lēmumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz trešo valstu valstspiederīgo personu izraidīšanu, OV L 149, 2.6.2001., 34. lpp. un Padomes Lēmums 2004/191/EK (2004. gada 23. februāris), ar ko nosaka kritērijus un praktiskus pasākumus finanšu traucējumu kompensācijai, kas rodas, piemērojot Direktīvu 2001/40/EK par tādu lēmumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz trešo valstu pilsoņu izraidīšanu, OV L 60, 27.2.2004., 5. lpp.

                     (12)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

                     (13)
                  COM(2015) 670 final.

                     (14)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), OV L 77, 23.3.2016., 1.lpp.

                     (15)
                  COM(2015) 240 final.

                     (16)
                  COM(2016) 272 final.

                     (17)
                  COM(2016) 194 final.

                     (18)
                  COM(2016) 731 final.

                     (19)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

                     (20)
                  Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.)

                     (21)
                  COM(2014) 199 final.

                     (22)
                  Pētījums par iespējamību un ietekmi, Šengenas informācijas sistēmas satvarā izveidojot ES mēroga sistēmu datu apmaiņai un atgriešanas lēmumu ievērošanas uzraudzībai (

                     https://bookshop.europa.eu/en/study-on-the-feasibility-and-implications-of-setting-up-within-the-framework-of-the-schengen-information-system-an-eu-wide-system-for-exchanging-data-on-and-monitoring-compliance-with-return-decisions-pbDR0116353/

                  )

                     (23)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (24)
                  Regula (ES) 2018/... par Šengenas informācijas sistēmas izveidi, izmantošanu un darbību robežpārbaužu nolūkos (OV L...).

                     (25)
                  Regula (ES) 2018/... par Šengenas informācijas sistēmas izveidi, izmantošanu un darbību policijas un tiesu iestāžu sadarbības nolūkos (OV L...).

                     (26)
                  Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.).

                     (27)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1.lpp.).

                     (28)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (29)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (30)
                  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (31)
                  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

                     (32)
                  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (33)
                  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

                     (34)
                  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

                     (35)
                  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

                     (36)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

                     (37)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (38)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (39)
                  COM(2015) 453 final.

                     (40)
                  COM(2016) 205 final.

                     (41)
                  COM(2015) 240 final.

                     (42)
                  COM(2014) 199 final.

                     (43)
                  Ares(2016)2231546–12/05/2016.

                     (44)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

                     (45)
                  Pētījums par iespējamību un ietekmi, Šengenas informācijas sistēmas satvarā izveidojot ES mēroga sistēmu datu apmaiņai un atgriešanas lēmumu ievērošanas uzraudzībai (

                     https://bookshop.europa.eu/en/study-on-the-feasibility-and-implications-of-setting-up-within-the-framework-of-the-schengen-information-system-an-eu-wide-system-for-exchanging-data-on-and-monitoring-compliance-with-return-decisions-pbDR0116353/

                  )

                     (46)
                  COM(2015) 670 final.

                     (47)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (48)
                  OV L…

                     (49)
                  OV L …

                     (50)
                  Dif. = diferencētās apropriācijas / nedif. = nediferencētās apropriācijas.

                     (51)
                  EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (52)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (53)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (54)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (55)
                  Kā norādīts 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi…”

                     (56)
                  CA = līgumdarbinieki, LA = vietējie darbinieki, END = norīkotie valstu eksperti; INT = aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (57)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (58)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.