Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0854

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Vienotā TKO regula”)  /* COM/2007/0854 galīgā redakcija - CNS 2007/0290 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.12.2007COM(2007) 854 galīgā redakcija2007/0290 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Vienotā TKO regula”)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķi: KLP jaunā tiesiskā regulējuma — vienotās tirgu kopīgas organizācijas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 — pilnveidošanaAr Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Vienotā TKO regula”), pārskatīja 21 esošo regulu par nozaru tirgu kopīgu organizāciju (TKO) un apvienoja tās visaptverošā vienotā regulā, lai racionalizētu un vienkāršotu tiesisko regulējumu, nemainot politikas pamatnostādnes, tādējādi nodrošinot vienotu saskaņotu noteikumu kopumu tādās tirgus politikas klasiskajās jomās kā intervence, uzglabāšana privātās noliktavās, importa tarifu kvotas, eksporta kompensācijas, aizsardzības pasākumi, valsts atbalsts un konkurences noteikumi, kā arī datu paziņošana. Priekšlikumu par vienoto TKO regulu Komisija iesniedza 2006. gada decembrī, un tas bija sagatavots tā, lai netiktu apšaubīti gadu gaitā KLP ietvaros pieņemtie lēmumi. Priekšlikums un regula, kādu to pēc tam pieņēma Padome, tāpēc uzskatāmi par tehniskas vienkāršošanas pasākumu, pamatojoties uz tiesisko situāciju 2006. gada decembrī. Būtiskos grozījumus cukura, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes produktu, sēklu, liellopu un piena un piena produktu nozarēs, kurus kopš tā laika ir pieņēmusi Padome, nebija iespējams ņemt vērā vienotās TKO regulas pieņemšanas brīdī, un tāpēc tie jāiekļauj tagad.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums ir būtiska sastāvdaļa Komisijas plānos racionalizēt un vienkāršot kopējo lauksaimniecības politiku (KLP). Komisijas pieejas galvenie jautājumi ir izklāstīti tās 2005. gada paziņojumā par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu un labāku regulējumu (turpmāk tekstā — „paziņojums”)[1]. Šajā dokumentā Komisija uzsvēra, ka “mazinot birokrātiju lauku saimniecību nozarē ar pārredzamāku, vieglāk saprotamu un mazāk apgrūtinošu noteikumu palīdzību, tiks samazinātas uzņēmējdarbības izmaksas, un Eiropas pilsoņi varēs efektīvāk izmantot savus līdzekļus”.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomāAttiecībā uz cukura, sēklu un piena un piena produktu TKO ar vienoto TKO regulu jau ir izveidots jauns tiesiskais regulējums, un no brīža, kad tiks uzsākta vienotās TKO regulas piemērošana šajās nozarēs, t. i., no 2008. gada 1. jūlija attiecībā uz sēklām un pienu un piena produktiem un no 2008. gada 1. oktobra attiecībā uz cukuru, būs atceltas esošās uz šīm nozarēm attiecināmās TKO regulas.Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem un augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem attiecīgās TKO turpina pastāvēt paralēli vienotajai TKO regulai, un tiks atceltas ar šo priekšlikumu un to satura būtība tiks pilnībā iekļauta vienotajā TKO regulā.Visbeidzot, attiecībā uz TKO liellopu un teļa gaļas nozarē attiecīgā TKO jau ir pilnībā iekļauta vienotajā TKO regulā, un jaunie tirdzniecības noteikumi, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 700/2007, tagad ir vienīgie noteikumi, kas vēl nav iekļauti jaunajā horizontālajā tiesiskajā regulējumā.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemŠis priekšlikums lauksaimniecības jomā ir neatņemama sastāvdaļa vispārējā Komisijas pieejā attiecībā uz labāku regulējumu un vienkāršošanu atbilstīgi tās 2005. gada 25. oktobra paziņojumam „Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija”[2] un kas apstiprināta 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu[3].2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, gatavojot vienoto TKO regulu, kuru kopumā uzskatīja par pozitīvu pasākumu, jo KLP tirgus politikas jomā piemērojamie tiesību akti padarīti pārskatāmāki un vieglāk pieejami. Papildu apspriešanās nav vajadzīga, jo ar šo priekšlikumu vienotā TKO regula tiks tikai pilnveidota, neieviešot nekādus būtiskus grozījumus.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsNepiemēro. Uz šo priekšlikumu neattiecas prasības par ietekmes novērtējumu, jo tas nav iekļauts Komisijas likumdošanas un darba programmā.3. HORIZONTāLāS TKO JURIDISKIE ASPEKTI UN RAKSTUROJUMS-  Juridiskais pamatsLīguma 36. un 37. pants-  Priekšlikuma satursKopš priekšlikuma par vienoto TKO regulu iesniegšanas iepriekšējās TKO cukura, sēklu un piena un piena produktu nozarēs ir izdarīti būtiski grozījumi. Minētie grozījumi pagaidām vēl nav iekļauti vienotajā TKO regulā. Tagad tie jāiekļauj, lai novērstu situāciju, ka, sākot piemērot vienoto TKO regulu, tiktu no jauna ieviesti vecie tiesību akti.Turklāt vienotajā TKO regulā netika aptvertas augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes produktu un vīna nozares (attiecībā uz šīm nozarēm vienotā TKO regula tikai paredz pārvaldības komitejas procedūras piemērošanu), jo šajās nozarēs vai nu notiek, vai arī ir notikusi vispārēja politikas reforma. Vienotās TKO regulas 8. apsvērumā ir skaidri noteikts, ka šīs nozares būs pilnībā jāiekļauj, tiklīdz būs veiktas attiecīgās politikas reformas. Tas attiecas uz augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarēm, kurās ir izdarīti būtiski grozījumi ar 2007. gada 26. septembra Padomes Regulu (EK) Nr. 1182/2007, ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei un ar ko groza Direktīvas 2001/112/EK un 2001/113/EK un Regulas (EEK) Nr. 827/68, (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96, (EK) Nr. 2826/2000, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 318/2006, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 2202/96[4].Visbeidzot, pieņemot 2007. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 700/2007[5], Padome pieņēma noteikumus par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus. Ievērojot vienotās TKO regulas vispārīgo mērķi – izveidot vienotu horizontālu tiesisko regulējumu visiem ar tirgu saistītajiem KLP noteikumiem, tagad ir jāiekļauj arī minētie noteikumi.-  Subsidiaritātes principsŠā priekšlikuma mērķis ir tāds pats kā vienotajai TKO regulai, t. i., vienkāršot TKO tiesisko regulējumu, nemainot politikas pamatnostādnes.-  Juridiskā instrumenta izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo priekšlikuma mērķis ir izveidot horizontālu TKO, kas ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.4. IETEKME UZ BUDžETUŅemot vērā, ka priekšlikums neparedz izmaiņas esošajos KLP pasākumos, tas neietekmē budžetu.5. VIENKāRšOšANAAr šo priekšlikumu tiek pilnveidots tiesību akts, kas pats par sevi tika pieņemts, lai veiktu tehnisku vienkāršošanu. Šis priekšlikums turpinās KLP tiesiskās vides vienkāršošanas procesu, papildinot vienoto TKO regulu ar atsevišķiem noteikumiem, kas līdz šim tajā nebija iekļauti. Paredzams, ka tas ievērojami vienkāršos esošos tiesību aktus.Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaPieņemot šo priekšlikumu, tiks atceltas četras Padomes regulas.2007/0290 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Vienotā TKO regula”)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7],tā kā:(1) Lai vienkāršotu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) tiesiskā regulējuma vidi, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 („Vienotā TKO regula”)[8] atcēla un ar vienu tiesību aktu aizstāja visas regulas, ko Padome bija pieņēmusi kopš KLP ieviešanas, izveidojot lauksaimniecības produktu un produktu grupu tirgu kopējās organizācijas.(2) Atbilstoši izklāstam vienotās TKO regulas 7. apsvērumā vienkāršošanai nevajadzētu likt apšaubīt politikas lēmumus, kas gadu gaitā pieņemti KLP, un tāpēc tā neparedzēja noteikt nekādus jaunus juridiskos instrumentus un pasākumus. Tāpēc vienotā TKO regula atspoguļo politikas lēmumus, kas pieņemti līdz brīdim, kad Komisija iesniedza priekšlikumu par vienoto TKO regulu.(3) Vienlaikus ar sarunām, kas notika Padomē par vienotās TKO regulas pieņemšanu, Padomē arī apsprieda un pieņēma vairākus politiskus lēmumus dažādās nozarēs kā cukura, sēklu un piena un piena produktu nozare.(4) Padomes 2006. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju[9] tika grozīta galvenokārt, lai nodrošinātu strukturālu līdzsvaru atbilstīgajā tirgū. Minētie grozījumi tika pieņemti un publicēti pavisam neilgi pirms vienotās TKO regulas publicēšanas.(5) Padomes 2005. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 1947/2005 par sēklu tirgus kopīgo organizāciju[10] tika grozīta vienlaicīgi ar vienotās TKO regulas pieņemšanu. Ar minēto grozījumu tiek atcelta Somijas iespēja piešķirt valsts atbalstu sēklām un graudaugu sēklām, kā arī tiek noteikts galīgais, pārejas papildu periods, kura laikā Somijā var piešķirt valsts atbalstu sēklu un graudaugu sēklu, izņemot timotiņa sēklas, audzēšanai, lai nodrošinātu Somijas lauksaimniekiem iespēju sagatavoties situācijai, kurā nepiešķir valsts atbalstu.(6) Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju[11] tika grozīta neilgi pirms vienotās TKO regulas pieņemšanas, ieviešot dažādus grozījumus valsts intervences un privātās uzglabāšanas shēmās attiecībā uz sviestu un sauso vājpienu, atceļot iespēju, ka bruņotie spēki var iegādāties sviestu par pazeminātām cenām un nosakot vienotas likmes atbalstu visu kategoriju pienam, kuru piegādā skolēniem mācību iestādēs. Turklāt vienlaicīgi ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 grozīšanu tika grozīta arī Padomes 1997. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 2597/97, ar ko paredz papildu noteikumus piena un piena produktu tirgus kopīgajai organizācijai attiecībā uz dzeramo pienu [12] , atļaujot kā dzeramo pienu tirgot produktus, kuru tauku saturs atšķiras no tiem lielumiem, kādi iepriekš bija noteikti minētajā regulā.(7) Minētie grozījumi ir jāiekļauj vienotajā TKO regulā, lai nodrošinātu, ka minētie politiskiem lēmumi tiek saglabāti, piemērojot vienoto TKO regulu attiecīgajās nozarēs.(8) Vienlaikus ar sarunām un vienotās TKO regulas pieņemšanu Padome vadīja arī sarunas un pieņēma politikas reformu augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarēs. Šajā nolūkā ir pieņemta Padomes 2007. gada 26. septembra Regula (EK) Nr. 1182/2007, ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei un ar ko groza Direktīvas 2001/112/EK un 2001/113/EK un Regulas (EEK) Nr. 827/68, (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96, (EK) Nr. 2826/2000, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 318/2006, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 2202/96[13]. Atbilstoši vienotās TKO regulas 8. apsvērumā skaidri noteiktajam sākotnēji vienotajā TKO regulā tika iekļauti tikai tie abu norādīto nozaru noteikumi, uz kuriem neattiecas politikas reformas, un noteikts, ka pamatnoteikumi, uz kuriem attiecas politikas grozījumi, būtu jāiekļauj vienotajā TKO regulā pēc šo grozījumu pieņemšanas. Tā kā tas ir noticis, tagad vienotajā TKO regulā būtu pilnībā iekļaujamas augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozares, vienotajā TKO regulā iestrādājot politikas lēmumus, kas attiecībā uz šo divu nozaru produktu tirgu kopīgo organizāciju pieņemti ar Regulu (EK) Nr. 1182/2007.(9) Ar Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 700/2007 par tādas gaļas tirdzniecību, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus[14], ieviesa jaunus attiecīgo produktu tirdzniecības noteikumus. Vienotās TKO regulas mērķis bija visus noteikumus, kas pastāv tirgus kopīgo organizāciju kontekstā, apvienot vienotā tiesiskajā regulējumā un nozaru pieeju aizstāt ar horizontālu pieeju. Vienotajā TKO regulā ir tirdzniecības noteikumi dažādām nozarēm, un tāpēc ir lietderīgi vienotajā TKO regulā iekļaut jaunos tirdzniecības noteikumus, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 700/2007.(10) Tāpēc vienotā TKO regula ir atbilstīgi jāgroza.(11) Grozījumi ir jāpiemēro vēlākais no tiem pašiem datumiem, no kuriem saskaņā ar vienotās TKO regulas 204. panta 2. punktu minēto regulu piemēro attiecīgajās nozarēs. Attiecībā uz sēklu, liellopu un teļa gaļas un piena un piena produktu nozarēm 204. panta 2. punkta otrās daļas attiecīgi a) un f) apakšpunkts paredz, ka vienoto TKO regulu piemēro no 2008. gada 1. jūlija. Tāpēc arī šajā regulā attiecībā uz šīm nozarēm 2008. gada 1. jūlijs ir jānosaka kā piemērošanas uzsākšanas datums.(12) Attiecībā uz dažiem noteikumiem, kas augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarēm jau paredzēti vienotajā TKO regulā, saskaņā ar minētās regulas 204. panta 2. punktu tā tiek piemērota no 2008. gada 1. janvāra. Tāpēc attiecīgos grozījumus, kas paredzēti šajā regulā, varētu piemērot no tā paša datuma, kā tos, kas attiecas uz sēklu, liellopu un teļa gaļas un piena un piena produktu nozarēm, t. i., no 2008. gada 1. jūlija.(13) Regulas (EK) Nr. 1152/2007 2. panta otrās daļas otrais teikums nosaka, ka atsevišķi grozījumi, ko ar minēto regulu ievieš piena nozarē, ir piemērojami no 2008. gada 1. septembra. Tas pats piemērošanas uzsākšanas datums ir jānosaka atbilstošajiem grozījumiem šīs regulas kontekstā.(14) Cukura nozarē vienotā TKO regula saskaņā ar tās 204. panta 2. punkta otrā daļas c) apakšpunktu tiek piemērota no 2008. gada 1. oktobra. Arī šajā regulā paredzētie noteikumi attiecībā uz minēto nozari būtu piemērojami no 2008. gada 1. oktobra,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1 . pantsRegulu (EK) Nr. 1234/2007 groza šādi.1) Regulas 1. pantu groza šādi:a) minētā panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„Attiecībā uz vīna nozari piemēro vienīgi šīs regulas 195. pantu.”;b) pievieno šādu punktu:„4. Attiecībā uz svaigiem vai dzesinātiem kartupeļiem ar KN kodu 0701 piemēro IV daļas II nodaļu.”2) Regulas 3. pantu papildina ar šādu daļu:„Augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozares produktiem tirdzniecības gadus vajadzības gadījumā nosaka Komisija.”3) Regulas 6. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„c) „krējums” ir krējums, kas iegūts tieši un vienīgi no piena.”4) Regulas 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu daļu:„ii) EUR 169,80 par 100 kg sausā vājpiena;”.5) Regulas 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„f) visaugstākās kvalitātes sausajam vājpienam, kas ir ražots no piena ar izsmidzināšanas metodi un iegūts apstiprinātā uzņēmumā Kopienā, ar minimālo olbaltumvielu saturu 34,0 % no svara beztauku sausnā.”6) Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 15. pants Sviests1. Attiecībā uz sviestu valsts intervenci veic katru gadu laika posmā no 1. marta līdz 31. augustam.2. Ja intervencei piedāvātais produkta daudzums minētajā periodā pārsniedz 30 000 tonnu, Komisija var pārtraukt valsts intervences iepirkšanu. Šajā gadījumā iepirkšanu var veikt Komisijas noteiktā konkursa kārtībā.”7) No 23. panta svītro otro daļu.8) Regulas 26. panta a) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādām daļām:„ii) izmantot eksportam vai nu bez papildu pārstrādes, vai pastrādājot to produktos, kas uzskaitīti Līguma I pielikumā, vai precēs, kuras uzskaitītas šīs regulas XX pielikuma III daļā; vaiiii) rūpnieciskām vajadzībām, kā norādīts 62. pantā.”9) Regulas 28. panta a) apakšpunktu aizstāj šādu apakšpunktu:„a) attiecībā uz:i) nesālītu sviestu, kurš ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kura piena tauku minimālais saturs ir 82 %, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % un maksimālais mitruma saturs ir 16 %,ii) sālītu sviestu, kurš ražots no krējuma vai piena apstiprinātā Kopienas uzņēmumā un kura piena tauku minimālais saturs ir 80 %, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 %, maksimālais mitruma saturs ir 16 % un maksimālais sāls saturs ir 2 %;”.10) Regulas 29. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 29. pants Nosacījumi un atbalsta līmenis sviestamAtbalsta apjomu par sviestu nosaka Komisija, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un svaigā sviesta un rezervju sviesta iespējamās cenu tendences.Ja, izvedot sviestu no noliktavas, tirgū notikušas negatīvas izmaiņas, kas nebija paredzamas uzglabāšanas sākumā, atbalstu var palielināt.”11) Regulas 31. pantu groza šādi:a) minētā panta 1. punkta d) līdz g) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:„d) par ilgi glabājamiem sieriem un sieriem, kuri ražoti no aitas un/vai kazas piena un kurus nogatavina vismaz sešus mēnešus;e) par cūkgaļu;f) par aitas un kazas gaļu.”;b) minētā panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Atbalstu par 1. punktā paredzēto uzglabāšanu privātās noliktavās Komisija nosaka iepriekš vai konkursa kārtībā.Attiecībā uz 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem sieriem atbalstu nosaka, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un līdzsvaru, kas ir jāsaglabā starp sieriem, par kuriem ir piešķirts atbalsts, un citiem tirgū nonākušajiem sieriem.”12) Regulas 35. pantu svītro.13) Regulas 36. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Ja 31. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto sieru cenu un rezervju izmaiņu tendences uzrāda nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, no kuras var izvairīties vai kuru var samazināt ar sezonālu uzglabāšanu, Komisija var izlemt piešķirt atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās.”14) Regulas 50. panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:„5. Cukura ražošanas uzņēmumiem, kas nav parakstījuši pirmssēšanas piegādes līgumus, kuros paredzēts maksāt kvotas cukurbiešu minimālo cenu par cukurbiešu daudzumu, kas atbilst attiecīgā uzņēmuma kvotas cukura daudzumam, kuru atbilstoši situācijai koriģē atbilstīgi preventīvās izņemšanas no tirgus koeficientam, kas noteikts saskaņā ar 52. panta 2. punkta pirmo daļu, prasa samaksāt vismaz minimālo kvotas cukurbiešu cenu par visām cukurbietēm, kuras tie pārstrādā cukurā.6. Ar attiecīgās dalībvalsts atļauju nozares nolīgumos var pieļaut atkāpes no 3., 4. un 5. punkta noteikumiem.”15) Regulas 52. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:„ 52. pants Cukura izņemšana no tirgus1. Lai tirgū saglabātu strukturālo līdzsvaru tādā cenas līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas, ņemot vērā Kopienas pienākumus, kuri izriet no nolīgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu, Komisija var izlemt attiecīgajā tirdzniecības gadā no tirgus izņemt tādu kvotas cukura vai kvotas izoglikozes daudzumu, kas pārsniedz atbilstīgi šā panta 2. punktam aprēķināto robežlielumu.2. Šā panta 1. punktā minēto izņemšanas robežlielumu aprēķina katram uzņēmumam, kam ir kvota, reizinot šo kvotu ar koeficientu, ko nosaka Komisija vēlākais līdz iepriekšējā tirdzniecības gada 16. martam, pamatojoties uz prognozētajām tirgus attīstības tendencēm. Attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu minēto koeficientu piemēro kvotām pēc tam, kad ņemti vērā atsaukumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 320/2006, kas apstiprināti vēlākais 2008. gada 15. martā.Pamatojoties uz jaunāko informāciju par tirgus tendencēm, Komisija var līdz attiecīgā tirdzniecības gada 31. oktobrim izlemt vai nu mainīt, vai arī, ja šāds lēmums saskaņā ar šā punkta pirmo daļu nav pieņemts, noteikt koeficientu.3. Katrs uzņēmums, kam piešķirta kvota, uz sava rēķina līdz nākamā tirdzniecības gada sākumam uzglabā cukuru, kas saražots atbilstoši kvotai, pārsniedzot saskaņā ar 2. punktu aprēķināto robežlielumu. Tirdzniecības gadā izņemtos cukura un izoglikozes daudzumus uzskata par pirmajiem kvotā ietilpstošajiem daudzumiem, kas saražoti nākamajā tirdzniecības gadā.Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ņemot vērā prognozētās cukura tirgus tendences, Komisija var nolemt, ka kārtējā un/vai nākamajā tirdzniecības gadā visu izņemto cukuru un izoglikozi vai daļu no tā uzskata par:a) pārpalikuma cukuru vai pārpalikuma izoglikozi, kas ir pieejami kā rūpnieciskais cukurs vai rūpnieciskā izoglikoze; vaib) papildkvotas produkciju, kuras daļu var rezervēt eksportam, ievērojot Kopienas saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 300. pantam.4. Ja cukura piegāde Kopienā nav pietiekama, Komisija var nolemt, ka konkrētu daudzumu izņemtā cukura drīkst pārdot Kopienas tirgū pirms izņemšanas perioda beigām.5. Ja izņemto cukuru uzskata par pirmo nākamā tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, cukurbiešu audzētājiem maksā minētā tirdzniecības gada minimālo cenu.Ja izņemtais cukurs kļūst par rūpniecisko cukuru vai to eksportē saskaņā ar šā panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 49. panta prasības attiecībā uz minimālo cenu nepiemēro.Ja izņemto cukuru pārdod Kopienas tirgū pirms izņemšanas perioda beigām atbilstīgi 4. punktam, cukurbiešu audzētājiem maksā kārtējā tirdzniecības gada minimālo cenu.52.a pants Cukura izņemšana no tirgus 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadā1. Atkāpjoties no šīs regulas 52. panta 2. punkta, dalībvalstīm, kurām valsts cukura kvota ir samazināta, jo kvotas tika atsauktas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. pantam un 4.a panta 4. punktam, Komisija nosaka koeficientu 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadam, piemērojot šīs regulas VII.c pielikumu.2. Uzņēmumam, kurš atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam no nākamā tirdzniecības gada atsakās no visas tam piešķirtās kvotas, pēc tā pieprasījuma nepiemēro šīs regulas 52. panta 2. punktā minētos koeficientus. Šāds pieprasījums ir jāiesniedz līdz tā tirdzniecības gada beigām, uz kuru attiecas izņemšana.”16) Regulas 59. pantu aizstāj ar šādu pantu:„59. pants Kvotu pārvaldība1. Komisija koriģē kvotas, kas noteiktas VI pielikumā, līdz 2008. gada 30. aprīlim attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu un attiecīgi līdz 2009. un 2010. gada februāra beigām attiecībā uz 2009./2010. un 2010./2011. tirdzniecības gadu. Koriģējot ņem vērā rezultātus, kas gūti, piemērojot šā panta 2. punktu un šīs 58. pantu un Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. pantu un 4.a panta 4. punktu.2. Ņemot vērā Padomes Regulā (EK) Nr. 320/2006 paredzētās restrukturizācijas shēmas piemērošanas rezultātus, Komisija vēlākais līdz 2010. gada februāra beigām nolemj, kādā procentuālā apjomā jāsamazina esošās cukura un izoglikozes kvotas katrai dalībvalstij vai reģionam, lai izvairītos no tirgus nelīdzsvarotības, sākot no 2010./2011. tirdzniecības gada. Dalībvalstis attiecīgi koriģē katram uzņēmumam piešķirto kvotu.Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstīm, kurām valsts kvota ir samazināta, jo kvotas tika atsauktas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 320/2006 3. pantam un 4.a panta 4. punktam, Komisija nosaka procentuālo apjomu, piemērojot šīs regulas VIIa pielikumu. Šīs dalībvalstis savā teritorijā samazina procentuālo apjomu katram uzņēmumam, kam piešķirta kvota, saskaņā ar šīs regulas VIIb pielikumu.Šā punkta pirmo un otro daļu nepiemēro attiecībā uz attālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma 299. panta 2. punktā.”17) Regulas 60. pantu groza šādi:a) virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:„60. pants Valsts kvotu pārdale un kvotu samazināšana”;b) minētā panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Dalībvalsts var samazināt cukura vai izoglikozes kvotu, kas piešķirta tās teritorijā reģistrētam uzņēmumam, par summu līdz 10 % attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu un nākamajiem tirdzniecības gadiem, vienlaicīgi ievērojot uzņēmuma tiesības piedalīties mehānismos, kas izveidoti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006. Šajās darbībās dalībvalstis piemēro objektīvus un nediskriminējošus kritērijus.”;c) pievieno šādu punktu:„4. Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, gadījumos, kad tiek piemērots Regulas (EK) Nr. 320/2006 4.a pants, dalībvalstis koriģē attiecīgajam uzņēmumam piešķirto kvotu, piemērojot samazinājumu, kas noteikts saskaņā ar minētā panta 4. punktu, ievērojot procentuālo ierobežojumu, kas noteikts šā panta 1. punktā.”18) Regulas 64. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„c) cukuram un izoglikozei, kas izņemti no tirgus saskaņā ar 52. un 52.a pantu un attiecībā uz ko nav izpildīti 52. panta 3. punktā paredzētie pienākumi.”19) Regulas 101. panta b) līdz e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:„b) mīklas izstrādājumu un saldējuma ražotājiem;c) citu pārtikas produktu ražotājiem, kas vēl jānosaka Komisijai;d) koncentrēta sviesta tiešam patēriņam.”20) Regulas 102. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Attiecībā uz visa veida pienu Kopienas atbalsts ir EUR 18,15 par 100 kg.Atbalsta summas attiecībā uz citiem piena produktiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, nosaka, ņemot vērā attiecīgo produktu piena sastāvdaļas.”21) Aiz II daļas I sadaļas IV nodaļas IV iedaļas iekļauj šādu IVa iedaļu:„ IVA IEDAļA ATBALSTS AUGļU UN DāRZEņU NOZAREII APAKšIEDAļARAžOTāJU GRUPAS103.a pants Atbalsts ražotāju grupām1. Saskaņā ar 125.e pantu atļautā pārejas perioda laikā tām ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē, kuras izveidotas, lai tiktu atzītas par ražotāju organizācijām, dalībvalstis var piešķirt:a) atbalstu, lai veicinātu to veidošanos un atvieglotu administratīvo darbu;b) atbalstu, tiešu vai caur kredīta iestādēm, lai segtu daļu no ieguldījumiem, kas vajadzīgi atzīšanas iegūšanai un kas noteikti 125.e panta 1. punkta trešajā daļā minētajā atzīšanas plānā.2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu Kopiena atlīdzina saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jāpieņem par šādu pasākumu finansēšanu, ieskaitot minimālos un maksimālos apmērus un Kopienas finansējuma pakāpi.3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu katrai ražotāju grupai nosaka, pamatojoties uz pārdotās produkcijas daudzumu, un pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā tā apjoms ir:a) attiecīgi 10 %, 10 %, 8 %, 6 % un 4 % no pārdotās produkcijas vērtības dalībvalstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas; unb) attiecīgi 5 %, 5 %, 4 %, 3 % un 2 % no pārdotās produkcijas vērtības Kopienas attālākajos reģionos, kā tas minēts Līguma 299. panta 2. punktā, vai nelielajās Egejas jūras salās, kā tas minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006* 1. panta 2 punktā.Minētās likmes var samazināt saistībā ar pārdotās produkcijas vērtību, kas pārsniedz robežlielumu. Atbalstam, ko ražotāju grupai izmaksā noteiktā gadā, var piemērot maksimālo pieļaujamo daudzumu.II APAKšIEDAļADARBīBAS FONDI UN DARBīBAS PROGRAMMAS103.b pants Darbības fondi1. Ražotāju organizācijas augļu un dārzeņu nozarē var izveidot darbības fondu. Šo fondu finansē ar:a) biedru vai pašu ražotāju organizāciju finansiāliem ieguldījumiem;b) Kopienas finansiālu atbalstu, ko var piešķirt ražotāju organizācijām.2. Darbības fondus izmanto tikai tādu darbības programmu finansēšanai, ko dalībvalstis apstiprina saskaņā ar 103.f pantu.103.c pants Darbības programmas1. Darbības programmām ir divi vai vairāki no 122. panta c) apakšpunktā minētajiem vai šādiem mērķiem:a) ražošanas plānošana,b) produkcijas kvalitātes uzlabošana,c) produktu komercvērtības paaugstināšana,d) svaigu vai pārstrādātu produktu patēriņa veicināšana,e) vides aizsardzības pasākumi un videi labvēlīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība,f) krīžu novēršana un pārvarēšana.2. Krīžu novēršana un pārvarēšana jāsaista ar krīžu novēršanu augļu un dārzeņu tirgū un rīcību šādās krīzes situācijās, un šajā sakarā tā ietver:a) izņemšanu no tirgus,b) nenogatavojušos augļu un dārzeņu novākšanu vai ražas nenovākšanu;c)informāciju un komunikāciju;d) mācību pasākumus;e)ražas apdrošināšanu;f)atbalstu savstarpējā atbalsta fondu administratīvo izmaksu segšanai.Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi, tostarp visa kapitāla vai procentu atmaksa, kas minēta šā punkta trešajā daļā, neaptver vairāk kā vienu trešdaļu no darbības programmas izdevumiem.Ražotāju organizācijas var ņemt komerciālus aizdevumus, lai finansētu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumus. Šajos gadījumos šāda aizdevuma kapitāla un procentu atmaksa var būt darbības programmas daļa un tādējādi dot tiesības saņemt Kopienas finansiālo palīdzību saskaņā ar 103.d pantu. Jebkuru konkrētu krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansē vai nu ar šādiem aizdevumiem, vai tieši, taču neizmantojot abus šos finansējuma veidus vienlaikus.3. Dalībvalstis nodrošina, ka:a) darbības programmās iekļauj divus vai vairākus ar vidi saistītus pasākumus; vaib) vismaz 10 % no darbības programmu izdevumiem attiecas uz darbībām, kas saistītas ar vidi.Ar vidi saistītie pasākumi atbilst tām agrovides maksājumu prasībām, kas izklāstītas 39. panta 3. punkta pirmajā daļā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)**.Ja atbilstīgi minētajam noteikumam vismaz uz 80 % no ražotāju organizācijas biedriem ražotājiem attiecas viena vai vairākas vienādas agrovides saistības, tad ikviena no šīm saistībām nozīmē ar vidi saistītu pasākumu, kā minēts šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā.Pirmajā daļā minētais atbalsts par pasākumiem vides jomā sedz ar šo pasākumu saistītās papildu izmaksas un negūtos ienākumus.4. Bulgārijā un Rumānijā 3. punkts ir piemērojams tikai no 2011. gada 1. janvāra.5. Finanšu ieguldījumus, kas palielina vides noslogojumu, ir atļauts izdarīt tikai tad, ja ir veikti iedarbīgi aizsargpasākumi vides aizsardzībai pret šādi izraisīto slogu.103.d pants Kopienas finansiālā palīdzība1. Kopienas finansiālā palīdzība ir vienāda ar 103.b panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām faktiskajām finanšu iemaksām, bet ne lielāka par 50 % no faktiskajām izmaksām.2. Kopienas finansiālās palīdzības maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt 4,1 % no attiecīgās ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtības.Tomēr šo procentuālo daļu var palielināt līdz 4,6 % no pārdotās produkcijas vērtības, ja daļu, kura pārsniedz 4,1 % no pārdotās produkcijas vērtības, izmanto vienīgi krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.3. Pēc ražotāju organizācijas lūguma 1. punktā noteiktās palīdzības apjoms, kas paredzēts darbības programmai vai darbības programmas daļai, sasniedz 60 % gadījumos, kad programma atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:a) to iesniegušas vairākas Kopienas ražotāju organizācijas, kas darbojas dažādās dalībvalstīs pēc starptautiskām programmām;b) to iesniegusi viena vai vairākas ražotāju organizācijas, kuras iesaistījušās starpnozaru programmās;c) tā attiecas tikai uz īpašu atbalstu bioloģiskās lauksaimniecības produktu ražošanai, uz kuru attiecas Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu***;d) to attiecībā uz pasākumiem, kas veicami ne ilgāk kā līdz 2013. gada beigām, iesniegusi ražotāju organizācija kādā no dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojusies 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas;e) tā ir pirmā darbības programma, ko iesniegusi atzīta ražotāju organizācija, kas apvienojusies ar citu atzītu ražotāju organizāciju;f) tā ir pirmā darbības programma, ko iesniegusi atzīta ražotāju organizāciju apvienība;g) to ir iesniegušas ražotāju organizācijas dalībvalstīs, kurās ražotāju organizācijas pārdod mazāk nekā 20 % augļu un dārzeņu produkcijas;h) to iesniegusi kāda Kopienas attālākā reģiona ražotāju organizācija;i) tā attiecas vienīgi uz konkrētu atbalstu darbībām, lai veicinātu to, ka izglītības iestāžu bērni vairāk patērē augļus un dārzeņus.4. Šā panta 1. punktā noteiktās palīdzības apjoms ir 100 % gadījumos, kad tiek izņemti no tirgus augļi un dārzeņi daudzumā, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgās ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas apjoma, un no tiem atbrīvojas šādi:a) bez maksas nodod labdarības organizācijām un fondiem, ko dalībvalstis apstiprinājušas palīdzības sniegšanai personām, kuru tiesības uz valsts palīdzību ir noteiktas ar attiecīgās valsts likumiem galvenokārt tāpēc, ka tām trūkst vajadzīgo iztikas līdzekļu;b) bez maksas nodod soda izciešanas iestādēm, skolām, valsts izglītības iestādēm un bērnu atpūtas nometnēm, kā arī slimnīcām un veco ļaužu pansionātiem, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas veic visu vajadzīgo, lai nodrošinātu, ka šādi iedalītais produktu daudzums ir papildinājums tam daudzumam, kuru šīs iestādes parasti iepērk.103.e pants Valsts finansiālā palīdzība1. Tajos dalībvalstu reģionos, kuros ražotāju organizācijas pakāpe ir īpaši zema, Komisija, pamatojoties uz pienācīgi pamatotu lūgumu, dalībvalstīm atļauj sniegt ražotāju organizācijām finansiālu palīdzību, kuras apjoms ir ne lielāks par 80 % no 103.b panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām finanšu iemaksām. Šo palīdzību sniedz papildus darbības fondam.Dalībvalstu reģionos, kuros ražotāju organizācijas pārdod mazāk par 15 % no augļu un dārzeņu produkcijas vērtības un kuros augļu un dārzeņu ražošana ir vismaz 15 % no to lauksaimniecības produkcijas kopējā apjoma, pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma pirmajā daļā minēto atbalstu var segt Kopiena.2. Atkāpjoties no šīs regulas 180. panta, Līguma 87., 88. un 89. pants neattiecas uz valstu sniegto finansiālo palīdzību, kas apstiprināta saskaņā ar šā panta 1. punktu.103.f pants Darbības programmu valsts sistēma un valsts stratēģija1. Dalībvalstis izveido valsts sistēmu vispārīgu nosacījumu izstrādāšanai attiecībā uz 103.c panta 3. punktā minētajiem pasākumiem. Ar šo sistēmu jo īpaši noteiks, ka šādas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005**** prasībām, tostarp minētās regulas 5. pantā izklāstītajām prasībām par papildināmību, saskaņotību un atbilstību.Dalībvalstis iesniedz savas sistēmas projektu Komisijai, kura triju mēnešu laikā var pieprasīt to pārveidot, ja tā uzskata, ka tādējādi netiek veicināta to mērķu sasniegšana, kas noteikti Līguma 174. pantā un Sestajā Kopienas vides rīcības programmā*****. Šie mērķi jāievēro arī attiecībā uz ieguldījumiem atsevišķās saimniecībās, ko atbalsta darbības programmas.2. Dalībvalstis izstrādā augļu un dārzeņu tirgum ilgtspējīgas darbības programmu valsts stratēģiju. Minētajā stratēģijā paredz šādus elementus:a) situācijas analīzi – stiprās un vājās puses, kā arī attīstības potenciālu;b) izvēlēto prioritāšu pamatojumu;c) darbības programmu mērķus un instrumentus, efektivitātes rādītājus;d) darbības programmu novērtējumu;e) ražotāju organizāciju pienākumu sniegt savas darbības pārskatu.Valsts stratēģijā iekļauj arī šā panta 1. punktā minēto valsts sistēmu.3. Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz dalībvalstīm, kurās nav atzītu ražotāju organizāciju.103.g pants Darbības programmu apstiprināšana1. Darbības programmu projektus iesniedz kompetentajām valsts iestādēm, kas tās apstiprina vai noraida, vai pieprasa pārstrādāt saskaņā ar šīs apakšiedaļas noteikumiem.2. Ražotāju organizācijas ziņo dalībvalstij par paredzamo darbības fonda apjomu katram gadam un ziņojumā min tam atbilstīgus iemeslus, pamatojoties uz darbības programmas aprēķiniem, izdevumiem kārtējā gadā un, ja iespējams, par izdevumiem iepriekšējos gados, kā arī, vajadzības gadījumā, paredzamo produkcijas apjomu nākamajā gadā.3. Dalībvalsts ziņo ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai par paredzamo Kopienas finansiālās palīdzības apjomu atbilstīgi 103.d pantā noteiktajiem ierobežojumiem.4. Kopienas finansiālās palīdzības maksājumus veic, pamatojoties uz faktiskajiem izdevumiem par darbības programmā iekļautajām sistēmām. Var veikt avansa maksājumus attiecībā uz tām pašām sistēmām, ja ir sniegtas garantijas vai nodrošinājums.5. Ražotāju organizācija ziņo dalībvalstij par galīgo iepriekšējā gada izdevumu apjomu, iesniedzot vajadzīgos apliecinošos dokumentus, lai tā varētu saņemt Kopienas finansiālās palīdzības atlikumu.6. Darbības programmu un to finansēšanas, ko realizē ražotāji un ražotāju organizācijas, no vienas puses, un Kopienas fondi, no otras puses, minimālais ilgums ir trīs gadi un maksimālais ilgums pieci gadi.103.h pants Īstenošanas noteikumiKomisija nosaka sīkus noteikumus šīs iedaļas piemērošanai, jo īpaši:a) noteikumus par 103.a pantā minēto pasākumu finansēšanu, ieskaitot atbalsta robežlielumus un maksimālo pieļaujamo apjomu un atbalsta daļu, ko līdzfinansē Kopiena;b) šīs regulas 103.e panta 1. punktā minēto pasākumu kompensācijas daļu un noteikumus;c) noteikumus par ieguldījumiem atsevišķās saimniecībās;d) šīs regulas 103.g pantā minēto paziņojumu un informācijas sniegšanas datumus;e) iespēju veikt daļējus Kopienas finansiālās palīdzības maksājumus, kas minēti 103.g pantā.* OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.** OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.*** OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.**** OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.***** Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmums Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).”22) Regulas 113. pantu groza šādi.a) Minētā panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Komisija var pieņemt tirdzniecības standartu noteikumus vienam vai vairākiem produktiem šādās nozarēs:a) olīveļļas un galda olīvu nozarē — attiecībā uz I pielikuma VII daļas a) punktā minētajiem produktiem;b) augļu un dārzeņu nozarē;c) augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē;d) banānu nozarē;e) dzīvu augu nozarē.”;b) minētā panta 2. punktu groza šādi:i) minētā punkta a) apakšpunktu groza šādi:(i a ) minētā apakšpunkta iii) daļu aizstāj ar šādu daļu:„iii) patērētāju intereses saņemt atbilstošu un pārredzamu informāciju par produktu, konkrēti, attiecībā uz izcelsmes valsti, šķiru un, attiecīgā gadījumā, produkta šķirni (vai tirdzniecības tipu);”(i b ) pievieno šādu daļu:„v) attiecībā uz augļiem un dārzeņiem un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarēm — standarta ieteikumus, kurus pieņēmusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (UN/ECE) .”;ii) minētā punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„b) jo īpaši var attiekties uz kvalitāti, klasifikāciju, masu, izmēriem, iepakojumu, iesaiņojumu, uzglabāšanu, transportu, noformējumu, tirdzniecību, izcelsmi un marķējumu.”23) Aiz 113. panta iekļauj šādu 113.a un 113.b pantu:„113.a pants Papildu prasības augļu un dārzeņu nozares produktu tirdzniecībai1. Augļu un dārzeņu nozares produktus, kurus paredzēts pārdot patērētājiem svaigus, drīkst tirgot tikai tad, ja tiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte un ja ir norādīta izcelsmes valsts.2. Augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozares produktu, uz kuriem attiecas tirdzniecības standarti, īpašnieks ir atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu 113. panta 3. panta pirmajai daļai.3. Papildus 113. panta 3. punkta otrajai daļai un neskarot īpašos noteikumus, ko Komisija var pieņemt saskaņā ar 194. pantu, īpaši attiecībā uz atbilstības pārbaužu konsekventu piemērošanu, dalībvalstis attiecībā uz augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarēm, balstoties uz riska analīzi, izlases veidā pārbauda, vai attiecīgie produkti atbilst atbilstīgajiem tirdzniecības standartiem. Minētās pārbaudes veic pirms produktu nosūtīšanas no ražošanas zonas, kad tos iesaiņo vai iekrauj. Trešo valstu produktus pārbauda pirms to laišanas brīvā apgrozībā.113.b pants Tādas gaļas, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, tirdzniecība1. Neskarot 42. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punktā un V pielikuma A punktā noteiktos noteikumus, XIa pielikumā noteiktie nosacījumi, īpaši tā III punktā noteiktie izmantojamie komercnosaukumi, tiek piemēroti Kopienā ražotai vai no trešām valstīm ievestai tādu liellopu gaļai, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus un kuri nokauti pēc 2008. gada 1. jūlija.Tomēr gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus un kuri nokauti pirms 2008. gada 1. jūlija, var turpināt tirgot, neievērojot XIa pielikumā noteiktos nosacījumus.2. Šā panta 1. punktā noteiktos nosacījumus nepiemēro liellopu gaļai, attiecībā uz kuru līdz 2007. gada 29. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 reģistrēta aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai cilmes vietas nosaukums.”24) Regulas 121. pantu groza šādi.a) Minētā panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„a) šīs regulas 113. un 113.a pantā minētajiem tirdzniecības standartiem, tostarp noteikumiem par:i) atkāpēm un atbrīvojumiem no standartu piemērošanas;ii) standartos prasītās informācijas norādīšanu, kā arī tirdzniecību un marķējumu;iii) standartu piemērošanu attiecībā uz produktiem, kurus ieved Kopienā vai izved no tās;iv) to, kādi produkti uzskatāmi par produktiem ar labu, tirdzniecībai atbilstīgu kvalitāti atbilstīgi 113.a panta 1. punktam;”b) pievieno šādu j) apakšpunktu:„(j) attiecībā uz tādas gaļas, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, tirdzniecību atbilstoši 113.b pantam:i) praktisko metodi XIa pielikuma II punktā noteiktā kategorijas identifikācijas burta norādīšanai — attiecībā uz izmantoto burtu novietojumu un lielumu;ii) gaļas ievešanu no trešām valstīm, kā minēts XIa pielikuma VIII punktā, — attiecībā uz metodi, lai pārliecinātos par atbilstību šai regulai.”;c) pievieno šādu punktu:„Komisija var grozīt XI.a pielikuma III.2. punktā norādītās tabulas B daļu.”25) Regulas 122. pantu groza šādi:a) minētā panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„a) sastāv no ražotājiem vienā no šādām nozarēm:i) apiņu nozarē;ii) olīveļļas un galda olīvu nozarē;iii) augļu un dārzeņu nozarē attiecībā uz lauksaimniekiem, kas audzē vienu vai vairākus šīs nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei;iv) zīdtārpiņu nozarē;”b) minētā panta c) apakšpunkta iii) daļu aizstāj ar šādu daļu:„iii) ražošanas racionalizācijas un mehanizācijas veicināšanu, jo īpaši, lai samazinātu ražošanas izmaksas un stabilizētu ražotāju cenas.”26) Regulas 123. pantu groza šādi:a) pirmā daļa kļūst par 1. punktu;b) otro daļu aizstāj ar šādiem punktiem:„2. Ja 1. punktā minētās starpnozaru organizācijas veic darbību vairāku dalībvalstu teritorijās, tās atzīst Komisija bez 195. pantā minētās Komitejas palīdzības.3. Papildus 1. punktam dalībvalstis atzīst arī tās starpnozaru organizācijas, kuras:a) sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības, kas saistītas ar augļu un dārzeņu nozares produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi;b) ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir to dalībnieki;c) veic divas vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Kopienas reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses:i) uzlabo zināšanas par ražošanu un tirgu, kā arī to pārskatāmību,ii) palīdz labāk koordinēt veidu, kā augļi un dārzeņi tiek laisti tirgū, jo īpaši ar analīzes un tirgus izpētes palīdzību,iii) izstrādā standartveida līgumus atbilstīgi Kopienas noteikumiem,iv) pilnīgāk izmanto augļu un dārzeņu potenciālu,v) sniedz informāciju un veic pētījumus, kas vajadzīgi ražošanas pilnveidošanai, lai ražotu tādus produktus, kas labāk atbilst tirgus prasībām, patērētāju gaumei un vēlmēm, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību,vi) meklē veidus, kā ierobežot augu aizsardzības līdzekļu un citu ražošanas līdzekļu izmantošanu, lai nodrošinātu kvalitatīvu produktu ražošanu, kā arī augsnes un ūdens aizsardzību,vii) izstrādā metodes un līdzekļus produktu kvalitātes uzlabošanai,viii) izmanto un aizsargā bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu, kā arī aizsargā izcelsmes norādes, kvalitātes zīmes un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes,ix) veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes,x) izstrādā XVIa pielikuma 2. un 3. punktā minētos ražošanas un tirdzniecības noteikumus, kas ir stingrāki par Kopienas vai attiecīgās valsts noteikumiem.”27) Aiz II daļas II sadaļas II nodaļas I iedaļas iekļauj šādu Ia iedaļu:„ I.A IEDAĻA NOTEIKUMI ATTIECīBā UZ RAžOTāJU UN STARPNOZARU ORGANIZāCIJāM AUGļU UN DāRZEņU NOZARēI APAKšIEDAļA RAžOTāJU ORGANIZāCIJU STATūTI UN ATZīšANA125.a pants Ražotāju organizāciju statūti1. Augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas statūtos tās biedriem ražotājiem jo īpaši noteiktas šādas prasības:a) ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību;b) attiecībā uz konkrētajā saimniecībā ražotajiem produktiem, kas minēti 122. panta a) apakšpunkta iii) daļā, būt tikai vienas ražotāju organizācijas biedram;c) visu attiecīgo produkciju tirgot ar ražotāju organizācijas starpniecību;d) sniegt ražotāju organizācijai informāciju, ko tā pieprasījusi statistikas vajadzībām, jo īpaši par audzēšanas platībām, novāktās ražas daudzumu, ražību un tiešo pārdošanu;e) veikt statūtos paredzētās iemaksas, lai izveidotu un papildinātu 103.b pantā paredzēto darbības fondu.2. Ja ražotāju organizācija to atļauj un tas atbilst ražotāju organizācijas pieņemtajiem noteikumiem un nosacījumiem, neatkarīgi no 1. punkta c) apakšpunkta biedri ražotāji drīkst:a) pārdot ne vairāk kā noteiktu daļu savas produkcijas un/vai produktus tieši saimniecībās un/vai ārpus tām patērētājiem personīgām vajadzībām; šo daļu nosaka dalībvalstis ne mazāk kā 10 % apjomā;b) paši vai ar kādas citas ražotāju organizācijas, ko izraudzījusi viņu organizācija, starpniecību pārdot produkcijas daudzumu, kas ir maznozīmīgs, salīdzinot ar viņu organizāciju pārdodamās produkcijas apjomiem;c) paši vai izmantojot citas tādas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru nozīmējusi viņu organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību dēļ parasti neattiecas attiecīgās organizācijas komerciālā darbība.3. Ražotāju organizācijas statūtos paredz arī:a) to noteikumu noteikšanas, pieņemšanas un grozīšanas kārtību, kuri minēti 1. punktā;b) finansiālu iemaksu noteikšanu organizācijas biedriem, kas vajadzīgas ražotāju organizācijas finansēšanai;c) noteikumus, ka ļauj tās biedriem ražotājiem demokrātiski pārbaudīt savu organizāciju un tās lēmumus;d) sankcijas par statūtos noteikto pienākumu pārkāpšanu, īpaši par iemaksu neveikšanu vai ražotāju organizācijas noteikumu neievērošanu;e) noteikumus jaunu biedru uzņemšanai, jo īpaši par minimālo dalības laiku;f) grāmatvedības un budžeta noteikumus, kas vajadzīgi organizācijas darbībai.4. Uzskatāms, ka saimnieciskos jautājumos augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas darbojas savu biedru vārdā un uzdevumā.125.b pants Atzīšana1. Dalībvalstis par ražotāju organizācijām atzīst visas juridiskās personas vai juridisko personu skaidri noteiktas daļas, kuras pieprasa šādu atzīšanu, ja:a) to mērķis ir izmantot videi labvēlīgas audzēšanas metodes, ražošanas tehnoloģijas un atkritumu apsaimniekošanas metodes, īpaši, lai aizsargātu ūdens un augsnes kvalitāti un ainavu, kā arī saglabātu vai veicinātu bioloģisko daudzveidību, un tās atbilst 122. un 125.a pantā noteiktajām prasībām un iesniedz par to attiecīgus pierādījumus;b) tām ir obligātais minimālais biedru skaits un to rīcībā ir tirgojamās produkcijas minimālais apjoms vai vērtība, kas jānosaka dalībvalstīm, un tās iesniedz par to attiecīgus pierādījumus;c) ir pietiekami pierādījumi tam, ka tās pienācīgi veic savas darbības gan efektivitātes, gan piedāvājuma koncentrācijas ziņā, tādējādi dalībvalstis šim nolūkam var nolemt, uz kuriem 122. panta a) apakšpunkta iii) daļā minētajiem produktiem vai produktu grupām būtu jāattiecina ražotāju organizācijas darbība;d) tās saviem biedriem efektīvi nodrošina tehnisku palīdzību, lai izmantotu videi draudzīgu audzēšanas pieredzi;e) tās efektīvi vajadzības gadījumā apgādā savas organizācijas biedrus ar tehniskiem līdzekļiem to produkcijas ievākšanai, glabāšanai, iepakošanai un tirdzniecībai;f) nodrošina pienācīgu savu darbības komerciālo un grāmatvedības vadību; ung) tās attiecīgajā tirgū neieņem dominējošu stāvokli, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 33. panta mērķus.2. Dalībvalstis:a) nolemj, vai atzīt ražotāju organizāciju, trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu attiecīgo pierādījumu iesniegšanas;b) ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotāju organizācijas ievēro šo sadaļu, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumos pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu;c) reizi gadā paziņo Komisijai par visiem lēmumiem saistībā ar atzīšanas piešķiršanu, atteikumu vai atsaukumu.II APAKšIEDAļA RAžOTāJU ORGANIZāCIJU APVIENīBAS UN RAžOTāJU GRUPAS125.c pants Ražotāju organizāciju apvienības augļu un dārzeņu nozarēRažotāju organizāciju apvienību augļu un dārzeņu nozarē veido pēc atzītu ražotāju organizāciju iniciatīvas, un tā var veikt šajā regulā norādītās ražotāju organizācijas funkcijas. Šajā sakarā dalībvalstis pēc lūguma var atzīt ražotāju organizāciju apvienību, ja:a) dalībvalsts uzskata, ka apvienība spēj efektīvi veikt šīs darbības; unb) apvienība attiecīgajā tirgū neieņem dominējošu stāvokli, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 33. panta mērķus.Šīs regulas 125.a panta 4. punktu piemēro mutatis mutandis .125.d pants Ārpakalpojumu izmantošanaDalībvalsts var atļaut atzītai ražotāju organizācijai augļu un dārzeņu nozarē vai atzītai ražotāju organizāciju apvienībai šajā nozarē izmantot ārpakalpojumus jebkurām savām darbībām, tostarp izmantot savas filiāles, ar nosacījumu, ja tās dalībvalstīm sniedz pietiekamus pierādījumus, ka šādu pakalpojumu izmantošana ir piemērots veids, kā sasniegt attiecīgās ražotāju organizācijas vai attiecīgās ražotāju organizāciju apvienības mērķus.125.e pants Ražotāju grupas augļu un dārzeņu nozarē1. Dalībvalstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, vai Kopienas attālākajos reģionos, kā tas minēts Līguma 299. panta 2. punktā, vai nelielajās Egejas jūras salās, kā tas minēts Regulas (EK) Nr. 1405/2006 1. panta 2. punktā, ražotāju grupas var veidot pēc tādu lauksaimnieku iniciatīvas, kuri audzē vienu vai vairākus augļu un dārzeņu nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, lai tiktu atzītas par ražotāju organizāciju.Šādām ražotāju grupām var piešķirt pārejas periodu, kura laikā jāsasniedz atbilstība nosacījumiem par ražotāju organizācijas atzīšanu saskaņā ar 122. pantu.Šai nolūkā minētās ražotāju grupas iesniedz attiecīgajai dalībvalstij pakāpeniskas atzīšanas plānu, ar kura pieņemšanu sākas otrajā daļā minētais pārejas periods un kas nozīmē sākotnēju atzīšanu. Pārejas periods nav ilgāks par pieciem gadiem.2. Pirms atzīšanas plāna pieņemšanas dalībvalstis informē Komisiju par saviem nolūkiem un no tiem izrietošajām finanšu sekām.III APAKšIEDAļA NOTEIKUMU ATTIECINāšANA UZ EKONOMISKāS ZONAS RAžOTāJIEM125.f pants Noteikumu piemērošanas paplašināšana1. Gadījumos, kad ražotāju organizāciju augļu un dārzeņu nozarē, kas darbojas noteiktā ekonomiskā zonā, attiecībā uz kādu konkrētu produktu uzskata par produkcijas un ražotāju pārstāvi šajā zonā, attiecīgā dalībvalsts pēc šīs ražotāju organizācijas pieprasījuma tiem šīs zonas ražotājiem, kas attiecīgajā ekonomiskajā zonā veic uzņēmējdarbību, bet nepieder pie ražotāju organizācijas, var padarīt saistošus šādus noteikumus:a) 125.a panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos noteikumus;b) 103.c panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanai nepieciešamos noteikumus.Pirmo daļu piemēro, ja minētie noteikumi:a) ir spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu;b) ir iekļauti pilnīgajā sarakstā XVIa pielikumā;c) ir saistoši ne vairāk kā trīs tirdzniecības gadus.Tomēr otrās daļas a) apakšpunktā minēto nosacījumu nepiemēro tad, ja attiecīgie noteikumi ir tie, kas uzskaitīti XVIa pielikuma 1., 3. un 5. punktā. Šajā gadījumā noteikumu paplašināta attiecināšana nenotiek ilgāk par vienu tirdzniecības gadu.2. Šajā apakšiedaļā „ekonomiskā zona” nozīmē ģeogrāfisku zonu, kuru veido blakusesošie vai tuvējie ražošanas apgabali, kuros ražošanas un tirdzniecības apstākļi ir vienādi.Dalībvalstis paziņo Komisijai ekonomisko zonu sarakstu.Mēneša laikā pēc paziņošanas Komisija vai nu apstiprina sarakstu, vai pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti izlemj par grozījumiem, kas dalībvalstij jāveic. Komisija apstiprināto sarakstu publisko veidā, kuru tā atzīst par piemērotu.3. Ražotāju organizācija tiek uzskatīta par reprezentatīvu 1. punkta nozīmē, ja tās biedri veido vismaz 50 % tās ekonomiskās zonas ražotāju, kurā tā darbojas, un aptver vismaz 60 % šīs zonas produkcijas kopējā apjoma. Neskarot 5. punktu, aprēķinot šos procentus, neņem vērā bioloģisko produktu ražotājus vai bioloģisko produktu ražošanu, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007.4. Noteikumi, kas ir saistoši visiem ražotājiem noteiktā ekonomiskajā zonā:a) nerada kaitējumu citiem ražotājiem attiecīgajā dalībvalstī vai Kopienā;b) netiek nepiemēroti tādiem produktiem, ja vien šie noteikumi īpaši neattiecas uz tiem, kas piegādāti pārstrādei saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms tirdzniecības gada sākuma, izņemot noteikumus par produkcijas pārskatu, kas minēti 125.a panta 1. punkta a) apakšpunktā;c) nav pretrunā spēkā esošajiem Kopienas un attiecīgās valsts noteikumiem.5. Noteikumi var nebūt saistoši bioloģiskās lauksaimniecības produktu ražotājiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007, ja vien par konkrēto pasākumu nav vienojušies vismaz 50 % šādu ražotāju ekonomiskajā zonā, kurā darbojas ražotāju organizācija, un tā aptver vismaz 60 % no šāda veida ražošanas apjoma attiecīgajā zonā.125.g pants PaziņojumsDalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par noteikumiem, kurus tās padarījušas saistošus visiem ražotājiem noteiktā ekonomiskajā zonā saskaņā ar 125.f panta 1. punktu. Komisija šos noteikumus publisko veidā, kuru tā atzīst par piemērotu.125.h pants Noteikumu piemērošanas paplašināšanas atcelšanaKomisija nolemj, ka dalībvalstij jāatceļ tās pieņemtais lēmums par noteikumu piemērošanas paplašināšanu saskaņā ar 125.f panta 1. punktu:a) ja tā uzskata, ka to attiecināšana uz pārējiem ražotājiem nepieļauj konkurenci nozīmīgā iekšējā tirgus daļā vai apdraud brīvo tirdzniecību, vai ir apdraudēti Līguma 33. panta mērķi;b) ja tā konstatē, ka Līguma 81. panta 1. punkts attiecas uz noteikumiem, ko attiecina uz pārējiem ražotājiem. Komisijas lēmumu attiecībā uz minētajiem noteikumiem piemēro tikai no dienas, kad tas konstatēts;c) ja pārbaudē tiek konstatēts, ka nav ievēroti šīs apakšiedaļas noteikumi.125.i pants To ražotāju finansiālās iemaksas, kas nav organizāciju biedriPiemērojot 125.f panta 1. punktu, attiecīgā dalībvalsts, izpētot iesniegtos pierādījumus, var pieņemt lēmumu, ka ražotājiem, kas nav biedri, ir atbildīgi ražotāju organizācijai par to daļu no biedru ražotāju finansiālajām iemaksām, kas tiek izmantotas, lai segtu:a) administratīvās izmaksas, kas saistītas ar 125.f panta 1. punkta noteikumu piemērošanu;b) to organizācijas vai apvienības veikto pētījumu, tirgus izpētes un tirdzniecības reklāmas izmaksas, no kuriem gūst labumu visi šīs zonas ražotāji.125.j pants Ražotāju organizāciju apvienību noteikumu piemērošanas paplašināšanaŠajā apakšiedaļā jebkuru atsauci uz ražotāju organizācijām uzskata arī par atsauci uz atzītām ražotāju organizāciju apvienībām.IV APAKšIEDAļA STARPNOZARU ORGANIZāCIJAS AUGļU UN DāRZEņU NOZARē125.k pants Atzīšana un atzīšanas atsaukšana1. Ja to pamato attiecīgās dalībvalsts struktūras, dalībvalstis par starpnozaru organizācijām var atzīt visas organizācijas, kas izveidotas to teritorijā un kuras iesniedz attiecīgu pieteikumu, ar nosacījumu, ka:a) tās darbojas vienā vai vairākos attiecīgās dalībvalsts teritorijas reģionos;b) tās pārstāv ievērojamu daļu no augļu un dārzeņu ražošanas, tirdzniecības, un/vai pārstrādes un no augļiem un dārzeņiem pārstrādāto produktu daļu attiecīgajā reģionā vai apgabalos un, ja iesaistīts ir vairāk nekā viens apgabals, tās var uzrādīt minimālo pārstāvniecības līmeni katrā apgabalā katrai nozarei, ko tās apvieno;c) tās veic divas vai vairākas 123. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās darbības;d) tās nenodarbojas ar augļu un dārzeņu audzēšanu, pārstrādi vai tirdzniecību vai augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirdzniecību;e) tās neiesaistās jebkādos 176.a panta 4. punktā minētajos nolīgumos, lēmumos un saskaņotās darbībās.2. Pirms piešķir atzīšanu, dalībvalstis Komisijai dara zināmas starpnozaru organizācijas, kas ir iesniegušas pieteikumus atzīšanas saņemšanai, sniedzot visu būtisko informāciju par to reprezentativitāti un darbības veidiem, kā arī visu citu novērtēšanai vajadzīgo informāciju.Komisija var iebilst pret atzīšanu divu mēnešu laikā pēc paziņošanas.3. Dalībvalstis:a) lemj, vai piešķirt atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc iesnieguma un visu atbilstošo apstiprinošo dokumentu iesniegšanas;b) ievērojot regulārus starplaikus, veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotāju organizācijas ievēro atzīšanas noteikumus un nosacījumus, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumos pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu;c) atzīšanu atsauc, ja:i) vairs netiek ievērotas šajā apakšiedaļā paredzētās prasības un nosacījumi;ii) starpnozaru organizācija iesaistās kādā no 176.a panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, neskarot citas sankcijas, kas tai uzliktas saskaņā ar attiecīgās valsts likumiem;iii) starpnozaru organizācija neievēro 176.a panta 2. punktā minētās paziņošanas saistības;d) divu mēnešu laikā paziņo Komisijai par visiem lēmumiem piešķirt, noraidīt vai atsaukt atzīšanu.4. Noteikumus un nosacījumus, kā dalībvalstīm ziņot Komisijai par starpnozaru organizāciju darbību, kā arī šo ziņojumu sniegšanas periodiskumu nosaka Komisija.Komisija pēc pārbaužu rezultātiem var dalībvalstij lūgt atzīšanu atsaukt.5. Atzīšana nozīmē atļauju veikt 123. panta 3. punkta c) apakšpunktā uzskaitītās darbības, ievērojot citus šīs regulas noteikumus.6. Komisija veidā, ko tā uzskata par piemērotu, publisko atzīto starpnozaru organizāciju sarakstu, norādot ekonomisko sfēru vai to darbības jomu un pasākumus, ko tās veic 125. panta 1. punkta nozīmē. Publisko arī atzīšanas atsaukšanu.125.l pants Noteikumu piemērošanas paplašināšana1. Gadījumos, kad uzskata, ka starpnozaru organizācija, kas darbojas dalībvalsts konkrētā reģionā vai reģionos, ir reprezentatīva attiecībā uz attiecīgā produkta ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi, attiecīgā dalībvalsts pēc šīs starpnozaru organizācijas lūguma dažus nolīgumus, lēmumus vai saskaņotas darbības, par ko šajā organizācijā ir vienojušies, var uz ierobežotu laiku padarīt saistošus citiem šai organizācijai nepiederošiem uzņēmumiem, personām vai grupām, kas darbojas attiecīgajā reģionā vai reģionos.2. Starpnozaru organizāciju uzskata par reprezentatīvu 1. punkta nozīmē, ja tā attiecīgās dalībvalsts reģionā vai reģionos atbild vismaz par divu trešdaļu attiecīgā produkta vai produktu ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi. Ja pieteikums par noteikumu attiecināšanu uz citiem uzņēmumiem attiecas uz vairākiem reģioniem, starpnozaru organizācijai jāapliecina, ka tai ir obligātais pārstāvības minimums attiecībā uz katru tajā iekļauto nozari katrā no attiecīgajiem reģioniem.3. Noteikumiem, kuriem var pieprasīt piemērošanas paplašināšanu, tos attiecinot uz citiem uzņēmējiem:a) ir kāds no šādiem mērķiem:i) ražošanas un tirgus atskaites,ii) stingrāki ražošanas noteikumi par Kopienas vai valsts noteikumiem,iii) Kopienas noteikumiem atbilstīgu standartlīgumu izstrādāšana,iv) tirdzniecības noteikumi,v) vides aizsardzības noteikumi,vi) pasākumi produktu potenciāla veicināšanai un izmantošanai,vii) bioloģiskās lauksaimniecības, izcelsmes norāžu, kvalitātes marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības pasākumi;b) tie ir spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu;c) tie var būt saistoši ne ilgāk kā trīs tirdzniecības gadus;d) tie nerada kaitējumu citiem uzņēmumiem attiecīgajā dalībvalstī vai Kopienā.Tomēr pirmās daļas b) apakšpunktā minēto nosacījumu nepiemēro tad, ja attiecīgie noteikumi ir tie, kas uzskaitīti XVIa pielikuma 1., 3. un 5. punktā. Šajā gadījumā noteikumu paplašināta attiecināšana nenotiek ilgāk par vienu tirdzniecības gadu.4. Šā panta 3. punkta a) apakšpunkta ii), iv) un v) daļā minētie noteikumi nav atšķirīgi no XVIa pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Noteikumi, kas minēti 3. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, nav piemērojami produktiem, kuri ražoti ārpus konkrētā reģiona vai reģioniem, kas minēti 1. punktā.125.m pants Noteikumu piemērošanas paplašināšanas paziņošana un atcelšana1. Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai par noteikumiem, kurus tās saskaņā ar 125.l panta 1. punktu padarījušas saistošus visiem viena vai vairāku reģionu uzņēmumiem. Komisija šos noteikumus publisko veidā, kuru tā atzīst par piemērotu.2. Pirms noteikumu publiskošanas Komisija par starpnozaru nolīgumu piemērošanas paplašināšanas paziņojumiem informē Komiteju, kas izveidota saskaņā ar 195. pantu.3. Komisija pieņem lēmumu par to, ka 125.h pantā minētajos gadījumos dalībvalstij jāatceļ lēmums par noteikumu piemērošanas paplašināšanu.125.n pants To ražotāju finansiālās iemaksas, kas nav organizāciju biedriTādos gadījumos, kad noteikumi vienam vai vairākiem produktiem ir paplašināti un kad vienu vai vairākas 125.l panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās darbības veic atzīta starpnozaru organizācija, un kad kopumā minētās darbības ir to cilvēku ekonomiskajās interesēs, kuru darbība ir saistīta ar vienu vai vairākiem attiecīgajiem produktiem, dalībvalsts, kas piešķīrusi atzīšanu, var izlemt, ka personas vai grupas, kas nav starpnozaru organizācijas biedri, bet kuri gūst labumu no šīm darbībām, maksā organizācijai visu vai daļu no iemaksām, ko maksā organizācijas biedri, ar noteikumu, ka šādas iemaksas ir paredzētas izmaksu segšanai, kas radušās tieši no attiecīgajām darbībām.”28) Regulas 127. panta e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:„e) vajadzības gadījumā — noteikumus par starptautiskām ražotāju organizācijām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām, tostarp par atbalstu, kas attiecīgajām kompetentajām iestādēm būtu jāsniedz starptautiskas sadarbības gadījumā;f) vajadzības gadījumā — sekas atzīšanai par starpnozaru organizāciju.”29) Regulas 130. panta g) līdz o) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:„g) augļi un dārzeņi;h) augļu un dārzeņu pārstrādes produkti;i) banāni;j) dzīvie augi;k) liellopu un teļa gaļa;l) piens un piena produkti;m) cūkgaļa;n) aitas gaļa un kazas gaļa;o) olas;p) mājputnu gaļa;q) lauksaimniecības etilspirts.”30) Aiz 140. panta iekļauj šādu 140.a pantu:„140.a pants Iekļuves cenu sistēma augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarēs1. Ja kopējo muitas tarifu nodokļu likmes piemērošana atkarīga no importēto preču iekļuves cenas, šīs cenas ticamību pārbauda, izmantojot vienotas likmes importa vērtību, ko aprēķina Komisija pēc produkta un pēc izcelsmes, pamatojoties uz produkta vidējo svērto cenu dalībvalstu reprezentatīvajos importa tirgos vai, vajadzības gadījumā, citos tirgos.Tomēr Komisija var pieņemt īpašus noteikumus par iekļuves cenu pārbaudi produktiem, ko importē galvenokārt pārstrādei.2. Ja konkrētā sūtījuma deklarētā iekļuves cena ir augstāka par vienotās likmes importa vērtību, kas Komisijas noteiktajā kārtībā palielināta līdz noteiktai robežai, kura nedrīkst pārsniegt vienotas likmes vērtību vairāk par 10 %, ir jāiemaksā drošības nauda, kuras summa ir vienāda ar ievedmuitu, kas noteikta, pamatojoties uz vienotas likmes importa vērtību.3. Ja konkrētā sūtījuma iekļuves cena nav deklarēta muitošanas laikā, piemērojamā kopējā muitas tarifa likme ir atkarīga no vienotas likmes importa vērtības, vai tā nosakāma saskaņā ar attiecīgajiem muitas likumu noteikumiem, ievērojot nosacījumus, kas jānosaka Komisijai.”31) Regulas 141. panta 1. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādiem ievadteikumu:„Papildu ievedmuitu uzliek viena vai vairāku tādu produktu importam, kam piemēro 135. līdz 140. pantā noteiktās ievedmuitas likmes, labības, rīsu, cukura, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes produktu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas gaļas un kazas gaļas, olu, mājputnu gaļas un banānu nozarē, lai novērstu vai neitralizētu nelabvēlīgas sekas Kopienas tirgū, ko var izraisīt šo produktu imports, ja:”.32) Regulas 153. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Ierastās cukura patēriņa vajadzības rafinēšanai, izsakot ar balto cukuru, vienam tirdzniecības gadam Kopienā ir 2 324 735 tonnas.”33) Aiz 161. panta 1. punkta d) apakšpunkta iekļauj šādus apakšpunktus:„e) augļi un dārzeņi;f) augļu un dārzeņu pārstrādes produkti;g) liellopu un teļa gaļa;h) piens un piena produkti;i) cūkgaļa;j) aitas gaļa un kazas gaļa;k) olas;l) mājputnu gaļa;m) lauksaimniecības etilspirts.”34) Aiz 176. panta iekļauj šādu pantu:„176.a pants Nolīgumi un saskaņotas darbības augļu un dārzeņu nozarē1. Līguma 81. panta 1. punkts neattiecas uz atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir veikt šīs regulas 123. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās darbības.2. Šā panta 1. punktu piemēro tikai ar noteikumu, ka:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai;b) divu mēnešu laikā pēc visas vajadzīgās informācijas saņemšanas Komisija nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības ir Kopienas noteikumiem neatbilstīgas.3. Nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības nevar ieviest, pirms nav beidzies 2. punkta b) apakšpunktā norādītais laiks.4. Par Kopienas noteikumiem neatbilstošiem jebkurā gadījumā uzskatāmi šādi nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Kopienā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu;b) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas pareizu darbību;c) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un nav vajadzīgi kopīgās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz ko vērsta starpnozaru organizācijas darbība;d) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu fiksēšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktās darbības kādu īpašu Kopienas noteikumu piemērošanai;e) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz ievērojamu attiecīgo produktu daudzumu.5. Ja pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā divu mēnešu termiņa beigām Komisija konstatē, ka nav ievēroti šā panta 1. punkta piemērošanas nosacījumi, tā pieņem lēmumu, paziņojot, ka uz attiecīgo nolīgumu, lēmumu vai saskaņoto darbību attiecas Līguma 81. panta 1. punkts.Komisijas lēmums nestājas spēkā pirms paziņošanas dienas attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav iesniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā minēto atvieglojumu.6. Ilgtermiņa nolīgumu gadījumā paziņošana par pirmo gadu ir spēkā nākamajiem līguma termiņa gadiem. Tomēr šādā gadījumā Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma jebkurā laikā var paziņot, ka konstatēta neatbilstība.”35) Regulas 179. pantu aizstāj ar šādu pantu:„179. pants Īstenošanas noteikumi par nolīgumiem un saskaņotām darbībām augļu un dārzeņu un tabakas nozarēKomisija var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus 176.a, 177. un 178. panta piemērošanai, tostarp noteikumus par paziņošanu un publicēšanu.”36) Regulas 182. pantu groza šādi:a) minētā panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Somija ar Komisijas atļauju līdz 2010. gada ražai, to ieskaitot, var piešķirt valsts atbalstu attiecīgi par konkrētiem daudzumiem sēklu, izņemot timotiņa sēklas (Phleum pratense L. ) , un konkrētiem daudzumiem graudaugu sēklu, ko audzē vienīgi Somijā.Vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim Somija nosūta Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu par atļautā atbalsta rezultātiem.”;b) pievieno šādus punktus:„5. Dalībvalstis drīkst turpināt maksāt valsts atbalstu saskaņā ar visām pastāvošajām shēmām attiecībā uz svaigu un dzesinātu kartupeļu ar KN kodu 0701 ražošanu un tirdzniecību līdz 2011. gada 31. decembrim;6. Attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari dalībvalstis var maksāt valsts atbalstu līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot šādus nosacījumus:a) valsts atbalstu maksā tikai augļu un dārzeņu ražotājiem, kuri nav atzītas ražotāju organizācijas biedri un kuri ar atzītu ražotāju organizāciju paraksta līgumu, kurā viņi piekrīt, ka viņi veiks attiecīgās ražotāju organizācijas krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumus;b) valsts atbalsts, ko izmaksā šādiem ražotājiem, nepārsniedz 75 % no Kopienas atbalsta, kuru saņem attiecīgo ražotāju organizāciju biedri; unc) attiecīgā dalībvalsts vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts atbalsta lietderīgumu un efektivitāti, īpaši veicot analīzi par to, cik lielā mērā tas palīdzējis nozares organizēšanai. Komisija izvērtē ziņojumu un izlemj, vai sniegt atbilstīgus priekšlikumus.”37) Regulas 184. pantā iekļauj šādu punktu:„4) līdz 2013. gada 31. decembrim — Eiropas Parlamentam un Padomei par II daļas I sadaļas IV nodaļas IV.a iedaļā un II daļas II sadaļas II nodaļā izklāstīto noteikumu īstenošanu attiecībā uz ražotāju organizācijām, darbības fondiem un darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē.”38) Aiz 203. panta tiek iekļauj šādu pantu:„203.a pants Pārejas noteikumi augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē1. Atbalsta shēmas, kas noteiktas ar Regulām (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 2202/96 un atceltas ar Regulu (EK) Nr. 1182/2007, par katru no attiecīgajiem produktiem paliek spēkā šo produktu tirdzniecības gadiem, kuri beidzas 2008. gadā.2. Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības, kas pirms šīs regulas spēkā stāšanās jau atzītas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96, joprojām būs atzītas arī saskaņā ar šo regulu. Vajadzības gadījumā tās līdz 2010. gada 31. decembrim veic pielāgojumus šīs regulas prasībām.Ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības, kuras jau atzītas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1182/2007, joprojām būs atzītas arī saskaņā ar šo regulu.3. Pēc ražotāju organizācijas lūguma darbības programma, kas pirms Regulas (EK) Nr. 1182/2007 piemērošanas apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96:a) var turpināties līdz tās beigām vaib) to var mainīt, lai izpildītu šīs regulas prasības, vaic) to var aizstāt ar jaunu darbības programmu, kas apstiprināta saskaņā ar šo regulu.Šīs regulas 103.d panta 3. punkta e) un f) apakšpunktu nepiemēro darbības programmām, kuras ir iesniegtas 2007. gadā, bet vēl nav apstiprinātas šīs regulas piemērošanas dienā un kuras citādi atbilst šajos punktos izvirzītajiem kritērijiem.4. Ražotāju grupām, kam piešķirta sākotnējā atzīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96, arī saskaņā ar šo regulu varēs turpināt izmantot iespējas, ko sniedz sākotnējā atzīšana. Atzīšanas plāni, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96, arī saskaņā ar šo regulu varēs turpināt izmantot iespējas, ko sniedz minētā atzīšana. Taču šos plānus vajadzības gadījumā groza, lai ražotāju grupa varētu izpildīt šīs regulas 125.b pantā izklāstītos ražotāju organizācijas atzīšanas kritērijus. Attiecībā uz ražotāju grupām dalībvalstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, no šīs regulas spēkā stāšanās dienas atzīšanas plāniem piemēro 103.a panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītās atbalsta likmes.5. Regulas (EK) Nr. 2202/96 3. panta 2. punktā minētos līgumus, kas attiecas vairāk nekā uz vienu tirdzniecības gadu citrusaugļu pārstrādes atbalsta shēmā saistībā ar tirdzniecības gadu, kas sākas 2008. gada 1. oktobrī, vai nākamiem tirdzniecības gadiem, abām līguma pusēm vienojoties, var grozīt vai pārtraukt, lai ņemtu vērā minētās regulas atcelšanu ar Regulu (EK) Nr. 1182/2007 un no tās izrietošo atbalsta atcelšanu. Saskaņā ar minēto regulu vai tās īstenošanas noteikumiem iesaistītajām pusēm šādu līgumu grozījumu vai to pārtraukšanas dēļ nepiemēro nekādus sodus.6. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68.b vai 143.bc pantā paredzēto pārejas režīmu, tad izejvielām, kas izaudzētas tās teritorijā, turpina piemērot noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 6. pantu un Regulas (EK) Nr. 2202/96 6. pantu par pārstrādei piegādāto izejvielu obligātajām īpašībām un par obligātām kvalitātes prasībām gataviem produktiem.7. Kamēr nav pieņemti jaunie tirdzniecības standarti augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē saskaņā ar 113. un 113.a pantu, turpina piemērot tirdzniecības standartus, kas izstrādāti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2200/96 un Regulu (EK) Nr. 2201/96.8. Komisija var noteikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu pāreju, kas paredzēta Regulās (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96, (EK) Nr. 2202/96 un (EK) Nr. 1182/2007, uz kārtību, kas noteikta šajā regulā, ieskaitot to, kas noteikta šā panta 1. līdz 7. punktā.”39) Pielikumus groza šādi:a) aiz VII pielikuma iekļauj VII.a, VII.b un VII.c pielikumu, kuru teksts ir sniegts šīs regulas I pielikumā;b) regulas VIII pielikuma VI punktu aizstāj ar šādu punktu:„VI.Ja piemēro 59. panta 2. punktu, dalībvalstis piešķir pielāgotās kvotas vēlākais līdz februāra beigām, to piemērošanu paredzot no nākamā tirdzniecības gada.”;c) aiz XI pielikuma iekļauj XI.a pielikumu, kura teksts ir sniegts šīs regulas II pielikumā;d) regulas XIII pielikuma III punkta 1) apakšpunktam pievieno šādu daļu:„Termiski apstrādātu pienu, kas neatbilst pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā ietvertajām prasībām attiecībā uz tauku saturu, uzskata par dzeramo pienu, ja par tauku saturu uz iesaiņojuma ir skaidra un viegli salasāma norāde ar precizitāti līdz vienai desmitdaļai, proti, „… % tauku”. Tādu pienu neraksturo kā pilnpienu, pienu ar samazinātu tauku saturu vai vājpienu.”;e) aiz XVI pielikuma iekļauj XVI.a pielikumu, kura teksts ir sniegts šīs regulas III pielikumā;f) regulas XXII pielikumu groza atbilstoši šīs regulas IV pielikumam.2. pants AtcelšanaRegulas (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96, (EK) Nr. 700/2007 un (EK) Nr. 1182/2007 tiek atceltas.Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 1234/2007, un tās lasa saskaņā ar attiecīgajām atbilstības tabulām, kas iekļautas minētās regulas XXII pielikumā.3. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2008. gada 1. jūlija. Tomēr:a) tās 1. panta 3., 4., 5., 7., 11. un 12. punktu piemēro no 2008. gada 1. septembra;b) tās 1. panta 8., 13. līdz 17. un 30. punktu piemēro no 2008. gada 1.oktobra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMS„VIIa PIELIKUMSProcentuālā apjoma aprēķināšana saskaņā ar 59. panta 2. punkta otro daļu1. Minētā panta 2. punktā noteiktā aprēķina vajadzībām piemēro šādas definīcijas:a) „procentuālais apjoms dalībvalsts līmenī” ir procentuālais apjoms, kas jānosaka saskaņā ar 2. punktu, lai noteiktu kopējo samazinājuma apjomu attiecīgās dalībvalsts līmenī;b) „kopējais procentuālais apjoms” ir kopējais procentuālais apjoms, ko nosaka Komisija saskaņā ar 59. panta 2. punkta pirmo daļu;c) „samazinājums” ir skaitlis, kas iegūts, dalot kopējo atteikto kvotu daudzumu dalībvalstī ar valsts kvotām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā tajā redakcijā, kas bija spēkā 2006. gada 1. jūlijā. Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras 2006. gada 1. jūlijā nebija Kopienas dalībvalstis, atsauce uz minēto pielikumu nozīmē atsauci uz to redakciju, kas bija spēkā dienā, kad tās pievienojās Kopienai.2. Procentuālais apjoms dalībvalsts līmenī ir vienāds ar kopējo procentuālo apjomu, kas reizināts ar 1 – [(1/0,6) x samazinājums].Ja iegūtais rezultāts ir mazāks par nulli, piemērojamais procentuālais apjoms ir vienāds ar nulli.VIIb PIELIKUMSUzņēmumiem piemērojamā procentuālā apjoma aprēķināšana saskaņā ar 59. panta 2. punkta otro daļu1. Minētā panta 2. punktā noteiktā aprēķina vajadzībām piemēro šādas definīcijas:a) „piemērojamais procentuālais apjoms” ir procentuālais apjoms, kas noteikts saskaņā ar 2. punktu un kas piemērojams attiecīgajam uzņēmumam piešķirtajai kvotai;b) „kopējais procentuālais apjoms dalībvalsts līmenī” ir procentuālais apjoms, kas aprēķināts attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar šādu formulu:Qty / Σ [ (1– R/K ) x Q],kurQty = samazinājuma apjoms dalībvalsts līmenī, kā norādīts VIIa pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā,R = attiecīgā uzņēmuma atteikšanās, kas norādīta c) apakšpunktā,Q = tā paša uzņēmuma kvota, kas pieejama 2010. gada februāra beigās,K = skaitlis, kas aprēķināts atbilstoši d) apakšpunktam,Σ ir visiem tiem uzņēmumiem aprēķināto reizinājumu (1-R/K) x Q summa, kam ir kvota attiecīgās dalībvalsts teritorijā, ja iegūtais rezultāts ir mazāks par nulli, pieņem, ka rezultāts ir vienāds ar nulli;c) „atteikšanās” ir skaitlis, kas iegūts, izdalot attiecīgā uzņēmuma atteikto kvotu daudzumu ar tam piešķirto kvotu saskaņā ar 59. un 60. pantu;d) „K” aprēķina katrā dalībvalstī, dalot kopējo kvotas samazinājumu šajā dalībvalstī (brīvprātīgās atteikšanās plus dalībvalsts līmenī samazināmie daudzumi, kā norādīts VIIa pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā) ar tās sākotnējo kvotu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā tajā redakcijā, kas bija spēkā 2006. gada 1. jūlijā. Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras 2006. gada 1. jūlijā nebija Kopienas dalībvalstis, atsauce uz minēto pielikumu nozīmē atsauci uz to redakciju, kas bija spēkā dienā, kad tās pievienojās Kopienai.2. Piemērojamais procentuālais apjoms ir vienāds ar dalībvalsts līmenī kopējo procentuālo apjomu, kas reizināts ar 1 – [(1/K) x atteikšanās].Ja iegūtais rezultāts ir mazāks par nulli, piemērojamais procentuālais apjoms ir vienāds ar nulli.VIIc PIELIKUMSKoeficienta, kas jānosaka saskaņā ar 52.a punkta 1. punktu, aprēķināšana1. Aprēķiniem, kas minēti 2. un 3. punktā, piemēro šādas definīcijas:a) „koeficients dalībvalsts līmenī” ir koeficients, kas jānosaka saskaņā ar 2. punktu;b) „samazinājums” ir skaitlis, kas iegūts, dalot kopējo atsaukto cukura kvotu daudzumu dalībvalstī (ieskaitot atteikumus tajā tirdzniecības gadā, uz kuru attiecas izņemšana no tirgus) ar valsts kvotām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā tajā redakcijā, kas bija spēkā 2006. gada 1. jūlijā. Attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras 2006. gada 1. jūlijā nebija Kopienas dalībvalstis, atsauce uz minēto pielikumu nozīmē atsauci uz to redakciju, kas bija spēkā dienā, kad tās pievienojās Kopienai;c) „koeficients” ir koeficients, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 52. panta 2. punktu.2. Attiecībā uz 2008./2009. un 2009./2010. tirdzniecības gadu koeficients dalībvalsts līmenī ir vienāds ar koeficientu, kas palielināts par [(1/0,6) x samazinājums] x (1 – koeficients).Ja iegūtais rezultāts ir lielāks par 1, piemērojamais koeficients ir vienāds ar 1.”II pielikums„XIa pielikums Tādas gaļas, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, tirdzniecība atbilstoši 113.b pantamI. DefinīcijaŠajā pielikumā „gaļa” ir visi liemeņi, gaļa — ar kauliem vai atkaulota — un sagriezti vai nesagriezti subprodukti, ja minētie ir paredzēti lietošanai pārtikā, ir iegūti no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, un tiek piedāvāti svaigi, saldēti vai sasaldēti iesaiņojumā vai iepakojumā, vai arī bez tā.II. Liellopu, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, klasificēšana kautuvēKaušanas laikā visus liellopus, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, uzņēmēji šā pielikuma VII punkta 1. apakšpunktā minētās kompetentās iestādes uzraudzībā klasificē vienā no šādām divām kategorijām:A) V kategorija: liellopi, kuru vecums nepārsniedz 8 mēnešusKategorijas identifikācijas burts: V;B) Z kategorija: liellopi, kuru vecums pārsniedz 8 mēnešus, taču nepārsniedz 12 mēnešusKategorijas identifikācijas burts: Z.Šo klasifikāciju veic, pamatojoties uz „liellopu pasē” ietverto informāciju vai, ja tādas nav, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta elektroniskajā datubāzē, kura paredzēta 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97*.* OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.III. Tirdzniecības nosaukumi1. Tirdzniecības nosaukums ir nosaukums, ar kuru pārtikas produktu pārdod un kā paredzēts 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu*.2. Tādu liellopu gaļu, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, dalībvalstīs var tirgot tikai ar šādiem tirdzniecības nosaukumiem:A) V kategorijas liellopu gaļa:Tirdzniecības valsts | Lietojamie tirdzniecības nosaukumi |Beļģija | veau, viande de veau / kalfsvlees / Kalbfleisch |Bulgārija | месо от малки телета |Čehija | Telecí |Dānija | lyst kalvekød |Vācija | Kalbfleisch |Igaunija | Vasikaliha |Grieķija | μοσχάρι γάλακτος |Spānija | ternera blanca, carne de ternera blanca |Francija | veau, viande de veau |Īrija | Veal |Itālija | vitello, carne di vitello |Kipra | μοσχάρι γάλακτος |Latvija | teļa gaļa |Lietuva | veršiena |Luksemburga | veau, viande de veau / Kalbfleisch |Ungārija | Borjúhús |Malta | Vitella |Nīderlande | Kalfsvlees |Austrija | Kalbfleisch |Polija | Cielęcina |Portugāle | Vitela |Rumānija | carne de vitel |Slovēnija | Teletina |Slovākija | teľacie mäso |Somija | vaalea vasikanliha / ljust kalvkött |Zviedrija | ljust kalvkött |Apvienotā Karaliste | Veal |B) Z kategorijas liellopu gaļa:Tirdzniecības valsts | Lietojamie tirdzniecības nosaukumi |Beļģija | jeune bovin, viande de jeune bovin / jongrundvlees / Jungrindfleisch |Bulgārija | телешко месо |Čehija | hovězí maso z mladého skotu |Dānija | Kalvekød |Vācija | Jungrindfleisch |Igaunija | Noorloomaliha |Grieķija | νεαρό μοσχάρι |Spānija | ternera, carne de ternera |Francija | jeune bovin, viande de jeune bovin |Īrija | rosé Veal |Itālija | vitellone, carne di vitellone |Kipra | νεαρό μοσχάρι |Latvija | jaunlopa gaļa |Lietuva | Jautiena |Luksemburga | jeune bovin, viande de jeune bovin / Jungrindfleisch |Ungārija | növendék marha húsa |Malta | Vitellun |Nīderlande | rosé kalfsvlees |Austrija | Jungrindfleisch |Polija | młoda wołowina |Portugāle | Vitelão |Rumānija | carne de tineret bovin |Slovēnija | meso težjih telet |Slovākija | mäso z mladého dobytka |Somija | vasikanliha / kalvkött |Zviedrija | Kalvkött |Apvienotā Karaliste | Beef |3. Šā punkta 1. apakšpunktā minētos tirdzniecības nosaukumus var papildināt ar norādi par attiecīgā gaļas vai subprodukta gabala nosaukumu vai apzīmējumu.4. Šā punkta 2. punktā iekļautās tabulas A daļā uzskaitītos tirdzniecības nosaukumus attiecībā uz V kategoriju un ikvienu no šiem tirdzniecības nosaukumiem atvasinātu nosaukumu izmanto vienīgi tad, ja ir izpildītas visas šā pielikuma prasības.Jo īpaši terminus „veau”, „telecí”, „Kalb”, „μοσχάρι”, „ternera”, „kalv”, „veal”, „vitello”, „vitella”, „kalf”, „vitela” un „teletina” nelieto tirdzniecības nosaukumā vai marķējumā attiecībā uz gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums pārsniedz divpadsmit mēnešus.* OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.IV. Obligātā etiķetē norādāmā informācija1. Neskarot Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 1760/2000 13., 14. un 15. pantu, katrā ražošanas un tirdzniecības posmā uzņēmēji tādu liellopu gaļu, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, etiķetē norāda šādu informāciju:a) dzīvnieku kaušanas vecums, kas uzrādīts attiecīgi dzīvniekiem, kuru vecums nepārsniedz astoņus mēnešus, — „nokauts 8 vai mazāk mēnešu vecumā”; un dzīvniekiem, kuru vecums pārsniedz astoņus mēnešus, bet nepārsniedz divpadsmit mēnešus, — „nokauts 8 līdz 12 mēnešu vecumā”;b) tirdzniecības nosaukums saskaņā ar šā pielikuma III punktu.Tomēr, atkāpjoties no a) apakšpunkta, katrā ražošanas un tirdzniecības posmā, izņemot nodošanu tiešajam patērētājam, uzņēmēji var kaušanas vecumu aizstāt ar kategorijas identifikācijas burtu, kā noteikts šā pielikuma II punktā.2. Attiecībā uz tādu liellopu gaļu, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, ko tiešajam patērētājam mazumtirdzniecības vietās piedāvā neiesaiņotu, dalībvalstis paredz noteikumus par to, kā norādīt 1. apakšpunktā minēto informāciju.V. Neobligātā etiķetē norādāmā informācijaUzņēmēji var IV punktā norādīto informāciju papildināt ar izvēles informāciju, kas apstiprināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1760/2000 16. vai 17. pantā paredzēto procedūru.VI. Re ģistrēšanaLai nodrošinātu IV un V punktā minētās etiķetē norādāmās informācijas pareizību, visos tādu liellopu gaļas ražošanas un tirdzniecības posmos, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, uzņēmēji jo īpaši reģistrē šādu informāciju:a) vienīgi kautuvē — dzīvnieka identifikācijas numuru un dzimšanas datumu;b) atsauces numuru, kas ļauj konstatēt saistību starp, no vienas puses, to dzīvnieku identifikāciju, no kuriem gaļa iegūta, un, no otras puses, tirdzniecības nosaukumu, kaušanas vecumu un gaļas etiķetē norādīto kategorijas identifikācijas burtu;c) datumu, kad dzīvnieki un gaļa ievesti uzņēmumā un izvesti no tā, lai nodrošinātu saikni starp ievešanu un izvešanu.VII. Of iciālās pārbaudes1. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam izraugās kompetento iestādi vai iestādes, kas atbild par oficiālām pārbaudēm, ko veic nolūkā pārbaudīt 113.a panta un šā pielikuma piemērošanu, un informē par to Komisiju.2. Kompetentā iestāde vai iestādes veic oficiālas pārbaudes saskaņā ar vispārējiem principiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem*.3. Komisija kopā ar kompetentajām iestādēm nodrošina to, ka dalībvalstis ievēro 113.a panta un šā pielikuma noteikumus.4. Komisijas eksperti, vajadzības gadījumā, kopā ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm un, attiecīgā gadījumā, dalībvalstu ekspertiem veic pārbaudes uz vietas, lai nodrošinātu 113.a panta un šā pielikuma noteikumu īstenošanu.5. Dalībvalsts, kuras teritorijā veic pārbaudi, sniedz Komisijai jebkādu palīdzību, kas tai var būt vajadzīga savu uzdevumu veikšanai.* OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.VIII. No trešām valstīm importēta gaļa1. No trešām valstīm importētu tādu liellopu gaļu, kuru vecums nepārsniedz divpadsmit mēnešus, Kopienā tirgo saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem.2. Tādu trešo valstu uzņēmēju darbību, kuri vēlas gaļu laist Kopienas tirgū, kā minēts 1. apakšpunktā, kontrolē attiecīgās trešās valsts izraudzīta kompetenta iestāde vai, ja tādas nav, neatkarīga struktūra. Neatkarīgā struktūra sniedz pilnīgas garantijas, ka tā izpilda nosacījumus, kas paredzēti Eiropas standartā EN 45011 vai ISO/IEC Norādījumos Nr. 65 („Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām”).3. Norīkotā kompetentā iestāde vai, attiecīgā gadījumā, neatkarīgā struktūra nodrošina, ka tiek izpildītas šā pielikuma prasības.IX. SankcijasNeskarot īpašos noteikumus, kādus atbilstoši šīs regulas 194. pantam var pieņemt Komisija, dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šā pielikuma noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 1. jūlijam paziņo Komisijai noteikumus par sankcijām un tūlīt ziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos iespaido.”III PIELIKUMS„XVIa pielikums Pilnīgs to noteikumu saraksts, kurus saskaņā ar 125.f un 125.l pantu var attiecināt uz ražotājiem, kas nav organizāciju dalībnieki1. Noteikumi par ražošanas informāciju:a) paziņošana par audzēšanas nodomiem, minot produktu un attiecīgā gadījumā šķirni;b) paziņošana par sējumiem un stādījumiem;c) paziņošana par kopējo audzēšanai izmantojamo platību, minot produktu un, ja iespējams, šķirni;d) paziņošana par paredzamo apjomu tonnās un iespējamiem ražas novākšanas datumiem, minot produktu un, ja iespējams, šķirni;e) periodiska paziņošana par novāktajiem daudzumiem un pieejamajiem krājumiem, minot šķirnes;f) informācija par glabāšanas iespējām.2. Ražošanas noteikumia) to sēklu izvēle, ko izmantos atbilstīgi paredzamajam mērķim (svaiga produkta pārdošana tirgū/rūpnieciska pārstrāde);b) augļu dārzu retināšana.3. Tirdzniecības noteikumia) noteikti datumi ražas novākšanas sākšanai, tirdzniecības regulēšana;b) minimālās kvalitātes un apjoma prasības;c) sagatavošana, noformēšana, iepakošana un marķēšana pirmajā tirdzniecības posmā;d) norāde par ražojuma izcelsmi.4. Vides aizsardzības noteikumia) minerālmēslu un kūtsmēslu izmantošana;b) augu aizsardzības līdzekļu un citu ražas aizsardzības metožu izmantošana;c) maksimālais augu aizsardzības līdzekļu un minerālmēslu atlieku saturs augļos un dārzeņos;d) noteikumi par blakusproduktu un izlietoto materiālu utilizāciju;e) noteikumi par produktiem, kas izņemti no tirgus.5. Noteikumi par tirdzniecības veicināšanu un informācijas sniegšanu krīžu novēršanas un pārvarēšanas kontekstā, kā norādīts 103.c panta 2. punkta c) apakšpunktā.”IV PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XXII pielikuma grozījumi1) Tabulā, kas iekļauta 4. punktā attiecībā uz Regulu (EEK) Nr. 2759/75, rindu, kas norāda atbilstību starp minētās regulas 3. panta pirmās daļas pirmo ievilkumu un attiecīgo noteikumu vienotajā TKO regulā, aizstāj ar šādu rindu:„3. panta pirmās daļas pirmais ievilkums | 31. panta 1. punkta e) apakšpunkts” |2) Tabulā, kas iekļauta 26. punktā attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 1255/1999, rindas, kas norāda atbilstību starp minētās regulas 6. līdz 9. pantu un attiecīgajiem noteikumiem vienotajā TKO regulā, aizstāj ar šādām rindām:„6. panta 1. punkta pirmā daļa | 15. panta 1. punkts un 22. pants |6. panta 1. punkta otrā un trešā daļa | 15. panta 2. punkts |6. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta pirmais ievilkums | 10. panta 1. punkta e) apakšpunkts |6. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta otrais un trešais ievilkums un b) apakšpunkts | 10. pants saistībā ar 43. panta a) apakšpunktu |6. panta 2. punkta otrā daļa | 10. pants saistībā ar 43. panta a) apakšpunktu |6. panta 3. punkta pirmā daļa | 28. panta a) apakšpunkts |6. panta 3. punkta otrā daļa | 29. pants |6. panta 3. punkta trešā daļa | 43. panta d) apakšpunkta i) daļa |6. panta 3. punkta ceturtā daļa | 43. panta d) apakšpunkta iii) daļa |6. panta 4. punkta pirmā daļa un otrās daļas pirmais teikums | 25. pants un 43. panta f) apakšpunkts |6. panta 4. punkta otrās daļas otrais teikums | 43. panta d) apakšpunkta iii) daļa |6. panta 5. punkts | – |6. panta 6. punkts | 6. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts |7. panta 1. punkta pirmā daļa | 10. panta 1. punkta f) apakšpunkts, 16. panta pirmā daļa un 43. panta a) apakšpunkts |7. panta 1. punkta otrā daļa | 23. pants un 43. panta a) apakšpunkts |7. panta 1. punkta trešā daļa | 43. panta 1. punkts |7. panta 2. punkts | 16. panta otrā daļa |7. panta 4. punkts | 25. pants un 43. panta e) apakšpunkts |8. panta 1. punkts | 28. panta b) apakšpunkts |8. panta 2. un 3. punkts | 30. pants un 43. panta d) apakšpunkts i) un iii) daļa |9. panta 1. punkts | 31. panta 1. punkta d) apakšpunkts un 36. panta 1. punkts |9. panta 2. punkts | 31. panta 2. punkts |9. panta 3. punkts | 43. panta d) apakšpunkta iii) daļa |9. panta 4. punkts | 36. panta 2. punkts” |3) Tabulā, kas iekļauta 30. punktā attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 2529/2001, rindu, kas norāda atbilstību starp minētās regulas 12. pantu un attiecīgo noteikumu vienotajā TKO regulā, aizstāj ar šādu rindu:„12. pants | 31. panta 1. punkta f) apakšpunkts un 38. pants” |4) Tabulā, kas iekļauta 40. punktā attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 318/2006, aiz rindas, kas attiecas uz minētās regulas 19. pantu, iekļauj šādu punktu:„19. panta a) apakšpunkts | 52. panta a) apakšpunkts” |5) Pievieno šādas tabulas.„45. Regula (EK) Nr. 700/2007Regula (EK) Nr. 700/2007 | Šī regula |1. panta 1. un 2. punkts | 113.b panta 1. punkta pirmā daļa |1. panta 3. punkts | 113.b panta 2. punkts |2. pants | XIa pielikuma I punkts |3. pants | XIa pielikuma II punkts |4. pants | XIa pielikuma III punkts |5. pants | XIa pielikuma IV punkts |6. pants | XIa pielikuma V punkts |7. pants | XIa pielikuma VI punkts |8. pants | XIa pielikuma VII punkts |9. pants | XI.a pielikuma VIII punkts |10. pants | XIa pielikuma IX punkts |11. panta 1. punkts | 121. panta pirmās daļas j) apakšpunkts |11. panta 2. punkts | 121. panta otrā daļa |12. pants | 195. pants |13. pants | 113.b panta 1. punkta otrā daļa |46. Regula (EK) Nr. 1182/2007Regula (EK) Nr. 1182/2007 | Šī regula |1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkta i) un j) apakšpunkts |1. panta 2. punkts | 1. panta 4. punkts |2. panta 1. punkts | 113.a panta 1. punkts |2. panta 2. punkts | 113. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts |2. panta 3. punkts | 113. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 4. punkta a) apakšpunkts | 121. panta a) apakšpunkts |2. panta 4. punkta b) apakšpunkts | 113. panta 2. punkta a) apakšpunkts |2. panta 4. punkta c) apakšpunkts | 113. panta 2. punkta b) apakšpunkts |2. panta 5. punkts | 113.a panta 2. punkts |2. panta 6. punkts | 113.a panta 3. punkts |2. panta 7. punkts | 203.a panta 7. punkts |3. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 122. panta a) un b) apakšpunkts |3. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 125.b panta 1. punkta a) apakšpunkts |3. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) daļa | 122. panta c) apakšpunkta ii) daļa |3. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) daļa | 122. panta c) apakšpunkta i) daļa |3. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļa | 122. panta c) apakšpunkta iii) daļa |3. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 125.a panta 1. punkta ievadfrāze |3. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 122. pants |3. panta 2. līdz 5. punkts | 125.a pants |4. pants | 125.b pants |5. pants | 125.c pants |6. pants | 125.d pants |7. panta 1. un 2. punkts | 125.e pants |7. panta 3. līdz 5. punkts | 103.a pants |8. pants | 103.b pants |9. pants | 103.c pants |10. pants | 103.d pants |11. pants | 103.e pants |12. pants | 103.f pants |13. pants | 103.g pants |14. pants | 125.f pants |15. pants | 125.g pants |16. pants | 125.h pants |17. pants | 125.i pants |18. pants | 125.j pants |19. pants | 184. panta 4. punkts |20. pants | 123. panta 3. punkts |21. pants | 125.k pants |22. pants | 176.a pants |23. pants | 125.l pants |24. pants | 125.m pants |25. pants | 125.n pants |26. pants | 128. pants |27. pants | 129. pants |28. pants | 130. panta 1. punkta g) un h) apakšpunkts |29. pants | 131. pants |30. pants | 132. pants |31. pants | 133. pants |32. pants | 134. pants |33. pants | 135. pants |34. pants | 140.a pants |35. panta 1. līdz 3. punkts | 141. pants |35. panta 4. punkts | 143. pants |36. pants | 144. pants |37. panta pirmā daļa | 145. pants |37. panta otrās daļas a), b) un c) apakšpunkts | 148. pants |38. pants | 159. pants |39. pants | 160. pants |40. pants | 161. panta 1. punkta e) un f) apakšpunkts |41. pants | 174. pants |42. panta a) apakšpunkta i) daļa | 121. panta a) apakšpunkts |42. panta a) apakšpunkta ii) daļa | 113.a panta 3. punkts |42. panta a) apakšpunkta iii) daļa | 121. panta a) apakšpunkta i) daļa |42. panta a) apakšpunkta iv) daļa | 121. panta a) apakšpunkta ii) daļa |42. panta a) apakšpunkta v) daļa | 121. panta a) apakšpunkta iii) daļa |42. panta b) apakšpunkta i) daļa | 127. panta e) apakšpunkts |42. panta b) apakšpunkta ii) daļa | 103.h panta a) apakšpunkts |42. panta b) apakšpunkta iii) daļa | 103.h panta b) apakšpunkts |42. panta b) apakšpunkta iv) daļa | 103.h panta c) apakšpunkts |42. panta b) apakšpunkta v) daļa | 103.h panta d) apakšpunkts |42. panta b) apakšpunkta vi) daļa | 103.h panta e) apakšpunkts |42. panta c) apakšpunkts | 127. un 179. pants |42. panta d) līdz g) apakšpunkts | 194. pants |42. panta h) apakšpunkts | 134. pants, 143. panta b) apakšpunkts un 148. pants |42. panta i) apakšpunkts | 192. pants |42. panta j) apakšpunkts | 203.a panta 8. punkts |43. panta pirmā daļa | 1. panta 4. punkts un 180. pants |43. panta otrās daļas a) apakšpunkts | 182. panta 5. punkts |43. panta otrās daļas b) apakšpunkts | - |43. panta otrās daļas c) apakšpunkts | 182. panta 6. punkts |44. pants | 192. pants |45. pants | 190. pants |46. līdz 54. pants | - |55. pants | 203.a panta 1. līdz 6. punkts |„[1] COM(2005) 509, galīgā redakcija.[2] COM(2005) 535, galīgā redakcija.[3] OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.[4] OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.[5] OV L 161, 22.6.2007., 1. lpp.[6] OV C …, …, …. lpp[7] OV C …, …, …. lpp.[8] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[9] OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.).[10] OV L 312, 29.11.2005., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1247/2007 (OV L 282, 26.10.2007, 1. lpp.).[11] OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1152/2007 (OV L 258, 4.10.2007., 3. lpp.).[12] OV L 351, 23.12.1997., 13. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1153/2007 (OV L 258, 4.10.2007., 6. lpp.).[13] OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.[14] OV L 161, 22.6.2007., 1. lpp.