               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.3.2017
            COM(2017) 110 final
            2017/0046(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemApvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma IV pielikuma (Enerģētika) labojumu(Trešā enerģētikas pakete)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) IV pielikumu (Enerģētika), lai EEZ līgumā iekļautu tā dēvēto “trešo enerģētikas paketi”. Attiecīgie tiesību akti ir:

               1.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 713/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru;

               2.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu;

               3.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu;

               4.Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2013 (2013. gada 14. jūnijs) par datu iesniegšanu un publicēšanu elektroenerģijas tirgos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikuma grozīšanu;

               5.Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu;

               6.Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu;

               7.Komisijas Lēmums 2010/685/ES (2010. gada 10. novembris), ar ko groza I pielikuma 3. nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem;

               8.Komisijas Lēmums 2012/490/ES (2012. gada 24. augusts) par I pielikuma grozīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma paplašināta, aptverot arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi, Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar šā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               Šie centieni aptver visas attiecīgās politikas stratēģijas personu, preču, pakalpojumu un kapitāla brīvas aprites jomā, kā arī papildinošās un horizontālās politikas stratēģijas, kas precizētas EEZ līgumā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 53. panta 1. punktu, 62. pantu un 114. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Savienības nostāju.

               Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome to pieņemtu kā Savienības nostāju. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā rīcības ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī.

                  Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis priekšlikums paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi – nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu.

               •Instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana un ietekmes novērtējums

               Sagatavojot trešo enerģētikas paketi, Komisija veica ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu, kādas alternatīvas var izmantot saistībā ar iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus pabeigšanu. Ietekmes novērtējumā bija ietverti arī apspriežu ar ieinteresētajām pusēm rezultāti. Organizācijas no 19 valstīm iesniedza pavisam 339 aizpildītas aptaujas anketas. Vēl tika saņemtas 73 aizpildītas anketas no organizācijām, kas nav saistītas ar kādu konkrētu valsti.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma mērķis ir tikai paplašināt pašreizējo sistēmu, attiecinot to arī uz EEZ EBTA valstīm.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) darbībā
                  2
               . To finansiālais ieguldījums būs saskaņā ar EEZ līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kurā noteikts, ka EEZ EBTA valstis saskaņā ar proporcionalitātes koeficientu finansiāli atbalsta ES darbības, kurās tās piedalās. EEZ EBTA valstu iemaksas ieskaita attiecīgajās ES budžeta pozīcijās, kas attiecas uz konkrētajām darbībām. Jāuzsver, ka no šajā saistībā gūtajiem papildu ieņēmumiem neizriet papildu personālsastāva piešķiršana Aģentūrai.

               5.CITI ELEMENTI

               Visi būtiskie trešās enerģētikas paketes noteikumi, kas paredz savstarpējās tiesības un pienākumus, ir jāiekļauj EEZ līgumā. EBTA puse ir lūgusi veikt turpmāk norādītos pielāgojumus.

               Dalība Energoregulatoru sadarbības aģentūrā (ACER)

               EBTA valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām pilnībā piedalās Aģentūras un visu darba sagatavošanas struktūru, tostarp Aģentūras, Administratīvās valdes un Regulatoru valdes darba grupu, komiteju un uzdevumgrupu, darbā.

               Ņemot vērā to, ka EBTA valstu regulatīvajām iestādēm netiks piešķirtas balsstiesības Aģentūras Regulatoru valdē, EBTA valstis nenodod Aģentūrai kompetenci pieņemt lēmumus. Tā kā uz EBTA valstīm nevar attiecināt Aģentūras lēmumu, ir vajadzīgs alternatīvs mehānisms. EBTA Uzraudzības iestādei būtu jāpiešķir tiesības gadījumos, kad ir iesaistīta viena vai vairākas EBTA valstis, pieņemt EBTA valstu regulatīvajām iestādēm adresētus lēmumus.

               EBTA Uzraudzības iestādes lēmumi tiek pieņemti, pamatojoties uz Aģentūras sagatavotiem projektiem. EBTA Uzraudzības iestāde un Aģentūra nodrošina, ka lēmumi par līdzīgiem jautājumiem ir saskaņoti, pamatojoties uz kopīgu sadarbību un viedokļu apmaiņu. Tāpēc Aģentūrai ir tiesības pilnībā piedalīties EBTA Uzraudzības iestādes darbā, un otrādi.

               Mehānisma vispārējais princips ir tāds, ka EBTA Uzraudzības iestāde pieņem saistošus lēmumus attiecībā pret EBTA valstu regulatīvajām iestādēm gadījumos, kad Aģentūrai ir tiesības izdot saistošus lēmumus Eiropas Savienībā. Šis mehānisms nodrošinās līdzsvarotu risinājumu.

               Attiecībā uz EBTA valstīm Aģentūra, cik un kad tas ir lietderīgi, palīdz EBTA Uzraudzības iestādei vai, attiecīgā gadījumā, Pastāvīgajai komitejai veikt to attiecīgos uzdevumus;

               Saskaņā ar šo regulu sagatavojot lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei, Aģentūra par to informē EBTA Uzraudzības iestādi. EBTA Uzraudzības iestāde nosaka termiņu, kurā EBTA valstu regulatīvās iestādes drīkst paust savu viedokli par attiecīgo jautājumu, pienācīgi ņemot vērā jautājuma izskatīšanas steidzamību, sarežģītību un iespējamās sekas.

               EBTA valstu regulatīvās iestādes var pieprasīt EBTA Uzraudzības iestādei pārskatīt lēmumu. EBTA Uzraudzības iestāde nosūta šo pieprasījumu Aģentūrai. Šādā gadījumā Aģentūra apsver iespēju sagatavot jaunu lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei un atbild bez liekas kavēšanās.

               Ja Aģentūra groza, aptur vai atceļ jebkuru lēmumu līdztekus EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtam lēmumam, Aģentūra bez liekas kavēšanās sagatavo EBTA Uzraudzības iestādei atbilstošu projektu.

               Ja Aģentūrai un EBTA Uzraudzības iestādei rodas domstarpības par šo noteikumu piemērošanu un izpildi, Aģentūras direktors un EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija, ņemot vērā konkrētā jautājuma steidzamību, bez liekas kavēšanās sasauc sanāksmi, lai rastu vienprātību. Ja nav iespējams vienoties, Aģentūras direktors vai EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija var prasīt Līgumslēdzējām pusēm vērsties ar šo jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā, kura to risina saskaņā ar šā līguma 111. pantu, ko piemēro mutatis mutandis. Saskaņā ar 2. pantu EEZ Apvienotās komitejas 1994. gada 8. februāra Lēmumā Nr. 1/94, ar ko pieņem EEZ Apvienotās komitejas reglamentu (OV L 85, 30.3.1994., 60. lpp.), steidzamos gadījumos Līgumslēdzēja puse var lūgt nekavējoties sasaukt sanāksmi. Neatkarīgi no šā punkta Līgumslēdzēja puse var jebkurā brīdī pēc savas iniciatīvas vērsties ar jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā saskaņā ar EEZ līguma 5. vai 111. pantu.

               Piemēri pamatojumam un ierosinātajiem risinājumiem atsevišķos tiesību aktos:

               Direktīva 2009/72/EK

               44. panta 2. punkts — “mazas, izolētas sistēmas” un atkāpes

               Pamatojums

               Islande: Pašlaik Islandi uzskata par mazu, izolētu sistēmu iepriekšējās elektroenerģijas direktīvas (Direktīva 2003/54/EK) 2. panta 26. punkta nozīmē. Tāpēc Islandei ir piemērojama atkāpe, kas paredzēta minētās direktīvas 15. pantā.

               Islande joprojām ir izolēta sistēma jaunās elektroenerģijas direktīvas (Direktīva 2009/72/EK) nozīmē, jo tai nav pārrobežu savienojumu. Elektroenerģijas patēriņš Islandē pašlaik pārsniedz patēriņu, kāds raksturo mazu, izolētu sistēmu iepriekšējās elektroenerģijas direktīvas (Direktīva 2009/72/EK) 2. panta 26. punkta nozīmē. Pašreizējais gada patēriņš ir aptuveni 17 TWh, savukārt robežvērtība mazām, izolētām sistēmām ir 3 TWh 1996. gadā. Tomēr tā sistēmas daļa, kura apkalpo mājsaimniecības un mazākus rūpnieciskos patērētājus, joprojām ir samērā neliela, jo ir aptuveni 320 000 iedzīvotāju un 124 000 mājsaimniecību, kas kopā ar mazajiem rūpnieciskajiem patērētājiem patērē apmēram 20 % no visas saražotās elektroenerģijas. Tāpēc šo sistēmu veido mazi sadales sistēmas operatori, kuriem ir samērā maz darbinieku un attiecīgi neliels tīkla darbību apjoms, t.i., situācija ir tāda pati kā piemērojot Direktīvu 2003/54/EK. Tāpēc joprojām spēkā ir apsvērums, ka gadījumā, ja pēc direktīvas spēkā stāšanās ir būtiskas problēmas šādu sistēmu darbībā, vajadzētu būt iespējai piemērot atkāpi no attiecīgajiem noteikumiem, kā attiecībā uz Islandi atļauts saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK. Tādēļ Maltai piešķirtā iespēja atkāpties no 26., 32. un 33. panta būtu jāpiešķir arī Islandei.

               Pārvades sistēmas operators Islandē patlaban ir juridiski un funkcionāli nodalīts atbilstīgi Direktīvai 2003/54/EK. Pašreizējos apstākļos pārvades sistēmas operatora, kurš darbojas Islandē, īpašumtiesību nodalīšana būtu problemātiska. Tāpēc atkāpe no Direktīvas 2009/72/EK 9. panta, kas piešķirta Kiprai, Luksemburgai un/vai Maltai, būtu jāpiešķir arī Islandei.

               Lihtenšteina: Lihtenšteinai pašlaik ir piešķirta atkāpe no Direktīvas 2003/54/EK 10. pantā paredzētajiem nodalīšanas noteikumiem. Tas ir saistīts ar Lihtenšteinas īpatnībām (Lihtenšteina ir ļoti neliela, bet rūpnieciski augsti attīstīta valsts ar aptuveni 36 000 iedzīvotāju, 14 000 mājsaimniecību un 33 000 darbvietu), kā arī ar Lihtenšteinas elektroenerģijas tirgus īpašo situāciju.

               Lihtenšteinā ir tikai viens elektroenerģijas uzņēmums, LKW, kuram ir piekļuve tikai vienam 110 kV savienojumam ar Austriju un trīs 110 kV savienojumiem ar Šveici. LKW apkalpo aptuveni 18 300 galapatērētāju un darbojas kā tipisks sadales sistēmas operators Direktīvas 2009/72/EK nozīmē.

               Pašreizējos apstākļos pārvades sistēmas operatora, kurš darbojas Lihtenšteinā, nodalīšana būtu nesamērīgs pasākums, jo īpaši, ņemot vērā Direktīvas 2009/72/EK 26. panta 4. punktu. Saskaņā ar šo noteikumu sadales sistēmas operatora nodalīšana nav jāveic, ja tiek apgādāts mazāk nekā 100 000 sistēmai pievienotu klientu vai mazu, izolētu tīklu. Tāpēc Direktīvas 2009/72/EK 9. pantu Lihtenšteinai nepiemēro.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               44. panta 2. punkts – “Direktīvas 44. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “Šīs direktīvas 9. pantu nepiemēro Kiprai, Luksemburgai, Maltai, Lihtenšteinai un/vai Islandei. Maltai nepiemēro arī 26., 32. un 33. pantu.

               Ja pēc tam, kad šis lēmums ir stājies spēkā, Islande var pierādīt, ka pastāv būtiskas problēmas tās sistēmu darbībā, Islande var pieteikties, lai saņemtu atkāpes no 26., 32. un 33. panta, kuras tai var piešķirt EBTA Uzraudzības iestāde. EBTA Uzraudzības iestāde pirms lēmuma pieņemšanas, ievērojot konfidencialitāti, informē EBTA valstis un Komisiju par minētajiem pieteikumiem. Minēto lēmumu publicē EEZ papildinājumā Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim.””

               7. panta 2. punkta j) apakšpunkts — ES mērķi atjaunojamās enerģijas jomā

               Pamatojums

               Minētajā apakšpunktā minētais 20 % mērķis ir ES mērķis, kā minēts Direktīvā 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. Tā kā 20 % mērķis ir ES dalībvalstu kopējais mērķis, 7. panta 2. punkta j) apakšpunktu nevajadzētu piemērot EBTA valstīm.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “EBTA valstīm nepiemēro 7. panta 2. punkta j) apakšpunktu.”

               46. pants — dalība Elektroenerģijas komitejā

               Pamatojums

               Pašlaik EEZ līgumā ir ietverts saskaņots pielāgojums iepriekšējai pārrobežu elektroenerģijas regulai (Regula (EK) Nr. 1228/2003), kurā norādīts, ka EBTA valstis būtu jāaicina pilnībā piedalīties Elektroenerģijas komitejas darbā, bet tām nevajadzētu būt balsstiesībām. Tā kā saskaņā ar trešo tiesību aktu paketi izveidotajai komitejai būs līdzvērtīga funkcija tai, kāda bija iepriekšējai Elektroenerģijas komitejai, pašreizējo pielāgojuma tekstu vajadzētu saglabāt jaunajā regulā.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās saskaņā ar 46. pantu izveidotās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.”

               Direktīva 2009/73/EK

               Atkāpe attiecībā uz Islandi

               Pamatojums

               Islandē nav dabasgāzes avotu, līdz ar to valstij nav dabasgāzes sadales infrastruktūras. Tāpēc Komisija uzskata — tas, ka Islandē nav dabasgāzes, kombinācijā ar tās ģeogrāfisko nošķirtību, kas jebkādu cauruļvada būvi padarītu pārāk dārgu, veido “ģeogrāfisku iemeslu”, kā definēts Eiropas Savienības Tiesas attiecīgajā judikatūrā (lieta C-214/98). Tādējādi Islandi var atbrīvot no pienākuma transponēt Direktīvu 2009/73/EK savos tiesību aktos.

               Jānorāda arī, ka Direktīvas 2009/73 neiekļaušana EEZ līgumā nekādā gadījumā neietekmētu Islandi, jo tajā nav ne gāzes tirgus, ne gāzes uzņēmumu. Vajadzīgie ieguldījumi infrastruktūrā tirgus konkurences apstākļos nebūtu ekonomiski izdevīgi. Islande kā alternatīvu risinājumu ar ļoti pieņemamām izmaksām izmanto savu ģeotermālo potenciālu, tāpēc nav pat ekonomikas perspektīvu nākotnē iespējamam gāzes tirgum.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “Direktīvu nepiemēro Islandei.”

               11. pants — sertifikācija attiecībā uz trešām valstīm

               Pamatojums

               EBTA dalībvalstu attiecības ar trešām valstīm neattiecas uz EEZ. Tas ir norādīts EEZ līguma 16. apsvērumā, kurā teikts, ka “šis līgums neierobežo Līgumslēdzēju Pušu lēmumu pieņemšanas autonomiju vai to pilnvaras slēgt līgumus, ievērojot šā līguma noteikumus un starptautiskajās publiskajās tiesībās noteiktos ierobežojumus.” Tāpat EBTA valstīm nevar būt saistošs Savienības noslēgts starptautisks nolīgums.

               Saskaņā ar 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu ES dalībvalstis atsaka trešo valstu operatoriem sertifikācijas piešķiršanu, ja nav pierādīts, ka sertifikācijas piešķiršana neapdraudēs energoapgādes drošību dalībvalstī un Kopienā. Elementi, kuri jāņem vērā, ir saistīti ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no ES un ES dalībvalstu starptautiskiem nolīgumiem, kā arī citi īpaši apstākļi saistībā ar attiecīgo trešo valsti. Tā kā EEZ līgums nereglamentē attiecības ar trešām valstīm, ES, ES dalībvalstu vai EBTA valstu starptautiskie nolīgumi vai citas šo valstu attiecības ar trešām valstīm neattiecas uz EEZ. Tāpēc ir nepieciešams pielāgojums, ar kuru energoapgādes drošības noteikumu izslēdz no noteikumiem, kas jāņem vērā saskaņā ar EEZ līgumu.

               Tomēr nodalīšanas prasību varētu uzskatīt par vienu no iekšējā enerģijas tirgus pamatprasībām. Lai nodrošinātu EEZ līguma sekmīgu darbību, šī prasība būtu jāpiemēro arī attiecībā uz trešo valstu operatoriem, kuri pieprasa, lai tos sertificētu kāda EBTA valsts. Tomēr ir svarīgi, ka prasība neattieksies uz trešo valstu operatoriem ģeogrāfiski ierobežotās teritorijās, kas ir norādītas Direktīvas 2009/73/EK 49. panta 4. un 5. punkta pielāgojumā, pirms noteikto termiņu beigām
                  3
               .

               11. pantā izklāstītās procedūras ietvaros dalībvalstis lūdz Komisijas atzinumu par to, vai ir izpildītas nodalīšanas prasības un vai sertifikācijas piešķiršanas gadījumā netiek apdraudēta Kopienas energoapgādes drošība. Saskaņā ar EEZ līguma 1. protokola 4. punkta d) apakšpunktu Komisijas funkcijas, kas saistītas ar verificēšanas vai apstiprināšanas, informēšanas, paziņošanas vai apspriešanās procedūrām un līdzīgiem jautājumiem, attiecībā uz EBTA valstīm tiek veiktas saskaņā ar to kopīgi noteiktām procedūrām. Enerģētikas jomā EBTA Uzraudzības iestādes uzdevums ir īstenot ES tiesību aktos paredzētās procedūras.

               Tā kā ir paredzēts pielāgojums, ar kuru 11. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto energoapgādes drošības noteikumu izslēdz no noteikumiem, kas jāņem vērā saskaņā ar EEZ līgumu, EBTA Uzraudzības iestāde šo kritēriju nevar ņemt vērā, sniedzot atzinumu EBTA valstīm. Tāpēc arī šajā ziņā ir ierosināts pielāgojuma teksts.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “EBTA valstīm nepiemēro 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu, 11. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 11. panta 7. punktu.”

               49. panta 2., 4., 5. un 6. punkts — jauni un izolēti tirgi

               Pamatojums

               Norvēģija: Ierosinātā pielāgojuma pirmajā punktā ir precizēts, ka saistībā ar EBTA valstīm EBTA Uzraudzības iestāde veiks Komisijas uzdevumu.

               Ierosinātā pielāgojuma otrais punkts ietver īpašu pielāgojumu attiecībā uz esošu infrastruktūru Norvēģijā. Šis pielāgojums ir skaidrojams ar to, ka Norvēģija līdz 2014. gada aprīlim tika klasificēta kā “jauns tirgus” saskaņā ar Direktīvu 2003/55. Lai gan Norvēģijai vairs nav šā statusa, Norvēģijas iekšējais dabasgāzes tirgus ir neliels un joprojām veidošanās posmā. Dabasgāzes sadales infrastruktūras attīstība ir notikusi tikai dažās ģeogrāfiski ierobežotās teritorijās, kuras nav savstarpēji savienotas.

               Attiecībā uz divām ģeogrāfiski ierobežotām teritorijām ir pieprasīts atbrīvojums saskaņā ar 49. panta 4. un 5. punktu. Abās teritorijās tika veikti ieguldījumi infrastruktūrā, kamēr Norvēģijai bija jauna tirgus statuss, un līdz ar to nav tikuši iesniegti atkāpes pieprasījumi. Turklāt joprojām tiek izskatītas jaunu ieguldījumu un tirgus izaugsmes iespējas abās teritorijās. Tādējādi direktīvas pilnīga īstenošana radītu ievērojamas problēmas, mazinot stimulus turpmākiem ieguldījumiem jaunā gāzes infrastruktūrā. Pielāgojumi nodrošinās paredzamus un stabilus pamatnosacījumus jauniem ieguldījumiem gāzes infrastruktūrā. Infrastruktūras vecums abās šajās teritorijās pilnībā atbilst 49. panta 5. punktā norādītajiem laika ierobežojumiem atkāpes piešķiršanai.

               Abās ģeogrāfiski ierobežotajās teritorijās atbrīvojumi no noteikumiem, kas saistīti ar sadali, tiek uzskatīti par vajadzīgiem. Tiek ierosināta atkāpe no 32. panta, jo trešo personu pilnīga piekļuve vājinātu stimulus ieguldījumiem infrastruktūras turpmākā attīstībā. Ņemot vērā tirgus attīstības agrīno stadiju, tostarp attiecīgās infrastruktūras ierobežoto lielumu un vecumu, un nesamērīgo slogu, kas būtu saistīts ar noteikumu paredzēšanu SSO, ir ierosināts atbrīvojums no pienākuma norīkot SSO saskaņā ar 24. pantu – ir ņemts vērā arī tas, ka attiecīgais SSO saskaņā ar priekšlikumu darbotos sistēmā bez trešo personu piekļuves. Atkāpes no 24. panta piemērošanas rezultātā no 25., 26. un 27. panta izrietošās saistības nepiemēro. Atkāpes no 32. panta piemērošanas rezultātā ir ierosināta atkāpe no 31. panta.

               Ģeogrāfiskās teritorijas, kurās ir nepieciešams piemērot atkāpes, ir norādītas pielāgojuma tekstā. Pagaidu atkāpes norādītajām teritorijām attiecas gan uz esošiem, gan uz nākotnes projektiem teritorijās līdz pat 20 gadu ilgā laikposmā no brīža, kad attiecīgajā teritorijā, izmantojot infrastruktūru, pirmo reizi tika piegādāta gāze. Norvēģijas valsts regulatīvā iestāde ik pēc pieciem gadiem izskatīs nepieciešamību piemērot atkāpes, un Norvēģija informēs EEZ Apvienoto komiteju un EBTA Uzraudzības iestādi par pārskatīšanas rezultātiem. Divu mēnešu laikā EBTA Uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumu, ar kuru pieprasa Norvēģijas valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu. Norvēģijas valsts regulatīvā iestāde izpilda EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu viena mēneša laikā un par to informē attiecīgi EEZ Apvienoto komiteju un EBTA Uzraudzības iestādi.

               Abu Norvēģijas ģeogrāfiski ierobežoto teritoriju apraksts

               Hordaland. Hordaland reģionā dabasgāze ir pieejama vietējai izmantošanai Kollsnes izpētes un ieguves rūpnīcā. Kamēr Norvēģijai bija jauna tirgus statuss saskaņā ar Direktīvu 2003/55, ar šo piekļuves punktu savienoto infrastruktūru attīstīja dabasgāzes uzņēmums Gasnor, kurš ir arī pašreizējais operators. Tīklam ir pieslēgti un dabasgāzi savām darbībām izmanto daži rūpnieciskie klienti.

               Jæren un Ryfylke. Jæren un Ryfylke reģionos dabasgāzes uzņēmums Lyse Neo ir izveidojis sadales tīklu, kas sastāv no 620 km cauruļvadu ar aptuveni 1700 pieslēgtiem klientiem. Gāzi tīklam piegādā no Kårstø izpētes un ieguves rūpnīcas, un tas apkalpo galvenokārt rūpnieciskos klientus un dažus lietotājus pakalpojumu nozarē. Sadales tīkls tika veidots laikā, kad Norvēģijai bija jauna tirgus statuss saskaņā ar Direktīvu 2003/55. Lyse Neo ir tīkla operators.

               Lihtenšteina: Lihtenšteinai pašlaik ir piešķirta atkāpe no Direktīvas 2003/55/EK 9. pantā paredzētajiem nodalīšanas noteikumiem. Tas ir saistīts ar Lihtenšteinas īpatnībām (tā ir ļoti neliela, bet rūpnieciski augsti attīstīta valsts ar aptuveni 36 000 iedzīvotāju, 14 000 mājsaimniecību un 33 000 darbvietu), kā arī ar Lihtenšteinas gāzes tirgus īpašo situāciju.

               Lihtenšteinā ir tikai viens gāzes uzņēmums, LGV, kuram ir piekļuve tikai vienam 26 km garam augstspiediena gāzes vadam (projektēts 70 bar spiedienam). Sākot no šā cauruļvada un izmantojot vietējos cauruļvadu tīklus, LGV apkalpo aptuveni 4045 galapatērētāju. LGV nodarbojas tikai uz gāzes tirdzniecību un gāzesvadu tīkla izbūvi, jo pašai Lihtenšteinai nav dabasgāzes resursu.

               Pašreizējos apstākļos pārvades sistēmas operatora, kurš darbojas Lihtenšteinā, nodalīšana būtu nesamērīgs pasākums, jo īpaši, ņemot vērā Direktīvas 2009/73/EK 26. panta 4. punktu. Saskaņā ar šo noteikumu sadales sistēmas operatora nodalīšana nav jāveic, ja ir mazāk nekā 100 000 sistēmai pieslēgtu klientu. Tāpēc Direktīvas 2009/73/EK 9. pantu Lihtenšteinai nepiemēro.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “Direktīvas 49. panta 4. punktā vārdu “Komisiju” un 5. punktā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa attiecīgi kā “EBTA Uzraudzības iestādi” un “EBTA Uzraudzības iestāde”.”

               49. panta 5. punkts – “Direktīvas 49. panta 5. punktā pievieno šādu tekstu:

               “Uz laiku, kas nepārsniedz 20 gadus pēc tam, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr. [šis lēmums], no 24., 31. un 32. panta piemērošanas atbrīvo šādas ģeogrāfiski ierobežotas teritorijas Norvēģijā:

               i)Jæren un Ryfylke,

               ii)Hordaland.

               Pēc EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmuma Nr. [šis lēmums] stāšanās spēkā Norvēģijas valsts regulatīvā iestāde ik pēc pieciem gadiem izskatīs nepieciešamību turpināt atkāpes piemērošanu, ņemot vērā šajā pantā noteiktos kritērijus. Norvēģijas regulatīvā iestāde paziņo EEZ Apvienotās komitejai un EBTA uzraudzības iestādei savu lēmumu un tā pamatā esošos novērtējuma rezultātus. Divu mēnešu laikā no lēmuma saņemšanas dienas EBTA Uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumu, ar kuru pieprasa Norvēģijas valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu. Šo termiņu var pagarināt, ja tam piekrīt gan EBTA Uzraudzības iestāde, gan Norvēģijas regulatīvā iestāde. Norvēģijas regulatīvā iestāde izpilda EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu viena mēneša laikā un par to informē attiecīgi EEZ Apvienoto komiteju un EBTA Uzraudzības iestādi.””

               49. panta 6. punkts – “Direktīvas 49. panta 6. punktu aizstāj ar šādu: “Šīs direktīvas 9. pantu nepiemēro Kiprai, Luksemburgai, Maltai un/vai Lihtenšteinai.””

               51. pants — dalība Gāzes komitejā

               Pamatojums

               Pašlaik EEZ līgumā ir ietverts saskaņots pielāgojums iepriekšējai pārrobežu gāzes regulai (Regula (EK) Nr. 1775/2005), kurā norādīts, ka EBTA valstis būtu jāaicina pilnībā piedalīties Gāzes komitejas darbā, bet tām nevajadzētu būt balsstiesībām. Tā kā saskaņā ar trešo tiesību aktu paketi izveidotajai komitejai būs līdzvērtīga funkcija tai, kāda bija iepriekšējai Gāzes komitejai, pašreizējo pielāgojuma tekstu vajadzētu saglabāt jaunajā regulā.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās saskaņā ar 51. pantu izveidotās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.”

               Regula (EK) Nr. 715/2009

               Atkāpe attiecībā uz Islandi

               Pamatojums

               Islandē nav dabasgāzes avotu, līdz ar to valstij nav dabasgāzes sadales infrastruktūras. Tāpēc Komisija uzskata — tas, ka Islandē nav dabasgāzes, kombinācijā ar tās ģeogrāfisko nošķirtību, kas jebkādu cauruļvada būvi padarītu pārāk dārgu, veido “ģeogrāfisku iemeslu”, kā definēts Eiropas Savienības Tiesas attiecīgajā judikatūrā (lieta C-214/98). Islandi tādējādi var atbrīvot no pienākuma transponēt Regulu (EK) Nr. 715/2009 savos tiesību aktos.

               Ierosinātais pielāgojuma teksts:

               “Regulu nepiemēro Islandei.”

               2017/0046 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma
                  IV pielikuma (Enerģētika) labojumu

                  (Trešā enerģētikas pakete)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu, 62. un 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94
                  4
                par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību un jo īpaši tā 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt inter alia EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika).

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 713/2009
                  5
               .

               (4)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009
                  6
               .

               (5)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009
                  7
               .

               (6)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2013
                  8
               .

               (7)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK
                  9
               .

               (8)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK
                  10
               .

               (9)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2010/685/ES
                  11
               .

               (10)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Lēmums 2012/490/ES
                  12
               .

               (11)Ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1228/2003
                  13
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (12)Ar Regulu (EK) Nr. 715/2009 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1775/2005
                  14
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (13)Ar Direktīvu 2009/72/EK atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/54/EK
                  15
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (14)Ar Direktīvu 2009/73/EK atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/55/EK
                  16
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (15)Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/280/ES
                  17
                atceļ Komisijas Lēmumu 2003/796/EK
                  18
               , kas ir iekļauts EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (16)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IV pielikums (Enerģētika).

               (17)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)
                  Turpmāk tekstā – “Aģentūra”.

                     (3)
                  Papildu paskaidrojumus attiecībā uz 49. pantu skatīt šā skaidrojuma 16. lpp.

                     (4)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 713/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.).

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.).

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp., labota ar OV L 229, 1.9.2009., 29. lpp. un OV L 309, 24.11.2009., 87. lpp.).

                     (8)
                  Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2013 (2013. gada 14. jūnijs) par datu iesniegšanu un publicēšanu elektroenerģijas tirgos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikuma grozīšanu (OV L 163, 15.6.2013., 1. lpp.).

                     (9)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

                     (10)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

                     (11)
                  Komisijas Lēmums 2010/685/ES (2010. gada 10. novembris), ar ko groza I pielikuma 3. nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (OV L 293, 28.8.2012., 67. lpp.).

                     (12)
                  Komisijas Lēmums 2012/490/ES (2012. gada 24. augusts) par I pielikuma grozīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (OV L 231, 28.8.2012., 16. lpp.).

                     (13)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.).

                     (14)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1775/2005 (2005. gada 28. septembris) par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.).

                     (15)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu, (OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.).

                     (16)
                  Eiropas Parlamenta un padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 98/30/EK atcelšanu (OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.).

                     (17)
                  Komisijas Lēmums (2011. gada 16. maijs) par Lēmuma 2003/796/EK, ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu, atcelšanu (OV L 129, 17.5.2011., 14. lpp.).

                     (18)
                  Komisijas Lēmums 2003/796/EK (2003. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu (OV L 296, 14.11.2003., 34. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.3.2017
            COM(2017) 110 final
            PIELIKUMS
            dokumentamPriekšlikums - PADOMES LĒMUMSpar nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma IV pielikuma (Enerģētika) labojumu(Trešā enerģētikas pakete)

               PIELIKUMS
               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
               Nr. […]

                  […],
               ar ko groza EZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru
                  1
               .

               (2)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu
                  2
               .

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu
                  3
               , kas labota ar OV L 229, 1.9.2009., 29. lpp. un OV L 309, 24.11.2009., 87. lpp.

               (4)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2013. gada 14. jūnija Regula (ES) Nr. 543/2013 par datu iesniegšanu un publicēšanu elektroenerģijas tirgos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikuma grozīšanu
                  4
               .

               (5)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu
                  5
               .

               (6)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu
                  6
               .

               (7)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2010. gada 10. novembra Lēmums 2010/685/ES, ar ko groza I pielikuma 3. nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem
                  7
               .

               (8)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2012. gada 24. augusta Lēmums 2010/490/ES par I pielikuma grozīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem
                  8
               .

               (9)Ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1228/2003
                  9
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (10)Ar Regulu (EK) Nr. 715/2009 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1775/2005
                  10
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (11)Ar Direktīvu 2009/72/EK atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/54/EK
                  11
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (12)Ar Direktīvu 2009/73/EK atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/55/EK
                  12
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (13)Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/280/ES
                  13
                atceļ Komisijas Lēmumu 2003/796/EK
                  14
               , kas ir iekļauts EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (14)EBTA valstu Pārvades sistēmu operatorus neuzskata par trešo valstu operatoriem elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla vajadzībām.

               (15)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IV pielikumu groza šādi:

               1.Minētā pielikuma 20. punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1228/2003) aizstāj ar šādu tekstu:

               "32009 R 0714: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.), kas grozīta ar:

               –32013 R 0543: Komisijas 2013. gada 14. jūnija Regulu (ES) Nr. 543/2013 (OV L 163, 15.6.2013., 1. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a)Regulas 3. panta 3. punktā vārdu “Komisija” un 15. panta 6. punktā vārdu “Komisijai” attiecībā uz EBTA valstīm lasa attiecīgi kā “EBTA Uzraudzības iestāde” un “EBTA Uzraudzības iestādei”.

               b)Noteikumus par Aģentūras saistošiem lēmumiem, kā minēts 17. panta 5. punktā, attiecībā uz gadījumiem, kad iesaistīta EBTA valsts, aizstāj ar šādiem noteikumiem:

               “i)Gadījumos, kad ir iesaistīta viena vai vairākas EBTA valstis, EBTA Uzraudzības iestāde pieņem attiecīgās(-o) EBTA valsts(-u) regulatīvajām iestādēm adresētus lēmumus.

               ii)Aģentūrai ir tiesības pilnībā piedalīties EBTA Uzraudzības iestādes un tās darba sagatavošanas struktūru darbā, kad EBTA Uzraudzības iestāde attiecībā uz EBTA valstīm veic šajā līgumā noteiktās Aģentūras funkcijas, taču tai nav balsstiesību.

               iii)EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības pilnībā piedalīties Aģentūras un tās darba sagatavošanas struktūru darbā, taču tai nav balsstiesību.

               iv)Aģentūra un EBTA Uzraudzības iestāde cieši sadarbojas, pieņemot lēmumus, atzinumus un ieteikumus.

               EBTA Uzraudzības iestāde bez liekas kavēšanās pieņem lēmumus, pamatojoties uz lēmumu projektiem, ko Aģentūra sagatavojusi pēc savas iniciatīvas vai pēc EBTA Uzraudzības iestādes pieprasījuma.

               Saskaņā ar šo regulu sagatavojot lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei, Aģentūra par to informē EBTA Uzraudzības iestādi. EBTA Uzraudzības iestāde nosaka termiņu, kurā EBTA valstu regulatīvās iestādes drīkst paust savu viedokli par attiecīgo jautājumu, pienācīgi ņemot vērā jautājuma izskatīšanas steidzamību, sarežģītību un iespējamās sekas.

               EBTA valstu regulatīvās iestādes var pieprasīt EBTA Uzraudzības iestādei pārskatīt lēmumu. EBTA Uzraudzības iestāde nosūta šo pieprasījumu Aģentūrai. Šādā gadījumā Aģentūra apsver iespēju sagatavot jaunu lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei un atbild bez liekas kavēšanās.

               Ja Aģentūra groza, aptur vai atceļ jebkuru lēmumu līdztekus EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtam lēmumam, Aģentūra bez liekas kavēšanās sagatavo EBTA Uzraudzības iestādei atbilstošu projektu.

               v)Ja Aģentūrai un EBTA Uzraudzības iestādei rodas domstarpības par šo noteikumu piemērošanu un izpildi, Aģentūras direktors un EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija, ņemot vērā konkrētā jautājuma steidzamību, bez liekas kavēšanās sasauc sanāksmi, lai rastu vienprātību. Ja nav iespējams vienoties, Aģentūras direktors vai EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija var pieprasīt Līgumslēdzējām pusēm vērsties ar šo jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā, kura to risina saskaņā ar šā līguma 111. pantu, ko piemēro mutatis mutandis. Saskaņā ar 2. pantu EEZ Apvienotās komitejas 1994. gada 8. februāra Lēmumā Nr. 1/94, ar ko pieņem EEZ Apvienotās komitejas reglamentu
                  15
               , steidzamos gadījumos Līgumslēdzēja puse var pieprasīt nekavējoties sasaukt sanāksmi. Neatkarīgi no šā punkta Līgumslēdzēja puse var jebkurā brīdī pēc savas iniciatīvas vērsties ar jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā saskaņā ar šā līguma 5. vai 111. pantu.

               vi)EBTA valstis vai jebkura fiziska vai juridiska persona var saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 36.un 37. pantu vērsties EBTA Tiesā ar prasībām pret EBTA Uzraudzības iestādi.”

               c)Regulas 20. pantā pievieno šādu tekstu:

               “Attiecībā uz EBTA valstīm EBTA Uzraudzības iestāde Komisijas vietā pieprasa no attiecīgā uzņēmuma 20. panta 2. punktā un 20. panta 5. punktā minēto informāciju.”

               d)Regulas 22. panta 2. punktā pievieno šādu tekstu:

               “Ja attiecīgie uzņēmumi ir EBTA valstu uzņēmumi, 22. panta 2. punktā minētos uzdevumus veic EBTA Uzraudzības iestāde.”

               e)Regulas 23. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās 23. pantā minētās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.””

               2.Pielikuma 22. punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/54/EK) aizstāj ar šādu:

               “32009 L 0072: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

               Direktīvas noteikumus šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

               a)Atsauces uz Līguma noteikumiem uzskata par atsaucēm uz attiecīgajiem EEZ līguma noteikumiem.

               b)Direktīva neattiecas uz elektroenerģijas kabeļiem starp pieslēguma punktu uz sauszemes un naftas ieguves iekārtām, un ar tiem saistīto aprīkojumu.

               c)EBTA valstīm nepiemēro 7. panta 2. punkta j) apakšpunktu.

               d)Direktīvas 9. panta 1. punktu EBTA valstīm piemēro, kad pagājis viens gads kopš dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr. …/… [šis lēmums]”.

               e)Direktīvas 10. panta 7. punktā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”.

               f)EBTA valstīm nepiemēro 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu, 11. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 11. panta 7. punktu.

               g)Direktīvas 37. panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdu “Aģentūras” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestādes”.

               h)37. panta 1. punkta s) apakšpunktu nepiemēro EBTA valstīm.

               i)Direktīvas 40. panta 1. punktā vārdu “Komisijai” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestādei”.

               j)Direktīvas 44. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šīs direktīvas 9. pantu nepiemēro Kiprai, Luksemburgai, Maltai, Lihtenšteinai un/vai Islandei. Maltai nepiemēro arī 26., 32. un 33. pantu.

               Ja pēc tam, kad šis lēmums ir stājies spēkā, Islande var pierādīt, ka pastāv būtiskas problēmas tās sistēmu darbībā, Islande var pieteikties, lai saņemtu atkāpes no 26., 32. un 33. panta, kuras tai var piešķirt EBTA Uzraudzības iestāde. EBTA Uzraudzības iestāde pirms lēmuma pieņemšanas, ievērojot konfidencialitāti, informē EBTA valstis un Komisiju par minētajiem pieteikumiem. Minēto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā.

               k)EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās saskaņā ar 46. pantu izveidotās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.”

               3.Pielikuma 23. punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK) aizstāj ar šādu:

               “32009 L 0073: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

               Direktīvas noteikumus šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

               a)Atsauces uz Līguma noteikumiem uzskata par atsaucēm uz attiecīgajiem EEZ līguma noteikumiem.

               b)Direktīvu nepiemēro Islandei.

               c)Direktīvas 2. panta 11. punktā pievieno šādu tekstu:

               “SDG iekārta” neietver iekārtas, kuras paredzētas dabasgāzes šķidrināšanai, kas notiek atkrastes naftas vai gāzes ieguves projekta ietvaros, piemēram, Melkøya iekārtu.”

               d)Direktīvas 2. panta 12. punktā pievieno šādu tekstu:

               “SDG sistēmas operators” nav tādas iekārtas operators, kura paredzēta dabasgāzes šķidrināšanai, kas notiek atkrastes naftas vai gāzes ieguves projekta ietvaros, piemēram, Melkøya iekārta.”

               e)EBTA valstīm nepiemēro 6. pantu.

               f)Direktīvas 10. panta 7. punktā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”.

               g)EBTA valstīm nepiemēro 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu, 11. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 11. panta 7. punktu.

               h)Noteikumus par Aģentūras saistošiem lēmumiem, kā minēts 36. panta 4. punkta trešajā daļā, attiecībā uz gadījumiem, kad iesaistīta EBTA valsts, aizstāj ar šādiem noteikumiem:

               “i)Gadījumos, kad ir iesaistīta viena vai vairākas EBTA valstis, EBTA Uzraudzības iestāde pieņem attiecīgās(-o) EBTA valsts(-u) regulatīvajām iestādēm adresētus lēmumus.

               ii)Aģentūrai ir tiesības pilnībā piedalīties EBTA Uzraudzības iestādes un tās darba sagatavošanas struktūru darbā, kad EBTA Uzraudzības iestāde attiecībā uz EBTA valstīm veic šajā līgumā noteiktās Aģentūras funkcijas, taču tai nav balsstiesību.

               iii)EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības pilnībā piedalīties Aģentūras un tās darba sagatavošanas struktūru darbā, taču tai nav balsstiesību.

               iv)Aģentūra un EBTA Uzraudzības iestāde cieši sadarbojas, pieņemot lēmumus, atzinumus un ieteikumus.

               EBTA Uzraudzības iestāde bez liekas kavēšanās pieņem lēmumus, pamatojoties uz lēmumu projektiem, ko Aģentūra sagatavojusi pēc savas iniciatīvas vai pēc EBTA Uzraudzības iestādes pieprasījuma.

               Saskaņā ar šo direktīvu sagatavojot lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei, Aģentūra par to informē EBTA Uzraudzības iestādi. EBTA Uzraudzības iestāde nosaka termiņu, kurā EBTA valstu regulatīvās iestādes drīkst paust savu viedokli par attiecīgo jautājumu, pienācīgi ņemot vērā jautājuma izskatīšanas steidzamību, sarežģītību un iespējamās sekas.

               EBTA valstu regulatīvās iestādes var pieprasīt EBTA Uzraudzības iestādei pārskatīt lēmumu. EBTA Uzraudzības iestāde nosūta šo pieprasījumu Aģentūrai. Šādā gadījumā Aģentūra apsver iespēju sagatavot jaunu lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei un atbild bez liekas kavēšanās.

               Ja Aģentūra groza, aptur vai atceļ jebkuru lēmumu līdztekus EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtam lēmumam, Aģentūra bez liekas kavēšanās sagatavo EBTA Uzraudzības iestādei atbilstošu projektu.

               v)Ja Aģentūrai un EBTA Uzraudzības iestādei rodas domstarpības par šo noteikumu piemērošanu un izpildi, Aģentūras direktors un EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija, ņemot vērā konkrētā jautājuma steidzamību, bez liekas kavēšanās sasauc sanāksmi, lai rastu vienprātību. Ja nav iespējams vienoties, Aģentūras direktors vai EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija var pieprasīt Līgumslēdzējām pusēm vērsties ar šo jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā, kura to risina saskaņā ar šā līguma 111. pantu, ko piemēro mutatis mutandis. Saskaņā ar 2. pantu EEZ Apvienotās komitejas 1994. gada 8. februāra Lēmumā Nr. 1/94, ar ko pieņem EEZ Apvienotās komitejas reglamentu
                  16
               , steidzamos gadījumos Līgumslēdzēja puse var pieprasīt nekavējoties sasaukt sanāksmi. Neatkarīgi no šā punkta Līgumslēdzēja puse var jebkurā brīdī pēc savas iniciatīvas vērsties ar jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā saskaņā ar šā līguma 5. vai 111. pantu.

               vi)EBTA valstis vai jebkura fiziska vai juridiska persona var saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 36.un 37. pantu vērsties EBTA Tiesā ar prasībām pret EBTA Uzraudzības iestādi.”

               i)Direktīvas 36. panta 8. un 9. punktā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”.

               j)Direktīvas 41. panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdu “Aģentūras” aizstāj ar vārdiem “EBTA Uzraudzības iestādes”.

               k)Direktīvas 44. panta 1. punktā un 49. panta 4. un 5. punktā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”.

               l)Direktīvas 49. panta 5. punktā pievieno šādu tekstu:

               “Uz laiku, kas nepārsniedz 20 gadus pēc tam, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr. [šis lēmums], no 24., 31. un 32. panta piemērošanas atbrīvo šādas ģeogrāfiski ierobežotas teritorijas Norvēģijā:

               i)Jæren un Ryfylke,

               ii)Hordaland.

               Pēc EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmuma Nr. [šis lēmums] stāšanās spēkā Norvēģijas valsts regulatīvā iestāde ik pēc pieciem gadiem izskatīs nepieciešamību turpināt atkāpes piemērošanu, ņemot vērā šajā pantā noteiktos kritērijus. Norvēģijas regulatīvā iestāde paziņo EEZ Apvienotās komitejai un EBTA uzraudzības iestādei savu lēmumu un tā pamatā esošos novērtējuma rezultātus. Divu mēnešu laikā no lēmuma saņemšanas dienas EBTA Uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumu, ar kuru pieprasa Norvēģijas valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu. Šo termiņu var pagarināt, ja tam piekrīt gan EBTA Uzraudzības iestāde, gan Norvēģijas regulatīvā iestāde. Norvēģijas regulatīvā iestāde izpilda EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu viena mēneša laikā un par to informē attiecīgi EEZ Apvienoto komiteju un EBTA Uzraudzības iestādi.”

               m)Direktīvas 49. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šīs direktīvas 9. pantu nepiemēro Kiprai, Luksemburgai, Maltai un/vai Lihtenšteinai.”

               n)EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās saskaņā ar 51. pantu izveidotās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.

               4.Pielikuma 27. punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1775/2005) aizstāj ar šādu tekstu:

               "32009 R 0715: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp., labota ar OV L 229, 1.9.2009., 29. lpp. un OV L 309, 24.11.2009., 87. lpp.), kas grozīta ar:

               -32010 D 0685: Komisijas 2010. gada 10. novembra Lēmumu 2010/685/ES (OV L 293, 11.11.2010., 67. lpp.),

               -32012 D 0490: Komisijas 2012. gada 24. augusta Lēmumu 2012/490/ES (OV L 231, 28.8.2012., 16. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a)Regulu nepiemēro Islandei.

               b)Regulas 3. panta 3. punktā un 20. pantā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”.

                c)“EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās 28. pantā minētās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.”

               d)Regulas 30. pantā vārdu “Komisija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “EBTA Uzraudzības iestāde”.

               5.Aiz pielikuma 45. punkta (Komisijas Lēmums 2011/13/ES) pievieno šādu punktu:

               "46.32009 R 0713: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 713/2009, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a)EBTA valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām pilnībā piedalās Aģentūras un visu darba sagatavošanas struktūru, tostarp Aģentūras, Administratīvās valdes un Regulatoru valdes darba grupu, komiteju un uzdevumgrupu, darbā.

               b)Neatkarīgi no EEZ līguma 1. protokola noteikumiem regulā izmantotais termins “dalībvalsts(-is)” papildus nozīmei, kas tam piešķirta regulā, ietver arī EBTA valstis.

               c)Attiecībā uz EBTA valstīm Aģentūra, cik un kad tas ir lietderīgi, palīdz EBTA Uzraudzības iestādei vai, attiecīgā gadījumā, Pastāvīgajai komitejai veikt to attiecīgos uzdevumus;

               d)Noteikumus par Aģentūras saistošiem lēmumiem, kā minēts 7., 8. un 9. pantā, attiecībā uz gadījumiem, kad iesaistīta EBTA valsts, aizstāj ar šādiem noteikumiem:

               i)Gadījumos, kad ir iesaistīta viena vai vairākas EBTA valstis, EBTA Uzraudzības iestāde pieņem attiecīgās(-o) EBTA valsts(-u) regulatīvajām iestādēm adresētus lēmumus.

               ii)Aģentūrai ir tiesības pilnībā piedalīties EBTA Uzraudzības iestādes un tās darba sagatavošanas struktūru darbā, kad EBTA Uzraudzības iestāde attiecībā uz EBTA valstīm veic šajā līgumā noteiktās Aģentūras funkcijas, taču tai nav balsstiesību.

               iii)EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības pilnībā piedalīties Aģentūras un tās darba sagatavošanas struktūru darbā, taču tai nav balsstiesību.

               iv)Aģentūra un EBTA Uzraudzības iestāde cieši sadarbojas, pieņemot lēmumus, atzinumus un ieteikumus.

               EBTA Uzraudzības iestāde bez liekas kavēšanās pieņem lēmumus, pamatojoties uz lēmumu projektiem, ko Aģentūra sagatavojusi pēc savas iniciatīvas vai pēc EBTA Uzraudzības iestādes pieprasījuma.

               Saskaņā ar šo regulu sagatavojot lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei, Aģentūra par to informē EBTA Uzraudzības iestādi. EBTA Uzraudzības iestāde nosaka termiņu, kurā EBTA valstu regulatīvās iestādes drīkst paust savu viedokli par attiecīgo jautājumu, pienācīgi ņemot vērā jautājuma izskatīšanas steidzamību, sarežģītību un iespējamās sekas.

               EBTA valstu regulatīvās iestādes var pieprasīt EBTA Uzraudzības iestādei pārskatīt lēmumu. EBTA Uzraudzības iestāde nosūta šo pieprasījumu Aģentūrai. Šādā gadījumā Aģentūra apsver iespēju sagatavot jaunu lēmuma projektu EBTA Uzraudzības iestādei un atbild bez liekas kavēšanās.

               Ja Aģentūra groza, aptur vai atceļ jebkuru lēmumu līdztekus EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtam lēmumam, Aģentūra bez liekas kavēšanās sagatavo EBTA Uzraudzības iestādei atbilstošu projektu.

               v)Ja Aģentūrai un EBTA Uzraudzības iestādei rodas domstarpības par šo noteikumu piemērošanu un izpildi, Aģentūras direktors un EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija, ņemot vērā konkrētā jautājuma steidzamību, bez liekas kavēšanās sasauc sanāksmi, lai rastu vienprātību. Ja nav iespējams vienoties, Aģentūras direktors vai EBTA Uzraudzības iestādes kolēģija var pieprasīt Līgumslēdzējām pusēm vērsties ar šo jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā, kura to risina saskaņā ar šā līguma 111. pantu, ko piemēro mutatis mutandis. Saskaņā ar 2. pantu EEZ Apvienotās komitejas 1994. gada 8. februāra Lēmumā Nr. 1/94, ar ko pieņem EEZ Apvienotās komitejas reglamentu
                  17
               , steidzamos gadījumos Līgumslēdzēja puse var pieprasīt nekavējoties sasaukt sanāksmi. Neatkarīgi no šā punkta Līgumslēdzēja puse var jebkurā brīdī pēc savas iniciatīvas vērsties ar jautājumu EEZ Apvienotajā komitejā saskaņā ar šā līguma 5. vai 111. pantu.

               vi)EBTA valstis vai jebkura fiziska vai juridiska persona var saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 36.un 37. pantu vērsties EBTA Tiesā ar prasībām pret EBTA Uzraudzības iestādi.”

               e)Regulas 12. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstu regulatīvās iestādes pilnībā piedalās Administratīvās valdes darbā, taču tām nav balsstiesību. Administratīvās valdes iekšējais reglaments nodrošina EBTA valstu regulatīvajām iestādēm neierobežotas dalības iespēju.”

               f)Regulas 14. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstu regulatīvās iestādes pilnībā piedalās Regulatoru valdes un visu Aģentūras darba sagatavošanas struktūru darbā. Tām nav balsstiesību Regulatoru valdē. Regulatoru valdes iekšējais reglaments nodrošina EBTA valstu regulatīvajām iestādēm neierobežotas dalības iespēju.”

               g)Regulas 19. panta noteikumus aizstāj ar šādu tekstu:

               “Ja apelācija attiecas uz Aģentūras lēmumu lietā, kur domstarpībās iesaistītas arī vienas vai vairāku EBTA valstu regulatīvās iestādes, Apelācijas padome aicina iesaistītās(-to) EBTA valsts(-u) regulatīvās iestādes noteiktā termiņā iesniegt apelācijas procesā iesaistīto pušu apsvērumus par paziņojumiem. Iesaistītās(-to) EBTA valsts(-u) regulatīvajām iestādēm ir tiesības sniegt informāciju mutiski. Ja Apelācijas padome groza, aptur vai atceļ jebkuru lēmumu līdztekus EBTA Uzraudzības iestādes pieņemtam lēmumam, Aģentūra bez liekas kavēšanās sagatavo EBTA Uzraudzības iestādei atbilstošu lēmuma projektu.”

               h)Noteikumus, kas paredzēti 20. pantā, nepiemēro gadījumos, kad ir iesaistīta viena vai vairākas EBTA valstis.

               i)Regulas 21. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstis piedalās Aģentūras finansēšanā. Šim nolūkam piemēro 82. panta 1. punkta a) apakšpunktā un EEZ Līguma 32. protokolā noteiktās procedūras.”

               j)Regulas 27. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstis piešķir Aģentūrai privilēģijas un neaizskaramību, kas līdzvērtīga tām privilēģijām un neaizskaramībai, kura paredzēta Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un neaizskaramību.”

               k)Regulas 28. pantā pievieno šādu tekstu:

               “Atkāpjoties no Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 82. panta 3. punkta a) apakšpunkta, EBTA valstu valstspiederīgie, kam ir visas pilsoņu tiesības, var tikt nodarbināti, balstoties uz līgumu, ko slēdz Aģentūras direktors.

               Atkāpjoties no Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta e) apakšpunkta, 82. panta 3. punkta e) apakšpunkta un 85. panta 3. punkta, Aģentūra attiecībā uz saviem darbiniekiem uzskata, ka EEZ līguma 129. panta 1. punktā minētās valodas ir Savienības valodas, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 55. panta 1. punktā.”

               l)Regulas 30. panta 1. punktā pievieno šādu tekstu:

               “Piemērojot šo regulu, visiem Aģentūras dokumentiem, kas attiecas uz EBTA valstīm, piemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem.”

               m)Regulas 32. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstu pārstāvji pilnībā piedalās saskaņā ar 32. pantu izveidotās komitejas darbā, taču tiem nav balsstiesību.””

               6.Aiz pielikuma 46. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 713/2009) pievieno šādu punktu:

               “47.32013 R 0543: Komisijas 2013. gada 14. jūnija Regula (ES) Nr. 543/2013 par datu iesniegšanu un publicēšanu elektroenerģijas tirgos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikuma grozīšanu (OV L 163, 15.6.2013., 1. lpp.).”

               7.Pielikuma 21. punkta tekstu (Komisijas Lēmums 2003/796/EK) svītro.

               2. pants

               Deleģēto regulu (EK) Nr. 713/2009, (EK) Nr. 714/2009, (EK) Nr. 715/2009, kas labota ar OV L 229, 1.9.2009., 29. lpp. un OV L 309, 24.11.2009., 87. lpp., un (ES) Nr. 543/2013, Direktīvu 2009/72/EK un 2009/73/EK un Lēmumu 2010/685/ES un 2012/490/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […] vai dienu pēc tam, kad EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegts pēdējais paziņojums saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk
                  18
               .

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     […]

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri
                     […]

                     (1)
                  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

                     (3)
                  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

                     (4)
                  OV L 163, 15.6.2013., 1. lpp.

                     (5)
                  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

                     (6)
                  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

                     (7)
                  OV L 293, 11.11.2010., 67. lpp.

                     (8)
                  OV L 231, 28.8.2012., 16. lpp.

                     (9)
                  OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.

                     (10)
                  OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.

                     (11)
                  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

                     (12)
                  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

                     (13)
                  OV L 129, 17.5.2011., 14. lpp.

                     (14)
                  OV L 296, 14.11.2003., 34. lpp.

                     (15)
                  OV L 85, 30.3.1994., 60. lpp.

                     (16)
                  OV L 85, 30.3.1994., 60. lpp.

                     (17)
                  OV L 85, 30.3.1994., 60. lpp.

                     (18)
                  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0047

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)  /* COM/2008/0047 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 31.1.2008COM(2008) 47 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražota no tās, un par kuras laišanu tirgū uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S. 2005. gada 29. jūlijā iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas GA21 un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2006. gada 31. martā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, 2007. gada 20. decembrī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Kopienas tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, lai komiteja par to balsotu. Komiteja atzinumu nesniedza; trīspadsmit dalībvalstis nobalsoja par (155 balsis), piecas dalībvalstis nobalsoja pret (65 balsis), sešas dalībvalstis (114 balsis) atturējās un trīs dalībvalstis (11 balsis) nebija pārstāvētas.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts franču valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  2005. gada 29. jūlijā Syngenta Crop Protection AG vārdā Syngenta Seeds S.A.S. iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar 5. un 17. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražota no tās.2.  Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu GA21 vai sastāv no tās un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[2], un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.3.  2007. gada 17. aprīlī Syngenta Crop Protection AG vārdā Syngenta Seeds S.A.S. iesniedza pieteikumu Komisijai saskaņā ar 8. panta 4. punktu un 20. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003, lai laistu tirgū no kukurūzas GA21 ražotus produktus (pārtikas piedevas, barības sastāvdaļas un barības piedevas, ko ražo no kukurūzas GA21).4.  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde („EPNI”) 2007. gada 2. oktobrī par abiem pieteikumiem sniedza vienu visaptverošu labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražoti no tās („produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide[3]. Ņemot vērā apspriešanos ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.5.  Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.6.  Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja.7.  Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.8.  Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu GA21, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tā, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tā, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.9.  Tāpat EPNI atzinums neparedz, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.10.  Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.11.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[5], 4. panta 6. punkts nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.12.  Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[6], ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību.13.  Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ šajā lēmumā paredzētie pasākumi jāpieņem Padomei,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikatorsĢenētiski modificētai kukurūzai ( Zea mays L .) GA21, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators MON-ØØØ21-9, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pants AtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražotas no tās;b) barībai, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.3. pants Marķēšana1. Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā „organisma nosaukums” ir „kukurūza”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.5. pants Kopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pants Atļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir Syngenta Seeds S.A.S. (Francija), kas pārstāv Syngenta Crop Protection AG (Šveicē).7. pants DerīgumsŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pants AdresātsŠis lēmums ir adresēts Syngenta Seeds S.A.S ., Chemin de l'Hobit 12 , BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur , Francijā.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Syngenta Seeds S.A.S.Adrese: Chemin de l'Hobit 12, BP 27 — F-31790 Saint-Sauveur , FrancijaPārstāv Syngenta Crop Protection AG — Schwarzwaldallee 215 - CH 4058 Basle , (Šveicē)b) Produktu apzīmējums un specifikācija(1) Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražotas no tās;(2) barība, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9, sastāv vai ir ražota no tās;(3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kukurūza MON-ØØØ21-9 rada mEPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosfāta herbicīdu.c) Marķējums(1) Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā „organisma nosaukums” ir „kukurūza”.(2) Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØØ21-9 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode-  Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu MON-ØØØ21-9.-  Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.-  Atsauces materiāls: AOCS 0407-A un AOCS 0407-B, kas pieejams American Oil Chemists Society ( AOCS ) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org.e) Unikālais identifikatorsMON-ØØØ21-9f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ]g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiemNav vajadzīgi.h) Monitoringa plānsIetekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: internetā publicēts plāns]i) Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgas.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [pic][pic][pic][1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).[2] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.)[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785956.htm.[4] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[6] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.