Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0466

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu {SEC(2007)1062}  /* COM/2007/0466 galīgā redakcija - CNS 2007/0016 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 10.8.2007COM(2007)466 galīgā redakcija2007/0167(CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu(iesniegusi Komisija) {SEC(2007)1062}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts un mērķisEiropas Komisija jau 1994. gadā nāca klajā ar pirmo paziņojumu par imigrācijas un patvēruma politikas jomām[1], kurā uzsvēra, ka vajadzētu izveidot mehānismu, lai visaptveroši novērotu migrācijas plūsmas visā ES. Reaģējot uz to, 1996. gadā tika veikta priekšizpēte[2].Pēc 1999. gada 1. maija, kad spēkā stājās Amsterdamas līgums, un pēc 1999. gada oktobra, kad notika Eiropadomes Tamperes sanāksme, Eiropas Savienība apņēmās izstrādāt kopēju imigrācijas un patvēruma politiku, lai nodrošinātu migrācijas plūsmu iedarbīgāku pārvaldību ES. Šīs apņemšanās uzsvēra taisnīgu attieksmi pret trešo valstu pilsoņiem, partnerības veidošanu ar izcelsmes valstīm un migrācijas pārvaldes līdzsvarošanu, kā arī kopīgas Eiropas patvēruma sistēmas izstrādi.Lākenas Eiropadome 2001. gada decembrī savos secinājumos aicināja Komisiju „izveidot sistēmu informācijas apmaiņai par patvērumu, migrāciju un izcelsmes valstīm”. Reaģējot uz situāciju, kad bija vajadzīga plašāka un labāka informācija par migrācijas jautājumiem, Eiropas Kopienu 2002. gada budžetā tika iekļauta jauna budžeta pozīcija (18 03 05. budžeta pozīcija (ex B5-814), paredzot to eksperimentālam projektam, lai izveidotu „Eiropas Migrācijas novērošanas centru” un uzlabotu statistikas datus migrācijas un patvēruma jomā. Tā kā tīkla izveide aizkavējās, darbības, kas tika finansētas no 2002. gada budžeta pozīcijas, faktiski sākās 2003. gadā, un kopš tā laika ir vērojama viena gada nobīde starp budžeta pozīcijas gadu un īstenošanas gadu. Projekts, kuru vēlāk nosauca par „Eiropas Migrācijas tīklu”, no 2003. gada kā sagatavošanas darbība turpinājās līdz 2006. gadam (budžeta pozīcija atbilst 2005. gadam).Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada jūnijā valstu un valdību vadītāji atzina, cik „svarīgi ir novērot un analizēt daudzdimensionālo migrācijas parādību” , un nolēma izveidot Eiropas Migrācijas tīklu. Viņi arī norādīja, ka vajadzētu apsvērt iespēju nākotnē izveidot pastāvīgu struktūru.Hāgas programma, kas tika apstiprināta Eiropadomes sanāksmē 2004. gada novembrī, pamatojas uz Tamperes programmas pamatievirzēm, ievirzot jaunu darba kārtību par brīvību, drošību un tiesiskumu ES. Turpinot Eiropas imigrācijas un patvēruma politikas attīstību, Hāgas programmā uzsvērts, cik svarīgi ir „pastiprināt jaunākās informācijas un datu apkopošanu, sniegšanu, apmaiņu un efektīvu izmantošanu par visām būtiskajām norisēm saistībā ar migrāciju” , kā arī norādīts, ka dati un informācija jāsaskaņo dalībvalstu līmenī.Kopš Amsterdamas līguma spēkā stāšanās ir nepārtraukti attīstījusies Eiropas kopīgā politika migrācijas un patvēruma jomā, un nepieciešams, lai šo attīstību papildinātu salīdzināma, ticama un objektīva informācija un dati gan valstu, gan Eiropas līmenī. Lai kopīgās politikas labāk pārvaldītu migrāciju, ir vajadzīgas migrācijas parādību kopīgas analīzes. Gan ES, gan dalībvalstu līmenī migrācijas un patvēruma politikas veidotājiem joprojām ir ļoti vajadzīga informācija, kā jau bija norādīts 1996. gada priekšizpētē un kā tika apstiprināts 2005. gada EMT novērtējumā[3], un turpmākajai EMT struktūrai ir jāsekmē tās sniegšana.Pirmkārt, neraugoties uz milzīgo informācijas apjomu, kas tiek sagatavots par dažādiem starptautiskās migrācijas aspektiem, šai informācijai nav viegli piekļūt, jo tā ir izkliedēta un nav pieejama centralizēti. Tāpēc ES iestādēm un dalībvalstīm - gan politikas veidotājiem, gan plašai sabiedrībai - būtu ļoti noderīga vienota saskarne, proti, informācijas apstrādes centrs, kur tiktu filtrēta un apkopota šāda informācija.Otrkārt, trūkst ticamas, salīdzināmas un aktuālas informācijas un analīzes par patvēruma un migrācijas juridisko aspektu un politikas attīstību gan valstu, gan ES līmenī. Nepietiek arī salīdzināmas informācijas par ietekmi uz ES un valstu politiku šajā jomā. Turklāt ES un tās dalībvalstīm arvien vairāk nepieciešamas ātras atbildes uz īpašiem jautājumiem saistībā ar migrāciju un patvērumu. Lai sagādātu šo trūkstošo informāciju, būtu vajadzīga tīklam līdzīga struktūra, kas atrastos visās dalībvalstīs un būtu apvienota ar noteikta līmeņa centrālu koordinācijas struktūru.Treškārt, pastāv nopietna problēma saistībā ar to, ka trūkst precīzu, aktuālu un salīdzināmu statistikas datu par migrāciju un patvērumu. Nesen pieņemtajā Komisijas priekšlikumā regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību[4] sniegts risinājums šai problēmai, taču joprojām būs vajadzīga salīdzinoša šādas statistikas informācijas analīze.Lai atvieglotu EMT eksperimentālās/sagatavošanas darbības ieviešanu, tika pieņemta pakāpeniski īstenojama, savā ziņā ačgārna pieeja, saskaņā ar kuru vispirms tika izveidots valstu kontaktpunktu tīkls. EMT pamatā ir šie dalībvalstu ieceltie kontaktpunkti, un tajos notiek dokumentu un analīzes sagatavošana, kā arī pētniecības darbība. Valstu kontaktpunktiem arī jāizveido valsts partneru tīkls, kurā noris viedokļu un pieredzes apmaiņa par dažādām izskatāmajām tēmām. Eiropas Komisijas Brīvības, drošības un tiesiskuma ģenerāldirektorāts pārraudzīja EMT vispārējo veidošanu, un šajā darbā palīdzēja zinātniska un administratīva koordinācijas komanda, kuru izraudzījās atklātā konkursā.Tā kā jāturpina un jāpastiprina EMT darbības, lai izpildītu Hāgas programmas prasību „sniegt aktuālu informāciju un datus par visām svarīgākajām migrācijas norisēm” un atbalstītu informētāku politikas veidošanu un lēmumu pieņemšanu Eiropas kopīgās imigrācijas un patvēruma politikas pašreizējā izstrādes posmā, tiek ierosināts piešķirt EMT oficiālu statusu, pieņemot atbilstošu juridisku instrumentu (Padomes lēmumu, balstoties uz EK līguma 66. pantu). Ierosināts saglabāt daudzus pašreizējās struktūras elementus, lai gan ir ieviestas dažas būtiskas izmaiņas, lai uzlabotu EMT darbību. Padomes lēmumā tiks noteikti galvenie EMT darbībai nepieciešamie elementi, proti, tā mērķis, uzdevumi, struktūra, informācijas apmaiņas sistēma, finansēšanas kārtība un attiecības ar citām organizācijām.2. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPašreizējais EMT sākumā darbojās kā eksperimentāls projekts un tad kā sagatavošanas darbība, kam nebija vajadzīgs pienācīgs juridiskais pamats, un to finansēja no īpašas Kopienas budžeta pozīcijas (18 03 05. (ex B5-814) budžeta pozīcija)[5]. Saskaņā ar 49. panta 2. punkta b) apakšpunktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[6], sagatavošanas darbības ilgums nedrīkst pārsniegt trīs gadus. Tāpēc ir jāizveido juridisks instruments, lai varētu turpināt EMT darbību.3. ApspriešanāsLai apspriestos ar ieinteresētajām personām par EMT nākotni, Komisija 2005. gada 28. novembrī pieņēma „Zaļo grāmatu par Eiropas migrācijas turpmāko tīklu”[7], kurā aplūkoti jautājumi par tīkla turpmāko uzdevumu un struktūru, balstoties uz EMT darbības novērtējumu sagatavošanas posmā.Ar zaļo grāmatu tika sāktas publiskas apspriedes, kas turpinājās līdz 2006. gada 28. janvārim, un tika saņemti 32 ieteikumi, no kuriem apmēram pusi bija sagatavojušas dalībvalstis, bet pārējos — pašreizējie EMT valstu kontaktpunkti, dalībvalstu federālās un reģionālās iestādes un citas institūcijas, lielākoties akadēmiskas iestādes[8].Briselē 2006. gada 6. aprīlī tika uzklausīts īpaši izraudzītu ekspertu viedoklis par Eiropas migrācijas tīkla nākotni. Uzklausīšanas laikā Komisija iepazīstināja ar galvenajiem secinājumiem, kas bija gūti publiskajās apspriedēs, un vairāki eksperti rīkoja prezentācijas par EMT turpmāko uzdevumu un struktūru.Publiskajās apspriedēs un ekspertu uzklausīšanā noskaidrojās, ka principā visi bija vienisprātis par to, ka jāturpina EMT darbība, pamatojoties uz tā pašreizējiem uzdevumiem un struktūru.Visbeidzot, Komisija apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem par jautājumiem saistībā ar EMT nākotni (tas notika divreiz - 2005. gada 29. aprīlī un 2006. gada 20. jūnijā) Imigrācijas un patvēruma komitejā. Dalībvalstis abas reizes atbalstīja Komisijas nolūku piešķirt EMT oficiālu statusu.4. Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikuma galvenais nolūks ir piešķirt Eiropas Migrācijas tīklam oficiālu statusu un pienācīgu juridisko pamatu, kurā būtu aprakstīti tā mērķi, uzdevumi, struktūra, kā arī citi svarīgi EMT darbības elementi, piemēram, tā finansēšanas kārtība un publiski pieejamas informācijas apmaiņas sistēmas izveidošana.MērķisPriekšlikumā EMT mērķis ir aprakstīts šādi: „izpildīt Kopienas iestāžu, dalībvalstu iestāžu un institūciju, kā arī plašas sabiedrības informācijas vajadzības saistībā ar migrāciju un patvērumu, sniedzot aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrāciju un patvērumu, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas veidošanu un lēmumu pieņemšanu šajās jomās.”DarbībasLai sasniegtu iepriekšminēto mērķi, EMT jāveic vairākas darbības , kas aprakstītas 2. panta 2. punktā. To vidū, inter alia , ir šādas darbības: no dažādiem avotiem apkopot esošos aktuālos datus un informāciju un veikt to apmaiņu, analizēt minētos datus un informāciju, publicēt ziņojumus, izveidot un uzturēt informācijas apmaiņas sistēmu internetā, sadarboties ar citām svarīgākajām Eiropas un starptautiskām struktūrām.StruktūraEMT veido valstu kontaktpunkti, ko ieceļ dalībvalstis, un Eiropas Komisija .Lai nodrošinātu dalībvalstu aktīvu līdzdalību un EMT politisko ievirzi, tiek izveidota vadības padome , kurā ir pārstāvētas visas dalībvalstis, Komisija un Eiropas Parlaments.Tā jo īpaši:-  piedalās EMT gada darbības programmas sagatavošanā;-  izvērtē, kādi panākumi gūti EMT darbībā, vajadzības gadījumā iesakot īstenot pasākumus;-  vismaz vienreiz gadā visām Eiropas iestādēm sniedz ziņojumu par stāvokli saistībā ar EMT kārtējām darbībām un tajā veikto pētījumu galvenajiem rezultātiem;-  identificē vispiemērotākās stratēģiskās sadarbības attiecības ar citām struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā;-  sniedz padomus un palīdz valstu kontaktpunktiem, lai uzlabotu to darbību.Valstu kontaktpunktiem jāatbilst vairākām prasībām, piemēram, ir jābūt eksperta zināšanām patvēruma un migrācijas jomā, IT aprīkojumam un IT lietošanas iemaņām; spējai izveidot sadarbības shēmas un dibināt sakarus ar citu valstu organizācijām un struktūrām; kā arī jāspēj strādāt un rakstīt divās Eiropas iestāžu oficiālajās valodās.Katra dalībvalsts ieceļ vienu struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts. Valsts kontaktpunktā jābūt vismaz trim ekspertiem. Vienam no šiem ekspertiem, kurš ir valsts kontaktpunkta koordinators, jābūt ieceltās struktūras ierēdnim vai darbiniekam. Pārējie eksperti var būt no minētās struktūras vai no citām valsts vai starptautiska mēroga publiskām vai privātām organizācijām, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī.Valstu kontaktpunkti gatavo valsts ziņojumus, ievada savas valsts datus EMT informācijas apmaiņas sistēmā, organizē savu darbu tā, lai varētu nosūtīt ad hoc informācijas pieprasījumus citu valstu kontaktpunktiem un ātri atbildēt uz šādiem pieprasījumiem, kas no tiem saņemti, un izveido valsts migrācijas tīklu, kurā ietilpst plašs tādu organizāciju un indivīdu loks, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā, ietverot arī ar migrāciju saistītos nodarbinātības, izglītības un ārējo attiecību/attīstības aspektus, un kurā ietilpst visas svarīgākās ieinteresētās personas.Komisijas atbildības jomā ietilpst:-  EMT vispārēja koordinēšana;-  EMT gada darbības programmas pieņemšana;-  viens Komisijas pārstāvis ietilpst vadības padomē un vada to. Viņam (viņai) palīdz divi zinātniskie eksperti, ko iecēlusi Komisija;-  nodrošināšana, lai EMT darbā atspoguļotos Kopienas politiskās prioritātes migrācijas un patvēruma jomā;-  pakalpojumu sniedzēja iecelšana, kurš palīdz Komisijai veikt EMT, tostarp EMT informācijas apmaiņas sistēmas, ikdienas vadību; Komisija cieši uzrauga šā pakalpojumu sniedzēja darbību, nosakot skaidrus pienākumus un darba praksi; vajadzības gadījumā valstu kontaktpunktu darba grupu iesaistīšana, tām cieši sadarbojoties ar pakalpojumu sniedzēju attiecībā uz noteiktām darbībām;-  Komisija arī nodrošina, lai valstu kontaktpunkti spētu veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tas ietver pārbaudes, nosakot, vai dalībvalstu ierosinātie kontaktpunkti atbilst visām noteiktajām prasībām, un turpmāku pasākumu ierosināšanu vadības padomē, ja valstu kontaktpunktu darbā konstatē konsekventus trūkumus, kas var negatīvi iespaidot EMT darbu;-  visbeidzot, Komisija piešķir darbības dotācijas valstu kontaktpunktiem, līdzfinansēdama to gada darbības programmas, ja šie kontaktpunkti atbilst visām prasībām.Pakalpojumu sniedzēja iecelšanu, lai palīdzētu Komisijai, pamato ar dažu koordinācijas uzdevumu tehnisko raksturu, īpaši ar IT sistēmas un tīmekļa vietnes izveidošanu internetā un kopsavilkuma ziņojumu sagatavošanu, un ar sadarbības sarežģītību starp 26 valstu kontaktpunktiem.Informācijas apmaiņas sistēma un pētījumiIr ļoti svarīgi, lai EMT, izmantojot visprogresīvākās tehnoloģijas, tostarp šajā nolūkā izveidotu tīmekļa vietni, tiktu plaši izplatīta informācija, kas sagatavota pētījumu un ziņojumu veidā. Informācijas apmaiņas sistēmu pārvalda pakalpojumu sniedzējs, kurš palīdz Komisijai un kuru tā uzrauga. Tā ir publiska, un principā tās informācijai jābūt pieejamai visiem, tomēr ir pieļaujami izņēmumi no šā vispārējā principa, ja EMT locekļi ir paziņojuši konfidenciālu informāciju.Informācijas apmaiņas sistēmā inter alia ietilpst EMT sagatavotie pētījumi un ziņojumi , migrācijas un patvēruma terminu vārdnīca un datu bāze, kurā ietilpst valstu un Kopienas tiesību akti migrācijas un patvēruma jomā.FinansēšanaEMT darbībai vajadzīgos budžeta resursus iegrāmato Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. No šādiem līdzekļiem tiek līdzfinansēti (līdz 80 %) valstu kontaktpunktu attaisnotie izdevumi, tiek segti pakalpojumu sniedzēja izdevumi, kā arī citi izdevumi, kas ietver novērtēšanu, īpašās darbības un atbalstu jaunizveidotajiem valstu kontaktpunktiem. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina pieejamās gada apropriācijas finanšu plāna robežās, kur EMT paredzētās apropriācijas 2007.-2013. gadā tiek lēstas 59,7 miljonu euro vērtībā. Tomēr 2007. gadam paredzētie 3 miljoni euro netiks izmantoti, jo EMT jāsāk darboties tikai 2008. gada 1. janvārī. Tāpēc 2008.-2013. gadam paredzētās apropriācijas ir 56,7 miljoni euro. Tas nozīmē arī to, ka vairs nebūs viena gada starpības starp budžeta pozīcijas gadu un īstenošanas gadu.Komisija būs atbildīga par dotāciju piešķiršanu prasībām atbilstošajiem valstu kontaktpunktiem un līgumattiecību veidošana ar pakalpojumu sniedzēju.Ietekmes novērtējumā un tiesību akta finanšu pārskatā sniegtas sīkākas ziņas par EMT finansēšanu.5. Juridiskais pamatsPadomes lēmums balstās uz EK līguma 66. pantu. Kopš 2004. gada 1. maija saskaņā ar Nicas līguma Protokolu par 67. pantu šos pasākumus pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu.EK līguma 66. pants attiecas uz administratīvo sadarbību starp atbilstīgām dalībvalstu pārvaldes iestādēm vairākās jomās, tostarp imigrācijas un patvēruma jomā, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Dalībvalstu pārvaldes iestādēm būs svarīgs uzdevums, jo tās iecels valstu kontaktpunktus un tie piedalīsies vadības padomes darbībā. Tā kā daudzu valstu kontaktpunkti, visticamāk, būs valsts struktūras, tad valstu pārvaldes iestādes lielā mērā piedalīsies EMT darbībā. Šo iemeslu dēļ ir attaisnota EK līguma 66. panta izraudzīšanās par priekšlikuma juridisko pamatu.EK līguma IV sadaļu nepiemēro attiecībā uz Apvienoto Karalisti un Īriju, izņemot, ja šīs dalībvalstis nolemj citādi saskaņā ar procedūru, kas noteikta līgumiem pievienotajā Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju. Tāpat IV sadaļu saskaņā ar līgumiem pievienoto Protokolu par Dānijas nostāju nepiemēro attiecībā uz Dāniju.6. SubsidiaritāteŠis priekšlikums ietilpst brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošanas jomā, kas paredzēta līgumos un atkārtoti uzsvērta Tamperes un Hāgas Eiropadomes sanāksmēs. Konkrētāk, šā priekšlikuma mērķis ir sapulcēt dalībvalstu iestādes, akadēmiskās iestādes, pētniecības darbiniekus un citas būtiskas migrācijas un patvēruma jomā ieinteresētās personas, lai tās Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai varētu sniegt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Tā kā šo mērķi, proti, uzlabot sadarbību un sagatavot Eiropas mēroga datus un analīzes, dalībvalstis nevar sasniegt vienas pašas, ir jārīkojas Kopienas līmenī. Lēmuma priekšlikuma mērķis ir koordinēta un vienota informācijas mehānismu darbības uzlabošana visā Eiropā saistībā ar visām migrācijas parādībām.7. ProporcionalitāteŠis priekšlikums attiecas tikai uz sadarbības uzlabošanu starp valstu pārvaldes iestādēm un citām organizācijām, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā, lai Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai sniegtu objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Lai saglabātu federālo struktūru un nodrošinātu visu dalībvalstu vienādu pārstāvību, priekšroka dota tīkla struktūrai.Šajā priekšlikumā ir tikai minēto mērķu sasniegšanai vajadzīgais minimums, un tas nepārsniedz šim nolūkam vajadzīgo. Tas neskar pašreizējo sadarbības mehānismu un struktūras.8. EMT saistība ar citiem informācijas apmaiņas instrumentiem/struktūrām migrācijas un patvēruma jomāEMT galvenais mērķis ir sniegt Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī, lai atbalstītu politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienībā minētajās jomās. Tas ir nepārprotami saistīts ar pētniecību un analīzi, lielāku informētību par migrācijas parādību visos tās aspektos, tajā paredzēts politikas veidotājiem un sabiedrībai sniegt datus un ziņojumus, kā arī sagatavot pētījumus, kurus var izmantot par pamatu lietpratīgām diskusijām par patvērumu un migrāciju.EMT nebūs vienīgais Kopienas instruments/struktūra, kura(-as) nolūks ir apkopot informāciju un veikt tās apmaiņu migrācijas un patvēruma jomā. Tomēr salīdzinājumā ar citiem instrumentiem/struktūrām, piemēram, ICONet , Pamattiesību aģentūru (ieskaitot RAXEN tīklu), Eiropas Statistikas biroju, CIREFI , valstu kontaktpunktiem integrācijas jautājumos vai Mehānismu savstarpējai informācijas apmaiņai, EMT vairāku iezīmju dēļ var uzskatīt par īpaša profila struktūru, kam visraksturīgākie ir trīs aspekti:-  plaša uzdevumu joma,-  pārliecinoša koncentrēšanās uz analīzi un saikni ar akadēmisko sabiedrību,-  plaša rezultātu pieejamība (plašai sabiedrībai, kā arī politikas veidotājiem).Komisija pēc iespējas lielākā mērā tieksies veidot sinerģiju un vairīties no EMT darba pārklāšanās ar citu, līdzīgu instrumentu un struktūru darbībām. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija izmantos savas pilnvaras ierosināt EMT gada darbības programmu, kā paredzēts 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā.Ietekmes novērtējuma 1. pielikumā ir sīkāka informācija par atšķirību starp EMT un citiem, līdzīgiem instrumentiem un struktūrām.2007/0167(CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko izveido Eiropas Migrācijas tīkluEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[10],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12],tā kā:(1) Komisija 2003. gadā sāka trīs gadus ilgu sagatavošanas darbību Eiropas Migrācijas tīkla[13] izveidei, lai Kopienai un tās dalībvalstīm sniegtu objektīvus, ticamus un aktuālus datus par migrāciju.(2) Eiropadome Saloniku sanāksmē 2003. gada jūnijā, ņemot vērā migrācijas daudzdimensionālās parādības uzraudzības un analīzes nozīmi, savos secinājumos[14] atbalstīja EMT izveidi un norādīja, ka izskatīs iespēju nākotnē izveidot pastāvīgu struktūru.(3) Eiropas Padome 2004. gada 4. novembrī pieņēma daudzgadu programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai, kura pazīstama kā Hāgas programma[15] un kurā izteikts aicinājums no 2004. gada 1. maija izstrādāt otro posmu kopējā politikā patvēruma, migrācijas, vīzu un robežu jomā, inter alia balstoties uz ciešāku praktisku sadarbību starp dalībvalstīm un labāku informācijas apmaiņu. Hāgas programmā atzīts, ka „Eiropas patvēruma un migrācijas politikas nepārtraukto attīstību vajadzētu balstīt uz kopīgu migrācijas analīzi visos aspektos. Atjauninātas informācijas un datu par attiecīgo migrācijas attīstību vākšanas, nodrošināšanas, apmaiņas un to efektīvas izmantošanas veicināšana ir ļoti svarīga”.(4) Lai apspriestos ar ieinteresētajām personām par EMT nākotni, Komisija 2005. gada 28. novembrī pieņēma „Zaļo grāmatu par Eiropas migrācijas turpmāko tīklu”[16], kurā aplūkoti jautājumi par tīkla turpmāko uzdevumu un struktūru, balstoties uz EMT darbības novērtējumu sagatavošanas posma pirmajos gados.(5) Publiskās apspriedes liecināja, ka vairums ieinteresēto personu atbalsta EMT darbību turpināšanu un nostiprināšanu, kā arī EMT sākotnējā uzdevuma saglabāšanu, proti, sniegt aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrācijas un patvēruma jautājumiem. Izrādījās arī, ka vairums ieinteresēto personu atbalsta EMT piesaistīšanu Komisijai..(6) Jāraugās, lai EMT darbība nepārklātos ar esošajiem Kopienas instrumentiem vai struktūrām, kuru mērķis ir apkopot informāciju migrācijas un patvēruma jomā un veikt tās apmaiņu, kā arī lai tīkla darbībai salīdzinājumā ar tiem būtu papildu vērtība, īpaši ņemot vērā tā plašo uzdevumu loku, mērķtiecīgo pievēršanos analīzēm, kā arī saikni ar akadēmisko sabiedrību un rezultātu publisku pieejamību.(7) Lai sasniegtu mērķus, EMT atbalsta valstu kontaktpunkti, kas atrodas visās dalībvalstīs. Valstu kontaktpunktu darbību Kopienas līmenī koordinē Komisija, kurai palīdz pakalpojumu sniedzējs, kas ir pietiekami lietpratīgs, lai organizētu EMT ikdienas darbu, ieskaitot tā informācijas apmaiņas sistēmu.(8) Lai valstu kontaktpunkti būtu pietiekami lietpratīgi, strādājot ar migrācijas un patvēruma lietām visos to daudzpusīgajos aspektos, tajos jābūt vismaz trim ekspertiem, kuri kopā vai atsevišķi ir kompetenti politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jomā. Šie eksperti var būt no dalībvalstu pārvaldes iestādēm vai jebkuras citas organizācijas.(9) Katram valsts kontaktpunktam jāizveido valsts migrācijas tīkls, kurā ietilpst organizācijas un indivīdi, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā, tostarp universitātes, pētniecības organizācijas un darbinieki, valsts un nevalstiskās organizācijas, kā arī starptautiskās organizācijas, lai varētu uzklausīt visas ieinteresētās personas.(10) Vadības padome nodrošina EMT politisko ievirzi, cita starpā piedalīdamās EMT gada darbības programmas sagatavošanā.(11) Lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku informācijas izplatīšanu, kas EMT sagatavota kā pētījumi un ziņojumi, tai jābūt pieejamai, izmantojot visprogresīvākās tehnoloģijas, tostarp šajā nolūkā izveidotu tīmekļa vietni.(12) Ja tas ir svarīgi EMT darbības mērķu sasniegšanai, tam jāspēj veidot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas migrācijas un patvēruma jomā. Veidojot šādu sadarbību, īpaša uzmanība jāvelta labas sadarbības nodrošināšanai ar organizācijām Dānijā, Norvēģijā, Islandē, Šveicē, kandidātvalstīs un valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika.(13) EMT līdzfinansē no Komisijas dotācijām saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[17].(14) Attiecībā uz EMT informācijas apmaiņas sistēmu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[18] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[19].(15) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPriekšmets un darbības jomaAr šo izveido Eiropas Migrācijas tīklu (turpmāk tekstā - EMT).EMT mērķis ir nodrošināt Kopienas iestāžu, dalībvalstu iestāžu un institūciju, kā arī plašas sabiedrības informācijas vajadzības migrācijas un patvēruma jomā, sniedzot aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrāciju un patvērumu, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesu šajās jomās.2. pantsUzdevumiLai sasniegtu 1. pantā minēto mērķi, EMT:a) no dažādiem, tostarp akadēmiskiem, avotiem apkopo aktuālus datus un informāciju un veic to apmaiņu;b) analizē a) apakšpunktā minētos datus un informāciju un sniedz tos viegli pieejamā formātā;c) izstrādā metodes, lai Kopienas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un ticamību, nosakot rādītājus un kritērijus, kas uzlabotu informācijas konsekvenci un atbilstību un palīdzētu izstrādāt Kopienas darbības, kuras saistītas ar migrācijas statistiku;d) publicē periodiskus ziņojumus par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Kopienā un tās dalībvalstīs;e) internetā izveido un uztur informācijas apmaiņas sistēmu, kurā nodrošināta piekļuve svarīgiem dokumentiem un publikācijām migrācijas un patvēruma jomā;f) palielina informētību par EMT, nodrošinot piekļuvi tajā apkopotajai informācijai un izplatot EMT darbības rezultātus;g) koordinē informāciju un sadarbojas ar citām attiecīgajām Eiropas un starptautiskajām struktūrām.3. pantsSastāvsEMT veido:1.  dalībvalstu iecelti valstu kontaktpunkti;2.  Komisija.4. pantsVadības padome1. EMT vada vadības padome, kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, viens Eiropas Parlamenta pārstāvis un viens Komisijas pārstāvis, kam palīdz divi zinātniskie eksperti.Komisijas pārstāvis ir vadības padomes priekšsēdētājs.Katram vadības padomes loceklim ir viena balss, arī priekšsēdētājam. Lēmumi tiek pieņemti ar divu trešdaļu vairākumu no nodotajām balsīm.2. Vadības padome jo īpaši:a) piedalās EMT gada darbības programmas sagatavošanā, par pamatu izmantojot priekšsēdētāja sagatavoto projektu;b) izvērtē, kādi panākumi gūti EMT darbībā, vajadzības gadījumā iesakot īstenot pasākumus;c) vismaz reizi gadā sniedz īsu ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par EMT kārtējām darbībām un galvenajiem tā pētījumu rezultātiem;d) nosaka, kāda ir vispiemērotākā stratēģiskā sadarbība ar citām struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā, un vajadzības gadījumā apstiprina administratīvo kārtību šādas sadarbības veidošanai, kā minēts 10. pantā;e) konsultē valstu kontaktpunktus, kā uzlabot to darbību, un palīdz tiem veikt vajadzīgos pasākumus, ja kādas valsts kontaktpunkta darbā ir atklāti konsekventi trūkumi, kuri var negatīvi ietekmēt EMT darbu.3. Vadības padome rīko sanāksmes pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma vismaz divreiz gadā.Tā pieņem savu reglamentu.5. pantsValstu kontaktpunkti1. Katra dalībvalsts ieceļ vienu struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts.Valsts kontaktpunktu veido vismaz trīs eksperti. Viens no šiem ekspertiem, kurš ir valsts koordinators, ir ieceltās struktūras ierēdnis vai darbinieks. Pārējie eksperti var būt no minētās struktūras vai no citām valsts vai starptautiska mēroga publiskām vai privātām organizācijām, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī.2. Katrā valsts kontaktpunktā, kopumā raugoties, ir:a) pieredze patvēruma un migrācijas jomā, kas ietver politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas aspektus;b) IT aprīkojums un IT lietošanas iemaņas;c) spēja izveidot sadarbības shēmas un dibināt sakarus ar citu valstu organizācijām un struktūrām;d) spēja sadarboties Eiropas līmenī; kā arīe) spēja strādāt un rakstīt Eiropas iestāžu oficiālajā valodā, kas nav tā atrašanās vietas dalībvalsts valoda.Dalībvalstis paziņo Komisijai to ekspertu vārdu, uzvārdu un pilnu adresi, kuri ir valstu kontaktpunktu sastāvā, norādot, kādā ziņā viņi atbilst a) līdz e) apakšpunktā minētajām prasībām.3. Valstu kontaktpunkti veic EMT uzdevumus valstu līmenī un jo īpaši:a) sagatavo valsts ziņojumus, tostarp 9. pantā minētos ziņojumus;b) ievada valsts datus 8. pantā minētajā informācijas apmaiņas sistēmā;c) izveido mehānismu, lai iesniegtu ad hoc pieprasījumus tīklā un ātri atbildētu uz šādiem pieprasījumiem no citiem valstu kontaktpunktiem;d) veido valstu migrācijas tīklu, kurā ietilpst plašs migrācijas un patvēruma jomā aktīvi darbojošos organizāciju un privātpersonu loks un ir pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās personas. Valsts migrācijas tīkla locekļus var aicināt piedalīties EMT darbībās, īpaši attiecībā uz 8. un 9. pantu.4. Valsts kontaktpunkta eksperti regulāri rīko sanāksmes, lai apspriestu savu darbu, piemēram, ar 3. punkta d) apakšpunktā minētā valsts migrācijas tīkla locekļiem, un lai apmainītos ar informāciju par pašreizējām un turpmākajām darbībām.6. pantsKoordinācija1. Komisija koordinē EMT darbu un nodrošina, lai tajā pienācīgi atspoguļotos Kopienas politiskās prioritātes migrācijas un patvēruma jomā.2. EMT darba organizēšanā Komisijai palīdz pakalpojumu sniedzējs, ko izraugās konkursa procedūrā. Pakalpojumu sniedzējs atbilst prasībām, kas norādītas 5. panta 2. punktā, un citām attiecīgajām Komisijas noteiktajām prasībām.Darbojoties Komisijas uzraudzībā, pakalpojumu sniedzējs inter alia :3.  organizē ikdienas darbību;4.  izveido un uztur 8. pantā minēto informācijas apmaiņas sistēmu;5.  koordinē valstu kontaktpunktu veikumu;6.  sagatavo 7. pantā minētās sanāksmes,7.  sagatavo 9. pantā minētos ziņojumu apkopojumus un kopsavilkumus un pētījumus.3. Komisija, apspriedusies ar vadības padomi un valstu kontaktpunktiem, pieņem EMT gada darbības programmu, nepārsniedzot 1. un 2. pantā minēto vispārējo mērķi un uzdevumus. Programmā sīkāk norāda mērķus un tematiskās prioritātes. Komisija pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo vadības padomei par tās izpildi un EMT attīstību.4. Kad saskaņā ar 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu ir saņemts vadības padomes viedoklis, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, pamatojoties uz dotāciju nolīgumiem, kas minēti šā panta 5. punktā.5. Komisija, pamatojoties uz EMT gada darbības programmu, nosaka paredzamās summas, kas pieejamas dotācijām un līgumiem finansēšanas lēmuma ietvaros saskaņā ar 75. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.Komisija piešķir darbības dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri atbilst 5. panta 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām, pamatojoties uz valstu kontaktpunktu individuāliem dotāciju pieteikumiem. Maksimālais Kopienas līdzfinansējums ir 80 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.Dotācijas saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu atjaunojot netiek pakāpeniski samazinātas.7. pantsSanāksmes1. EMT sanāksmes notiek vismaz piecreiz gadā.2. EMT sanāksmēs visus valstu kontaktpunktus pārstāv vismaz viens eksperts. No katra valsts kontaktpunkta sanāksmēs drīkst piedalīties ne vairāk par trim ekspertiem.3. EMT sanāksmes sasauc un vada Komisijas pārstāvis.4. EMT regulāro sanāksmju mērķis ir:a) sniegt valstu kontaktpunktiem iespēju apmainīties ar pieredzi un zināšanām, jo īpaši attiecībā uz EMT darbību;b) izvērtēt EMT darbā gūtos panākumus, jo īpaši saistībā ar 9. pantā minēto ziņojumu un pētījumu sagatavošanu;c) apmainīties ar datiem un viedokļiem, jo īpaši par 8. pantā minētās pieejamās informācijas struktūru, organizēšanu, saturu un pieejamību;d) radīt forumu diskusijām par praktiskām un juridiskām problēmām, ar ko dalībvalstis saskaras migrācijas un patvēruma jomā, jo īpaši diskusijām par 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem ad hoc pieprasījumiem;e) apspriesties ar valstu kontaktpunktiem par 6. panta 3. punktā minētās EMT gada darbības programmas veidošanu.5. EMT sanāksmēs var aicināt piedalīties privātpersonas un struktūras, kas nav EMT locekles, ja to klātbūtni uzskata par nepieciešamu. Var organizēt arī kopējas sanāksmes ar citiem tīkliem vai organizācijām.8. pantsInformācijas apmaiņas sistēma1. Saskaņā ar šo pantu internetā izveido informācijas apmaiņas sistēmu, kas pieejama, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.2. Šīs informācijas apmaiņas sistēmas saturs parasti ir publisks.Piekļuve konfidenciālai informācijai var būt ierobežota, izplatot to tikai EMT.3. Informācijas apmaiņas sistēmu veido vismaz šādi elementi:a) piekļuve Kopienas un valstu tiesību aktiem, judikatūrai un politikai migrācijas un patvēruma jomā, tostarp īpašiem migrācijas noteikumiem, kas attiecas uz noteiktām migrantu kategorijām;b) funkcionalitāte attiecībā uz 5. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem ad hoc pieprasījumiem;c) migrācijas un patvēruma terminu skaidrojošā vārdnīca;d) tieša piekļuve visām EMT publikācijām, tostarp 9. pantā minētajiem ziņojumiem un pētījumiem, kā arī regulāri apkārtraksti;e) pastkastīte, kurai var piekļūt, izmantojot šim nolūkam izveidotu tīmekļa vietni, un uz kuru plaša sabiedrība var nosūtīt jautājumus par migrāciju un patvērumu, kas ietilpst EMT darbības jomā;f) direktorija, kurā norādīti pētniecības darbinieki un pētniecības iestādes migrācijas un patvēruma jomā.4. Lai nodrošinātu piekļuvi 3. punktā minētajai informācijai, EMT vajadzības gadījumā var pievienot saites uz citām tīmekļa vietnēm, kurās atrodama sākotnējā informācija.5. Īpaši paredzētā tīmekļa vietne atvieglo pieeju līdzīgām sabiedrības informēšanas iniciatīvām saistītos jautājumos un tīmekļa vietnēm, kas satur informāciju par stāvokli dalībvalstīs un trešās valstīs migrācijas un patvēruma jomā.9. pantsPārskati un pētījumi1. Katrs valsts kontaktpunkts reizi gadā sagatavo ziņojumu, kur aprakstīts stāvoklis migrācijas un patvēruma jomā dalībvalstī, ietverot politikas attīstību un statistikas datus.2. Gada darbības programmā paredz, ka katras valsts kontaktpunkts sagatavo citus pētījumus par īpašiem, ar migrāciju un patvērumu saistītiem jautājumiem, kas nepieciešami politikas veidošanai un lēmumu pieņemšanai.10. pantsSadarbība ar citām struktūrām1. EMT sadarbojas ar dalībvalstu vai trešo valstu struktūrām, tostarp starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā.2. Šā panta 1. punktā minētajiem administratīvajiem sadarbības pasākumiem, kuri vajadzības gadījumā var ietvert vienošanās, ko Komisija slēdz Kopienas vārdā, ir vajadzīgs vadības padomes apstiprinājums.11. pantsBudžeta līdzekļiBudžeta līdzekļus, kas piešķirti šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem, iegrāmato Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. Pieejamās gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās.12. pantsBudžeta izpildeKomisija īsteno Kopienas finanšu atbalstu saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.13. pantsPārskatīšanaKomisija ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai ziņojumu par EMT attīstību. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šā lēmuma grozījumiem.14. pantsEMT galveno sastāvdaļu izveideDalībvalstis ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā paziņo Komisijai 5. panta 2. punktā pieprasīto informāciju.15. pantsPiemērošanas datumsŠo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. janvāra.Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē,Padomes vārdā —PriekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSŠo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem.1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu.2. ABM/ABB (Budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām)Attiecīgā politikas joma un saistītās darbības:imigrācijas un patvēruma politika.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu18 03 05 — Eiropas Migrācijas uzraudzības centrs3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsDarbības ilgums: no 2008. gada un turpmāk. Finansiālā ietekme ir noteikta tikai 2008.-2013. gada finanšu periodam.3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |18 03 05 | Fakult. | Dif.[20]/ | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3A |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[21] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[22] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[23] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e |Kopējās orientējošās intervences izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja līdzfinansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |26 dalībvalstis (izņemot Dāniju). Norādītās summas ietver visu 26 dalībvalstu līdzfinansējumu. | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[24] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (viena zīme aiz komata)Pirmsdarbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopā – cilvēkresursi | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPastiprināt aktuālas informācijas un datu vākšanu, nodrošināšanu, apmaiņu un to efektīvu izmantošanu par visām nozīmīgajām norisēm migrācijā.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaIerosinātā pasākuma mērķis ir izveidot tīklu starp iestādēm, akadēmiskajām aprindām, pētniecības darbiniekiem un citām migrācijas un patvēruma jomā ieinteresētajām personām dalībvalstīs, lai tie Kopienai, dalībvalstij un plašai sabiedrībai varētu sniegt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Tā kā šo mērķi, proti, uzlabot sadarbību un sagatavot datus un pētījumus visas Eiropas mērogā, dalībvalstis nevar sasniegt vienas pašas, ir jārīkojas Kopienas līmenī.Sinerģija un saikne ar citām iniciatīvām, tīkliem utt. ir izklāstīta paskaidrojuma rakstā un ietekmes novērtējumā.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma mērķis ir izveidot struktūru, kas Kopienai, tās dalībvalstīm un sabiedrībai varētu sniegt objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Eiropas un valstu līmenī. Tāpēc priekšlikumā paredzēts izveidot tīklu, kurā ietilpst Komisija un kontaktpunkti katrā dalībvalstī. Tie ir atbildīgi par tīkla uzdevumu izpildi, kas aprakstīti priekšlikuma 2. panta 2. punktā, un par ietekmes novērtējuma 4. sadaļā aprakstīto rezultātu sasniegšanu.No tīklam piešķirtajiem līdzekļiem jāizpilda divi galvenie darbības mērķi: tiešs atbalsts valstu kontaktpunktiem un atbalsts visām ar valstu kontaktpunktiem nesaistītajām tīkla darbībām, kuras ietver:-  atbalsts Komisijai koordinēšanas uzdevumu veikšanai,-  novērtēšanas darbības,-  rezerves īpašām/neparedzētām darbībām, kas saistītas ar EMT darbības jomām,-  attiecības ar citām struktūrām,-  īpašs atbalsts jaunizveidotiem valstu kontaktpunktiem pirmajos pasākuma īstenošanas gados.-  Tabulā, kas sniegta 8.1. iedaļā, aprakstītas iepriekš minēto mērķu finansiālās izmaksas.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[26].X Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Būtiskas piezīmes:Tīkla darbībai vajadzīgos budžeta resursus iegrāmato Eiropas Savienības kopbudžeta gada apropriācijās. No šiem resursiem tiek līdzfinansētas valstu kontaktpunktu izmaksas un segtas tā pakalpojuma sniedzēja izmaksas, kas izvēlēts palīdzības sniegšanai saistībā ar koordinēšanas uzdevumiem, kā arī citi izdevumi, arī par novērtējumiem, īpašajām darbībām un atbalstu jaunizveidotajiem kontaktpunktiem. Pieejamās gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās.Komisija ir atbildīga par dotāciju piešķiršanu valstu kontaktpunktiem, kas atbilst noteiktajām prasībām, un slēdz līgumus ar to pakalpojuma sniedzēju, kas izvēlēts, lai palīdzētu Komisijai veikt koordinēšanas uzdevumus, un citiem pakalpojumu sniedzējiem.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaViens no vadības padomes uzdevumiem ir pārskatīt „ panākumus Tīkla darbībā ” (4. panta 5. punkta b) apakšpunkts). Tas nozīmē pastāvīgu pārraudzības sistēmu. Saistībā ar minēto būtisks uzdevums būs arī Komisijai, jo tā " pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo par tās izpildi un norisēm Tīklā vadības padomei " (6. panta 3. punkts).6.2. Novērtējums6.2.1. Provizoriskais novērtējumsJLS ģenerāldirektorāts ir pasūtījis EMT sagatavošanas darbības novērtējumu, kas ietvēra turpmākā EMT provizorisko novērtējumu. Šo darbu veica pakalpojumu sniedzējs ( GHK – EPEC ), un Komisijas dienesti 2005. gada jūlijā saņēma galīgo novērtējumu.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)-  Pašreizējā EMT sagatavošanas darbības panākumi un trūkumi ir ņemti vērā, sagatavojot juridisko pamatu. Piemēram:-  priekšlikumā dalībvalstīm noteikts obligāts pienākums izveidot valstu kontaktpunktus, lai nepieļautu pašreizējo situāciju, kad vairākas dalībvalstis nav iesaistītas EMT darbā, jo tās nav iecēlušas valstu kontaktpunktus (dalība pašlaik ir uz brīvprātības principiem),-  priekšlikumā skaidri aprakstīti dažādu Tīkla dalībnieku (valstu kontaktpunktu, Komisijas) uzdevumi, lai novērstu neskaidrības par dalībnieku atbildību Tīklā,-  priekšlikumā nodrošināta dalībvalstu politiska iesaistīšana, jo tās piedalās vadības padomē. Pirmajā EMT darbības posmā (t.i., sagatavošanās darbībā) šādas iesaistīšanās nebija ,-  valstu kontaktpunktiem būs jāievēro vairākas prasības, un tajos būs dažādi eksperti, kas būs kompetenti dažādās jomās. Tas nodrošinās, ka visi valstu kontaktpunkti sniegs augstas kvalitātes rezultātus.6.2.3. Turpmākas vērtēšanas noteikumi un periodiskumsJuridiskais pamats (14. pants) paredz, ka Komisijai jāsagatavo ziņojums par EMT darbības attīstību ne vēlāk kā trīs gadus pēc lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk ne retāk kā reizi trīs gados. Novērtējumam vajadzīgie līdzekļi ir paredzēti finanšu plānā.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiKomisija nodrošina, ka, īstenojot šā pasākuma vajadzībām finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.Saistībā ar Kopienas darbībām, kuras finansē šā pasākuma vajadzībām, Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpuma jēdziens nozīmē jebkura Kopienas tiesību aktu pārkāpumu vai jebkuru līgumsaistību pārkāpumu, kas notiek tirgus dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kas kaitē vai varētu kaitēt vispārējam Kopienas budžetam vai to pārzinātajiem budžetiem ar nepamatotu izdevumu posteni.Līgumos un nolīgumos paredz jo īpaši uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā uz vietas.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finanšu izmaksu izteiksmē [27]Mērķis | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Kopā 2008.-2013. g. |1. Atbalsts visām ar valstu kontaktpunktiem nesaistītajām Tīkla darbībām | 1.600.000 | 1.825.000 | 2.125.000 | 2.150.000 | 2.450.000 | 2.450.000 | 12.600.000 |Darbība Nr. 1. Palīdzība Komisijai koordinēšanas uzdevumu veikšanā | 1.000.000 | 1.100.000 | 1.500.000 | 1.500.000 | 1.600.000 | 1.700.000 | 8.400.000 |Darbība Nr. 4. Attiecības ar citām struktūrām | 100.000 | 125.000 | 125.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 800.000 |IZMAKSAS KOPĀ | 6.500.000 | 8.800.000 | 10.100.000 | 10.300.000 | 10.500.000 | 10.500.000 | 56.700.000 |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidiAmata veidi | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/pilnas slodzes ekvivalents) |Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Personāls, ko finansē[29] atbilstīgi XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[30] atbilstīgi XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiTīkla darba koordinēšana, tā pakalpojuma sniedzēja darba pārraudzība, kas izvēlēts palīdzības sniegšanai saistībā ar koordinēšanas uzdevumiem, sakari ar valstu kontaktpunktiem, nodrošināšana, lai tiktu pienācīgi pārvaldīti līgumi ar tīkla dalībniekiem.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |– iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu2 x EUR 117 000 = EUR 234 000Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktun.p.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n + 1 | Gads n + 2 | Gads n + 3 | Gads n + 4 | Gads n + 5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[32] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā – administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummān.p.[1] COM(94)23 – Komisijas paziņojums Eiropas Padomei un Parlamentam par imigrācijas un patvēruma politikas jomām.[2] 1996. gada priekšizpēte par Eiropas Migrācijas novērošanas centru.[3] Eiropas Migrācijas tīkla darbības novērtējums, 2005. gads.[4] COM(2005)375.[5] Skatīt 2003. gada budžeta B5-8 sadaļu „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa”.[6] OV L 248, 2002. gada 16. septembrī.[7] COM(2005)606.[8] Visi dokumenti, kas saistīti ar publiskajām apspriedēm, tostarp ieinteresēto personu viedokļi, ir aplūkojami tiešsaistē: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] OV C […], […], […]. lpp.[11] OV C […], […], […]. lpp.[12] OV C […], […], […]. lpp.[13] Turpmāk EMT.[14] Padomes dokuments 11638/03.[15] Padomes dokuments 14292/1/04 REV 1.[16] COM(2005)606.[17] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).[18] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[19] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[20] Diferencētās apropriācijas.[21] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[22] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[23] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[24] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[25] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[26] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[27] Paskaidrojums par palielināto resursu izlietošanu ir iekļauts ietekmes novērtējuma 2. pielikumā, kā arī paskaidrojumā par darba galvenajiem rezultātiem, kas pamato valstu kontaktpunktiem piešķiramās summas.[28] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[29] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[30] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[31] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[32] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.10.2017
            COM(2017) 618 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanusaistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/005 FI/Retail

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Somija 2017. gada 12. jūnijā iesniedza pieteikumu EGF/2017/005 FI/Retail, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF, pēc darbinieku atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus), NUTS 2. līmeņa reģionos Somijā – FI19 - Rietumsomijā, FI1B - Helsinki-Ūsimā, FI1C - Dienvidsomijā un FI1D - Ziemeļsomijā un Austrumsomijā.

               3.Izvērtējusi iesniegto pieteikumu, Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka EGF finansiālo izmaksu saņemšanas nosacījumi ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2017/005 FI/Retail

                        Dalībvalsts

                        Somija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Rietumsomija (FI19)

                        Helsinki-Ūsimā (FI1B)

                        Dienvidsomija (FI1C)

                        Ziemeļsomija un Austrumsomija (FI1D)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2017. gada 12. jūnijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2017. gada 12. jūnijs

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2017. gada 19. jūnijs

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2017. gada 31. jūlijs

                        Izvērtēšanas beigu termiņš

                        2017. gada 23. oktobris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        3

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        47. nodaļa "Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus"

                        Pārskata periods (deviņi mēneši):

                        2016. gada 3. augusts – 2017. gada 3. maijs

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        1660

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1660

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        1500

                        Jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        3 906 600

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        259 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        4 165 600

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        2 499 360

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2017/005 FI/Retail Somija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2017. gada 12. jūnijā. Komisija tajā pašā datumā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 19. jūnijā pieprasīja no Somijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 23. oktobrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1660 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus). Atlaišana veikta NUTS 2. līmeņa reģionos Somijā – FI19 - Rietumsomijā, FI1B - Helsinki-Ūsimā, FI1C - Dienvidsomijā un FI1D - Ziemeļsomijā un Austrumsomijā.

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Anttila Oy

                        1217

                        Oy Vallila Collection Ab

                        26

                        Stockmann Oy

                        417

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 3
                           6

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1660

                        To pašnodarbināto personu kopējais skaits, kuras beigušas darbību:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:

                        1660

               Intervences kritēriji

               6.Somija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. Helsinki-Ūsimā (FI1B) reģionā vien ir 835 atlaišanas gadījumu.

               7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2016. gada 3. augusta līdz 2017. gada 3. maijam.

               Atlaisto darbinieku skaita un darbības izbeigšanas aprēķināšana

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –1660 darba ņēmēji no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1660.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               10.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Somija norāda, ka globalizācijas (tiešsaistes tirdzniecība) dēļ mazumtirdzniecības jomā ir vērojamas būtiskas pārmaiņas. Zināmā mērā pārmaiņas veicina arī izmaiņas patērētāju ieradumos, digitalizācija un ekonomikas krīze.

               11.Jau daudzus gadus pieaug tiešsaistes tirdzniecības apjoms. Sagaidāms, ka līdz 2019. gadam 13 % no pasaules mazumtirdzniecības būs pieejami tiešsaistē, savukārt 2014. gadā tie bija tikai 6,3 %
                  7
               . Sākotnēji patērētāji pievērsās tiešsaistes veikaliem. Pēdējā laikā tie izmanto starptautiskus interneta veikalus, kas atrodas ārpus ES valstīm.

               12.Iepirkšanās tiešsaistē lielā mērā ietekmē parasto universālveikalu tirdzniecību. Vadošie interneta veikali atrodas Ķīnā, Indijā un ASV.

               13.Laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam Somijas mazumtirdzniecības produktu pārdošana tiešsaistē ir palielinājusies par 34 % . Somijas iedzīvotāji vairāk nekā citi Skandināvijas valstu iedzīvotāji
                  8
                iepērkas ārvalstu tiešsaistes veikalos. Tādēļ Somijas universālveikalu pārdošanas apjomi samazinājās. 2014. gadā pārdošanas apjomi universālveikalos samazinājās par 4,3 % salīdzinājumā ar 2013. gadu, bet 2016. gadā samazinājums bija 2,8 % salīdzinājumā ar 2015. gada pārdošanas apjomiem
                  9
               .

               14.Turklāt pastāv arī nozīmīgas darbvietu mijmaiņas mazumtirdzniecības nozarē. Lai gan ierindas un pilna laika darbvietas izzūd, rodas tādas jaunas iespējas kā nepilna laika darbvietas ar jaunām prasmēm, piemēram, IT prasmes, prognozēšana, datu analīze, komunikācija, patērētāju zināšanas un loģistika
                  10
               . 43 % no mazumtirdzniecības darbiniekiem ir vecāki par 45 gadiem un tiem nav minēto prasmju.

               15.Līdz šim saistībā ar NACE 2. red. 47. nodaļas (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus) nozari ir iesniegti 8 EGF pieteikumi
                  11
               .

               Notikumi, kas izraisīja darbinieku atlaišanu un darbības izbeigšanu

               16.Mazumtirdzniecības nozare Somijā veido 7 % no visām darbvietām, taču tā ir pieejama gados jauniem, nepilna darba laika darba ņēmējiem ar jaunām prasmēm. Iepirkumu apjoms interneta veikalos no valstīm ārpus ES ir palielinājies no 6 % (2008) līdz 19 % (2016) no kopējā pārdošanas apjoma. 32 % tiešsaistes pirkumu ir no citām ES dalībvalstīm, un 16 % tiešsaistes tirdzniecības ir no valstīm ārpus ES. 23 % Somijas starptautiskās tiešsaistes tirdzniecības ir no Ķīnas
                  12
               .

               17.Šī tendence ir līdzīga arī citās ES valstīs; 2012.– 2016. gadā iepirkšanās tiešsaistē no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, palielinājās no 13 % līdz 20 % no visiem starptautiskajiem tiešsaistē veiktajiem pirkumiem (avots: Eurostat.)

               18.Anttila Oy bija mazumtirdzniecības uzņēmums, kas dibināts 1952. gadā kā tālpārdošanas uzņēmums. Tas galvenokārt piedāvāja plaša patēriņa elektronikas preces, apģērbu un mājsaimniecības preces. Anttila universālveikali bija 23 apdzīvotās vietās.

               19.Anttila cieta zaudējumus jau vairākus gadus, galvenokārt tāpēc, ka samazinājās universālveikalu darbība kopumā. Uzņēmums mēģināja atjaunot rentabilitāti. Tas tika rekapitalizēts un mainījās tā īpašnieks. Anttila arī samazināja darbinieku skaitu (2015. gadā)
                  13
               .

               20.Neraugoties uz visiem centieniem, uzņēmuma naudas plūsma un rentabilitāte turpināja samazināties galvenokārt starptautiskās tiešsaistes tirdzniecības dēļ. Uzņēmums meklēja ārējos finanšu resursus, taču bez panākumiem
                  14
               .

               21.Ik gadu klientu skaits Anttila universālveikalos samazinājās par 10-20 %. Digitalizācijas un tiešsaistes tirdzniecības dēļ Anttila universālveikalos strauji samazinājās mūzikas, filmu, spēļu un mājsaimniecības iekārtu pārdošanas apjomi
                  15
               .

               22.2016. gadā uzņēmumam bija jāiesniedz bankrota pieteikums. Visiem 1222 darbiniekiem paziņoja par līguma izbeigšanu. 2017. gada sākumā uzņēmums Anttila tika pilnībā slēgts. Darbvietas zaudēja arī Anttila meitasuzņēmuma Oy Vallila darbinieki.

               23.Somijas ekonomikas lejupslīde arī ietekmēja Anttila pārdošanas apjomus
                  16
               . Anttila darbinieki strādāja 30–35 stundas nedēļā. Aktuālie darba piedāvājumi ir 12 stundas nedēļā.

               24.Stockmann ir tradicionāla Somijas universālveikalu ķēde, kas pārdod elitāras un augstas kvalitātes preces. Stockmann saskārās ar līdzīgām, bet salīdzinoši mazākām problēmām kā Anttila
                  17
               .

               25.2015. gadā Stockmann finanšu un tirgus stāvoklis sāka uzlaboties. 2017. gadā tas slēdza veikalu Oulu. Patlaban tam aizvien ir 6 universālveikali. Stockmann problēmas daļēji ir saistītas ar e-komerciju, mainīgiem iepirkšanās paradumiem un patērētāju zemo uzticēšanos ekonomikai
                  18
               .

               26.2012.–2016. gadā klientu skaits Stockmann universālveikalos samazinājās par vairāk nekā 40 %. Šajā pašā laikposmā pārdošanas apgrozījums samazinājās par 38 %. Darbības rezerve kļuva negatīva
                  19
               .

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               27.Atlaišana skāra visus četrus NUTS 2. līmeņa reģionus Somijā. Visvairāk tika skarts Helsinki-Ūsimā (835 zaudētu darbvietu) reģions. 2017. gada martā Somijā bija 317 251 nenodarbināts darba meklētājs. Tas ir 10,3 % no darbaspēka. 38 % bija vecāki par 50 gadiem
                  20
               . Uz katru darbvietu bija 6 bezdarbnieki. 4 % no visiem bezdarbniekiem bija no tirdzniecības jomas
                  21
               .

               Rietumsomija

               28.Pirkanmā apgabalā
                  22
                mazumtirdzniecība un vairumtirdzniecība veido ievērojamu apgrozījuma daļu visās nozarēs, proti, apmēram 30 %. Reģiona ekonomika pamazām atgūstas, pateicoties eksporta nozarēm un būvniecībai.

               29.2017. gada martā Pirkanmā Ekonomikas attīstības, transporta un vides centrā (ELY centrs) bija reģistrējušies 31 577 bezdarbnieku. Tas ir 12,9 % no darbaspēka, kas ir augstāks rādītājs par valsts vidējo
                  23
               .

               30.Anttila universālveikalu ķēde bija nozīmīgs darba devējs šajā reģionā. Visgrūtāk atrast jaunu darbu bija tiem darba ņēmējiem, kuri ir vecāki par 50 gadiem.

               Helsinki-Ūsimā

               31.2017. gada marta beigās Ūsimā reģionā bija 86 659 nenodarbinātu darba meklētāju, un nenodarbināto darba meklētāju īpatsvars bija 10,3 % no kopējā darbaspēka.

               32.2017. gada martā bija 34 942 ilgtermiņa bezdarbnieku. Līdz pat 36 % no nenodarbinātajiem darba meklētājiem bija vecāki par 50 gadiem
                  24
               .

               Dienvidsomija

               33.Anttila bija nozīmīgs darba devējs mazumtirdzniecības nozarē Turku pilsēta. Līdz ar Anttila slēgšanu tika zaudēts liels skaits darbvietu.

               34.Šajā reģionā bezdarba līmenis ir 11,6 %. Uzņēmumi pieņem gados jaunus darba ņēmējus uz nepilna darba laika darbu. Daudzi bezdarbnieki ir vecāki par 50 gadiem
                  25
               .

               35.2017. gada pavasara beigās reģiona dienvidrietumu apgabalā bez darba bija aptuveni 26 224 cilvēku. Tas ir 11,6 % no darbaspēka. Turklāt vēl 10 600 cilvēku bija iesaistīti nodarbinātības veicināšanas pakalpojumos
                  26
               .

               Ziemeļsomija un Austrumsomija

               36.Stockmann un Anttila bija nozīmīgi mazumtirdzniecības nozares darba devēji Oulu apgabalā. Uzņēmumiem pārtraucot pilsētā savu uzņēmējdarbību, no darba bija jāatlaiž liels skaits darbinieku, daudzi no kuriem bija vecāka gadagājuma darba ņēmēji.

               37.Oulu apgabalā bezdarba līmenis joprojām ir augsts; 2017. gada martā tur bija 25 928 bezdarbnieku. Turklāt nodarbinātības un ekonomiskās attīstības birojos (TE biroji) aptuveni 9650 cilvēku bija reģistrējušies nodarbinātības veicināšanas pakalpojumiem
                  27
               .

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               38.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 1500 atlaistie darbinieki. Šos darba ņēmējus pēc to dzimuma, pilsonības un vecuma grupas var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        355

                        (23,7 %)

                        sievietes:

                        1145

                        (76,3 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        1495

                        (99,7 %)

                        nav ES valstpiederīgie:

                        5

                        (0,3 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        103

                        (6,9 %)

                        25-29 gadi:

                        144

                        (9,6 %)

                        30-54 gadi:

                        985

                        (65,7 %)

                        55-64 gadi:

                        263

                        (17,5 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        5

                        (0,3 %)

               Ierosināto darbību attiecināmība

               39.Atlaistajiem darbiniekiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības.

               –Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi. Šis pasākums paredz darba meklēšanas apmācības pašapziņas veidošanai un darba meklēšanas prasmju atjaunināšanai. Tas ietver arī individuālas darba konsultācijas.

               –Nodarbinātības un citi uzņēmējdarbības pasākumi. Šī pasākuma mērķis ir sniegt informāciju, konsultācijas un ekspertu pakalpojumus, lai plānotu atbalsta saņēmēju atkārtotu pieņemšanu darbā, izmantojot tiešsaistes pakalpojumus, darba meklēšanas un profesionālās orientācijas konsultācijas, darba piedāvājumus, prasmju apzināšanu, darba spēju novērtēšanu un izmēģināšanu.

               –Apmācību kursi. Šis pasākums ietvers profesionālo apmācību, tālākizglītību, pārmaiņu apmācību un pārkvalificēšanos. Tas ietver arī apmācību uzņēmējdarbības atbalstam. Mācību kursi tiks pielāgoti mērķgrupai.

               –Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija. Dotācijas mērķis ir veicināt uzņēmējdarbības sākšanu un atsevišķu personu nodarbinātību. Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija palīdz pakāpeniski uzsākt un izveidot pilna laika uzņēmējdarbību. Dotāciju nodrošina ne vairāk kā 12 mēnešus. Apmācība un konsultācijas arī ir saistītas ar dotāciju.

               –Karjeras veidošanas izmēģinājuma projekti. Šis izmēģinājuma projekts ir paredzēts atbalsta saņēmējiem, kuri ir vecāki par 50 gadiem, un tajā tiks pievērsta uzmanība fiziskās vai garīgās veselības problēmām un citiem jautājumiem, kas var būt šķērslis profesionālajai reintegrācijai. Turklāt dažiem atbalsta saņēmējiem varētu būt vajadzīgs intensīvs atbalsts.

               –Algas subsīdija. Ar šo subsīdiju atbalstīs nodarbinātību jaunā darbvietā, tādējādi samazinot algu izmaksas. Algas subsīdija būs 30–50 % no algu izmaksām, un to maksās darba devējam. Atkarībā no bezdarba perioda subsīdijas ilgums ir no 6 līdz 18 mēnešiem.

               –Pabalsti par ceļa un uzturēšanās izmaksām. Šos pabalstus var piešķirt darba meklētājam par ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas radušās darba meklēšanas vai apmācības laikā, un to mērķis ir veicināt nodarbinātību.

               40.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               41.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Paredzamais budžets

               42.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 4 165 600, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 3 906 600 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 259 000 apmērā.

               43.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 499 360 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        315

                        1200

                        378 000

                        Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        500

                        60

                        30 000

                        Apmācību kursi (Koulutus)

                        235

                        5000

                        1 175 000

                        Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija (Starttiraha)

                        18

                        9000

                        162 000

                        Karjeras veidošanas izmēģinājuma projekti (Uravalmennuspilotti)

                        260

                        5000

                        1 300 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        3 045 000

                        (77,95 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Algas subsīdija

                        200

                        4200

                        840 000

                        Pabalsti par ceļa un uzturēšanās izmaksām

                        180

                        120

                        21 600

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        861 600

                        (22,05 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        4000

                        2. Pārvaldība

                        —

                        150 000

                        3. Informācija un reklāma

                        —

                        25 000

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                        80 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        259 000

                        (6,22 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        4 165 600

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        2 499 360

               44.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               45.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               46.Somija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2016. gada 3. augustā. Tāpēc no 2016. gada 3. augusta līdz 2019. gada 12. jūnijam ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām.

               47.Somijai 2016. gada 3. augustā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 3. augusta līdz 2019. gada 12. decembrim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem

               48.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas (MEAE) administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta pozīcija. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ELY centru un TE biroju darbības izdevumiem. Tehniskā atbalsta uzdevumus finansēs no MEAE un ELY centru darbības izdevumiem. Tiks veikts darbs, lai nodrošinātu valsts priekšfinansējumu visām darbībām un uzdevumiem.

               49.Somija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm

               50.Somija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar Ūsimā, Pirkanmā, Ziemeļpohjanmā, Dienvidrietumsomijas (Varsinais-Suomi) ELY centru un Ūsimā TE biroja pārstāvjiem. Piedalījās arī Anttila un arodbiedrību (PAM: Service Unions United) pārstāvji.

               51.MEAE izveidoja darba grupu, kas ietver visas iepriekš minētās vietējās un reģionālās iestādes, Anttila un PAM pārstāvjus. Darba grupas risina jautājumus saistībā ar atlaišanas gadījumiem mazumtirdzniecības nozarē, un tā piedalījās EGF pieteikuma sagatavošanā.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               52.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi.

               –Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs MEAE, kura rīkojas kā EFG pārvaldības un sertifikācijas iestāde un kā starpniekstruktūra EGF līdzekļu sadalē. EGF pārvaldības funkcijas ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam.

               –Apstiprināšanas funkcijas uzticētas Cilvēkresursu un administratīvajai nodaļai. Maksājumus atbalsta saņēmējiem veic ar reģionālo ELY centru un TE biroju starpniecību.

               –Attiecībā uz revīziju atbildīgā organizācija ir neatkarīga iekšējās revīzijas vienība, kas darbojas MEAE pastāvīgā sekretāra vadībā.

               Attiecīgās dalībvalsts uzņemtās saistības

               53.Somija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               54.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  28
               .

               55.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 499 360 apmērā, kas ir 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               56.Ierosināto lēmumu izmantot EGF līdzekļus pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  29
                13. punktā.

               Saistītie tiesību akti

               57.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 499 360 apmērā.

               58.Vienlaikus ar šo EGF līdzekļu izmantošanas lēmuma priekšlikumu Komisija ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stāsies spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņems EGF līdzekļu izmantošanas lēmuma priekšlikumu.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
                  saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/005 FI/Retail

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  30
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  31
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir nodrošināt atbalstu no darba atlaistajiem darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finansiālā un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  32
                12. pantā.

               (3)Somija 2017. gada 12. jūnijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai pēc darbinieku atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus), statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS)
                  33
                2. līmeņa reģionos Somijā – FI19 - Rietumsomijā, FI1B - Helsinki-Ūsimā, FI1C - Dienvidsomijā un FI1D - Ziemeļsomijā un Austrumsomijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 499 360 apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 499 360 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [the date of its adoption]*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā–
                        Padomes vārdā–

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)
                  Atlaišanas ir notikušas divās lielākajās universālveikalu ķēdēs (Anttila un Stockman) un meitasuzņēmumā (Vallila). Anttila un Vallila ir pilnībā slēgti.

                     (7)

                     http://www.emarketer.com/public_media/docs/....2016_Worldwide_ECommerce_Report.pdf.

                     (8)

                  http://kauppa.fi/eng/press_releases/e_commerce_of_goods_increasing_despite_recession_24804;
                  http://www.postnord.fi/globalassets/suomi/tutkimukset/e-commerce-in-nordics-2017_eng_low.pdf.
                  ,

                     (9)

                     http://tilastokeskus.fi/til/klv/2016/12/klv_2016_12_2017-02-15_tie_002_en.html.

                  http://tilastokeskus.fi/til/klv/2014/12/klv_2014_12_2015-02-12_tie_002_en.html
                  ,

                     (10)

                        http://www.stat.fi/til/tyti/2016/13/tyti_2016_13_2017-04-12_kat_002_en.html.

                     (11)
                  EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016_ES/Aragon retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail, EGF/2017/003 GR/Attica retail.

                     (12)

                  http://www.postnord.com/en/media/publications/.

                     (13)

                        http://www.helsinkitimes.fi/business/14110-anttila-declares-bankruptcy.html.

                     (14)

                        https://www.statista.com/statistics/243872/number-of-employees-in-the-e-commerce-segment-in-china.

                     (15)

                        http://www.ifpi.org/downloads/GMR2016.pdf.

                     (16)

                        http://www.reuters.com/article/stockmann-seppala-idUSL6N0VC0NQ20150202.

                     (17)

                        https://ek.fi/wp-content/uploads/Luottamusindikaattori1412eng.pdf.

                     (18)

                        http://tilastokeskus.fi/til/kbar/2016/07/kbar_2016_07_2016-07-27_tie_001_en.html.

                     (19)

                        https://fashionunited.uk/news/retail/a-challenging-turnaround-ahead-for-the-owner-of-lindex/2015062216813.

                     (20)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319.

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798.

                     (21)

                        https://www.ammattibarometri.fi.

                     (22)
                  “Apgabali” 28.-30. punktā un 33.-38. punktā ir NUTS 3. līmeņa reģioni.

                     (23)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319.

                     (24)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798.

                     (25)

                        https://www.ammattibarometri.fi.

                     (26)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319.

                     (27)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319.

                     (28)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (29)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (30)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (31)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (32)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (33)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0376

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko Latvijai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 21. panta noteikumiem Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem  /* COM/2005/0376 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.8.2005COM(2005) 376 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko Latvijai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 21. panta noteikumiem Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar 27. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze, Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas, ar nolūku vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru vai nepieļaut dažādu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas. Ar vēstuli, kura Komisijas ģenerālsekretariātā reģistrēta 2005. gada 16. martā, Latvija ir lūgusi atļauju pagarināt atkāpes pasākuma piemērošanu kokmateriālu darījumos, kas iepriekš ar Pievienošanās aktu atļauts uz ierobežotu laiku. Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija ar 2005. gada 10. maija vēstuli ir informējusi pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Ar 2005. gada 31. maija vēstuli Komisija paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai. |Vispārējais konteksts Latvijas kokmateriālu tirgū dominē mazi vietējie uzņēmumi un individuālie piegādātāji, kuru darbība bieži izrādās tikai īslaicīga, nodokļu administrācijai tos ir grūti kontrolēt, un tie ir instruments nodokļa nemaksāšanai. Visbiežāk sastopamais nodokļa nemaksāšanas veids ir faktūras izrakstīšana par piegādēm, pēc kā uzņēmums pazūd, nenomaksājot nodokli, atstājot saņēmējam derīgu faktūru nodokļa atlaidei. Lai novērstu nodokļa nemaksāšanu, Latvijas likumā par PVN ir iekļauti īpaši noteikumi. Atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta, šajos noteikumos paredzēts, ka konkrētos apstākļos darījumos saistībā ar kokmateriāliem persona, kas atbild par PVN samaksu, ir preču vai pakalpojumu saņēmējs. Šo sistēmu piemēro preču un pakalpojumu piegādēm Latvijas teritorijā, un tā neietekmē pārrobežu darījumus. Komisija saprot, ka šāda kārtība faktiski ir ļāvusi Latvijai samazināt PVN nemaksāšanas risku un vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru kokmateriālu tirgū. Tādēļ Komisija uzskata par lietderīgu atļaut Latvijai turpināt piemērot īpašo pasākumu. |Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma jomā Atkāpe, kas iepriekš piešķirta Pievienošanās akta VIII pielikuma 7. nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā. |Saskanība ar politiku citās jomās un Eiropas Savienības mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR INTERESENTIEM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar interesentiem |Neattiecas. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |Nav vajadzības pēc neatkarīga ekspertu atzinuma. |Ietekmes novērtējums Lēmuma priekšlikuma mērķis ir apkarot iespējamu PVN nemaksāšanu Latvijas kokmateriālu tirgū, tādēļ tam iespējama pozitīva ietekme uz tautsaimniecību. Jebkurā gadījumā šī ietekme būs ierobežota atkāpes šaurās darbības jomas dēļ. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātā pasākuma kopsavilkums Atļauja Latvijai pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 21. panta noteikumiem Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK, attiecībā uz apgrieztā nodokļa iekasēšanas mehānisma izmantošanu saistībā ar kokmateriālu darījumiem. |Juridiskais pamats 27. panta 1. punkts Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze. |Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam tālāk minēto iemeslu dēļ. |Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas neuzliek nekādus pienākumus. |Tā kā atkāpes piemērošanas joma ir ierobežota, īpašais pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātie juridiskie instrumenti: citi. |Citi līdzekļi nav piemēroti šāda iemesla dēļ. Saskaņā ar 27. pantu Sestajā Padomes Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, iespējams tikai Padomes lēmums. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Pārbaudes/pārskatīšanas/termiņa izbeigšanās klauzula |Priekšlikums ietver termiņa izbeigšanās klauzulu. |1.  PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko Latvijai atļauj pagarināt pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 21. panta noteikumiem Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(Autentisks ir tikai teksts latviešu valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze[1], un jo īpaši tās 27. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2],tā kā:2.  Atbilstīgi 27. panta 1. punktam Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas, ar nolūku vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru vai nepieļaut dažādu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.3.  Ar vēstuli, kas Komisijas ģenerālsekretariātā reģistrēta 2005. gada 16. martā, Latvija ir lūgusi atļauju pagarināt atkāpes pasākuma piemērošanu saistībā ar kokmateriālu darījumiem.4.  Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija ar 2005. gada 10. maija vēstuli ir informējusi pārējās dalībvalstis par Latvijas lūgumu. Ar 2005. gada 31. maija vēstuli Komisija paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai.5.  Latvijas kokmateriālu tirgū dominē mazi vietējie uzņēmumi un individuālie piegādātāji. Tirgus raksturs un iesaistīto uzņēmumu rīcība ir izraisījuši krāpšanos ar nodokļiem, ko nodokļu iestādēm ir bijis grūti kontrolēt. Lai apkarotu šo pārkāpumu, Latvijas likumā par PVN ir iekļauts īpašs noteikums par to, ka konkrētos apstākļos par nodokļa samaksu atbild tas nodokļu maksātājs, kam veikta ar nodokli apliekamā preču vai pakalpojumu piegāde.6.  Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punktā, kā izklāstīts minētās direktīvas 28.g pantā, paredzēts, ka iekšējā sistēmā par nodokļa nomaksu parasti atbild tā persona, kura preces vai pakalpojumus piegādā. Tomēr 2003. gada Pievienošanās aktā[3] un jo īpaši tā VIII pielikuma 7. nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā Latvijai uz ierobežotu laiku atļauts turpināt piemērot savu PVN iekasēšanas procedūru darījumos ar kokmateriāliem.7.  Komisija saprot, ka šāda kārtība faktiski ir ļāvusi Latvijai samazināt PVN nemaksāšanas risku un vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru kokmateriālu tirgū.8.  Atkāpei nav negatīvas ietekmes uz Kopienu pašu resursiem, ko veido PVN ieņēmumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsAtkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punkta a) apakšpunkta, kā izklāstīts minētās direktīvas 28.g pantā, Latvijai ar šo ir atļauts turpināt līdz 2009. gada 31. decembrim noteikt, ka darījumos ar kokmateriāliem atbildīgais par PVN maksāšanu ir saņēmējs.Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 145, 13.06.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 01.05.2004., 35. lpp.).[2] OV C , , . lpp.[3] OV L 236, 23.09.2003., 33. lpp.