               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.5.2011
            COM(2011) 277 galīgā redakcija
            2011/0123(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par brīvprātīga partnerattiecību nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību (FLEGT)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Rīcības plānā meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT)
                  1
               , ko Padome apstiprināja 2003. gadā
                  2
               , ir ieteikti vairāki pasākumi, kas ietver atbalstu koksnes ražotājvalstīm, daudzpusēju sadarbību, lai apkarotu nelikumīgi iegūtas koksnes tirdzniecību, privātā sektora iniciatīvu atbalstu, kā arī pasākumus, lai nepieļautu investīcijas darbībās, kas veicina nelikumīgu mežizstrādi. Šā rīcības plāna stūrakmens ir FLEGT partnerību izveidošana starp Savienību un koksnes ražotājvalstīm, lai pārtrauktu nelikumīgu mežistrādi. Padome 2005. gadā pieņēma Regulu (EK) Nr. 2173/2005
                  3
               , ar kuru izveido licencēšanas sistēmu un mehānismu, lai pārbaudītu Savienībā importēto kokmateriālu izcelsmes likumību.

               Padome 2005. gada decembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar koksnes ražotājvalstīm par partnerattiecību nolīgumiem, lai īstenotu ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) un lai veicinātu pārbaudītas un likumīgi iegūtas koksnes importu Savienībā no šādām partnervalstīm
                  4
               . Nolīgums ar Centrālāfrikas Republiku ir ceturtais šāda veida nolīgums, kas tika apspriests starp ražotājvalsti un Savienību (iepriekšējie nolīgumi — ar Ganu, Kongo un Kamerūnu).

               Komisija uzsāka sarunas ar Centrālāfrikas Republiku 2009. gada oktobrī. Sarunas turpinājās 14 mēnešus un ietvēra četras abu pušu tikšanās un astoņpadsmit tehnisko darba grupu sanāksmes. Sarunu laikā Komisijai šajā uzdevumā palīdzēja dalībvalstis. Komisija ir pastāvīgi informējusi Padomi par sarunu virzību, sniedzot regulārus ziņojumus Mežsaimniecības darba grupai, kā arī ES misiju vadītājiem un pārstāvjiem Centrālāfrikas Republikā. Pēc katras sarunu sesijas puses rīkoja publiskās sanāksmes, lai ieinteresētās personas informētu par sarunās panākto progresu. Turklāt Centrālāfrikas Republika pieņēma līdzdalības pieeju, nolīguma izstrādē iesaistot pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru.

               Nolīgumā ir izskatīti visi elementi, kas ietverti Padomes sarunu norādēs. Jo īpaši nolīgumā ir noteikts FLEGT licencēšanas sistēmas satvars, iestādes un sistēmas. Tajā ir aprakstīta piegādes ķēdes kontrole, atbilstības tiesību aktiem nodrošināšanas sistēma un prasības, lai veiktu sistēmas neatkarīgu revīziju. Šie noteikumi ir izklāstīti nolīguma pielikumos un sniedz sīki izstrādātu aprakstu par struktūrām, kuras būs pamatā likumības nodrošināšanai, kas izriet no FLEGT licences piešķiršanas. Centrālāfrikas Republika izstrādāja savu definīciju par piemērojamiem tiesību aktiem, pamatojoties uz plašām apspriedēm ar ieinteresētajām personām. Tajā ir ietverti likumi un noteikumi par mežistrādes tiesību piešķiršanu, uzņēmumu reģistrēšanu, meža resursu pārvaldību, tiesību aktiem nodarbinātības un vides jomā, fiskālajām prasībām, sociālajiem pienākumiem, piemēram, vietējo kopienu, pamatiedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības iesaisti, un citiem pienākumiem, kas paredzēti ar koksnes transportu un tirdzniecību saistītos tiesību aktos, kā arī par ārējās tirdzniecības prasībām.

               Nolīgums aptver plašāku izstrādājumu klāstu, nekā ierosināts Regulas (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT sistēmu II pielikumā. Tas attiecas uz visa veida kokmateriālu un koksnes izstrādājumu eksportu. Tas uzliek Centrālāfrikas Republikai pienākumu izveidot sistēmu, kas Savienībai sniegs garantiju, ka visi no Centrālāfrikas Republikas ievestie koksnes izstrādājumi ir iegūti likumīgi, tādējādi pozitīvi un ilgtspējīgi ietekmējot šīs valsts izaugsmi.

               Nolīgumā ir ietverti noteikumi par importa kontroli uz Savienības robežām, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT sistēmu un tās īstenošanas Regulā (EK) Nr. 1024/2008. Tajā sniegts arī Centrālāfrikas Republikas FLEGT licences formāta apraksts. Tas atbilst licences formātam, kas noteikts minētajā īstenošanas regulā.

               Ar nolīgumu tiek izveidots mehānisms dialogam un sadarbībai ar Savienību FLEGT jautājumos, proti, nolīguma īstenošanas apvienotā komiteja. Tajā ir noteikti arī principi saistībā ar ieinteresēto personu līdzdalību, sociālās aizsardzības līdzekļiem, pārredzamību, īstenošanas ietekmes uzraudzību un īstenošanas ziņojumu sagatavošanu.

               Nolīgumā ir noteikts termiņš un procedūras attiecībā uz nolīguma spēkā stāšanos un licencēšanas sistēmas piemērošanu. Tā kā Centrālāfrikas Republika plāno uzlabot un pārstrādāt savu reglamentējošo un informācijas pārvaldības sistēmu, ieviest piegādes ķēdes visaptverošākas kontroles un tiesību aktu ievērošanas neatkarīgas pārbaudes, būs nepieciešami vairāki gadi, lai izstrādātu un pārbaudītu jaunās sistēmas un lai uzlabotu valdības, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora rīcībspēju paredzēto uzdevumu izpildei. Paredzams, ka FLEGT licencēšanas sistēma pilnībā darbosies no 2014. gada beigām. Pirms ES sāks atzīt FLEGT licences, šī licencēšanas sistēma tiks novērtēta atbilstoši nolīgumā noteiktajiem kritērijiem.

               2011/0123 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par brīvprātīga partnerattiecību nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību (FLEGT)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Komisija 2003. gada maijā pieņēma paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Meža tiesību aktu ieviešana, pārvaldība un tirdzniecība (FLEGT). Priekšlikums ES rīcības plānam”
                  5
               , ar kuru aicināja ieviest pasākumus nelikumīgas mežizstrādes novēršanai, izstrādājot brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus ar koksnes ražotājvalstīm. Padome 2003. gada oktobrī pieņēma secinājumus par minēto rīcības plānu
                  6
               , un Eiropas Parlaments 2005. gada 11. jūlijā šajā jautājumā pieņēma rezolūciju
                  7
               .

               (2)Padome 2005. gada 5. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par partnerattiecību nolīgumiem, lai īstenotu ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT).

               (3)Padome 2005. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2173/2005
                  8
                par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Savienībā no valstīm, ar kurām Eiropas Savienība ir noslēgusi brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus.

               (4)Sarunas ar Centrālāfrikas Republiku ir pabeigtas, un brīvprātīgais partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību (FLEGT) (turpmāk “nolīgums”) tika parafēts 2010. gada 21. decembrī.

               (5)Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek atļauta brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma parakstīšana starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas Republiku par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecību uz Eiropas Savienību (FLEGT), ņemot vērā tā noslēgšanu
                  9
                .

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas tiesīga Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē, […]

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs
                     […]

                     (1)
                  COM(2003) 251.

                     (2)
                  OV C 268, 7.11.2003., 1. lpp.

                     (3)
                  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

                     (4)
                  Padomes dokuments ierobežotai lietošanai Nr. 15102/05.

                     (5)
                  COM(2003) 251.

                     (6)
                  OV C 268, 7.11.2003., 1. lpp.

                     (7)
                  OV C 157E, 6.7.2006., 482. lpp.

                     (8)
                  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

                     (9)
                  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.2.2016
            COM(2016) 90 final
            2016/0054(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts, kas paredzēts, lai parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “protokols”).

               Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2004. gada 11. oktobrī un stājās spēkā 2010. gada 1. oktobrī.

               Ar Padomes 2012. gada 14. septembra lēmumu
                  1
                Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Tadžikistānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas, parafējot protokolu.

               Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Eiropas Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

               Komisija ir atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un lūdz Padomei pilnvarojumu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

               2016/0054 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), ir jāvienojas nolīguma protokolā. Saskaņā ar Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

               (2)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm
                  2
               . Sarunas ar Tadžikistānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas, parafējot protokolu.

               (3)Protokols būtu jāparaksta Savienības un dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt protokolu Savienības un tās dalībvalstu vārdā.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.2.2016
            COM(2016) 90 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums Padomes Lēmumam

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS
                  PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMAM, AR KO IZVEIDO PARTNERĪBU STARP EIROPAS KOPIENĀM
                  UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES,
                  UN TADŽIKISTĀNAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES,
                  LAI ŅEMTU VĒRĀ

               HORVĀTIJAS REPUBLIKAS PIEVIENOŠANOS

               EIROPAS SAVIENĪBAI

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”,

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, un

               EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,

                  no vienas puses,

               un

               TADŽIKISTĀNAS REPUBLIKA,

                  no otras puses,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

                  TĀ KĀ Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses, turpmāk “nolīgums”, tika parakstīts 2004. gada 11. oktobrī Luksemburgā;

               TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts 2011. gada 9. decembrī Briselē;

               TĀ KĀ saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punkta nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu;

               ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. PANTS

               Ar šo Horvātijas Republika kļūst par Līgumslēdzēju pusi Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar kuru izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses. Horvātijas Republika tāpat kā citas Eiropas Savienības dalībvalstis pieņem un ievēro nolīgumu, tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu.

               2. PANTS

               Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Tadžikistānas Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Pēc šā protokola stāšanās spēkā horvātu valodas versija kļūst autentiska saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas, kas sastādītas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un tadžiku valodā.

               3. PANTS

               Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

               4. PANTS

               1.
                     Šo protokolu katra Līgumslēdzēja puse apstiprina saskaņā ar tās procedūrām. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               2.
                     Šis protokols stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               5. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un tadžiku valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie

               ir parakstījuši šo protokolu.

               ..., .... gada …

               EIROPAS SAVIENĪBAS, EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS UN TO DALĪBVALSTU VĀRDĀ

               TADŽIKISTĀNAS REPUBLIKAS VĀRDĀ


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0596

Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)  /* COM/2007/0596 galīgā redakcija - ACC 2007/0208 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.10.2007COM(2007) 596 galīgā redakcija2007/0208 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Ženēvas Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (TIR konvencija). Konvencija Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā. Lēmuma priekšlikuma mērķis ir ieviest grozījumus TIR konvencijas 8. pielikuma 13. pantā. Šie grozījumi skar finanšu nosacījumus attiecībā uz TIR izpildvaldes un ANO Eiropas Ekonomikas komisijas TIR sekretariāta darbību. |120 | Vispārīgais konteksts TIR konvenciju administrē Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (UNECE) Ženēvā, un konvencijas ietvaros ir izveidota muitas tranzīta procedūra preču starptautiskiem pārvadājumiem pa autoceļiem. Saskaņā ar Konvencijas nosacījumiem preces, kurām piemēro muitas un nodokļu atlikšanas nosacījumus, ļauts transportēt pāri starptautiskām robežām ar minimālu muitas iestāžu iesaistīšanos pārvietošanas procesā. TIR sistēma sekmē starptautiskās tirdzniecības attīstību, jo tiek samazināti ierasti kavējošie faktori preču pārvadāšanā. Ar šādas sistēmas palīdzību iespējami būtiski transportēšanas izmaksu ietaupījumi, jo tiek samazināta dīkstāve tranzīta procesā. Vissvarīgākā sistēmas priekšrocība ir tā, ka TIR konvencija, pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, nodrošina nepieciešamo garantiju salīdzinoši vienkāršu pieejamību. Pēdējo mēnešu laikā publiskā un privātā sektora partnerība, ko izveidoja muitas iestādes un galvotājas apvienības, bijusi spiesta reaģēt uz būtiskām TIR sistēmas problēmām — konkrēti — attiecībā uz TIR izpildvaldes un TIR sekretariāta finansēšanu. Lai stiprinātu TIR sistēmu un publiskā un privātā sektora partnerību, abas partnerības puses pieņēma lēmumu veikt nepieciešamās darbības, lai grozītu TIR konvenciju, aizstājot jēdzienu „nodeva” ar jēdzienu „summa”, kā arī lai precīzi aprakstītu minētās summas noteikšanas kārtību. Līdztekus minētajam ir nepieciešams izstrādāt procedurālu nolīgumu starp UNECE un IRU (Starptautisko autopārvadātāju savienību). Ar minētajām darbībām tiks nodrošināta UNECE un TIR izpildstruktūru finansēšanas sistēmas caurskatāmība. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Lēmuma priekšlikums atbilst kopīgajai tirdzniecības un transporta politikai. TIR sistēma, ar kuru sekmē preču transportēšanu pa autoceļiem, nodrošina preču transportēšanu sešdesmit sešu konvencijas līgumslēdzēju valstu teritorijā ar minimālu muitas iestāžu iesaistīšanos un, pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, tā arī nodrošina nepieciešamo garantiju salīdzinoši vienkāršu pieejamību. Ar TIR konvenciju panāktā vienkāršošana atbilst pārskatītajai Lisabonas stratēģijai. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums tika apspriests Starptautiskajā autopārvadātāju savienībā un ar visām TIR konvencijas līgumslēdzēju valstu galvotāju apvienībām un valstu muitas iestādēm. Apspriedes notika Muitas kodeksa komitejas sanāksmes laikā un darba grupā par muitas jautājumiem, kas skar transportu. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Labvēlīgs atzinums. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums TIR izpildvaldes un TIR sekretariāta finansēšanas nosacījumi ir skaidri jādefinē TIR konvencijā. Pieņemot grozījumus, tiks saglabāts TIR sistēmas ilgtspējīgums un būs iespējama TIR struktūru ilgstoša pastāvēšana. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Grozījumi skar konvencijas 8. pielikuma 13. panta terminoloģiju, aizstājot jēdzienu „nodeva” ar jēdzienu „summa”. Vēl tiek ierosināts skaidri aprakstīt, kā izveido un īsteno aprēķināšanas kārtību summai no katras TIR karnetes. |310 | Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants un 300. panta 2. punkts. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam. Ar to tiek ieviesti grozījumi starptautiskā nolīgumā, ar kuru tiek ievērots proporcionalitātes princips. |332 | Ar priekšlikumu prasa grozīt terminus TIR konvencijas 8. pielikuma 13. pantā. Šo grozījumu mērķis ir skaidri definēt TIR struktūru finansēšanas mehānismu un turpmāko sadarbību starp publiskajiem un privātajiem partneriem šajā ziņā. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: lēmums. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Parasti starptautiskus nolīgumus un šādu nolīgumu grozījumus Kopienas tiesiskajā kartībā iestrādā, pieņemot lēmumu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  2007/0208 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu,tā kā:(1) Eiropas Ekonomikas Kopienas vārdā ar Padomes 1978. gada 25. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2112/78[1] tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Ženēvas Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (TIR konvencija), un tā Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā[2].(2) TIR konvencijas administratīvā komiteja 2007. gada janvārī pieņēma lēmumu, ka publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros efektīvas sadarbības labad TIR konvencijā nepieciešams izdarīt grozījumus, lai izveidotu caurskatāmu UNECE sekretariāta un TIR izpildvaldes finansēšanas sistēmu. Šie grozījumi skar valodnieciskas izmaiņas, kā arī sniedz skaidru aprakstu par aprēķināšanas kārtību summai no katras TIR karnetes.(3) Visas dalībvalstis ir sniegušas labvēlīgu viedokli par grozījumu priekšlikumu. Projekts, kuru ierosinājusi TIR konvencijas administratīvā komiteja, jau ir apspriests Muitas kodeksa komitejā un ir guvis sākotnēju apstiprinājumu.(4) Ir jāpieņem Kopienas nostāja attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopienas nostāja administratīvās komitejas darba ietvaros tiks balstīta uz grozījumu projektu šā dokumenta pielikumā.[…]. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSAizstāt konvencijas 8. pielikuma 13. panta 1. punkta pašreizējo redakciju ar šādu tekstu:„1. Līdz brīdim, kad tiek atrasti citi finansēšanas avoti, TIR izpildvaldes un TIR sekretariāta darbību finansē no summas, ko šim mērķim piešķir no katras TIR karnetes, kuru izdod starptautiskā organizācija, kas minēta konvencijas 6. pantā. Šo summu apstiprina administratīvā komiteja.”Papildināt konvencijas redakciju ar paskaidrojošu piezīmi:„8.13.1.-3. Summa1. punktā minēto summu nosaka, pamatojoties uz: a) TIR izpildvaldes un TIR sekretariāta budžeta un izmaksu plānu, ko apstiprinājusi administratīvā komiteja, un b) prognozēto TIR karnešu skaitu, kuras paredzēts izdot saskaņā ar starptautiskās organizācijas aplēsēm.”Aizstāt konvencijas 8. pielikuma 13. panta 2. punktu ar šādu tekstu:„2. Administratīva komiteja apstiprina TIR izpildvaldes un TIR sekretariāta darbības finansēšanas īstenošanas kārtību.”Papildināt konvencijas redakciju ar paskaidrojošu piezīmi:„8.13.2. Pēc apspriedēm ar starptautisko organizāciju, kas minēta 6. pantā, 2. punktā minētajai kārtībai ir jābūt iekļautai nolīgumā starp UNECE, kurai ir pilnvaras un kura rīkojas konvencijas līgumslēdzēju pušu vārdā, un starptautisko organizāciju, kas minēta 6. pantā. Nolīgumu apstiprina administratīvā komiteja.”[1] OV L 252, 14.09.1978.[2] OV L 31, 2.2.1983., 13. lpp.


|

52010PC0266

Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par civilās aviācijas drošību  /* COM/2010/0266 galīgā redakcija - NLE 2010/0143 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 21.5.2010COM(2010)266 galīgā redakcija2010/0143 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par civilās aviācijas drošībuPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ievads1.1. Komisija 2009. gada 4. augustā lūdza Padomei pilnvarojumu risināt sarunas ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par savstarpēju sertifikācijas rezultātu atzīšanu civilās aviācijas drošības un vides aizsardzības prasību atbilstības jomā[1].1.2. Padome 2009. gada 9. oktobrī piešķīra pilnvarojumu un uzdeva Komisijai risināt šīs sarunas saskaņā ar sarunu vadlīniju kopumu, un norīkoja īpašu komiteju palīdzēt tai šajā uzdevumā.1.3. Komisijai piešķirtais pilnvarojums paredzēja nolīgumu par atzinumu savstarpēju atzīšanu, galveno uzmanību veltot vispirms aeronavigācijas ražojumu, daļu vai ierīču sertifikācijai. Pilnvarojums arī apstiprināja, ka, pabeidzot uzticības veidošanas procesu, nolīgums var attiekties arī uz šādu aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču tehniskajā apkopē iesaistītā personāla un organizāciju apstiprināšanu un uzraudzību. Attiecīgi, ES un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīgumam jānodrošina turpmākais:1.  attiecībā uz vienas puses regulatīvā kontrolē projektētiem, ražotiem, modificētiem vai remontētiem ražojumiem vienkārši jāizdod vajadzīgās atļaujas, lai tos reģistrētu vai izmantotu atbilstīgi otras puses regulatīvai kontrolei;2.  tāda gaisa kuģa tehniskā apkope, kas reģistrēts vai ekspluatēts vienas puses regulatīvā kontrolē, jāveic organizācijām otras puses regulatīvā kontrolē.1.4. Šāda nolīguma pamatmērķi būtu atvieglināt to preču un pakalpojumu tirdzniecību, uz kuriem attiecas nolīgums, lai cik vien iespējams mazinātu novērtējumu, pārbaužu un kontroles dublēšanos līdz būtiskām normatīvām atšķirībām un paļautos uz katras puses sertifikācijas sistēmu, lai pārbaudītu atbilstību otras puses prasībām.1.5. Lai sasniegtu šos mērķus, sarunu vadlīnijās noteikti šādi līdzekļi:-  pakāpeniski tuvināt abu pušu prasības un reglamentējošos procesus;-  uzturēt uzticību abu pušu sertifikācijas sistēmām, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Brazīlijas Federatīvās Republikas civilās aviācijas iestādes ( ANAC ) un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras sadarbībā, lai dalībvalstu kompetentās iestādes ANAC vārdā varētu pildīt uzdevumus, kas tām veicami Regulas (EK) Nr. 216/2008 īstenošanas nolūkā;-  ļaut katrai pusei būt pārliecinātai, ka otras puses reglamentējošajā procesā iesaistītās organizācijas spēj apmierinoši veikt atbilstības novērtēšanu un reglamentējošo uzraudzību, kas nepieciešamas, lai izdotu apstiprinājumus;-  uzlabot sadarbību, paredzot pušu regulāru apspriešanos, lai nodrošinātu nolīguma apmierinošu darbību, jo īpaši, ieviešot atbilstošus sadarbības mehānismus, lai savstarpēji pārbaudītu nolīguma īstenošanā iesaistīto reglamentējošo organizāciju pastāvīgu piemērotību un spēju;-  izveidot sistēmu, lai pastāvīgi uzraudzītu nolīguma un jo īpaši tā pielikumu, kas ir nolīguma neatņemama sastāvdaļa, darbību, un ļaut nolīgumu efektīvi pārvaldīt apvienotai komitejai, kuru veido abu pušu pārstāvji un kurai uzticēts laikus konstatēt problēmas un ierosināt risinājumus jebkādām problēmām, kas rodas saistībā ar nolīguma īstenošanu.2. Sarunu process2.1. Sarunas ar Brazīliju bija vērstas uz to, kā panākt, lai tiktu savstarpēji atzīti apstiprinājumi, kas apliecina gaisa kuģa, tajā uzstādīto sastāvdaļu un ierīču lidojumderīgumu, kā arī to projektēšanā, ražošanā un tehniskajā apkopē iesaistīto organizāciju sertificēšanai nepieciešamie apstiprinājumi. Šos apstiprinājumus izdotu jebkura puse, piemērojot noteiktas procedūras attiecībā uz lidojumderīgumu un tehnisko apkopi. Sarunu laikā abas puses nolēma izklāstīt sīki izstrādātu informāciju par šīm procedūrām atsevišķos nolīguma pielikumos.2.2. Risinot 2009. gada 14. un 15. decembrī Briselē aizsāktās sarunas, kā arī uzticības veidošanas procesa ietvaros EASA veica novērtējuma apmeklējumu uz ANAC un Brazīlijas aeronavigācijas nozares iestādēm laikā no 2010. gada 22. līdz 26. februārim. Galvenās drošības jomas, kam apmeklējuma laikā tika veltīta uzmanība, bija projekta apstiprinājumi, sertifikācija un ražojumu apstiprinājumi. Turklāt apmeklējuma laikā tika vispārēji izvērtēta Brazīlijas Federatīvajā Republikā piemērotā tehniskās apkopes apstiprinājuma sistēma. Novērtējuma apmeklējuma laikā tika arī apmeklētas Brazīlijas aeronavigācijas iestādes, lai novērtētu, kā ANAC īsteno to pārraudzību. Apmeklējuma laikā izdevās sasniegt tā mērķi, jo tā rezultātā uzlabojās izpratne par ANAC organizāciju un darbību, kā arī par Brazīlijas tiesisko regulējumu civilās aviācijas drošības jomā, tostarp par produktu projektēšanas, ražošanas un tehniskās apkopes sertifikācijas darbībām un tehniskās apkopes organizācijas apstiprinājumu. Apmeklējuma laikā noskaidrojās, ka Brazīlijas sistēma nodrošina tādu pašu atbilstības pārbaudes neatkarīgu līmeni kā to, kas paredzēts Eiropas Savienības tiesību aktos (Regulā (EK) Nr. 216/2008 un (EK) Nr. 1702/2003), pateicoties tiešai ANAC līdzdalībai un tā sauktajai „izraudzītās struktūras” sistēmai (līdzīgai tai, kas spēkā ASV) attiecībā uz projektu un ražošanu. Kas attiecas uz tehnisko apkopi, apmeklējuma laikā noskaidrojās, ka spēkā esošā prakse un procedūras sertifikācijas jomā liecina par atbilstību regulatīvajām prasībām, kas līdzvērtīgas Eiropas tiesību aktos (proti, Regulā (EK) Nr. 2042/2003) izvirzītajām prasībām. Tomēr apmeklējums arī parādīja, ka, pastiprinot uzticību, izdosies rast skaidrāku izpratni par ANAC apstiprināto tehniskās apkopes organizāciju pārraudzību.2.3. Par nolīguma projekta tekstu, kā arī par tā diviem pielikumiem attiecībā uz lidojumderīguma sertifikāciju un tehnisko apkopi izdevās vienoties ad referendum Riodežaneiro 2010. gada 2. martā.3. Nolīguma juridiskais pamats3.1. Saskaņā ar Tiesas judikatūru preču tirdzniecības tehnisko barjeru likvidēšana ietilpst vispārējās tirdzniecības politikas piemērošanas jomā, kā to paredz LESD līguma 207. panta 1. punkts, un tādējādi ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē[2].3.2. Turklāt, 2002. gada septembrī, stājoties spēkā Regulai (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) izveidi, Eiropas Savienība ir panākusi iekšējo saskaņošanu jomās, uz kurām attiecas minētā regula, t. i.: sākotnējais un pastāvīgais lidojumderīgums (ieskaitot tehnisko apkopi) un aeronavigācijas ražojumu atbilstība vides aizsardzības prasībām. Šos noteikumus aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 216/2008[3]. Šī regula ir papildināta ar īstenošanas pasākumu kopumu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1702/2003 un (EK) Nr. 2042/2003), kas nosaka prasības un procedūras, kuras jāievēro pieteikumu iesniedzējiem, sertifikātu saņēmējiem un iestādēm, lai nodrošinātu, ka vienmēr tiek ievērotas pamatregulas būtiskākās prasības un mērķi. Ierosinātais nolīgums ietekmē Eiropas Savienības tiesību aktus ERTA tiesu prakses nozīmē.3.3. Tāpēc Komisija uzskata, ka Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt šo nolīgumu, pamatojoties uz LESD līguma 207. panta 4. punktu un 100. panta 2. punktu.4. Nolīguma struktūra4.1. Nolīgums, par kuru risināja sarunas, kopumā atspoguļo „klasiska” nolīguma struktūru aviācijas drošības jomā — proti, „BASA”, kā sauc dalībvalstu un trešo valstu divpusējos nolīgumus par aviācijas drošību. Tāpat kā BASA, arī šis nolīgums ir balstīts uz abpusēju vienas puses uzticību otras puses sistēmai un normatīvo atšķirību salīdzināšanu. Tāpēc tas paredz saistības un metodes sadarbībai starp eksportētāju un importētāju iestādi, lai importētāja iestāde varētu piešķirt savu sertifikātu aeronavigācijas ražojumam, daļai vai ierīcei, nedublējot visus eksportētājas iestādes veiktos novērtējumus, kā arī paredz strīdu izšķiršanas procedūras nolīguma grozīšanai.4.2. Līdzekļi, kā to izdarīt, t. i., kā sadarboties un savstarpēji atzīt sertifikācijas atzinumus lidojumderīguma un tehniskās apkopes jomā (metodes, joma ražojumu vai pakalpojumu nozīmē, normatīvās atšķirības, ko žargonā sauc arī par „īpašiem nosacījumiem”), ir izklāstīti nolīguma pielikumos. Jau sarunu sākumā abas puses vienojās, ka īpašās procedūras, kuras ļauj abām pusēm savstarpēji atzīt sertifikācijas atzinumus divās jomās — konstrukcijas un ražošanas sertifikācijas un tehniskās apkopes organizācijas apstiprināšanas jomā — , ir jāiekļauj pielikumos, kuri būtu vienādi saistoši abām pusēm un kļūtu par nolīguma sastāvdaļu.4.3. Nolīguma projekts dod pusēm iespēju izvērtēt metodes, kā turpmāk veicināt nolīguma darbību un ieteikt izmaiņas, tostarp jaunu pielikumu pievienošanu nolīgumam ar Apvienotās komitejas starpniecību. Tas atstāj pusēm izvēles brīvību attiecībā uz veidiem, kā grozīt nolīgumu un tā pielikumus, ievērojot vienotu grozījumu izdarīšanas kārtību, kura noslēdzas, kad katra puse paziņo otrai pusei par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, lai saskaņotais grozījums stātos spēkā. Jo īpaši gadījumos, kad izmaiņu priekšmets ir grozījumi esošajos pielikumos vai jaunu pielikumu pievienošana, puses var vienoties grozīt nolīgumu, vienkārši savstarpēji apmainoties ar diplomātiskām notām.4.4. Turklāt nolīguma projekts kopumā sniegs Eiropas Savienībai labumu, ja tā iedibinās sertifikācijas atzinumu abpusējas atzīšanas kārtību visās lidojumderīguma jomās attiecībā uz visām dalībvalstīm. Jāpiebilst, ka pašlaik tikai sešām dalībvalstīm ir divpusēji nolīgumi ar Brazīliju par ražojumu sertificēšanu. Pašlaik Transport Brazil arī ir pieņēmusi Eiropas administrāciju atzinumus, īpaši ja tie ir īstenoti JAA aizbildnībā, lai izsniegtu savus apstiprinājumus. Savukārt JAA ir veikusi revīziju Brazīlijas sistēmā un piekritusi slēgt „ārpakalpojumu līgumus” ar Brazīlijas administrāciju, kuros precizēs kārtību, kas jāievēro, lai JAA varētu ieteikt savām dalībiestādēm atzīt Brazīlijas puses atzinumus. Līdzīga pieeja tiek izmantota, lai apstiprinātu tehniskās apkopes organizācijas; šajā jomā ir noslēgti tikai seši oficiāli nolīgumi. Arī šajā jomā ir noslēgts „ārpakalpojumu līgums” starp Transport Brazil un JAA , kas dod iespēju tās dalībiestādēm atzīt Brazīlijas remonta stacijas (tehniskās apkopes organizācijas), kuras atrodas Brazīlijas administrācijas uzraudzībā. Pašlaik nav nekādu vienošanos par aeronavigācijas ražojumu sertifikāciju vides aizsardzības prasību atbilstības jomā.5. Nolīguma saturs5.1. Skaidras pušu tiesības un pienākumi5.1.1. Nolīgums neierosina pārsniegt to, kas pieļaujams katras puses piemērojamajos tiesību aktos. Eiropas Savienības piemērojamie tiesību akti ir Regula (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas pasākumi, tostarp jebkādi tās grozījumi. Eiropas Savienības sistēma ir pilnībā atspoguļota teksta projektā, kur noteikta skaidra uzdevumu nošķiršana attiecībā uz aeronavigācijas ražojumu un sastāvdaļu sertifikāciju un šādu ražojumu un sastāvdaļu projektēšanā un ražošanā iesaistīto organizāciju sertifikāciju.5.1.2. Ciktāl tas attiecas uz tehnisko apkopi, lai gan ANAC personāla kvalificēšanas process tika novērtēts kā visaptverošs, atsevišķās mācību procedūrās joprojām ir nepilnības, kas jānovērš, lai tās būtu pilnībā īstenotas. Līdzīgi arī tehniskās apkopes organizāciju uzraudzību īsteno ar visaptverošu ikgadējo revīziju, ko veic divi ANAC revidenti, izmantojot detalizētus pārbaudes punktu sarakstus. Tā kā ANAC un EASA sadarbību tehniskās apkopes jomā ir uzsākušas tikai nesen, tad nolūkā gūt pilnīgu pārliecību par Brazīlijas pārraudzības sistēmu un uzturēt uzticību šai sistēmai nolīgumā ir ierosināts, ka ANAC veiktās sertifikācijas un pārraudzības pilnīga atzīšana notiks tikai tad, kad būs pierādīta tās spēja nodrošināt tehniskās apkopes organizāciju pārraudzību. Kad šī spēja būs apliecināta, tiek ierosināts, ka — līdzīgi kā tas ir saistībā ar divpusējo nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu civilās aviācijas drošības jomā — ANAC varēs EASA vārdā izdot apstiprinājumus tehniskās apkopes organizācijām, kas atrodas Brazīlijā un kas veic EK projektēto gaisa kuģu un to daļu tehnisko apkopi, kā rezultātā Aģentūrai nevajadzēs atsevišķi izdot savus sertifikātus/apstiprinājumus, pamatojoties uz ANAC izdotajiem sertifikātiem/apstiprinājumiem. Tas atbilst Eiropas tiesiskajām prasībām, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 216/2008 12. panta 1. punktā, kurā paredzēts, ka saskaņā ar starptautisku nolīgumu EASA vai dalībvalstu iestādes sertifikātus var izdot, pamatojoties uz trešās valsts aviācijas iestāžu izdotiem sertifikātiem.5.1.3. Komisija uzskata, ka Regulas (EK) Nr. 216/2008 12. panta 1. punkta nosacījumi neliedz Eiropas Savienībai slēgt starptautisku vienošanos, sakarā ar kuru trešās valsts kompetentas iestādes izsniegtie sertifikāti automātiski būtu derīgi Eiropas Savienībā. Paturot to prātā, nolīgums tehniskās apkopes jomā paredz šādus pārejas pasākumus uzticības veidošanas nolūkā:-  puses vienojas, ka tehniskās apkopes procedūrā atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz katras puses tehnisko apkopi, un reglamentējošajām prasībām, kas precizētas šīs procedūras B1. papildinājumā, ir atbilstība otras puses piemērojamajiem tiesību aktiem;-  puses vienojas, ka tehniskās apkopes procedūrā katras puses kompetento iestāžu sertifikācijas prakse un procedūras nodrošina līdzvērtīgu pamatu atbilstībai iepriekš minētajām prasībām;-  puses vienojas, ka tehniskās apkopes procedūrā attiecīgie abu pušu standarti, kas reglamentē tehniskās apkopes personāla licencēšanu, tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem.5.2. Skaidri līdzekļi pilnvaru mērķu sasniegšanai5.2.1. Projektā noteikts, ka katra puse atzīst otras puses atbilstības atzinumus, kas sniegti pēc minētajām otras puses procedūrām, ja tie veikti saskaņā ar pielikumu noteikumiem (3. panta 1. punkts).5.2.2. Projekta tekstā atzītas katras puses reglamentējošās iestādes tiesības izdot sertifikātus, kas apliecina atbilstību otras puses sistēmai otras puses vārdā (3. panta 1. punkts).5.2.3. Lai nodrošinātu, ka, izmantojot atbilstošu mehānismu, tiek uzturēta savstarpēja uzticība, nolīgumā noteikts, ka tiek radīta pastāvīgas sadarbības un apspriešanās sistēma ar uzlabotas sadarbības palīdzību saistībā ar revīzijām, pārbaudēm, laicīgu informēšanu un apspriešanos par visiem attiecīgās jomas jautājumiem (8. pants par abpusējo sadarbību, atbalstu un pārredzamību).5.3. Pastiprināta sadarbība drošības politikas jomā, veicinot pārskatāmību un veicot drošības informācijas apmaiņu5.3.1. Nolīguma projektā nolīguma pusēm ir paredzēta iespēja īstenot aktīvu sadarbību drošības politikas izstrādē, īstenojot proaktīvu pieeju attiecībā uz to drošības politikas un iniciatīvu koordinēšanu. Šajā nolūkā ir ierosināta informācija un datu apmaiņu, kā arī kopīgu programmu izstrāde, lai palielinātu iespēju paredzēt, novērst vai mazināt to potenciālo risku, kas varētu apdraudēt civilo aviāciju, ar nolūku īstenot pārraudzības sistēmu visiem gaisa kuģiem, kas veic lidojumu darbības to teritorijās.5.3.2. Ievērojot neizpaužamas (ekskluzīvas) informācijas konfidenciālo raksturu un aizsardzību, nolīgums (8.a pants) dod abām pusēm iespēju3.  pēc pieprasījuma un laikus sniegt otrai pusei informāciju un palīdzību saistībā ar negadījumiem, incidentiem vai atgadījumiem, kas saistīti ar nolīgumā iztirzātajām jomām, un4.  apmainīties ar cita veida drošības informāciju par gaisa kuģu darbībām un uzraudzības pasākumu rezultātiem, tostarp to gaisa kuģu perona pārbaudēm, kas izmanto abu pušu lidostas saskaņā ar ANAC un EASA izstrādātajām procedūrām.5.4. Regulāra apspriešanās un ātra strīdu atrisināšana5.4.1. Nolīgums ir iecerēts tā, lai vienmērīgā ikdienas darbībā pēc iespējas drīzāk atrisinātu tehniskos jautājumus, kas rodas saistībā ar tā īstenošanu. Tamdēļ ir izveidota pušu Apvienotā komiteja, kā arī apakškomitejas – Apvienotā sertifikācijas komiteja un Apvienotā tehniskās apkopes komiteja, kuras sniedz pārskatu Apvienotajai komitejai un uzrauga pielikumu piemērošanu. Apvienotajai komitejai un arī apakškomitejām ir gan konsultantu, gan vidutāja funkcija, lai nodrošinātu pareizu nolīguma darbību, paredzot forumu pušu domstarpību atrisināšanai (9. pants (Apvienotā komiteja), kā arī 1. pielikuma 2.2. punkts par sertifikāciju un 2. pielikuma 4.2. punkts par tehnisko apkopi).5.4.2. Apvienotajai komitejai ir uzticēts apspriest un ieteikt pusēm jebkādus nolīguma un tā pielikumu grozījumus un izstrādāt reglamentējošās sadarbības un pārredzamības darba procedūras attiecībā uz visām darbībām, kuras nav izstrādātas apakškomitejās. Šādā veidā tajās jomās, ko neskar abi pielikumi, bet ko regulē Eiropas Savienības tiesību akti (piem., gaisa kuģu ekspluatācija, licences vai kompleksās mācību iekārtas), apspriedes var noritēt konstruktīvi, lai sagatavotu pamatu jebkādiem turpmākiem nolīguma grozījumiem.5.4.3. Apspriešanos var pieprasīt jebkurā laikā (15. pants). Tomēr pusēm jāveic visi pasākumi, lai mēģinātu atrisināt tehniskos jautājumus pēc iespējas zemākā institucionālā līmenī, pirms tie kļūst par „strīdiem”.5.5. Augstas savstarpējās uzticības otras puses sistēmai uzturēšana5.5.1. Lai uzturētu augstu uzticības līmeni jebkuras puses sākotnējai un turpmākai lidojumderīguma sertifikācijas sistēmai, Eiropas Savienība un Brazīlija uzņemas noteiktas saistības:- informēt otru pusi par to, kas ir „kompetentā iestāde”; Eiropas Savienībai tas nozīmē iesniegt Brazīlijas pusei paziņojumu, ka EASA ir sekmīgi veikusi revīziju valsts aviācijas iestādē un ka šī revīzija apliecina attiecīgās iestādes pilnīgu atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem, kompetenci attiecībā uz Brazīlijas tiesību aktu prasībām attiecīgajās jomās un spēju saskaņā ar pielikumiem pildīt pienākumus, kas skar sertifikāciju un tehnisko apkopi (5. panta 2. un 3. punkts);- veicot regulāras revīzijas, pārliecināties, ka valsts aviācijas iestādes, kas otrai pusei ir paziņotas kā „kompetentās iestādes”, saglabā spēju pildīt pienākumus, kuri izriet no nolīguma un tā pielikumiem (5. panta 4. un 5. punkts);- sadarboties kvalitātes nodrošināšanā un savstarpēji atļaut piedalīties standartizācijas pārbaudēs un savstarpējos atbilstības novērtējumos (iestādēs un uzņēmumos) (5. panta 6. punkts un 8. panta 5. punkts);- apmainīties ar informāciju par drošību, jo īpaši pieejamo informāciju par nelaimes gadījumiem vai starpgadījumiem (8. panta 4. punkts), un informācijas apmaiņā nodrošināt pietiekamu konfidencialitāti (11. pants);- pusēm savstarpēji paziņot par visām piemērojamajām prasībām un informēt sākuma posmā par reglamentējošām un organizatoriskām izmaiņām (8. pants).5.6. Stingri aizsargpasākumi5.6.1. Nolīguma projekta teksts ir sagatavots, lai sniegtu pusēm vajadzīgo elastīgumu nekavējoties reaģēt uz drošības problēmām vai panākt augstāku aizsardzības līmeni, ko tās uzskata par atbilstīgu drošībai (6. pants). Lai dotu iespēju abām pusēm risināt šādas situācijas, nepakļaujot riskam nolīguma spēkā esību, ir paredzētas īpašas procedūras.5.6.2. Tomēr, ja puses nespēj pietiekami uzlabot konkrētu situāciju, nolīguma projekta tekstā, pirmkārt, ir paredzēta iespēja apturēt apstrīdētās kompetentās iestādes atzinumu pieņemšanu (6. un 10. pants) un, otrkārt, ir paredzēti līdzekļi un procedūras, kas jāievēro, lai izbeigtu kādas nolīguma daļas darbību vai visu nolīgumu pilnībā (16. panta 3. punkts).2010/0143 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par civilās aviācijas drošībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[5],tā kā:5.  Atbilstoši Padomes lēmumam, ar kuru atļauj Komisijai uzsākt sarunas, Komisija Eiropas Savienības vārdā ar Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību ir apspriedusi nolīgumu par civilās aviācijas drošību.6.  Komisijas apspriestais nolīgums tika parakstīts …., paredzot tā iespējamu noslēgšanu vēlāk.7.  Nolīgums ir jāapstiprina.8.  Ir jāparedz procesuālā kārtība, kā Eiropas Savienība var piedalīties ar nolīgumu izveidotajās kopīgajās struktūrās un kā pieņem noteiktus lēmumus, jo īpaši par grozījumiem nolīgumā un tā pielikumos, par jaunu pielikumu pievienošanu, atsevišķu pielikumu izbeigšanu, apspriešanos un strīdu risinājumiem, kā arī par aizsargpasākumu pieņemšanu.9.  Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz ar šā nolīguma spēkā stāšanos var izbeigt to divpusējo nolīgumu darbību, ko tās noslēgušas ar Brazīliju par to pašu tematu,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pants10.  Savienības vārdā apstiprina nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par civilās aviācijas drošību.11.  Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.12.  Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu(-as), kam tiesības veikt nolīguma 16. panta 1. punktā paredzēto paziņošanas procedūru.2. pants13.  Pušu Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 9. pantu, Eiropas Savienību pārstāv Eiropas Komisija, kurai palīdz Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, un papildina aviācijas iestādes dalībvalstu pārstāvju statusā.14.  Ar šā nolīguma A pielikuma 2.1.1. punktu izveidotajā Apvienotajā sertifikācijas komitejā un ar B pielikuma 4.1.1. punktu izveidotajā Apvienotajā tehniskās apkopes komitejā Eiropas Savienību pārstāv Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, kurai palīdz tās aviācijas iestādes, uz kurām tiešā veidā attiecas konkrētās tikšanās darba kārtība.3. pants15.  Komisija, apspriedusies ar Padomes apstiprinātu īpašo komiteju, nosaka, kāda nostāja pušu Apvienotajā komitejā jāpieņem Eiropas Savienībai attiecībā uz šādiem jautājumiem:16.  nolīguma 9. pantā paredzētā pušu Apvienotās komitejas iekšējā reglamenta pieņemšana vai tā grozījumi.17.  Komisija, apspriedusies ar 1. punktā minēto īpašo komiteju, var īstenot šādu rīcību:18.  pieņemt aizsargpasākumus atbilstīgi nolīguma 6. pantam;19.  pieprasīt apspriešanos atbilstīgi nolīguma 15. pantam;20.  īstenot pasākumus attiecībā uz pārtraukšanu atbilstīgi nolīguma 10. pantam;21.  visus citus pasākumus, ko īsteno puse, kā to paredz nolīgums, ievērojot 3. punktu un ES tiesību aktus.22.  Padome ar kvalificētu balstu vairākumu lemj par Komisijas priekšlikumu šādos jautājumos:23.  papildu pielikumu pieņemšanu atbilstīgi nolīguma 16. panta 5. punktam;24.  jebkuriem citiem nolīguma grozījumiem, kas neietilpst 1. punkta piemērošanas jomā;25.  atsevišķu pielikumu izbeigšanu atbilstīgi nolīguma 16. panta 3. punktam.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] Ieteikums Padomes lēmumam pilnvarot Komisiju risināt sarunas par divpusēju nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīliju par savstarpēju sertifikācijas rezultātu atzīšanu civilās aviācijas drošības un vides aizsardzības prasību atbilstības jomā, SEC(2009) 1097 galīgā redakcija, 2009. gada 3. augusts.[2] Atzinums 1/94, PTO, [1994], ECR I-5267, 33. punkts. Atbilstīgi šai tiesu praksei savstarpējās atzīšanas nolīgumus par ražojumiem parasti noslēdz, pamatojoties uz EK līguma 133. pantu. Sk., piemēram, Padomes 1998. gada 22. jūnija Lēmumu 1999/78/EK par savstarpējās atzīšanas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (OV L 31, 4.2.1999.).[3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.).[4] OV C , , . lpp.[5] OV C , , . lpp.


				|

		52012PC0176

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā paužama ES un EBTA kopīgā tranzīta apvienotajā komitejā, attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru /* COM/2012/0176 final - 2012/0088 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Turcijai pievienojoties 1987. gada
20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru,
konvencijā ieviešamas jaunas valodu norādes attiecībā uz šo
valsti. Turklāt atbilstīgi jāmaina galvojuma dokumenti, kuros
minētas konvencijas līgumslēdzējas puses.
Vispārīgais konteksts
1987. gada 20. maija Konvencija par
kopīgu tranzīta procedūru ("konvencija") izveido
pasākumus, ar ko vienkāršo preču kustību starp Eiropas
Savienību un Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti un Šveices
Konfederāciju.
Turcija ir oficiāli paudusi vēlmi
pievienoties konvencijai un ir izpildījusi juridiskās,
strukturālās un informācijas tehnoloģiju prasības, kas
ir pievienošanās priekšnosacījumi.
Tā kā Turcija ir izpildījusi
šos priekšnosacījumus un ir uzaicināta pievienoties, tagad ir
jāgroza konvencija, ieviešot jaunas valodu norādes turku valodā
un atbilstīgus galvojuma dokumentu pielāgojumus. Šos grozījumus
ievieš un piemēro no pirmās dienas, kurā Turcija sāk
izmantot kopīgo tranzīta sistēmu.
 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu.
 Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās ar ES un EBTA kopīgā tranzīta darba grupu, kurā pārstāvētas konvencijas līgumslēdzējas puses, un šīs darba grupas pausts apstiprinājums.
 Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Labvēlīgs atzinums.
 Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
 Ietekmes novērtējums Pievienošanos 1987. gada 20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru var skatīt saistībā ar stratēģiju, kas īstenojama pirms pievienošanās Eiropas Savienībai. Tās rezultātā tiks īstenota saskaņošana ar acquis communautaire tranzīta jomā. Ieviešot Turcijā kopīgu tranzītu kā alternatīvu TIR procedūrai, turpmāk tiks atvieglots tranzīts, samazinātas izmaksas un, iespējams, palielināts tirdzniecības apjoms.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
 Ierosināto pasākumu kopsavilkums Turcijai pievienojoties Konvencijai, ieviešamas jaunas valodu norādes attiecībā uz šo valsti, kas ļauj īstenot kopīgu tranzīta procedūru starp līgumslēdzējām pusēm. Nepieciešamie grozījumi jāizdara jo īpaši galvojuma dokumentos. Lēmuma projektu apstiprināja Muitas kodeksa komitejas Muitas statusa un tranzīta nodaļa un ES un EBTA kopīgā tranzīta darba grupa. Komisija tiek aicināta apstiprināt šo lēmuma projektu, izmantojot rakstisko procedūru, lai to iesniegtu Padomei kopīgas nostājas izstrādei ar mērķi to galīgā redakcijā pieņemt ES un EBTA kopīgā tranzīta apvienotajā komitejā.
 Juridiskais pamats 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru 15. pants.
 Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
 Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ.
 Neattiecas.
 Juridisko instrumentu izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: cits.
 Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Nav citu piemērotu instrumentu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
 Vienkāršošana
 Priekšlikumu paredz administratīvo procedūru vienkāršošanu gan publiskā sektora iestādēm, gan privātām struktūrām un personām.
 Ar priekšlikumu ievieš kopīgu tranzīta procedūru visām konvencijas līgumslēdzējām pusēm.
 Kopīgā tranzīta procedūra atļauj vienkāršojumus attiecībā uz privātām struktūrām un personām.
2012/0088 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par nostāju, kas Eiropas Savienības
vārdā paužama ES un EBTA kopīgā tranzīta
apvienotajā komitejā, attiecībā uz tāda lēmuma
pieņemšanu, ar ko groza 1987. gada 20. maija Konvenciju par
kopīgu tranzīta procedūru
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4.
punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Konvencijas par kopīgu
tranzīta procedūru[1]
15.a pants ļauj trešai valstij kļūt par šās
konvencijas līgumslēdzēju pusi pēc apvienotās
komitejas lēmuma uzaicināt šo valsti.
(2)       Konvencijas par kopīgu
tranzīta procedūru 15. pants apvienotajai komitejai, kas
izveidota ar minēto Konvenciju, piešķir pilnvaras ierosināt un
ar lēmumiem pieņemt grozījumus šajā konvencijā un tās
pielikumos.
(3)       Turcija oficiāli izteica
vēlmi pievienoties kopīgajai tranzīta sistēmai un ir
uzaicināta pievienoties ar apvienotās komitejas, kas izveidota
saskaņā ar šo konvenciju, 2012. gada 19. janvāra
lēmumu.
(4)       Turcija ir izpildījusi
būtiskās juridiskās, strukturālās un informācijas
tehnoloģiju prasības, kas ir pievienošanās
priekšnosacījumi, un pēc oficiālas pievienošanās
procedūras tā pievienosies 1987. gada 20. maija Konvencijai par
kopīgu tranzīta procedūru.
(5)       Kopīgās
tranzīta sistēmas paplašināšanai būs nepieciešami daži
Konvencijas grozījumi. Tie attiecas uz jaunām valodu
norādēm turku valodā un atbilstīgiem galvojuma dokumentu
pielāgojumiem.
(6)       Ierosinātie
grozījumi tika iesniegti un apspriesti ES un EBTA darba grupā, un to
teksts ir provizoriski apstiprināts.
(7)       Tāpēc ir
jāformulē Eiropas Savienības nostāja attiecībā uz
ierosinātajiem grozījumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāpauž
ES un EBTA kopīgā tranzīta apvienotajā komitejā,
attiecībā uz šīs komitejas Lēmumu Nr. XXX, ar ko groza
1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta
procedūru, balstās uz lēmuma projektu, kas pievienots šā
lēmuma pielikumā.
Savienības pārstāvji ES un EBTA
apvienotajā komitejā drīkst vienoties par nelielām
izmaiņām lēmuma projektā bez Komisijas papildu lēmuma.
2. pants
Pēc ES un EBTA kopīgā
tranzīta apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanas Komisija
to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Priekšlikums
ES UN EBTA KOPĪGĀ TRANZĪTA
APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. XXX,
ar ko groza 1987. gada
20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru [...]
APVIENOTĀ KOMITEJA,
ņemot vērā 1987. gada 20. maija
Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru[2] un jo īpaši tās
15. panta 3. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1) Turcija gatavojas pievienoties 1987. gada
20. maija Konvencijai par kopīgu tranzīta procedūru un ir
uzaicināta pievienoties ar apvienotās komitejas, kas izveidota
saskaņā ar šo konvenciju, 2012. gada 19. janvāra
lēmumu.
(2) Tādējādi Konvencijā
atbilstīgā secībā būtu jāiekļauj tajā
izmantoto norāžu turku valodas versijas.
(3) Šis lēmums piemērojams
dienā, kad Turcija pievienojas konvencijai.
(4) Lai varētu lietot galvojuma
veidlapas, kas iespiestas saskaņā ar kritērijiem, kuri ir
spēkā pirms dienas, kad Turcija pievienojas konvencijai, būtu
jānosaka pārejas periods, kurā ar dažiem pielāgojumiem
varētu turpināt izmantot iespiestās veidlapas.
(5) Tādēļ Konvencija ir
attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Konvencijas par kopīgu tranzīta
procedūru III papildinājumu groza atbilstīgi šā
lēmuma pielikumam.
2. pants
1.           Šo lēmumu piemēro
no 2012. gada 1. jūlija.
2.           Ne ilgāk kā
līdz 2013. gada 30. jūnijam var turpināt izmantot veidlapas,
kuru pamatā ir III papildinājuma C.1., C.2., C.3., C.4., C.5. un C.6.
pielikumā paredzētie paraugi, veicot attiecīgus
ģeogrāfiskus pielāgojumus un pielāgojumus
attiecībā uz juridisko vai pilnvarotā pārstāvja
adresi.
Briselē,
            Apvienotās komitejas
vārdā –
            priekšsēdētājs
PIELIKUMS
1.           B.1. pielikuma
51. ailē starp Apvienoto Karalisti un Islandi iekļauj šādu
ievilkumu:
"Turcija            TR"
2.         Konvencijas B.6. pielikuma III
sadaļu groza šādi:
2.1.      Tabulas pirmajā daļā
"Ierobežots derīgums – 99200" pirms IS iekļauj šādu
ievilkumu:
"-         TR       Sınırlı
Geçerli"
2.2.      Tabulas otrajā daļā
"Derīgs bez zīmoga – 99201" pirms IS iekļauj šādu
ievilkumu:
"-         TR       Vazgeçme"
2.3.      Tabulas trešajā daļā
"Alternatīvs pierādījums – 99202" pirms IS
iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Alternatif
Kanıt"
2.4.      Tabulas ceturtajā
daļā "Atšķirības: muitas iestāde, kurā
preces tika uzrādītas ... (nosaukums un valsts) – 99203" pirms
IS iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Değişiklikler:
Eşyanın sunulduğu idare…....(adı ve ülkesi)"
2.5.      Tabulas piektajā daļā
"Izvešana no …, piemērojot ierobežojumus vai maksājumus
saskaņā ar Regulu/Direktīvu/Lēmumu Nr. … – 99204"
pirms IS iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Eşyanın
………’dan çıkışı .…. No.lu Tüzük / Direktif / Karar
kapsamında kısıtlamalara veya mali yükümlülüklere tabidir"
2.6.      Tabulas sestajā daļā
"Atļauts novirzīties no noteiktā maršruta – 99205"
pirms IS iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Zorunlu Güzergahtan
Vazgeçme"
2.7.      Tabulas septītajā
daļā "Atzītais nosūtītājs – 99206"
pirms IS iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       İzinli
Gönderici"
2.8.      Tabulas astotajā daļā
"Derīgs bez paraksta – 99207" pirms IS iekļauj šādu
ievilkumu:
"-         TR       İmzadan
Vazgeçme"
2.9.      Tabulas devītajā
daļā "Vispārējs galvojums aizliegts – 99208"
pirms IS iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Kapsamlı teminat
yasaklanmıştır"
2.10.    Tabulas desmitajā daļā
"Neierobežots izmantojums – 99209" pirms IS iekļauj šādu
ievilkumu:
"-         TR       Kısıtlanmamış
kullanım"
2.11.    Tabulas vienpadsmitajā
daļā "Izsniegts aposteriori – 99210"
pirms IS iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Sonradan
Düzenlenmiştir"
2.12.    Tabulas divpadsmitajā
daļā "Dažādi – 99211" pirms IS iekļauj šādu
ievilkumu:
"-         TR       Çeşitli"
2.13.    Tabulas trīspadsmitajā
daļā "Berams – 99212" pirms IS iekļauj šādu
ievilkumu:
"-         TR       Dökme"
2.14.    Tabulas četrpadsmitajā
daļā "Nosūtītājs – 99213" pirms IS
iekļauj šādu ievilkumu:
"-         TR       Gönderici"
3.         C.1. pielikumu aizstāj ar
šādu tekstu:
"C.1. PIELIKUMS
KOPĪGĀ/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA
GALVOJUMA DOKUMENTS
VIENREIZĒJS GALVOJUMS
I.              Galvotāja
saistības
1.          Apakšā
parakstījies[3]...............................................................................................................................................,
kura domicils ir[4].................................................................................................................................................,
ar šo ......................................................
galvojuma muitas iestādē dod solidāru galvojumu
par
maksimālo summu līdz
.............................................................................................................................
Eiropas Savienībai
(kurā ietilpst Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika,
Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas
Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika,
Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas
Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas
Lielhercogiste, Ungārija, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste,
Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika,
Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas
Republika, Zviedrijas Karaliste, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas
Apvienotā Karaliste) un Horvātijas Republikai, Islandes Republikai,
Norvēģijas Karalistei, Šveices Konfederācijai, Turcijas
Republikai, Andoras Firstistei un Sanmarīno Republikai[5] par jebkuru pamatsummu,
nākamām saistībām, izmaksām un neparedzētiem
izdevumiem, taču ne soda naudu, par ko principāls[6]………………………………………………………………………………………………
ir
vai var kļūt atbildīgs iepriekšminēto valstu priekšā
par parādu nodokļa un citu maksājumu veidā, ko piemēro
turpmāk aprakstītajām precēm, uz ko attiecināta Kopienas
vai kopīgā tranzīta procedūra
no……………………………………………………………..…………………………………………
………………………………………………………………..nosūtītāja
muitas iestādes
uz
....................................................................................................................………………………………
…………………………………………………………………………
saņēmēja muitas iestādi.
Preču apraksts:
…………………………………………………………………………………………………………..
2.          Parakstītājs apņemas
pēc 1. punktā minēto valstu kompetento iestāžu pirmā
rakstiskā pieprasījuma un bez iespējas novilcināt
maksājumu ilgāk par 30 dienām no pieprasījuma dienas
izmaksāt pieprasītās summas, ja vien viņš vai cita
attiecīgā persona pirms šā termiņa beigām
atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nepierāda, ka
attiecīgās tranzīta darbības procedūra ir pabeigta.
Pēc
parakstītāja pieprasījuma un visu iemeslu dēļ, kas
atzīti par derīgiem, kompetentās iestādes var
pagarināt 30 dienu termiņu no maksājuma pieprasījuma
iesniegšanas dienas, kurā viņam jāsamaksā prasītā
summa. Šā pagarinājuma piešķiršanas dēļ radušos
izdevumus un īpaši visus procentus aprēķina tā, lai summa
līdzinātos tai, ko līdzīgos apstākļos naudas
tirgū vai finanšu tirgū iekasētu attiecīgajā
valstī.
3.          Šīs
saistības ir spēkā no dienas, kad tās akceptējusi
galvojuma muitas iestāde. Parakstītājs saglabā
atbildību par maksājumiem par visiem parādiem, kas radušies
Kopienas vai kopīgā tranzīta darbībā, uz ko attiecas
šīs saistības un kas ir sāktas, pirms stājās
spēkā galvojuma atcelšana, pat ja maksājums ir pieprasīts
pēc minētās dienas.
4.          Šo
saistību izpildes vajadzībām parakstītājs dara
zināmu savu domicilu[7]
visās 1. punktā minētajās valstīs.
 Valsts || Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese
 ……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………….. || ………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Parakstītājs
apliecina, ka visa sarakste un paziņojumi, kā arī
formalitātes vai procedūras, kas attiecas uz viņa
saistībām un ir adresētas vai paziņotas rakstveidā uz
kādu no viņa izraudzītajiem domiciliem, tiek uzskatītas par
viņam pienācīgi nodotām.
Parakstītājs
atzīst tiesu jurisdikciju vietās, kur ir tā izraudzītie
domicili.
Parakstītājs
apņemas saglabāt izraudzītos domicilus vai, ja viņam viena
vai vairākas no šīm adresēm būtu jāmaina, par to
iepriekš informēt galvojuma muitas iestādi.
(vieta) ………………………………., (datums) ………………………………………..
…………………………………………………………….
(Paraksts)[8]
II.            Galvojuma
muitas iestādes akcepts
Galvojuma muitas iestāde
……………………………………………………………………………………..
Galvotāja
saistības akceptētas (datums) ......................................................................................................,
lai segtu Kopienas/kopīgā tranzīta darbības, kas veiktas
saskaņā ar tranzīta deklarāciju
Nr................................................, kas sastādīta
(datums) …………………………………………. [9]
…………………………………………………
(Zīmogs un paraksts)"
4.         C.2. pielikumu aizstāj ar
šādu tekstu:
"C.2. PIELIKUMS
KOPĪGĀ/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA
GALVOJUMA DOKUMENTS
VIENREIZĒJS GALVOJUMS, IZMANTOJOT TALONU
I.              Galvotāja
saistības
1.          Apakšā
parakstījies[10]...............................................................................................................................................,
kura domicils ir[11].................................................................................................................................................,
ar šo
...................................................... galvojuma muitas
iestādē dod solidāru galvojumu
Eiropas Savienībai
(kurā ietilpst Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika,
Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas
Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika,
Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas
Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika,
Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārija, Maltas Republika, Nīderlandes
Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika,
Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas
Republika, Zviedrijas Karaliste, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas
Apvienotā Karaliste) un Horvātijas Republikai, Islandes Republikai,
Norvēģijas Karalistei, Šveices Konfederācijai, Turcijas
Republikai, Andoras Firstistei un Sanmarīno Republikai[12]
par jebkuru pamatsummu,
nākamām saistībām, izmaksām un neparedzētiem
izdevumiem, taču ne soda naudu, par ko principāls ir vai var
kļūt atbildīgs iepriekšminēto valstu priekšā par
parādu nodokļa un citu maksājumu veidā, ko piemēro
precēm, uz ko attiecināta Kopienas vai kopīgā tranzīta
procedūra, attiecībā uz kuru parakstītājs ir piekritis
uzņemties saistības, izsniedzot vienreizējā galvojuma
talonus, kuru maksimālā summa ir EUR 7000 par talonu.
2.          Parakstītājs
apņemas pēc 1. punktā minēto valstu kompetento iestāžu
pirmā rakstiskā pieprasījuma un bez iespējas
novilcināt maksājumu ilgāk par 30 dienām no pieprasījuma
dienas izmaksāt pieprasītās summas līdz EUR 7000 par vienu
vienreizējā galvojuma talonu, ja vien viņš vai cita
attiecīgā persona pirms šā termiņa beigām
atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nepierāda, ka
attiecīgās tranzīta darbības procedūra ir pabeigta.
Pēc
parakstītāja pieprasījuma un visu iemeslu dēļ, kas
atzīti par derīgiem, kompetentās iestādes var
pagarināt 30 dienu termiņu no maksājuma pieprasījuma
iesniegšanas dienas, kurā viņam jāsamaksā prasītā
summa. Šā pagarinājuma piešķiršanas dēļ radušos
izdevumus un īpaši visus procentus aprēķina tā, lai summa
līdzinātos tai, ko līdzīgos apstākļos naudas
tirgū vai finanšu tirgū iekasētu attiecīgajā
valstī.
3.          Šīs
saistības ir spēkā no dienas, kad tās akceptējusi
galvojuma muitas iestāde. Parakstītājs saglabā
atbildību par maksājumiem par visiem parādiem, kas radušies
Kopienas vai kopīgā tranzīta darbībā, uz ko attiecas
šīs saistības un kas ir sāktas, pirms stājās
spēkā galvojuma atcelšana, pat ja maksājums ir pieprasīts
pēc minētās dienas.
4.          Šo
saistību izpildes vajadzībām parakstītājs dara
zināmu savu domicilu[13]
visās 1. punktā minētajās valstīs.
 Valsts || Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese
 ………………………………………………………………………………………………………. || ……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………..
Parakstītājs
apliecina, ka visa sarakste un paziņojumi, kā arī
formalitātes vai procedūras, kas attiecas uz viņa
saistībām un ir adresētas vai paziņotas rakstveidā uz
kādu no viņa izraudzītajiem domiciliem, tiek uzskatītas par
viņam pienācīgi nodotām.
Parakstītājs
atzīst tiesu jurisdikciju vietās, kur ir tā izraudzītie
domicili.
Parakstītājs
apņemas saglabāt izraudzītos domicilus vai, ja viņam viena
vai vairākas no šīm adresēm būtu jāmaina, par to
iepriekš informēt galvojuma muitas iestādi.
(vieta) ………………………………., (datums) ………………………………………..
…………………………………………..
(Paraksts)[14]
II.            Galvojuma
muitas iestādes akcepts
Galvojuma muitas
iestāde
………………………………………………………………………………………..
Galvotāja
saistības akceptētas (datums)
..........................................................................................................................
………………………………………………..
(Zīmogs un paraksts)"
5.           C.4. pielikumu aizstāj
ar šādu tekstu:
"C.4. PIELIKUMS
KOPĪGĀ/KOPIENAS TRANZĪTA PROCEDŪRA
GALVOJUMA DOKUMENTS
VISPĀRĒJAIS GALVOJUMS
I.          Galvotāja
saistības
1.          Apakšā
parakstījies[15]...............................................................................................................................................,
kura domicils ir[16].................................................................................................................................................,
ar šo
...................................................... galvojuma muitas
iestādē dod solidāru galvojumu
par maksimālo summu
līdz
...................................................................................................................................................................,
kas atbilst 100/50/30[17] % no atskaites summas, Eiropas
Savienībai (kurā ietilpst Beļģijas Karaliste,
Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste,
Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika,
Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika,
Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika,
Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārija, Maltas
Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika,
Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika,
Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste,
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste) un
Horvātijas Republikai, Islandes Republikai, Norvēģijas
Karalistei, Šveices Konfederācijai, Turcijas Republikai, Andoras
Firstistei un Sanmarīno Republikai[18]
par jebkuru pamatsummu,
nākamām saistībām, izmaksām un neparedzētiem
izdevumiem, taču ne soda naudu, par ko principāls[19]
..........................................................................................................................................................................
ir vai var kļūt atbildīgs iepriekšminēto valstu
priekšā par parādu nodokļa un citu maksājumu veidā, ko
piemēro precēm, uz ko attiecināta Kopienas vai kopīgā
tranzīta procedūra.
2.          Parakstītājs
apņemas pēc 1. punktā minēto valstu kompetento iestāžu
pirmā rakstiskā pieprasījuma un bez iespējas
novilcināt maksājumu ilgāk par 30 dienām no
pieprasījuma dienas izmaksāt pieprasītās summas līdz
iepriekšminētajai maksimālajai summai, ja vien viņš vai cita
attiecīgā persona pirms šā termiņa beigām
atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nepierāda, ka
attiecīgās tranzīta darbības procedūra ir pabeigta.
Pēc
parakstītāja pieprasījuma un visu iemeslu dēļ, kas
atzīti par derīgiem, kompetentās iestādes var
pagarināt 30 dienu termiņu no maksājuma pieprasījuma
iesniegšanas dienas, kurā viņam jāsamaksā prasītā
summa. Šā pagarinājuma piešķiršanas dēļ radušos
izdevumus un īpaši visus procentus aprēķina tā, lai summa
līdzinātos tai, ko līdzīgos apstākļos naudas
tirgū vai finanšu tirgū iekasētu attiecīgajā
valstī.
Šo summu nevar
samazināt ne par kādām summām, kas jau ir samaksātas
saskaņā ar šo saistību noteikumiem, izņemot gadījumus,
kad parakstītājs tiek aicināts samaksāt parādu, kas
rodas Kopienas vai kopīgā tranzīta darbībā, kas
sākta pirms iepriekšējā maksājuma pieprasījuma
saņemšanas vai arī 30 dienas pēc tam.
3.          Šīs
saistības ir spēkā no dienas, kad tās akceptējusi
galvojuma muitas iestāde. Parakstītājs saglabā
atbildību par maksājumiem par visiem parādiem, kas radušies
Kopienas vai kopīgā tranzīta darbībā, uz ko attiecas
šīs saistības un kas ir sāktas, pirms stājās
spēkā galvojuma atcelšana, pat ja maksājums ir pieprasīts
pēc minētās dienas.
4.          Šo
saistību izpildes vajadzībām parakstītājs dara
zināmu savu domicilu[20]
visās 1. punktā minētajās valstīs.
 || Valsts || Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese
 ………………………………………………………………………………………………………….. || …………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Parakstītājs
apliecina, ka visa sarakste un paziņojumi, kā arī
formalitātes vai procedūras, kas attiecas uz viņa
saistībām un ir adresētas vai paziņotas rakstveidā uz
kādu no viņa izraudzītajiem domiciliem, tiek uzskatītas par
viņam pienācīgi nodotām.
Parakstītājs
atzīst tiesu jurisdikciju vietās, kur ir tā izraudzītie
domicili.
Parakstītājs
apņemas saglabāt izraudzītos domicilus vai, ja viņam viena
vai vairākas no šīm adresēm būtu jāmaina, par to
iepriekš informēt galvojuma muitas iestādi.
(vieta) ………………………………., (datums) ………………………………………..
………………………………………………
(Paraksts)[21]
II.            Galvojuma
muitas iestādes akcepts
Galvojuma muitas
iestāde
………………………………………………………………………………………..
Galvotāja
saistības akceptētas (datums)
..........................................................................................................................
………………………………………………….
(Zīmogs un paraksts)"
6.           C.5. pielikuma
7. ailē starp vārdiem "Šveice" un "Andora"
iekļauj vārdu "Turcija".
7.           C.6. pielikuma
6. ailē starp vārdiem "Šveice" un "Andora"
iekļauj vārdu "Turcija".
[1]               OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.
[2]               OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.
[3]               Uzvārds un vārds vai uzņēmuma
nosaukums.
[4]               Pilna adrese.
[5]               Svītrot tās līgumslēdzējas
puses vai pušu vai valstu (Andora vai Sanmarīno) nosaukumus, kuru
teritorijas tranzītam neizmantos. Norādes uz Andoras Firstisti un
Sanmarīno Republiku ir derīgas tikai Kopienas tranzīta
darbībām.
[6]               Principāla uzvārds un vārds vai
uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.
[7]               Ja kādas valsts tiesību aktos nav noteikumu
attiecībā uz domicilu, galvotājs šajā valstī
ieceļ pārstāvi, kas tiek pilnvarots saņemt visus viņam
adresētus paziņojumus, un 4. punkta otrajā un
ceturtajā daļā minētās saistības nosaka mutatis
mutandis. Strīdi, kas saistīti ar šo galvojumu, ir tiesu, kas
atrodas vietās, kur galvotājam vai viņa pārstāvjiem ir
domicils, jurisdikcijā.
[8]               Persona, kas paraksta dokumentu, pirms sava paraksta ar
roku ieraksta šādu tekstu: "Galvojums par .... summu", summu
norādot ar vārdiem.
[9]               Aizpilda nosūtītāja muitas iestāde.
[10]             Uzvārds un vārds vai uzņēmuma
nosaukums.
[11]             Pilna adrese.
[12]             Tikai Kopienas tranzīta darbībām.
[13]             Ja kādas valsts tiesību aktos nav noteikumu
attiecībā uz domicilu, galvotājs šajā valstī
ieceļ pārstāvi, kas tiek pilnvarots saņemt visus viņam
adresētus paziņojumus, un 4. punkta otrajā un
ceturtajā daļā minētās saistības nosaka mutatis
mutandis. Strīdi, kas saistīti ar šo galvojumu, ir tiesu, kas
atrodas vietās, kur galvotājam vai viņa pārstāvjiem ir
domicils, jurisdikcijā.
[14]             Persona, kas paraksta dokumentu, pirms sava paraksta ar
roku ieraksta šādu tekstu: "Galvojums".
[15]             Uzvārds un vārds vai uzņēmuma
nosaukums.
[16]             Pilna adrese.
[17]             Svītrot nevajadzīgo.
[18]             Svītrot tās līgumslēdzējas puses
vai pušu vai valstu (Andora vai Sanmarīno) nosaukumus, kuru teritorijas
tranzītam neizmantos. Norādes uz Andoras Firstisti un Sanmarīno
Republiku ir derīgas tikai Kopienas tranzīta darbībām.
[19]             Principāla uzvārds un vārds vai
uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.
[20]             Ja kādas valsts tiesību aktos nav noteikumu
attiecībā uz domicilu, galvotājs šajā valstī
ieceļ pārstāvi, kas tiek pilnvarots saņemt visus viņam
adresētus paziņojumus, un 4. punkta otrajā un
ceturtajā daļā minētās saistības nosaka mutatis
mutandis. Strīdi, kas saistīti ar šo galvojumu, ir tiesu, kas
atrodas vietās, kur galvotājam vai viņa pārstāvjiem ir
domicils, jurisdikcijā.
[21]             Persona, kas paraksta dokumentu, pirms sava paraksta ar
roku ieraksta šādu tekstu: "Galvojums par summu…", summu
norādot ar vārdiem.