               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2016
            COM(2016) 130 final
            2016/0071(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Budžeta pozīcija 12.02.01)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus tiesisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, lai turpinātu sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm Savienības pasākumos, kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta jomā "Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība".

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Eiropas Savienības nostāju.

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               2016/0071 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
                  (Budžeta pozīcija 12.02.01)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  1
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  2
                (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var lemt par EEZ līguma 31. protokola (“31. protokols”) grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

               (5)Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2015. gada 31. decembra.

               (6)Tādēļ Savienības nostāja EEZ Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (2)
                  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2016
            COM(2016) 130 final
            PIELIKUMS
            APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2016(...),ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības dokumentampriekšlikums Padomes lēmumampar nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Budžeta pozīcija 12.02.01)

               PIELIKUMS

                  APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2016
                  (...),
                  ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

               (2)Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2016. gada 1. janvāra.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. pantu groza šādi:

               1.Panta 3. un 4. pantā vārdus "5. līdz [11.] punktā" aizstāj ar vārdiem "šajā pantā".

               2.Pievieno šādu punktu:

               "12.No 2016. gada 1. janvāra EBTA valstis piedalās Savienības darbībās, kuras saistītas ar šādu budžeta pozīciju, kas 2016. finanšu gadam ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā:

               -12 02 01. budžeta pozīcija: "Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība"."

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  1To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)
                  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0338

Priekšlikums Padomes pamatlēmums par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā {SEC(2009) 915} {SEC(2009) 916}  /* COM/2009/0338 galīgā redakcija - CNS 2009/0101 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.7.2009COM(2009) 338 galīgā redakcija2009/0101 (CNS)PriekšlikumsPADOMES PAMATLĒMUMSpar tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā{SEC(2009) 915} {SEC(2009) 916}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ievads1. Šā priekšlikuma Padomes pamatlēmumam mērķis ir visā Eiropas Savienībā noteikt vienotus obligātos standartus attiecībā uz tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā. Priekšlikums ir paredzēts kā pirmais solis pasākumu virknē, kuru mērķis ir aizstāt Komisijas 2004. gada priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par konkrētām procedurālajām tiesībām noziedzīgo lietu izskatīšanu laikā Eiropas Savienībā (COM(2004)328, 28.4.2004.), kas ir atsaukts pēc attiecīga paziņojuma Padomei un Eiropas Parlamentam. Neskatoties uz 3 gadu ilgām diskusijām Padomes darba grupā, vienošanos par šo priekšlikumu neizdevās panākt, un 2007. gada jūnijā pēc neauglīgām diskusijām Tiesiskuma padomē priekšlikums tika atcelts. Pakāpeniskas pieejas pieņemšana šobrīd tiek uzskatīta par kopumā pieņemamu veidu, kā virzīties uz priekšu; tā arī pakāpeniski palīdzēs vairot pārliecinātību un veicinās savstarpēju uzticību. Tādējādi šis priekšlikums ir jāuzskata par visaptverošas tiesību aktu paketes sastāvdaļu, kuras mērķis ir censties nodrošināt procesuālo tiesību obligāto kopumu kriminālprocesos Eiropas Savienībā. Tiesības, kuras tika aptvertas 2004. gada priekšlikumā, papildus tiesībām uz bezmaksas mutisku un rakstisku tulkojumu, bija tiesības uz juridiskām konsultācijām, tiesības uz informāciju par tiesībām (Tiesību vēstule), tiesības uz īpašu uzmanību neaizsargātiem atbildētājiem, tiesības sazināties ar konsulārajām iestādēm un tiesības sazināties ar ģimeni. Attiecībā uz šo priekšlikumu Komisija ir nolēmusi pievērst galveno uzmanību tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu, jo šīs tiesības, apspriežot 2004. gada priekšlikumu, izraisīja vismazāk strīdus un bija pieejama informācija un pētījumi par šīm tiesībām.2. Šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot to aizdomās turēto personu tiesības, kas nesaprot tiesvedības valodu un nerunā šajā valodā. Vienotu obligāto standartu pastāvēšanai attiecībā uz šīm tiesībām būtu jāatvieglo savstarpējās atzīšanas principa piemērošana.3. Attiecībā uz juridisko pamatu priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 31. panta 1. punkts. LES 31. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēts, ka ES var izstrādāt "vienotu rīcību", lai vajadzības gadījumā nodrošinātu noteikumu saderību sadarbības uzlabošanas nolūkā. Tiesiskajai sadarbībai un īpaši savstarpējai atzīšanai ir vajadzīga savstarpēja uzticība. Lai uzlabotu savstarpējo uzticību un līdz ar to arī sadarbību, ir vajadzīgs noteikts saderības līmenis.4. Tiesības uz mutisku un rakstisku tulkošanu, kas izriet no Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību hartas ( ECHR ), ir vitāli svarīgas personai, pret kuru ir vērsta kriminālapsūdzība un kura nesaprot tiesvedības valodu, lai aizdomās turētā persona zinātu par apsūdzību pret sevi un saprastu procedūru. Aizdomās turētajai personai ir jāspēj saprast, par ko tā tiek apsūdzēta. Svarīgiem procesuāliem dokumentiem jānodrošina rakstisks tulkojums. Saskaņā ar ECHR mutiska un rakstiska tulkošana jānodrošina bez maksas.5. Ietekmes novērtējumsPriekšlikumam veica ietekmes novērtējumu, kas ir iekļauts dokumentā SEC(2009) 915. Ietekmes novērtējumu 2009. gada 27. maijā pārbaudīja un pēc tam apstiprināja Ietekmes novērtējuma komisija. Komisijas ieteikumi un informācija par to, kā tie ņemti vērā, ir atrodama ietekmes novērtējuma 25. punktā (http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm). Izvirzītie risinājumi ir šādi.a) Lai uzturētu s tatus quo, ES rīcība nebūtu vajadzīga. Sagaidāms, ka pašreizējā situācija, kad dalībvalstīm tiek prasīts ievērot savas ECHR saistības, varētu turpināties tāpat kā līdz šim, pastāvot šķietamajam līdzsvara trūkumam starp kriminālvajātājiem un apsūdzēto, kas līdz šim ir traucējis savstarpējai atzīšanai. Tam būtu niecīga ekonomiskā ietekme.b) Tādi ar likumdošanu nesaistīti pasākumi kā ieteikumi rosinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un palīdzētu noteikt labāko praksi. Šis risinājums radītu labāku informētību par ECHR standartiem, izplatot un iesakot tādu praksi, kas palīdz panākt noteikumu ievērošanu. Tas nepanāktu turpmāku juridisko standartu tuvināšanu.c) Jauns dokuments, kurā aptvertas visas tiesības līdzīgi kā 2004. gada priekšlikumā. Tā ieviešana dalībvalstīs, Komisijas uzraudzība un iespēja vērsties EKT palīdzētu pārvarēt atšķirības ECHR noteikumu ievērošanā un veicinātu savstarpēju uzticību. Tam būtu divkārša ekonomiskā ietekme: pirmkārt, dienestu izveidošanas izmaksas, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu, un, otrkārt, ieguvums, samazinoties pārsūdzību izmaksām.d) Pasākums, kas attiecas tikai uz pārrobežu lietām, būtu pirmais solis. Tas būtu rūpīgi jāapsver, lai atbilstoši atrisinātu jebkādus iespējamos jautājumus par diskrimināciju starp aizdomās turēto personu kategorijām, kas iesaistītas pārrobežu tiesvedībā, un tām, kas iesaistītas pašmāju tiesvedībā. Līdzīgi kā iepriekšējā risinājumā, ekonomiskā ietekme būs divkārša: pirmkārt, dienestu izveidošanas izmaksas, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu, un, otrkārt, ieguvums, samazinoties pārsūdzību izmaksām, lai arī mazākā mērā, nekā iepriekš minēts, jo tā darbības joma ir mazāk vērienīga.e) Vēlamais risinājums ir pakāpeniska pieeja, sākot ar pasākumiem par piekļuvi mutiskai un rakstiskai tulkošanai, ietverot jaunu pamatlēmumu, kurā dalībvalstīm prasīts nodrošināt obligātos standartus tikai attiecībā uz mutisko un rakstisko tulkošanu. Tam būtu divkārša ekonomiskā ietekme: pirmkārt, dienestu izveidošanas izmaksas, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu, un, otrkārt, ieguvums, samazinoties pārsūdzību izmaksām.Ietekmes novērtējumā kā vēlamā pieeja tika minēta b) un e) risinājuma kombinācija, maksimāli palielinot sinerģijas starp likumdošanas pasākumiem un ar likumdošanu nesaistītiem pasākumiem. Tāpēc pēc šā pamatlēmuma ir jāseko dokumentam par labāko praksi.2. PRIEKšVēSTURE6. Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantā paredzēts, ka Eiropas Savienība ievēro pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija ( ECHR ), un kuras izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālām tradīcijām. Turklāt 2000. gada decembrī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija kopīgi parakstīja un svinīgi izsludināja Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.7. Tamperes Eiropadomes prezidentūras secinājumos[1] teikts, ka savstarpējai atzīšanai būtu jākļūst par tiesiskās sadarbības stūrakmeni, un īpaši norādīts, ka savstarpējā atzīšana "...un nepieciešamā tiesību aktu tuvināšana atvieglotu [...] individuālo tiesību tiesisko aizsardzību"[2].8. Komisijas 2000. gada 26. jūlija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par galīgo lēmumu savstarpējo atzīšanu krimināllietās[3] minēts, ka "tādējādi ir jānodrošina, lai attieksme pret aizdomās turētām personām un aizstāvības tiesības ne tikai neciestu šā principa [par savstarpējo atzīšanu] īstenošanas rezultātā, bet drošības pasākumi īstenošanas gaitā tiktu pat uzlaboti."9. Tas tika apstiprināts pasākumu programmā savstarpējās atzīšanas principa īstenošanai attiecībā uz lēmumiem krimināllietās[4] ("pasākumu programma"), ko pieņēma Padome un Komisija. Tajā tika norādīts, ka "savstarpējā atzīšana ir ļoti atkarīga no vairākiem parametriem, kuri nosaka tās efektivitāti."10. Šie parametri ietver mehānismus, kuri garantē aizdomās turēto personu tiesības (3. parametrs), un definīciju vienotiem obligātajiem standartiem, kas vajadzīgi, lai atvieglotu savstarpējās atzīšanas principa pielietošanu (4. parametrs). Šis pamatlēmuma priekšlikums atspoguļo minēto mērķi – uzlabot individuālo tiesību aizsardzību.3. Tiesības uz mutisku un rakstisku tulkojumu atbilstoši ECHR NOTEIKTAJAM11. ECHR 5. pantā – Tiesības uz brīvību un drošību – noteikts:"1. Ikvienam ir tiesības uz personas brīvību un drošību. Nevienam nedrīkst atņemt brīvību, izņemot šādus gadījumus saskaņā ar tiesību aktos noteikto kārtību: (…)f) ja kāda persona tiek likumīgi aizturēta vai apcietināta…ar mērķi…izdot.2. Ikviena aizturēta persona nekavējoties jāinformē viņai saprotamā valodā par aizturēšanas iemesliem un par viņai izvirzīto apsūdzību.(…)4. Jebkura persona, kurai aizturot vai apcietinot atņemta brīvība, var vērsties tiesā, kas nekavējoties lemj par viņas aizturēšanas likumīgumu un pieņem lēmumu par atbrīvošanu, ja aizturēšana nav bijusi likumīga."Un 6. pantā – Tiesības uz taisnīgu tiesu – teikts:"3. Ikvienam apsūdzētajam ir šāds tiesību minimums:a) tiesības viņam saprotamā valodā nekavējoties saņemt sīku informāciju par izvirzītās apsūdzības raksturu un iemeslu;(…)e) tiesības uz bezmaksas tulka pakalpojumiem, ja viņš nesaprot tiesā lietoto valodu vai nerunā tajā.".Eiropas Savienības Pamattiesību harta atspoguļo šīs tiesības 6. pantā un 47.–50. pantā.12. Eiropas Cilvēktiesību tiesa ( ECtHR ) attiecībā uz ECHR 6. pantu ir paudusi, ka apsūdzētajam ir tiesības uz bezmaksas mutisku tulkojumu pat notiesāšanas gadījumā; tam ir tiesības saņemt dokumentus, kuros izklāstīta apsūdzība, viņam saprotamā valodā; mutiskajam tulkojumam jābūt pietiekamam, lai ļautu apsūdzētajai personai saprast tiesvedību, un tulkam jābūt kompetentam. Tas, ka apsūdzētajam ir tiesības uz bezmaksas mutisku tulkojumu pat notiesāšanas gadījumā, tika noteikts lietā Luedicke , Belkacem un Koç pret Vāciju[5]. Lietā Kamasinski pret Austriju[6] tika noteikts, ka sniegtajam mutiskajam tulkojumam jābūt pietiekami augstā līmenī, lai atbildētājam būtu pietiekamas zināšanas par lietu, kas izvirzīta pret viņu, un lai viņš varētu sevi aizstāvēt. Tiesības attiecas uz dokumentāriem materiāliem un pirmstiesas procesu. ECtHR uzskatīja, ka mutiskā tulkojuma standartam jābūt "adekvātam" un ka informācija par apsūdzību personai jāsniedz tai saprotamā valodā ( Brozicek pret Itāliju[7]). Tas ir tiesu iestāžu uzdevums pierādīt, ka atbildētājs runā tiesā izmantotajā valodā adekvātā līmenī, nevis atbildētāja uzdevums pierādīt, ka viņš šajā valodā nerunā[8]. Mutiskajam tulkam jābūt kompetentam, un tiesnesim ir jānodrošina tiesvedības taisnīgums ( Cuscani pret Apvienoto Karalisti[9]).4. Īpaši noteikumi13. Priekšlikumā pamatlēmuma projektam izklāstīti pamatpienākumi un tā pamatā izmantota ECHR un ECtHR tiesas prakse. Pārdomu forumā par valodu daudzveidību un mutisko tulkotāju apmācību[10] tapa ziņojums ar ieteikumiem par mutiskās un rakstiskās tulkošanas kvalitāti. Šis ziņojums radās Pārdomu foruma sanāksmju rezultātā, kuru 2008. gadā sasauca Komisijas Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, lai konstatētu, vai ir nepieciešami pasākumi, un ja jā, tad kādi. Forumā tika secināts, ka šāda vajadzība pastāv, un izvirzīti ieteikumi par to, kā uzlabot kompetentu un kvalificētu mutisko tulku nodrošināšanu kriminālprocesā. Ieteikumos tika ieteikts izveidot juridiskās mutiskās tulkošanas mācību plānu un juridisko mutisko tulku akreditācijas, sertifikācijas un reģistrācijas sistēmu.1. pants – Piemērošanas joma14. Piemērošanas joma aptver visas personas, kas tiek turētas aizdomās par kriminālu nodarījumu līdz galīgajai notiesāšanai (tostarp visām pārsūdzībām). Šeit termins "aizdomās turētā persona" tiek izmantots, lai aptvertu šādas personas. Šis termins ir iecerēts kā autonoms termins neatkarīgi no šādu personu apzīmējuma valstu tiesvedībā.15. Tā kā ECtHR tiesu prakse precizē, ka uz tām personām, kuras nopratina saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem, neatkarīgi no tā, vai pret tām ir izvirzīta oficiāla apsūdzība, ir jāattiecina ECHR 6. pants, tad šā noteikuma darbības robežās ietilpst arī saistībā ar apsūdzību kriminālnodarījumā apcietinātas vai aizturētas personas. Šīs tiesības ir piemērojamas, sākot no brīža, kad persona tiek informēta par to, ka tā tiek turēta aizdomās par nodarījuma izdarīšanu (piem., apcietinot, vai tad, ja aizdomās turētā persona vairs nevar pamest policijas apcietinājumu).Šajā pantā precizēts, ka priekšlikums attiecas arī uz Eiropas apcietināšanas ordera lietām. Eiropas apcietināšanas ordera lietu iekļaušana ir svarīgs punkts, jo pamatlēmums par Eiropas apcietināšanas orderi aplūko šīs tiesības tikai vispārīgā nozīmē. Šajā saistībā priekšlikums turpmāk attīstīta ECHR 5. pantu.2. pants – Tiesības uz mutisku tulkojumu16. Šajā pantā noteikts pamatprincips, ka mutisks tulkojums jāsniedz tiesvedības izmeklēšanas un tiesas posmā, t.i., policijas pratināšanas laikā, tiesas laikā un visu starpposma uzklausīšanu vai pārsūdzību laikā. Tiesības attiecas arī uz juridiskām konsultācijām, ko sniedz aizdomās turētai personai, ja tās advokāts runā valodā, ko tā nesaprot.3. pants – Tiesības uz svarīgo dokumentu rakstisku tulkojumu17. Aizdomās turētai personai ir tiesības uz svarīgo dokumentu rakstisku tulkojumu, lai nodrošinātu tiesvedības taisnīgumu. Lietā Kamasinski pret Austriju[11] ECtHR noteica, ka tiesības uz mutisku tulkojumu attiecas uz "dokumentāriem materiāliem" un ka apsūdzētajam jābūt pietiekamām zināšanām par lietu, kas izvirzīta pret viņu, lai viņš varētu sevi aizstāvēt[12]. Tādējādi kriminālprocesam būtiskajos dokumentos būtu jāiekļauj apsūdzības raksts un jebkurš attiecīgs dokumentārs materiāls, piemēram, galveno liecinieku paziņojumi, kas vajadzīgi, lai izprastu "visos sīkumos pret viņu izvirzītās apsūdzības raksturu un iemeslu" saskaņā ar ECHR 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Tulkojums jāsniedz arī visiem aizturēšanas rīkojumiem vai rīkojumiem, ar ko personai atņem brīvību, un spriedumam, kas ir nepieciešams, lai persona varētu izmantot savas pārsūdzības tiesības ( ECHR 7. protokols, 2. pants).Attiecībā uz tiesvedību par Eiropas apcietināšanas ordera izpildi Eiropas apcietināšanas orderis ir jātulko.4. pants – Dalībvalstis sedz mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksas18. Šajā pantā paredzēts, ka mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksas sedz dalībvalsts. Tas, ka apsūdzētajam ir tiesības uz bezmaksas mutisku tulkojumu pat notiesāšanas gadījumā, tika noteikts lietā Luedicke , Belkacem un Koç pret Vāciju[13].5. pants - Mutiskās un rakstiskās tulkošanas kvalitāte19. Šajā pantā noteikta pamatprasība nodrošināt mutiskās un rakstiskās tulkošanas kvalitāti. Ieteikumus attiecībā uz šo jomu var atrast Pārdomu foruma par valodu daudzveidību un mutisko tulkotāju apmācību ziņojumā[14].6. pants – Noteikumu stingrības nemazināšanas klauzula20. Šā panta mērķis ir nodrošināt, ka, atbilstoši šim pamatlēmumam nosakot vienotus obligātos standartus, dažās dalībvalstīs standarti netiek pazemināti un ka ECHR paredzētie standarti tiek saglabāti. Dalībvalstis pilnībā saglabā brīvību noteikt augstākus standartus nekā tie, par kuriem panākta vienošanās šajā pamatlēmumā.7. pants – Īstenošana21. Šajā pantā dalībvalstīm prasīts īstenot pamatlēmumu līdz x/xx/20xx un līdz tam pašam datumam nosūtīt Padomei un Komisijai to noteikumu tekstu, ar kuriem šo pamatlēmumu transponē valsts tiesību aktos.8. pants – Ziņojums22. XX mēnešus pēc īstenošanas Komisijai jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, novērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis ir veikušas nepieciešamos pasākumus, lai panāktu atbilstību šim pamatlēmumam, un, ja vajadzīgs, tam pievieno tiesību aktu priekšlikumus.9. pants – Stāšanās spēkā23. Šajā pantā paredzēts, ka pamatlēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .5. Subsidiaritātes princips24. Priekšlikuma mērķi dalībvalstis vienas pašas nevar pienācīgi sasniegt, jo priekšlikuma mērķis ir veicināt to savstarpējo uzticību, un tādējādi ir svarīgi vienoties par vienotu obligāto standartu, kas ir piemērojams visā Eiropas Savienībā. Priekšlikumā tiks tuvināti dalībvalstu būtiskie procesuālie noteikumi attiecībā uz mutisko un rakstisko tulkošanu kriminālprocesos, lai veidotu savstarpēju uzticību. Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.6. Proporcionalitātes princips25. Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas nepārsniedz obligātās prasības minētā mērķa sasniegšanai Eiropas līmenī un šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo.2009/0101 (CNS)PriekšlikumsPADOMES PAMATLĒMUMSpar tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un īpaši tā 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Eiropas Savienība ir sev noteikusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Saskaņā ar 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes secinājumiem un īpaši ar to 33. punktu savstarpējās atzīšanas principam būtu jākļūst par tiesiskās sadarbības stūrakmeni Eiropas Savienībā gan civillietās, gan krimināllietās.(2) Padome 2000. gada 29. novembrī Padome saskaņā ar Tamperes sanāksmes secinājumiem pieņēma pasākumu programmu, lai īstenotu savstarpējās atzīšanas principu krimināllietās[15]. Pasākumu programmas ievadā teikts, ka savstarpējā atzīšana ir "radīta, lai stiprinātu sadarbību starp dalībvalstīm, bet arī, lai vairotu individuālo tiesību aizsardzību."(3) Lēmumu savstarpējās atzīšanas principa īstenošana krimināllietās pieņem kā priekšnoteikumu, ka dalībvalstis uzticas viena otras krimināltiesību sistēmai. Savstarpējās atzīšanas izmantošanas apmērs ir ļoti atkarīgs no vairākiem parametriem, tostarp "mehānismi, kuri garantē aizdomās turamo personu […] tiesības"[16] un vienoti obligātie standarti, kas vajadzīgi, lai atvieglotu savstarpējās atzīšanas principa pielietošanu.(4) Savstarpēja atzīšana var efektīvi darboties tikai tad, ja pastāv pārliecinātība par to, ka ne tikai tiesu iestādes, bet arī visi kriminālprocesa dalībnieki uzskata citu dalībvalstu tiesu iestāžu lēmumus par līdzvērtīgiem pašu lēmumiem, tādējādi apliecinot, ka pastāv "ne tikai uzticība partnera noteikumu adekvātumam, bet arī uzticība šo noteikumu pareizai piemērošanai"[17].(5) Kaut gan dalībvalstis ir Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas ( ECHR ) puses, pieredze liecina, ka šis fakts pats par sevi ne vienmēr nodrošina pietiekamu uzticības pakāpi citu dalībvalstu krimināltiesību sistēmām.(6) Līguma par Eiropas Savienību 31. panta 1. punktā paredz, ka "jānodrošina dalībvalstīs piemērojamo normu saderību, ciktāl tas vajadzīgs [tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās] uzlabošanai." Vienotiem obligātajiem standartiem būtu jāpalielina pārliecinātība par visu dalībvalstu krimināltiesību sistēmām, kam savukārt būtu jāpadara tiesiskā sadarbība efektīvāka savstarpējas uzticības gaisotnē.(7) Šādi vienoti standarti būtu jāpiemēro mutiskās un rakstiskās tulkošanas jomā kriminālprocesos. Lai palielinātu vajadzīgo pārliecinātību dalībvalstu starpā, šajā pamatlēmumā paredzēti vienoti pamatstandarti attiecībā uz mutisko un rakstisko tulkošanu kriminālprocesos Eiropas Savienībā, kas atspoguļo dalībvalstu tradīcijas, piemērojot attiecīgos ECHR noteikumus.(8) Tiesības uz mutisku un rakstisku tulkojumu tiem, kas nesaprot tiesvedības valodu, ir paredzētas ECHR 5. un 6. pantā, kā tas interpretēts Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksē. Šā pamatlēmuma noteikumi atvieglo šo tiesību piemērošanu praksē.(9) Šā pamatlēmuma noteikumiem būtu jānodrošina tas, ka tādas aizdomās turētās personas, kura nerunā tiesvedības valodā un nesaprot to, tiesības saprast pret to vērstās apsūdzības un saprast tiesvedību, lai varētu izmantot savas tiesības, ir aizsargātas, paredzot bezmaksas un precīzu lingvistisku palīdzību. Šī palīdzība vajadzības gadījumā jāattiecina uz attiecībām starp aizdomās turēto personu un tās aizstāvības advokātu.(10) Atbilstoša palīdzība jāsniedz arī tām aizdomās turētajām personām, kas cieš no dzirdes vai runas traucējumiem.(11) Pienākums rūpēties par aizdomās turētām personām, kuras nesaprot vai nespēj sekot līdzi tiesvedībai, ir taisnīgas tiesas pamatā. Kriminālvajātājiem, tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm tādējādi būtu jānodrošina, ka aizdomās turētās personas potenciāli neaizsargātā situācijā ir spējīgas efektīvi izmantot savas tiesības. Šīm iestādēm būtu jāapzinās visas iespējamās vājās vietas un jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu šīs tiesības. Tam tā vienmēr būtu jābūt tad, ja aizdomās turētā persona ir nepilngadīga vai cieš no invaliditātes, kas traucē tai aktīvi piedalīties tiesvedībā.(12) Dalībvalstīm būtu jābūt pienākumam sniegt tiesnešiem, advokātiem un citiem svarīgiem tiesu darbiniekiem apmācību, lai nodrošinātu mutiskās un rakstiskās tulkošanas kvalitāti.(13) Šajā pamatlēmumā ievērotas pamattiesības un principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši pamatlēmuma mērķis ir veicināt tiesības uz brīvību, tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesības uz aizstāvību.(14) Tā kā, darbojoties vienpusēji, dalībvalstis nespēj pilnībā panākt mērķi – vienotus obligātos standartus –, un šis mērķis ir sasniedzams tikai Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā minēts 2. pantā Līgumā par Eiropas Savienību un definēts 5. pantā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā. Saskaņā ar iepriekš minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis pamatlēmums nepārsniedz nepieciešamo šo mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.1. pants Darbības joma1. Šajā pamatlēmumā tiek paredzēti noteikumi attiecībā uz tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā un tiesvedībā par Eiropas apcietināšanas ordera izpildi.2. Šīs tiesības piemēro jebkurai personai no brīža, kad dalībvalsts kompetentās iestādes ir informējušas šo personu par to, ka tā tiek turēta aizdomās par krimināla nodarījuma izdarīšanu, līdz procesa noslēguma brīdim ("aizdomās turētā persona").2. pants Tiesības uz mutisku tulkojumu1. Dalībvalstis nodrošina, ka aizdomās turētajai personai, kura nesaprot attiecīgajā kriminālprocesā lietoto valodu un nerunā tajā, tiek sniegts mutisks tulkojums, lai nodrošinātu kriminālprocesa taisnīgumu. Mutisku tulkojumu nodrošina minētā procesa laikā izmeklēšanas un tiesu iestādēs, tostarp policijas pratināšanas laikā, visu vajadzīgo tikšanos laikā starp aizdomās turēto personu un tās advokātu, visu tiesas uzklausīšanu un jebkuru nepieciešamo starpposma uzklausīšanu laikā.2. Dalībvalstis nodrošina, ka vajadzības gadījumā juridiskās konsultācijas, kas saņemtas kriminālprocesa gaitā, aizdomās turētajai personai tiek mutiski tulkotas.3. Dalībvalstis nodrošina, ka pastāv procedūra, lai pārliecinātos, vai aizdomās turētā persona saprot kriminālprocesā lietoto valodu un runā šajā valodā.4. Dalībvalstis nodrošina, ka pastāv tiesības pārsūdzēt lēmumu, ar kuru noteikts, ka mutisks tulkojums nav nepieciešams.5. Tiesības uz mutisku tulkojumu ietver palīdzību personām ar dzirdes vai runas traucējumiem.6. Attiecībā uz tiesvedību par Eiropas apcietināšanas ordera izpildi dalībvalstis nodrošina, ka jebkurai personai, uz kuru šāda tiesvedība attiecas un kas nesaprot tiesvedībā lietoto valodu un nerunā tajā, tiesvedības gaitā tiek sniegts mutisks tulkojums.3. pants Tiesības uz svarīgo dokumentu rakstisku tulkojumu1. Dalībvalstis nodrošina, ka aizdomās turētajai personai, kura nesaprot attiecīgā kriminālprocesā lietoto valodu, tiek sniegti visu svarīgo dokumentu rakstiski tulkojumi, lai nodrošinātu kriminālprocesa taisnīgumu.2. Galvenie tulkojamie dokumenti ietver aizturēšanas orderi, ar kuru personai atņem brīvību, apsūdzību, būtiskos dokumentāros pierādījumus un spriedumu.3. Aizdomās turētā persona vai tās advokāts var iesniegt pamatotu lūgumu pēc citu dokumentu, tostarp aizdomās turētās personas advokāta rakstisku juridisko konsultāciju, tulkojuma.4. Dalībvalstis nodrošina, ka pastāv tiesības pārsūdzēt lēmumu par jebkuru 2. punktā minēto dokumentu tulkošanas atteikumu.5. Attiecībā uz tiesvedību par Eiropas apcietināšanas ordera izpildi dalībvalstis nodrošina, ka jebkurai personai, uz kuru šāda tiesvedība attiecas un kas nesaprot valodu, kurā Eiropas apcietināšanas orderis ir sastādīts, tiek sniegts minētā dokumenta tulkojums.4. pants Dalībvalstis sedz mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksasDalībvalstis sedz tās mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksas, kas rodas, piemērojot 2. un 3. pantu.5. pants Mutiskās un rakstiskās tulkošanas kvalitāte1. Mutisko un rakstisko tulkošanu nodrošina tā, lai nodrošinātu, ka aizdomās turētā persona ir pilnībā spējīga izmantot savas tiesības.2. Dalībvalstis piedāvā mācību iespējas tiesnešiem, advokātiem un citiem svarīgiem tiesu darbiniekiem, lai nodrošinātu aizdomās turētās personas spējas saprast tiesvedību.6. pants Noteikumu stingrības nemazināšanas klauzulaNeko šajā pamatlēmumā nevar skaidrot kā tādu, kas ierobežo vai mazina jebkuras tiesības un procesuālās garantijas, ko iespējams nodrošināt saskaņā ar Eiropas cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju vai jebkuras dalībvalsts likumiem, kas nodrošina augstāku aizsardzības līmeni.7. pants ĪstenošanaDalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai vēlākais līdz …. gada … atbilstu šā pamatlēmuma noteikumiem[18].Līdz minētajam datumam dalībvalstis nosūta Padomei un Komisijai to noteikumu tekstu, ar ko to tiesību aktos transponē saistības, kuras tām uzliek šis pamatlēmums.8. pants ZiņojumsKomisija līdz …. gada … [19]iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, novērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis ir veikušas nepieciešamos pasākumus, lai panāktu atbilstību šim pamatlēmumam, un, ja vajadzīgs, tam pievieno tiesību aktu priekšlikumus.9. pants Stāšanās spēkāŠis pamatlēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] 1999. gada 15. un 16. oktobrī.[2] 33. secinājums.[3] COM(2000) 495, 29.7.2000.[4] OV C 12, 15.1.2001., 10. lpp.[5] 1978. gada 28. novembris, A sērija, Nr. 29. "46. Ar šo Tiesa konstatē, ka ierasto nozīmi terminam [...] "bezmaksas" 6. panta 3. punkta e) apakšpunktā […] apstiprina 6. panta priekšmets un mērķis. Tiesa secina, ka tiesības, kas aizsargātas ar 6. panta 3. punkta e) apakšpunktu, ir saistītas ar to, ka jebkurai personai, kura nerunā tiesā izmantotajā valodā vai nesaprot to, ir tiesības saņemt bezmaksas tulka palīdzību, vēlāk nepieprasot no šīs personas atmaksāt šādi radušās izmaksas."[6] 1989. gada 19. decembris, A sērija, Nr. 168.[7] 1989. gada 19. decembris, (10964/84) [1989] ECHR 23.[8] " 41. […] Itālijas tiesu iestādēm bija jāveic pasākumi noteikuma ievērošanai, lai nodrošinātu 6. panta 3. punkta a) apakšpunkta prasību ievērošanu, ja vien tām nebija iespējas noteikt, ka pieteikuma iesniedzējam patiesībā bija pietiekamas itāliešu valodas zināšanas, lai paziņojumā saprastu vēstules nozīmi, ar kuru viņam paziņo par apsūdzību, kas izvirzīta pret viņu. No lietas dokumentiem vai liecinieku paziņojumiem, kurus uzklausīja 1989. gada 23. aprīlī, šādi pierādījumi neizriet. Tādējādi attiecībā uz šo punktu ir pārkāpts 6. panta 3. punkta a) apakšpunkts."[9] 2002. gada 24. septembris – Nr. 3277/96.[10] http://ec.europa.eu/commission_barroso/orban/docs/FinalL_Reflection_Forum_Report_en.pdf[11] 1989. gada 19. decembris, A sērija, Nr. 168.[12] “74. Tiesības […] uz tulka bezmaksas palīdzību attiecas ne tikai uz mutiskiem paziņojumiem, kas pausti tiesas uzklausīšanā, bet arī uz dokumentāriem materiāliem un pirmstiesas procesu. 3. punkta e) apakšpunktā (6. panta 3. punkta e) apakšpunkts) teikts, ka "par kriminālu nodarījumu apsūdzētai" personai, kas nesaprot tiesā lietoto valodu vai nerunā tajā, ir tiesības uz tulka bezmaksas palīdzību, lai rakstiski vai mutiski tulkotu visus tos dokumentus vai paziņojumus pret šo personu uzsāktā tiesvedībā, kurus šai personai ir jāsaprot vai jāsniedz tiesā izmantotajā valodā, lai varētu saņemt taisnīgu tiesu. [...] Tomēr 3. punkta e) apakšpunktā (6. panta 3. punkta e) apakšpunkts) nav prasīts visu rakstisko pierādījumu vai procedūras oficiālo dokumentu rakstisks tulkojums. Sniegtajai mutiskās tulkošanas palīdzībai jābūt tādai, lai atbildētājs būtu zinošs par lietu, kas izvirzīta pret viņu, un spētu sevi aizstāvēt, proti, būtu spējīgs tiesā izklāstīt savu versiju par notikumiem. Ņemot vērā to, ka 3. punkta e) apakšpunktā (6. panta 3. punkta e) apakšpunkts) garantētajām tiesībām jābūt praktiskām un efektīvām, kompetento iestāžu pienākums nav attiecināms tikai uz tulka iecelšanu, bet, ja tās konkrētos apstākļos tiek informētas, var to paplašināt arī attiecībā uz sniegtā tulkojuma atbilstības pēckontroli (skatīt Artico spriedumu)."[13] "46. Ar šo Tiesa konstatē, ka ierasto nozīmi terminam [...] "bezmaksas" 6. panta 3. punkta e) apakšpunktā […] apstiprina 6. panta priekšmets un mērķis. Tiesa secina, ka tiesības, kas aizsargātas ar 6. panta 3. punkta e) apakšpunktu, ir saistītas ar to, ka jebkurai personai, kura nerunā tiesā izmantotajā valodā vai nesaprot to, ir tiesības saņemt bezmaksas tulka palīdzību, vēlāk nepieprasot no šīs personas atmaksāt šādi radušās izmaksas."[14] Skatīt iepriekš 10. zemsvītras piezīmi.[15] OV C 12, 15.1.2001., 10. lpp.[16] OV C 12, 15.1.2001., 10. lpp.[17] COM (2000) 495, 26.7.2000., 4. lpp.[18] 24 mēnešus pēc šā pamatlēmuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī .[19] 36 mēnešus pēc šā pamatlēmuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī .


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 216 final
            2017/0093(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO), un atceļ Lēmumu Nr. 14405/12

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES
                  1
                Savienība ir apstiprinājusi Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (“Konvencija”), ar kuru tika izveidota Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO). SPRFMO satvarā darbojas Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas komisija (“SPRFMO komisija”), kas ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu SPRFMO konvencijas apgabalā un aizsargāt jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi var kļūt saistoši Savienībai.

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), patlaban ir pieņemta atbilstīgi “divu līmeņu” pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               Attiecībā uz SPRFMO Padomes 2012. gada 5. oktobra Lēmumā Nr. 14405/12 paredzēts pārskatīt Savienības nostāju pirms 2017. gada gadskārtējās sanāksmes. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju SPRFMO laikposmam no 2017. līdz 2021. gadam un tādējādi aizstāt Padomes 2012. gada 5. oktobra Lēmumu Nr. 14405/12, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šī pārskatīšana tiek veikta, lai iekļautu jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principus un orientējošos norādījumus, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , ņemot vērā arī mērķus, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt Savienības nostāja ir pielāgota Lisabonas līgumam.

               Līdzīgi kā patlaban spēkā esošajā nostājā, arī jaunajā nostājā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi; taču tajā pēc iespējas ir ņemtas vērā SPRFMO īpatnības. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma ir iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā precizēšanā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šis lēmums sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kas Komisijai Savienības vārdā jāieņem SPRFMO.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 ir juridiskais pamats, kas nosaka principus, kuri jāatspoguļo šajā nostājā.

               Ar šo lēmumu aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 14405/12, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu, un tas aptver laikposmu no 2017. līdz 2021. gadam.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Neattiecas.

               2017/0093 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO), un atceļ Lēmumu Nr. 14405/12

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants saistībā ar tā 39. panta 1. punkta d) apakšpunktu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt piedāvājuma pieejamību.

               (2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013
                  4
                2. pants nosaka: kopējā zivsaimniecības politika garantē to, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tajā arī paredzēts, ka kopējā zivsaimniecības politikā tiek ievērota piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā un tās mērķis ir nodrošināt to, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tajā ir arī noteikts, ka Savienība tiecas veikt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, veicināt zvejas paņēmienus, ar kuriem palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un nevēlamas nozvejas nepieļaušanu un samazināšanu, cik vien tas iespējams, un nodrošināt zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem, un pakāpeniski izskaust izmetumus. Turklāt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pants īpaši paredz, ka Savienība šos principus piemēro ārpolitikā.

               (3)Ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES
                  5
                Savienība ir noslēgusi Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (“SPRFMO konvencija”), ar kuru tika izveidota Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO). SPRFMO satvarā darbojas Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas komisija (“SPRFMO komisija”), kas ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai, zvejniecību pārvaldībā piemērojot piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju, ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus un tādējādi aizsargātu jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi kļūs saistoši Savienībai.

               (4)Padome 2012. gada 5. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 14405/12, ar ko nosaka Savienības nostāju, kas jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO).

               (5)Lēmums Nr. 14405/12 paredz, ka tajā noteiktā nostāja ir jāpārskata vēlākais līdz SPRFMO komisijas gadskārtējai sanāksmei 2017. gadā. Tādēļ ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 14405/12, un aizstāt to ar jaunu lēmumu.

               (6)Ņemot vērā zvejas resursu mainīgo raksturu konvencijas apgabalā un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, tostarp jaunāko statistikas, bioloģisko un citu informāciju, kuru iesniedz SPRFMO gadskārtējās sanāksmes laikā vai pirms tās, Savienības nostājas ikgadējās precizēšanas vajadzībām ir jāievieš procedūras saskaņā ar Savienības iestāžu lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 13. panta 2. punktā.

               (7)Saskaņā ar LESD 218. pantu un 3. panta 1. punktu Eiropas Savienību SPRFMO komisijas gadskārtējā sanāksmē pārstāv Komisija. Tāpēc šis lēmums ir adresēts Komisijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem SPRFMO komisijas gadskārtējā sanāksmē, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostājas, kas jāieņem SPRFMO komisijas gadskārtējā sanāksmē, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               Šā lēmuma I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz SPRFMO komisijas gadskārtējai sanāksmei 2022. gadā.

               4. pants

               Lēmumu Nr. 14405/12 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Eiropas Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)
                  COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (5)

                        Padomes 2011. gada 3. oktobra Lēmums 2012/130/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 216 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO), un atceļ Lēmumu Nr. 14405/12

               I PIELIKUMS

               Savienības nostāja Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas komisijā

               (1)Principi

               SPRFMO ietvaros Savienība:

               a)
                     nodrošina, ka SPRFMO pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus Savienība tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā, jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, lai veicinātu uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā un zvejas darbību ietekmes uz vidi mazināšanu, izvairītos no nevēlamas nozvejas un pēc iespējas to samazinātu, un pakāpeniski izskaustu izmetumus, un līdz minimumam samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko stabilitāti un konkurētspēju, nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemtu vērā patērētāju intereses;

               b)
                     nodrošina, ka SPRFMO pieņemtie pasākumi atbilst SPRFMO konvencijas mērķiem;

               c)
                     nodrošina, ka SPRFMO pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO Jūras tiesību konvenciju, ANO Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)
                     veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar citās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās ieņemtajām nostājām un, vajadzības gadījumā, ar reģionālajām jūras konvencijām, kuras attiecas uz to pašu apgabalu;

               e)
                     tiecas panākt sinerģiju ar politiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām politikas jomām, tādām kā ārējās attiecības, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija u. c.;

               f)
                     nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)
                     ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)
                     tiecas radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības flotei konvencijas apgabalā, pamatojoties uz tādiem pašiem principiem un standartiem, kas ir piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt rezolūciju un ieteikumu vienotu īstenošanu.

               (2)Orientējoši norādījumi

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt SPRFMO šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)
                     SPRFMO konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas balstīti uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem; šādi pasākumi ietver SPRFMO reglamentēto sugu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, kas, pamatojoties uz ieguves kontroles noteikumiem, vēlākais līdz 2020. gadam pakāpeniski pieaugošā veidā panāktu vai saglabātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu;

               b)
                     vajadzības gadījumā — īpaši pasākumi, kas vērsti uz pārzvejotiem krājumiem, lai nodrošinātu zvejas piepūles atbilstību pieejamajām zvejas iespējām, kā arī papildu pasākumi attiecībā uz dziļūdens zivju krājumiem, kas ir īpaši jutīgi pret pārzveju;

               c)
                     pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt zvejniecības zinātnisko datu vākšanu un veicināt labāku sadarbību starp nozari un zinātniekiem;

               d)
                     NNN zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp NNN sarakstu veidošana un ostas valsts pasākumi;

               e)
                     SPRFMO konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, lai nodrošinātu kontroles efektivitāti un atbilstību pasākumiem, kas pieņemti SPRFMO satvarā, tostarp SPRFMO kuģu satelītnovērošanas sistēmas īstenošana;

               f)
                     pasākumi, kuru mērķis ir līdz minimumam samazināt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, tostarp putniem, un jutīgu jūras ekosistēmu (JJE) aizsardzības pasākumi, tostarp iespējamu jaunu JJE apzināšana, SPRFMO konvencijas apgabalā atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, un jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi, ietverot pasākumus, ar kuriem var izvairīties no nevēlamas nozvejas un cik vien iespējams to samazināt, jo īpaši attiecībā uz ekoloģiski saistītām sugām, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               g)
                     pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt tādu zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un paredzēt, ka visas haizivis jāizkrauj ar neatdalītām spurām;

               h)
                     kopēju pieeju izstrāde, sadarbojoties ar citām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, kuru darbības joma ietver zvejniecību pārvaldību SPRFMO;

               i)
                     līdzdalība novērotāju programmas izveidē, dodot ieguldījumu attiecīgās novērošanas sistēmas projekta izstrādē;

               j)
                     atbalsts regulāru pārskatu veikšanā, lai pienācīgā laikā novērtētu SPRFMO veikumu un tās ieteikumu īstenošanu;

               k)
                     pasākumi, kuru mērķis ir vidējā termiņā nodrošināt sabalansētāku SPRFMO budžeta pārdali;

               l)
                     papildu tehniskie pasākumi, kas balstīti uz SPRFMO apakšstruktūru ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas komisijas gadskārtējā sanāksmē ieņemamās Savienības nostājas ikgadēja precizēšana

               Pirms katras SPRFMO komisijas gadskārtējās sanāksmes tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai Savienības vārdā paustajā nostājā saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošiem norādījumiem tiktu ņemta vērā Eiropas Komisijai nosūtītā jaunākā statistikas, bioloģiskā un cita būtiskā informācija.

               Šajā sakarā un balstoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekami ilgā laikā pirms katras SPRFMO komisijas gadskārtējās sanāksmes nosūta Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām apspriešanai un pieņemšanai dokumentu, kurā detalizēti aprakstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos par jauno precizējumu iekļaušanu Savienības nostājā, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)
                  Sk. dok. 7086/12 PECHE 66.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.10.2017
            COM(2017) 582 final
            2017/0253(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā(Savienības sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta nolūks ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu, lai paplašinātu EEZ līgumslēdzēju pušu sadarbību, to papildinot ar EBTA valstu dalību Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai (turpmāk “sagatavošanas darbība”). Tā kā Lihtenšteina un Islande nav paudušas interesi par dalību šajā sagatavošanas darbībā, EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               EEZ līguma 78. pants paredz, ka līgumslēdzējas puses stiprina un paplašina sadarbību Savienības pasākumu ietvaros pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. Komisija, kas pašlaik ar savu programmu “Apvārsnis 2020” finansē vienīgi civilo vai divējāda lietojuma pētniecību un izstrādi, uzskata, ka sagatavošanas darbība ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko iespējams izvērtēt, kāda pievienotā vērtība ir ar aizsardzību saistītas pētniecības finansēšanai no ES budžeta.

               Tā kā Norvēģija ir noslēgusi administratīvu vienošanos ar Eiropas Aizsardzības aģentūru un tā kā saistītā Aizsardzības un drošības vajadzībām veikta publiskā iepirkuma direktīva (2009/81/EK), ar kuru paredzēts nodrošināt īstenu konkurenci un vienādu attieksmi šajā jomā, jau 2014. gadā tika iekļauta EEZ līgumā, Norvēģijas dalība sagatavošanas darbībā saskan ar esošajiem noteikumiem šajā politikas jomā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Sadarbība aizsardzības pētniecībā par inovatīvām tehnoloģijām, izstrādājumiem un pakalpojumiem ir būtiski svarīga, lai varētu nodrošināt aizsardzības sektora ilgtermiņa konkurētspēju un līdz ar to arī Eiropas stratēģisko autonomiju. Sadarbība ar Norvēģiju pozitīvi ietekmētu ES centienus šajā jomā.

               Komisija atzīst, ka šī sagatavošanas darbība ir daļa no tās politikas saistībā ar iekšējo tirgu, rūpniecību un pētniecību. Tādēļ sadarbības padziļināšana šajā jomā atbilst EEZ līguma mērķiem.

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Tiesiskais pamats

               Tiesiskais pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu
                  1
                54. panta 2. punkta b) apakšpunkts, 84. panta 2. punkts un 124. pants kopsakarā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību
                  2
                1. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma par šādiem lēmumiem izstrādā nostāju, ko pieņem Savienības vārdā.

               Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome to pieņemtu kā Savienības nostāju. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Dalībvalstis pašas par sevi nevar pienācīgi sasniegt šā priekšlikuma mērķi, proti, uzsākt sadarbību ar EEZ EBTA valstīm aizsardzības pētniecības jomā, balstoties uz to dalību no ES budžeta finansētā sagatavošanas darbībā, un tādēļ, ņemot vērā attiecīgo iedarbību, to var labāk sasniegt ar Savienības mēroga darbību.

               •Samērīgums

               Saskaņā ar proporcionalitātes (samērīguma) principu šis priekšlikums paredz tikai tādus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi – stiprināt un paplašināt sadarbību Savienības pasākumu ietvaros pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā.

               •Instrumenta izvēle

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana un ietekmes novērtējums

               Komisija 2013. gadā apsvēra sākt sagatavošanas darbību
                  3
                aizsardzības pētniecībai, lai atbalstītu konkurētspējīgāka un efektīvāka aizsardzības un drošības sektora izveidi.
                  4
                Eiropas Parlaments
                  5
                un Padome
                  6
                atzinīgi novērtēja šo iniciatīvu un aicināja Komisiju izstrādāt priekšlikumu par sagatavošanas darbības īstenošanu. Eiropas Padome 2015. gadā norādīja,
                  7
                ka ir nepieciešams nodrošināt šai sagatavošanas darbībai atbilstošu finansējumu, lai varētu veikt priekšdarbus saistībā ar topošo aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju (R&T) programmu.
                  8

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Norvēģiju finansiāli atbalstīs budžeta pozīciju 02 04 77 03: “Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai”. Norvēģijas atbalsts 2017. gadā ir sagaidāms šādā apmērā: € 585 000.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumi var tikt veikti, tiklīdz būs pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un pēc tam, kad EEZ EBTA valstīm būs iesniegts Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai nosegtu laikposmu starp Komisijas 2017. gada 11. aprīļa lēmuma pieņemšanu par “Sagatavošanas darbības aizsardzības pētniecībai” finansēšanu un vienības izmaksu izmantošanu attiecībā uz 2017. gadu un attiecīgā maksājuma saņemšanu, Apvienotās komitejas lēmums (projekts) ir piemērojams ar atpakaļejošu spēku – no 2017. gada 11. aprīļa. Tādēļ Norvēģijas iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties pasākumos, kas sākas pirms šā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma stāšanās spēkā. Ar to dalību šādos pasākumos, kuru īstenošana sākas pēc 2017. gada 11. aprīļa, saistītās izmaksas būtu uzskatāmas par attiecināmām izmaksām ar tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami izmaksām, kuras rodas ES dalībvalstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās sagatavošanas darbības beigām.

               Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Turklāt saskaņā ar EEA līguma 32. protokola 1. panta 8. punktu EEA Apvienotās komitejas lēmums, ar ko nosaka kādas EEZ EBTA valsts dalību darbībā, kas iekļauta Eiropas Savienība vispārējā budžeta EEZ pielikumā, pieņem līdz 10. jūlijam. Ja ne, šo sadarbību atliek uz nākamo gadu, ja vien netiek panākta citāda vienošanās.

               Tā kā ir svarīgi sākt sadarbību jau no sagatavošanas darbības sākuma, pievienotajā EEZ Apvienotās komitejas lēmumā ir paredzēts, ka sadarbība sāksies 2017. gada 11. aprīlī, pat ja šis EEZ Apvienotās komitejas lēmums tiek pieņemts pēc 2017. gada 10. jūlija.

               2017/0253 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā

                  (Savienības sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma
                  9
                īstenošanas kārtību un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
                  10
                atcelšanu, un jo īpaši tās 54. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 84. panta 2. punktu un 124. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  11
                (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola (turpmāk “31. protokols”) grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, ar aizsardzības pētniecību saistītajā Savienības sagatavošanas darbībā, kas tiek finansēta no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, iekļaujot arī EBTA valstu dalību.

               (5)Ir lietderīgi paredzēt, ka EBTA valstu dalība ar šo sagatavošanas darbību saistītajos un no budžeta pozīcijas 02 04 77 03 finansētajos pasākumos sākas 2017. gada 11. aprīlī, pat ja pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmums tiek pieņemts vai ja ar šo lēmumu saistīto konstitucionālo prasību (ja tādas ir) izpilde tiek paziņota pēc 2017. gada 10. jūlija.

               (6)EBTA valstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties pasākumos, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas, kuras saistītas ar to dalību šādos pasākumos, kuru īstenošana sākas pēc 2017. gada 11. aprīļa, būtu uzskatāmas par attiecināmām izmaksām ar tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami izmaksām, kuras rodas ES dalībvalstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem, ja vien pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās sagatavošanas darbības beigām.

               (7)Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2017. gada 11. aprīļa.

               (8)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)
                  Sagatavošanas darbība atbilstīgi 54. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (4)
                  COM(2013) 542: “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari”.

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (2013/2125(INI)).

                     (6)
                  Eiropadomes 2013. gada 19.–20. decembra secinājumi (EUCO 217/13).

                     (7)
                  Eiropadomes 2015. gada 25.–26. jūnija secinājumi (EUCO 22/15).

                     (8)
                  Eiropas Aizsardzības aģentūra “R&T” definē kā ar aizsardzību saistītu pētniecības darbību, kuras tehnoloģiskās gatavības pakāpe ir diapazonā no 1 līdz 6.

                     (9)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (10)
                  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

                     (11)
                  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.10.2017
            COM(2017) 582 final
            PIELIKUMS
            dokumentamPriekšlikums Padomes lēmumampar nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā(Savienības sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai)

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2017

                  (XXX),

                  ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu
                  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību tā, ka no Eiropas Savienības vispārējā budžeta finansētajā Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai piedalītos arī EBTA valstis.

               (2)Ir lietderīgi paredzēt, ka EBTA valstu dalība ar šo sagatavošanas darbību saistītajos un no budžeta pozīcijas 02 04 77 03 finansētajos pasākumos sākas 2017. gada 11. aprīlī, pat ja šis lēmums tiktu pieņemts vai ja ar šo lēmumu saistīto konstitucionālo prasību (ja tādas ir) izpilde tiktu paziņota pēc 2017. gada 10. jūlija.

               (3)EBTA valstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties pasākumos, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas, kuras saistītas ar to dalību šādos pasākumos, kuru īstenošana sākas pēc 2017. gada 11. aprīļa, būtu uzskatāmas par attiecināmām izmaksām ar tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami izmaksām, kuras rodas ES dalībvalstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās sagatavošanas darbības beigām.

               (4)Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2017. gada 11. aprīļa,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 1. pantam pievieno šādu punktu:

               “13.a)EBTA dalībvalstis no 2017. gada 11. aprīļa iesaistās Savienības darbībā, kas saistītas ar šādu budžeta pozīciju, kura iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā attiecībā uz 2017. finanšu gadu:

               -Budžeta pozīcija 02 04 77 03: “Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai”.

               b)EBTA dalībvalstis finansiāli atbalsta a) apakšpunktā minēto darbību saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

               c)Izmaksas, kas EBTA valstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem radušās saistībā ar dalību a) apakšpunktā minētajos pasākumos, kuru īstenošana sākas pēc 2017. gada 11. aprīļa, ir uzskatāmas par attiecināmām izmaksām no darbības sākumdatuma ar tiem pašiem nosacījumiem, kas piemērojami izmaksām, kuras rodas ES dalībvalstu iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un valstspiederīgajiem, un saskaņā ar attiecīgo dotācijas nolīgumu vai dotācijas lēmumu, ja vien EEZ Apvienotās komitejas [..] lēmums Nr. …/2017 [šis lēmums] stājas spēkā pirms attiecīgās sagatavošanas darbības beigām.

               d)Islande un Lihtenšteina nedz piedalās šajā sagatavošanas darbībā, nedz finansiāli atbalsta a) apakšpunktā minētos pasākumus.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu.*

                  1To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)
                  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālās prasības.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.10.2017
            COM(2017) 582 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Lēmums Nr. …/…, ar ko groza
            EEZ līguma 31. protokolu, lai paplašinātu līgumslēdzēju pušu sadarbību, tajā iekļaujot arī EBTA valstu dalību Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai

               EBTA valstu deklarācija

               Šis lēmums paplašina līgumslēdzēju pušu sadarbību, tajā iekļaujot arī EBTA valstu dalību Savienības sagatavošanas darbībā aizsardzības pētniecībai. EBTA valstis uzskata, ka aizsardzības lietas neietilpst EEZ līguma tvērumā un ka tādēļ šā lēmuma pieņemšana nepaplašina EEZ līguma tvērumu tā, ka papildus EBTA valstu dalībai minētajā sagatavošanas darbībā tiktu iekļautas arī aizsardzības lietas. EBTA valstis arī uzsver, ka Islande un Lihtenšteina nedz piedalās šajā sagatavošanas darbībā, nedz atbalsta to finansiāli.