Avis juridique important

|

52004PC0403

Priekšlikums Padomes regulai par ar kuru galīgos antidempinga pasākumus, kas dažu gredzenveida iesiešanas mehānismu importam, kas ražoti Ķīnas Tautas Republikā, noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 119/1997, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2100/2000, attiecina arī uz tā paša produkta importu, kas nosūtīts no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas  /* COM/2004/0403 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI par ar kuru galīgos antidempinga pasākumus, kas dažu gredzenveida iesiešanas mehānismu importam, kas ražoti Ķīnas Tautas Republikā, noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 119/1997, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2100/2000, attiecina arī uz tā paša produkta importu, kas nosūtīts no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS2003. gada 2. oktobrī, pēc dazu Kopienas gredzenveida iesiesanas mehānismu razotāju iesniegta lūguma, Komisija uzsāka izmeklēsanu par iespējamu galīgo antidempinga pasākumu neievērosanu attiecībā uz noteiktu gredzenveida iesiesanas mehānismu importu, kas razoti Ķīnas Tautas Republikā, ievedot so produktu importēsanai no Vjetnamas.Izmeklēsanā tika atklāts, ka vienīgais pazīstamais gredzenveida iesiesanas mehānismu eksportētājs no Vjetnamas, lietojot montāzas procesu, tiesām neievēro noteikumus, kuriem pakļauts imports no Ķīnas. Pēc galīgo antidempinga pasākumu ieviesanas attiecībās uz noteiktiem gredzenveida iesiesanas mehānismiem, kas razoti Ķīnā, un it īpasi pēc to nozīmīga pieauguma 2000. gadā, tā pasa produkta imports, kas sūtīts no Vjetnamas, ir nozīmīgi palielinājies.Tāpat tika konstatēts, ka gredzenveida iesiesanas mehānismu daļas importē vienīgais zināmais eksportētājs no Vjetnamas, kas sadarbojas ar līdzīgu uzņēmumu Ķīnā. Daļas, ko importēja no Ķīnas, bija vairāk nekā 60% kopējās galīgā produkta daļu vērtības. Turklāt vērtība, kas tika pievienota Vjetnamā, bija mazāka par 25% uzņēmuma razosanas izmaksu. Tam nav cita atbilstosa iemesla vai ekonomikas skaidrojuma montāzas procedūrai Vjetnamā, kā tikai uzliktie antidempinga pasākumi pret Ķīnu.Ar gredzenveida iesiesanas mehānismu importu no Vjetnamas tika veikts dempings, kā arī tas apdraud spēkā esosās antidempinga nodevas koriģējoso ietekmi Ķīnā.Rezultātā tiek piedāvāts paplasināt galīgos antidempinga pasākumus, kas skar noteiktu gredzenveida iesiesanas mehānismu importu, kas razoti Ķīnas Tautas Republikā, un sos pasākumus attiecināt arī uz tā pasa produkta importu, kas tiek sūtīts no Vjetnamas.Tāpēc tiek piedāvāts Padomei pieņemt pievienoto priekslikumu Regulai, kas būtu jāpublicē ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī" ne vēlāk kā 2004. gada 1. jūlijā.Priekslikums PADOMES REGULAI par ar kuru galīgos antidempinga pasākumus, kas dazu gredzenveida iesiesanas mehānismu importam, kas razoti Ķīnas Tautas Republikā, noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 119/1997, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2100/2000, attiecina arī uz tā pasa produkta importu, kas nosūtīts no Vjetnamas Sociālistiskās RepublikasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas kopienu noslēgto līgumu,ņemot vērā 1995. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret dempinga importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis  [1], un it īpasi tās 9. un 13. pantu,[1]  OJ L 56, 6.3.1996, p.1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OJ L 77, 13.3.2004, p.12).ņemot vērā priekslikumu, kas tika iesniegts Komisijai, pēc konsultācijām ar Konsultatīvo komiteju,tā kā.1. PROCEDŪRA1.1 Spēkā esosie noteikumi(1) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 119/97  [2], ("sākotnējā regula") Padome ieviesa galīgās antidempinga nodevas, kas svārstās no 32,5% līdz 39,4%, noteiktu gredzenveida iesiesanas mehānismu importam ("RBM"), kas razoti Ķīnas Tautas Republikā.[2]  OJ L 22, 24.1.1997, p. 1.(2) Pēc izmeklēsanas saskaņā ar 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 12. pantu par aizsardzību pret dempinga importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis  [3] ("pamatregula"), Padome mainīja un palielināja augstāk minētās nodevas Regulā (EK) Nr. 2100/2000 [4] ("izmeklēsana sakarā ar maksājuma iekļausanu cenā"). Mainītās galīgās antidempinga nodevas svārstījās no 51,2% līdz 78.8%.[3]  OJ L 56, 6.3.1996, p.1., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 461/2004 (OJ L 77, 13.3.2004, p.12)[4]  OJ L 250, 5.10.2000, p. 1.(3) 2002. gada janvārī saskaņā ar pamatregulas 11(2). pantu Komisija uzsāka ieprieks minēto antidempinga pasākumu pārskatu  [5]. ("termiņa izbeigsanās pārskats"). Pārskata veiksana vēl joprojām turpinās.[5]  OJ C 21, 24.1.2002, p.251.2 Prasība(4) 2003. gada 18. augustā Komisija saņēma prasību saskaņā ar pamatregulas 13(3). pantu izmeklēt iespējamo antidempinga noteikumu neievērosanu, kas attiecas uz noteiktu "RBM" importu, kas razoti Ķīnas Tautas Republikā. Prasību iesniedza SX Bürowaren un Ringbuchtechnik Handelsgesellschaft GmbH to razotāju vārdā, kas razo lielāko daļu Kopienas RBM ("pieteicēji"). Prasībā tiek pieļauta iespēja, ka spēkā esosie antidempinga pasākumi attiecībā uz noteiktiem RBM, kas razoti Ķīnas Tautas Republikā, netiek ievēroti, veicot tranzīta sūtījumus caur Vjetnamu.(5) Turpmāk prasībā tiek pieļauts, ka sādām tirdzniecības modeļa izmaiņām nav cita pietiekami atbilstosa iemesla vai pamatojuma, bet tikai antidempinga pasākumu noteiksana, un spēkā esoso antidempinga pasākumu korektīvā ietekme uz noteiktu RBM, kas razots Ķīnas Tautas Republikā, importu tiek apdraudēta daudzuma un cenas izteiksmē. Nozīmīgs noteiktu RBM importa daudzums no Vjetnamas it kā nomaina noteiktu RBM importu no Ķīnas Tautas Republikas. Turklāt ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka sī importa palielināsana tika veikta ar cenu, kas ir zem izmeklēsanā noteiktās nekaitīgās cenas, kas rezultātā noveda pie spēkā esoso pasākumu ieviesanas.(6) Visbeidzot, pieteicēji pieņem, ka noteiktu RBM, kas izvesti no Vjetnamas, cenas tika samazinātas salīdzinājumā ar parasto vērtību, kas sim produktam bija ieprieks noteikta.1.3 Lietas ierosināsana(7) Pēc konsultācijas ar Konsultatīvo komiteju tika noteikts, ka pastāv pietiekami daudz pierādījumu, lai ierosinātu izmeklēsanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija uzsāka izmeklēsanu ar Regulu (EK) Nr. 1733/2003  [6] ("izmeklēsanas uzsāksanas regula"). Saskaņā ar pamatregulas 13(3); 14(3) un 14(5). pantu, Komisija ar izmeklēsanas uzsāksanas regulu arī uzdeva muitas administrācijai, sākot ar 2003. gada 2. oktobri, reģistrēt noteiktu RBM importu no Vjetnamas, neatkarīgi no tā, vai prece tika deklarēta kā razota Vjetnamā.[6]  OJ L 249, 1.10.2003, p. 24.1.4 Izmeklēsana(8) Komisija oficiāli paziņoja Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas varas iestādēm, razotājiem/eksportētājiem, zināmiem Kopienas importētājiem, kurus uztrauc situācija, un Kopienas nozarei un pieteicējai par izmeklēsanas uzsāksanu. Tika izsūtītas aptaujas razotājiem/eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā un Vjetnamā, kā arī Kopienas importētājiem, kuri tikai minēti prasībā vai Komisijai zināmi no sākotnējās izmeklēsanas. Ieinteresētām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt noklausīsanos noteiktā laika periodā izmeklēsanas ierosināsanas regulas izstrādes laikā.(9) Viens razotājs/eksportētājs Vjetnamā, kas saistīts ar ķīniesu razotāju eksportētāju, iesniedza aptaujas atbildi, kamēr neviena atbilde netika saņemta no ķīniesu razotājiem/eksportētājiem. Atbildes uz aptauju iesniedza arī pieci nesaistīti Kopienas importētāji.(10) Šādi uzņēmumi izmeklēsanas laikā sadarbojās un iesniedza atbildes uz aptauju:Nesaistīti importētāji:- Industria Meccanica Lombarda Srl, Itālija ;- A/S KWH Plast Danmark, Dānija;- OY KWH Plast AB, Somija;- KWH Plast Sverige AB, Zviedrija;- KWH Plast (UK) Ltd, Lielbritānijas Apvienotā Karaliste;Vjetnamiesu razotāji/eksportētājs:- Office Xpress Manufacturing Company Limited, Vjetnama; un ar to saistītais uzņēmums- Hong Kong Stationery Manufacturing Corporation Limited, Honkonga(11) Pārbaudes vizītes tika veiktas sādos uzņēmumos:- Office Xpress Manufacturing Company Limited, Vjetnama; un ar to saistītais uzņēmums;- Hong Kong Stationery Manufacturing Corporation Limited, Honkonga.1.5 Izmeklēsanas laiks(12) Izmeklēsana tika veikta no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam ("IP"). Informācija tika vākta no 1999. gada līdz IP, lai izmeklētu tirdzniecības modeļa izmaiņas.2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI2.1 Vispārīgie apstākļi(i) Importa lieluma noteiksana(13) RBM eksporta realizācija apjomi Kopienai IP laikā, par ko informēja vienīgais vjetnamiesu razotājs/eksportētājs, kas sadarbojās, Office Xpress Manufacturing Company Limited ("Office Xpress Manufacturing"), nozīmīgi pārsniedza (t.i., aptuveni par 50%) kopējo RBM importa apjomu no Vjetnamas, kā Eurostat konstatēja tā pasa perioda laikā. Tam par iemeslu bija fakts, ka paziņotais svars neatbilda sūtījuma patiesajam svaram, bet drīzāk teorētiskajam, t.i., aptuvenajam daļu svaram. Izmeklēsanā tika atklāts arī tas, ka Vjetnamā ir tikai viens RBM eksportētājs, t.i., Office Xpress Manufacturing. Pamatojoties uz to, tikai secināts, ka dati, kurus fiksēja Eurostat kā importu no Vjetnamas, ir visticamāk attiecināmi tikai un vienīgi uz Office Xpress Manufacturing eksportu. Ņemot vērā sos apstākļus, tika uzskatīts, ka Eurostat dati ir drosāki, nekā dati, kurus sniedza Office Xpress Manufacturing.(14) Ciktāl tas attiecas uz RBM importa tendencēm kops 1999. gada, nepieciesams piebilst, ka ar Office Xpress Manufacturing saistītais tirgotājs Honkongā, Hong Kong Stationery Manufacturing Corporation Limited ("Hong Kong Stationery"), ar kura palīdzību tika veikts viss Office Xpress Manufacturing eksports uz ES, nesniedza nekādus sādus eksporta datus, kas attiektos uz RBM tirdzniecību laikā pirms IP. Tāpēc, ņemot vērā jebkādu citu racionālu pamatojumu vai konsekventi salīdzināmu informācijas trūkumu, Eurostat dati tika izmantoti, lai noteiktu patiesos RBM importa apjomus IP un to importa tendences no dazādiem avotiem kops 1999. gada. Visbeidzot, attiecīgie importa dati, kurus sniedza divi nesaistīti importētāji, kas sadarbojas, apstiprināja Eurostat vispārējos rezultātus.(ii) Kopienas nozare(15) Izmeklēsanā tika atklāts, ka viens no nesaistītiem Kopienas importētājiem arī razoja RBM Kopienā IP laikā. Šis uzņēmums pretendēja uz to, ka, sakarā ar viena no pieteicējiem bankrotu un razosanas telpu slēgsanas Kopienā, tas tagad razo lielāko daļu līdzīga produkta Kopienā. Šis importētājs/razotājs secināja, ka tāpēc, ņemot vērā, ka pieteicējiem vairs nav pietiekami spēcīgas pozīcijas, pasreizējais process būtu jāizbeidz bez spēkā esoso antidempinga pasākumu ieviesanas attiecībā uz importu, kas veikts no Vjetnamas.(16) Būtu jāpiebilst, ka pamatregulas 4(1)(a). pants paredz to, ka Kopienas razotāji, kuri arī importē iespējams dempinga produktus, var tikt izslēgti no Kopienas nozares definīcijas. Tāpat būtu arī jāpiebilst, ka pamatregulas 13(3). pants nenosaka, vai Kopienas razotājiem, kas pārstāv lielāko daļu Kopienas sarazotos līdzīgos produktus, ir jāiesniedz prasība uzsākt izmeklēsanu pret likumu pārkāpsanu. Rezultātā Kopienas razotājs, kas pretojas sādai izmeklēsanai, iespējams pārstāvētu lielāku īpatsvaru nekā grupa, kura uzskatīja, ka tas pats par sevi nav pietiekams iemesls pārtraukt procesu. Jebkurā gadījumā, pat ja sis importētājs patiesām tiktu uzskatīts kā daļa Kopienas nozares, izmeklēsanā tika atklāts, ka pat vienas razosanas vietas slēgsana pēc IP, pieteicēji joprojām razoja nozīmīgu daudzumu un joprojām pārstāvēja lielāko daļu Kopienas līdzīga produkta razosanas. Rezultātā, vajadzēja noraidīt prasību izbeigt pasreizējo procesu.2.2 Iesaistītais produkts un līdzīgais produkts(17) Iesaistītais produkts ir, kā definēts sākotnējā regulā, noteikti RBM, paslaik klasificējams CN koda ietvaros ex 8305 10 00. Šie RBM sastāv no divām taisnstūra tērauda plāksnēm vai stieplēm ar vismaz četriem pusriņķiem, kas darināti no tērauda stieples, kas ir tām piestiprināti un kas tiek turēti kopā ar tērauda aizsegu. Tos var atvērt, velkot pusriņķus vai izmantojot mazu tērauda mēlītes mehānismu, kas ir piestiprināts pie iesaistītā produkta. RBM ir veidots nostādām daļām kā riņķis, plāksne, aizsegs, cilpiņa un dazreiz mēlītes.(18) Izmeklēsanā tika noskaidrots, ka RBM, kurus eksportēja uz Kopienu no Ķīnas Tautas Republikas, un tiem, kurus izved no Vjetnamas uz Kopienu, ir tās pasas pamata fiziskās īpasības un tas pats izmantojums. Tāpēc tie tiek uzskatīti kā līdzīgi produkti pamatregulas 1.(4) panta nozīmes ietvaros.2.3 Likuma apiesanas prakses veids2.3.1 Tirdzniecības modeļa izmaiņas(19) Izmeklēsanā tika atklāts, ka pēc galīgo pasākumu attiecībā uz RBM importu no Ķīnas Tautas Republikas ieviesanas un īpasi pēc nozīmīga so pasākumu pieauguma 2000. gadā tālāk uz izmeklēsanas sakarā ar iekļausanu cenā pamata, kas ieprieks minētajā apsvērumā (2) , imports no Ķīnas Tautas Republikas nozīmīgi samazinājās, t.i., no 1684,3 tonnām 1999. gadā uz 301,9 tonnām 2002. gadā, līdz 357,1 tonnu IP. Tajā pat periodā RBM imports no Vjetnamas nozīmīgi pieauga, t.i., no 0 tonnām starp 1999. gadu un 2001. gadu uz 1105 tonnām 2002. gadā. IP laikā imports no Vjetnamas turpināja pieaugt līdz 1589,2 tonnām.(20) Te būtu jāpiebilst, ka ar vjetnamiesu razotāju/eksportētāju, kurs sadarbojās, saistītajam uzņēmumam, Hong Kong Stationery, ir razosanas objekts Ķīnā un 1998. gadā izveidots razosanas/montāzas objekts Indonēzijā. Indonēzijas objekts tika slēgts 2002. gadā, un no Indonēzijas netika veikts imports RBM pasreizējās izmeklēsanas IP laikā. Indonēzijas objekta izveide un tam sekojosais imports uz ES no Indonēzijas izraisīja to, ka Kopienas nozare pieprasīja izmeklēsanas ierosināsanu, kuras rezultātā tika ieviesti antidempinga un kompensāciju pasākumi attiecībā pret produktu importu no Indonēzijas 2002. gadā.(21) 2002. gada martā Office Xpress Manufacturing uzsāka montāzu Vjetnamā (skatīt zemāk) un imports palielinājās no 0 līdz 1105 tonnām, sasniedzot importa līmeni, kas ir līdzīgs importam no Ķīnas Tautas Republikas 1999. gadā, pirms nozīmīgas nodevu palielināsanas 2000. gadā (skatīt augstāk esoso apsvērumu (1) un (2)). Šī paaugstināsanās notika tūlīt pirms galīgo antidempinga un kompensācijas nodevu pasākumu ieviesanas attiecībā uz RBM importu, kas sūtīts no Indonēzijas 2002. gadā.>REFERENCE TO A GRAPHIC>(22) Tāpēc tika secināts, ka ir notikusas tirdzniecības modeļa izmaiņas starp Kopienu no vienas puses un Ķīnas Tautas Republiku un Vjetnamu no otras puses un ka RBM imports no Ķīnas Tautas Republikas tika nomainīts ar tā pasa produkta importu no Vjetnamas.(23) Vjetnamiesu eksportētājs uzskatīja, ka nepastāv saikne starp saistītā uzņēmuma eksporta apturēsanu no Ķīnas un darbības uzsāksanu Vjetnamā dēļ laika starpības starp abiem notikumiem. Tātad vjetnamiesu objekta izveide neradīja tirdzniecības modeļa izmaiņas. Tomēr precīzus saistītā ķīniesu uzņēmuma eksporta skaitļus pirms IP nevarēja pārbaudīt, un tāpēc nevar noteikt sī uzņēmuma eksporta apjomus. Tāpēc nevar pārbaudīt, vai saistītā ķīniesu uzņēmuma RBM eksports patiesām tika pārtraukts pirms Vjetnamas darbības sākuma, kā tiek teikts. Jebkurā gadījumā pasu faktu, ka eksports no Ķīnas tiek pārtraukts pirms Vjetnamas darbības sākuma, neiespaido secinājumu, vai tirdzniecības modeļa izmaiņas ir vai nav notikusas. Pasreizējā izmeklēsanā tika skaidri pateikts, ka RBM eksports no Ķīnas ir nomainīts ar tā pasa produkta importu no Vjetnamas. Tas tika uzskatīts par skaidri redzamu tirdzniecības modeļa izmaiņu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, neņemot vērā to, vai eksports no Ķīnas tika nomainīts tūlīt vai tikai pēc noteikta laika perioda. Tāpēc ir jānoraida vjetnamiesu eksportētāja argumenti.(24) Vjetnamiesu eksportētājs uzskata, tā kā Komisija īpasi nepieprasīja informāciju attiecībā uz montāzas darbības razosanas izmaksām Vjetnamā, nevar secināt par kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 13(2)(b). pantā.(25) Pirmkārt, būtu jāpiebilst, ka konstatēsana tika veikta uz informācijas pamata, kuru iesniedza kā atbildes uz aptauju un savāca pārbaudes vizīsu laikā uz vietas. Šo informāciju labprātīgi sniedza uzņēmumi, kurus uztrauca situācija, pēc Komisijas pieprasījuma. Rezultātā secinājumi attiecībā uz pamatregulas 13(2)(b). pantu tika veikti vienīgi uz informācijas pamata, kuru patiesām iesniedza, ieskaitot to, kas attiecās uz razosanas izmaksām, iesaistītais uzņēmums saistībā ar pasreizējo izmeklēsanu sakarā ar maksājuma iekļausanu cenā. Tāpēc augstāk minētais arguments bija jānoraida.2.3.2 Prakse, process vai darbs(26) Office Xpress Manufacturing vjetnamiesu razosanas/montāzas objekts, vienīgais eksportētājs, kas sadarbojās, ir reģistrēts 2002. gada janvārī un uzsācis savu darbību 2002. gada martā.(27) Tika atklāts, ka Vjetnamā lietotās iekārtas un aprīkojums ir pārvietoti no radniecīgā uzņēmuma, kas nodarbojas ar RBM razosanu, kas atrodas Ķīnas Tautas Republikā vai sākotnēji atradās Indonēzijā. Iekārtu pārvietosana no Indonēzijas un Ķīnas Tautas Republikas uz Vjetnamu sākās 2002. gada februārī, tūlīt pēc galīgo pasākumu ieviesanas RBM importam, kas sūtīts no Indonēzijas, un tam sekojosā galīgo antidempinga pasākumu ieviesana attiecībā uz produkta importu no Ķīnas.(28) Izmeklēsana tika arī atklāts, ka IP laikā, visas vjetnamiesu eksportētājam nepieciesamās RBM detaļas tika razotas radniecīgos uzņēmumos, kas atradās Ķīnas Tautas Republikā, valstī, kurā ir ieviesti noteiktie pasākumi. Dazos gadījumos daļas tika importētas daļēji montētā veidā kā, piemēram, pusriņķi kopā ar plātni.(29) Komisija izvērtēja detaļu proporcijas, kas importētas no Ķīnas, attiecībās pret pilnībā saliktu produktu kopējo detaļu vērtību, kā izklāstīts pamatregulas 13(2)(b). pantā. Šajā sakarā gan importēto, gan pilnībā salikta produkta detaļu vērtība tika noteikta attiecībās pret visu gredzenveida iesiesanas mehānismu detaļu, piemēram, gredzens, plātne, aizsegs, cilpiņa un mēlīte, iepirkuma vērtību.(30) Pamatojoties uz detaļu vērtību, ko importējis Office Xpress Manufacturing no Ķīnas Tautas Republikas, tika atklāts, ka tā nozīmīgi par 60% pārsniedz pilnībā salikta produkta galīgo detaļu vērtību. Patiesi Office Xpress IP laikā pirka visas pilnībā saliktā produkta detaļas no radniecīgiem uzņēmumiem Ķīnā.(31) Komisija pārbaudīja arī vērtību, ko Office Xpress Manufacturing pievienoja montāzas darbībā IP laikā. Tas tika darīts, atņemot tos izdevumus, kas radusies no starppatēriņiem, t.i., visi maksājumi piegādātājiem un uzņēmuma vadībai nepieciesamie izdevumi, un nepieciesamā produkta razosanas tēriņi (piemēram, preču un pakalpojumu piegāde), no tīrā apgrozījuma, izņemot peļņu no metāllūzņu tirdzniecības, Šajā sakarā Office Xpress pievienotā vērtība detaļām, kas ievestas IP laikā, ir nozīmīgi par 25% mazāka nekā uzņēmuma razosanas izmaksas.(32) Tāpēc tika secināts, ka Vjetnamā veiktā montāzas darbība ir attiecināma uz pamatregulas 13(2). pantā izteikto nozīmi.2.3.3 Nepietiekams iemesls vai ekonomikas pamatojums kā tikai antidempinga nodevu ieviesana(33) Augstāk izskaidrotās tirdzniecības modeļa izmaiņas sakrita ar RBM montāzas darbību uzsāksanu Vjetnama, un sādām tirdzniecības modeļa izmaiņām netika atrasts ekonomisks pamatojums. Patiesi, uzņēmums pilnībā iepirka tā RBM detaļas no radniecīgiem uzņēmumiem Ķīnā, pievienojot nelielu vērtību Vjetnamā. Vēl vairāk, varētu uzskatīt, ka jebkuras iespējamās ekonomikas prieksrocības preču montāzai Vjetnamā ietekmētu visu sī produkta tirdzniecību. Tomēr tika atklāts, ka Vjetnama vienīgā nodarbojās ar RBM tirdzniecību Kopienai, kamēr citus tirgus turpināja apgādāt tiesi no Ķīnas Tautas Republikas. Uzņēmums pat atzina, ka tirdzniecība ar Kopienu no Vjetnamas tika uzsākta tikai RBM antidempinga nodevu dēļ , kas ieviestas Ķīnas Tautas Republikā.(34) Tika atklāts, ka pasūtījumi no Kopienas pircēji tika saņemti no saistītā tirgotāja, Hong Kong Stationery. Šis uzņēmums informēja Office Xpress Manufacturing Vjetnamā un tā radniecīgos uzņēmumus Ķīnā par nepieciesamajām detaļām un montāzas darbībām, lai izpildītu iesniegtos pasūtījumus. Detaļas tika sūtītas uz Vjetnamu, kur montēja galīgo produktu. Šis process atsķiras no tā, ko izmanto tirdzniecībai ar tresajām valstīm, kas nav Kopienas dalībvalstis, kurās galīgos produktus pilnībā razo ķīniesu razotāji.(35) Visi Vjetnamā montētie produkti tiek izgatavoti pārdosanai Kopienas tirgū, un tos eksportē saistīts tirgotājs Honkongā, kas rūpējas par rēķinu izrakstīsanu Kopienas pircējiem. Kā minēts ieprieks, RBM tiek eksportēts uz tresajām valstīm, kurās tas tiek razots un tiesi eksportēts no Ķīnas Tautas Republikas.(36) Vjetnamiesu eksportētājs uzskatīja, ka iemesls darbības uzsāksanai Vjetnamā bija tas, ka vjetnamiesu valdība radīja labvēlīgu vidi ārzemju investīcijām un uzlaboja infrastruktūru. Turklāt darba izmaksas būtu nesalīdzināmi zemākas nekā citās Tālo Austrumu valstīs. Visbeidzot, tika uzskatīts, ka Vjetnamā montētais RBM ir eksportēts tikai uz Kopienu, ņemot vērā īpaso tirgus situāciju atbilstosi pieprasījumam, produktu veidam un cenai salīdzinājumā ar citiem treso valstu tirgiem.(37) Runājot par ārvalstu investīciju piesaisti Vjetnamā, nav iesniegti pārliecinosi pierādījumi, kas apstiprinātu, ka sādi faktori patiesām tika ņemti vērā, pieņemot lēmumu uzsākt darbību sajā valstī. Šī gadījuma īpasie apstākļi, īpasi darbības uzsāksanas laiks un darbības veids, drīzāk norāda uz noteiktu iemeslu darbības pārvietosanai uz Vjetnamu - dēļ antidempinga pasākumiem attiecībā pret importu no Ķīnas.(38) Attiecībā pret darba izmaksā, būtu jāpiebilst, ka nav iesniegti pierādījumi, kas atbalstītu argumentu, vai tas bija izsķirosais faktors, lai izlemtu par uzņēmuma pārvietosanu uz Vjetnamu. Pat ja darba izmaksas ir nozīmīgi zemākas Vjetnamā salīdzinosi ar Ķīnu, izmeklēsanā tika atklāts, ka darba izmaksas sastādīja tikai mazu daļu RBM izmaksu (vidēji apmēram 3% razosanas izmaksu) un ka tas nevar tikt uzskatīts kā vienīgais pietiekamais iemesls saskaņā ar pamatregulas 13. panta nozīmi.(39) Attiecībā uz dazādām tirgus situācijām Kopienā un treso valstu tirgos, tam netika iesniegti pierādījumi un tāpēc arguments tika noraidīts.(40) Rezultātā tika atklāts, ka tirdzniecības modeļa izmaiņas starp iesaistītajām eksportētājvalstīm un Kopienu ir radusās ķīniesu detaļu montāzas procesa dēļ Vjetnamā, kuram netika atrasts cits ekonomikas pamatojums, kā tikai nodevu ieviesana RBM importam no Ķīnas Tautas Republikas.2.3.4 Antidempinga nodevu korektīvās ietekmes apdraudēsana(41) Tika izpētīts, vai attiecībā uz daudzumu un/vai cenu importētie produkti apdraud spēkā esoso pasākumu korektīvo ietekmi uz RBM importu no Ķīnas Tautas Republikas.(42) Tirdzniecības analīze parāda, ka izmaiņas Kopienas importa modelī, kas radās, ieviesot galīgos pasākumus importam no Ķīnas un Indonēzijas, apdraud korektīvo antidempinga pasākumu ietekmi daudzumu ziņā, kas importēts Kopienas tirgū. Patiesi, vjetnamiesu uzņēmums eksportēja nozīmīgi vairāk uz Kopienu sīs izmeklēsanas IP laikā nekā ar to saistītais uzņēmums Ķīnas Tautas Republikā sākotnējās izmeklēsanas laikā.(43) Attiecībā uz Vjetnamas produkta cenām tika atklāts, ka cenas nesaistītiem Kopienas pircējiem bija zemākas nekā dempinga eksporta cenas no radniecīgā uzņēmuma Ķīnas Tautas Republikā sākotnējās izmeklēsanas IP laikā. Turklāt vjetnamiesu eksporta cenas ir zem nekaitīguma izslēgsanas līmeņa, kas noteikts Kopienas razotājiem sākotnējā izmeklēsanā.(44) Vjetnamiesu eksportētājs uzskatīja, ka Komisija nav pārbaudījusi, vai RBM imports no Vjetnamas ir apdraudējis antidempinga nodevu ietekmi no Kopienas nozares viedokļa, t.i., vai importam no Vjetnamas ir bijusi nozīmīga nelabvēlīga ietekme uz Kopienas razotājiem. Tika diskutēts, ka īpasi nav veikts pienācīgs novērtējums konkurences apstākļiem tirgū un to izmaiņām, kops sākotnējo nodevu ieviesanas.(45) Jāpiebilst, ka pamatregulā sāds novērtējums netiek pieprasīts pasreizējā izmeklēsanā. Šīs izmeklēsanas mērķis ir tikai noteikt, vai imports no Vjetnamas neievēro spēkā esosos pasākumus noteiktā produkta importam no Ķīnas. Kā minēts ieprieks, tika atklāts, ka tā arī ir. Sākotnējo antidempinga nodevu korektīvā ietekme, apejot likumu, tiek apdraudēta, ņemot vērā, ka tiek importēts liels daudzums preču par cenu, kas ir zemāka nekā sākotnējā izmeklēsanas periodā. Tāpēc arguments tika noraidīts.(46) Tāpēc tika secināts, ka noteiktā produkta imports no Vjetnamas apdraud nodevu korektīvo ietekmi gan ar cenu, gan daudzumu.2.3.5 Dempinga pierādījumi(47) Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13(1). pantu, tika pārbaudīts, vai ir dempinga pierādījumi attiecībā pret parasto vērtību, kas ieprieks tika noteikta tamlīdzīgiem vai līdzīgiem produktiem. Vjetnamiesu RBM razotāja/eksportētāja, kas sadarbojās IP laikā, eksporta cenas tika salīdzinātas ar parasto vērtību, kura tika noteikta izmeklēsanā, kas noveda pie galīgo pasākumu ieviesanas tamlīdzīgiem produktiem.(48) Lai pareizi salīdzinātu starp parasto vērtību un eksporta cenu, ņemot vērā pielāgojumu veidu atsķirībām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināsanas iespējas. Šie pielāgojumi tika veikti saskaņā ar pamatregulas 2(10). pantu attiecībā pret transportu, apdrosināsanu un kredītu.(49) Saskaņā ar pamatregulas 2(11). un 2(12). pantu, vidēji svērtā normālā vērtība, kā sākotnējā izmeklēsanā noteikts, un vidēji svērtās eksporta cenas IP izmeklēsanas laikā, tiek izteiktas procentuāli no CIF cenas, ņemot vērā nesamaksātas Kopienas pierobezas muitas nodevas, atklāja nozīmīgu dempingu.(50) Kāds nesaistīts importētājs uzskatīja, ka Komisijai nevajadzētu noteikt dempinga robezu attiecībā pret parasto vērtību, kas noteikta sākotnējā izmeklēsanā, bet drīzāk tai vajadzētu noteikt parasto vērtību pasreizējā termiņa izbeigsanās pārskatā. Līdzīgi vjetnamiesu eksportētājs uzskatīja, ka Komisijai vajadzētu noteikt parasto vērtību, balstoties uz izmaksām, kas radusās Vjetnamā.(51) Jāpiebilst, ka saskaņā ar 13. pantu dempinga pierādījumus ir nepieciesams pārbaudīt saistībā ar parasto vērtību, kas noteikta ieprieks. Attiecībā uz pasreizējo termiņa beigsanās pārskatu vēl nav veikti secinājumi , kurus potenciāli varētu izmantot sajā izmeklēsanā. Šīs prasības tāpēc tiek noraidītas.2.4 Kopienas interese(52) Kāds nesaistīts importētājs uzskatīja: lai gan pamatregulas 13. pantā nav tiesi minēts, bet būtu nepieciesams izpētīt Kopienas interesi detalizētā veidā, īpasi ņemot vērā apstākļu izmaiņas pēc galīgu pasākumu ieviesanas.(53) Ir minēts, ka izmeklēsana, kas noveda pie sākotnējo pasākumu ieviesanas, atklāja, ka to ieviesana ir Kopienas interesēs. 13. pantā nav pieprasīta izmeklēsana, vai apstākļi attiecībā uz Kopienas interesu noteiksanu ir izmainījusies kops pasākumu ieviesanas. Tomēr, neņemot vērā to, vai sāda izmeklēsana varētu tikt attaisnota, ir minēts, ka jebkurā gadījumā neviena ieinteresētā puse nav iepazīstinājusi ar argumentiem, kas rosinātu domāt, ka sādu pasākumu ieviesana vairs nebūtu Kopienas interesēs. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu attiecināsana uz Vjetnamu, lai novērstu esoso pasākumu neievērosanu un vairs neapdraudētu sākotnējo pasākumu korektīvo ietekmi, arī ir Kopienas interesēs. Tāpēc sis arguments tika noraidīts.3. SECINĀJUMI(54) Pasreizējā izmeklēsana tika ierosināta pēc pieprasījuma, kuru iesniedza Kopienas nozare un kurā bija pietiekami daudz pierādījumu iespējamai RBM, kas razots Ķīnas Tautas Republikā, sūtīsanai caur Vjetnamu. Augstāk minētie atklājumi patiesām parāda, ka netiek ievēroti pasākumi, kas uzlikti RBM no Ķīnas, caur Vjetnamu. Daļas un sastāvdaļas tiek sūtītas no Ķīnas Tautas Republikas uz Vjetnamu, un pēc tam tiek tur montētas pirms galīgā produkta eksportēsanas uz Kopienu. Ņemot vērā pasākumu ignorēsanu, tiek piedāvāts esosos antidempinga pasākumus, kas uzlikti noteiktā produkta importam no Ķīnas Tautas Republikas, attiecināt uz to pasu produktu, kas tiek sūtīts no Vjetnamas, neņemot vērā, vai tas tiek deklarēts kā razots Vjetnamā vai, nē.(55) Šiem paplasinātiem pasākumiem jābūt tiem, kas noteikti sākotnējās regulas 1(2). pantā, kas pēdējo reizi grozīti ar izmeklēsanas sakarā ar maksājuma iekļausanu cenā procedūru:(a) mehānismiem ar 17 un 23 riņķiem (Taric kods: 8305 10 00*20), nodevas lielumam ir jābūt vienādam ar starpību starp minimālo importa cenu 325EUR par 1000 gabaliem un neapliktiem ar Kopienas pierobezas muitas nodevu.(b) citiem mehānismiem (Taric kods: 8305 10 00*10), atlikuma nodeva 78,8%.(56) Saskaņā ar pamatregulas 14(5). pantu, kas nosaka, ka paplasinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Kopienā ar reģistrāciju, kuru uzlika sākotnējā regula, nodevas ir jāiekasē par to reģistrēto noteikto RBM importu, kas tiek sūtīts no Vjetnamas.4. NODOKĻU ATVIEGLOJUMA PRASĪBA(57) Vienīgais eksportētājs, kurs sadarbojās, ir iesniedzis prasību atbrīvot viņu no ieteiktajām paplasinātajām antidempinga nodevām saskaņā ar pamatregulas 13(4). pantu.(58) Izmeklēsanā tika atklāts, ka sī uzņēmuma eksports neievēroja pasākumus, kas uzlikti noteiktā produkta importam no Ķīnas Tautas Republikas. Rezultātā saskaņā ar pamatregulas 13(4). pantu, nodokļu atvieglojuma prasība tika noraidīta.(59) Lai gan sīs izmeklēsanas laikā Vjetnamā netika atrasts neviens cits RBM eksportētājs uz Kopienu, citiem eksportētājiem, kas gatavojas iesniegt atvieglojumu prasību attiecībā uz paplasinātajām antidempinga nodevām saskaņā ar pamatregulas 13(4). pantu, tiks prasīts aizpildīt anketu, lai Komisijai būtu iespēja noteikt, vai viņiem var noteikt nodokļu atvieglojumus. Šādi izņēmumi var tikt pieļauti pēc noteiktā produkta tirgus situācijas, razosanas un realizācijas kapacitātes izpētes, kā arī valsts pasūtījuma un tirdzniecības, un prakses, kurai nav pietiekama iemesla vai ekonomikas pamatojuma un ir pierādījumi par dempinga veidosanu, turpināsanās iespējas pārbaudi. Komisija veiks arī pārbaudes vizītes uz vietas. Prasība ir nekavējoties jāadresē Komisijai, iekļaujot visu nepieciesamo informāciju, īpasi jebkuras uzņēmuma darbības izmaiņas saistībā ar razosanu un produkta eksporta tirdzniecību.ir pieņēmusi Šo regulu.1. pants1. Galīgās antidempinga nodevas, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr.119/97, labotas Regulā (EK) Nr. 2100/2000 par noteiktu gredzenveida iesiesanas mehānismu importu, kas ir CN koda ietvaros ex 8305 10 00, razots Ķīnas Tautas Republikā, tiek paplasinātas un attiecinātas uz noteiktu gredzenveida iesiesanas mehānismu importu no Vjetnamas, neņemot vērā, vai produkts tiek deklarēts kā razots Ķīnā vai, nē (Taric kods 8305 10 00 11 un 8305 10 00 21).Šai regulā gredzenveida iesiesanas mehānismi ir tādi mehānismi, kas sastāv no divām tērauda taisnstūra plāksnēm vai stieplēm ar vismaz četriem pusriņķiem, kas taisīti no tērauda stieples un piestiprināti tiem vai tiek turēti kopā ar tērauda aizsegu. Tos var atvērt, vai nu velkot pusriņķus, vai ar mazu tērauda mēlītes mehānismu, kas ir piestiprināts pie gredzenveida iesiesanas mehānisma.2. Nodevas, kas paplasinātas ar so 1. pantu, tiks iekasētas no reģistrētā importa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 13(3). un 14(5). pantu.3. Tiek piemēroti spēkā esosie noteikumi par muitas nodevām.2. pants1. Nodevu atvieglojumu prasības, kas paplasinātas 1. pantā, jāiesniedz rakstiski vienā no Kopienas oficiālajām valodām un jāparaksta personai, kas ir pilnvarota pārstāvēt pieteicēju. Prasība jāsūta uz so adresi:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr.384/96 13(4). pantu Komisija, konsultējoties ar Konsultatīvo komiteju, var ar oficiālu lēmumu noteikt nodevu atvieglojumu importam no uzņēmumiem, kas ievēro antidempinga pasākumus, kurus nosaka Regula (EK) Nr.119/97, pēdējo reizi grozīta ar Regulu (EK) Nr.2100/2000, saskaņā ar 1. pantā paplasinātām nodevām.3. pantsMuitas iestādēm ir jāpārtrauc importa reģistrācija, kā noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr.1733/2003 2. pantu.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publikācijas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī."Šī regula ir uzliek saistības kopumā un ir tiesi adresēta visām dalībvalstīm.Briselē, [...]Padomes vārdā -priekssēdētājs


				|

		52013PC0639

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu /* COM/2013/0639 final - 2013/0313 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Sarunu par Finanšu regulu ietvaros Eiropas
Parlaments, Padome un Komisija vienojās pārskatīt Finanšu
regulu, lai ņemtu vērā rezultātu sarunās par daudzgadu
finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.
Tādēļ jaunās Finanšu
regulas pieņemšanas laikā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija
kopīgi paziņoja:
"Eiropas
Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka Finanšu regula tiks
pārskatīta, lai iekļautu grozījumus, kas vajadzīgi
saskaņā ar rezultātu sarunās par daudzgadu finanšu
shēmu 2014.–2020. gadam, tostarp par šādiem jautājumiem:
-
pārnešanas noteikumi par Ārkārtas palīdzības rezervi
un projektiem, ko finansē no Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumenta;
- neizmantoto
apropriāciju un budžeta atlikuma pārnešana, kā arī ar to
saistītais priekšlikums iekļaut šos līdzekļus rezervē,
kas paredzēta maksājumiem un saistībām;
- Eiropas
Attīstības fonda iespējamā iekļaušana Savienības
budžetā;
-
rīcība ar līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar
nolīgumiem par cīņu pret nelikumīgu tirdzniecību ar
tabakas izstrādājumiem."
2013. gada 27. jūnijā tika
panākta politiska vienošanās starp Eiropas Parlamentu, Padomes
prezidentūru un Komisiju par daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020.
gadam (DFS) paketi un par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projektu, ar ko
izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI).
Ar priekšlikumu maina Finanšu regulas
13. pantu, lai iekļautu pārnešanas noteikumus par
Ārkārtas palīdzības rezervi un projektiem, ko finansē
no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta.
Jaunas neizlietoto saistību un
maksājumu apropriāciju iespējas tika ieviestas projektā
Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014.
līdz 2020. gadam (DFS regula). Tās tiks īstenotas ar DFS
tehnisko korekciju palīdzību, kā paredzēts DFS regulas
projektā un tiks izmantota budžeta procedūrā saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu.
Tādēļ turpmākas izmaiņas Finanšu regulā šo
iespēju īstenošanai nav nepieciešamas.
Attiecībā uz Eiropas Attīstības
fondu (EAF) un, kā to 2013. gada 8. februārī
norādīja Eiropadome, Komisija plāno ierosināt, lai no
2021. gada EAF tiktu iekļauts budžetā.
Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020.
gadam kontekstā netika panākta turpmāka vienošanās
attiecībā uz rīcību ar līdzekļiem, kas
iegūti saskaņā ar nolīgumiem par cīņu pret
nelikumīgu tirdzniecību ar tabakas izstrādājumiem.
Tādējādi Komisija turpinās ieviest nolīgumus un
izvirzīs priekšlikumu, kā tas tika darīts priekšlikumā par Hercule
III programmu, rast atbilstīgus finanšu līdzekļus, kas,
papildus dalībvalstu centieniem, nepieciešami ES cigarešu kontrabandas un
viltošanas apkarošanai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Tā kā pašreizējais priekšlikums
tikai īsteno daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam sarunu
rezultātu un tam ir ļoti ierobežota darbības joma,
sabiedriskā apspriešana netika veikta.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
DFS regulas projekta 9. panta
2. punkts paredz to, ka Ārkārtas palīdzības rezerves
ikgadējais apjoms ir noteikts EUR 280 miljonu apmērā
(2011. gada cenās) un, ka saskaņā ar Finanšu regulu tas var
tikt izmantots līdz n+1 gadam. Rezervi iekļauj Eiropas
Savienības vispārējā budžetā kā uzkrājumu.
To ikgadējā apjoma daļu, kas izveidojusies iepriekšējos
gados, izmanto vispirms. Tā n gada summas daļa, kas nav izmantota n+1
gadā, tiks dzēsta.
Tādēļ Finanšu regulas (FR)
13. pantā ir nepieciešami divi grozījumi: FR 13. panta
2. punkta papildināšana ar Ārkārtas palīdzības
rezervi un šādas rezerves kā izņēmuma pievienošana FR
13. panta 6. punktā, tā kā atbilstīgās
apropriācijas kā noteikums ir iekļautas budžeta 40.
sadaļā (rezerves).
Kas attiecas uz noteikumu par pārnešanu
projektos, kurus finansē EISI, Komisija, priekšlikuma Padomes regulai, ar
ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam paskaidrojuma
rakstā, jau izteica priekšlikumu grozīt Finanšu regulu –
saistību apropriāciju pārnešanu uz n+1 gadu[1]. Ņemot vērā
šādu infrastruktūras projektu raksturu, daudzos gadījumos
būs nepieciešama sarežģīta līgumu slēgšanas
procedūra. Šādā situācijā pat neliela
kavēšanās var radīt gada saistību apropriāciju
zaudējumus un apdraudēt ne vien šo projektu dzīvotspēju,
bet arī ES politisko apņemšanos modernizēt transporta,
enerģētikas un telekomunikāciju tīklus un
infrastruktūru.
EISI panāktā teksta kompromisa
redakcijas 19. pants paredz:
“Apropriācijas, kas nav izlietotas
līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās bijušas
iekļautas, pārnes saskaņā ar Regulu (ES)
Nr. XXXX/2012 [jaunā finanšu regula].”
FR pašreizējais formulējums
neatļautu saistību apropriāciju pārnešanu uz n+1, kas rada
atkāpi no gada pārskata principa, tādēļ ir
nepieciešams grozīt FR. Tādējādi Finanšu regulas 13. panta
2. punkts arī ir jāgroza, lai projektiem, ko finansē no
EISI noteiktu iespēju automātiski pārnest uz nākamo finanšu
gadu saistību apropriācijas, kas nav izmantotas finanšu gada
beigās.
2013/0313 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam
budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu
saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas
līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
nosūtījuši
leģislatīvā akta projektu valstu parlamentiem,
ņemot vērā Revīzijas
palātas atzinumu[2],

rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru[3]
,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012[4]
tika pieņemta 2012. gada 25. oktobrī un tai tika pievienots
kopīgs Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums –
vienošanās pārskatīt Finanšu regulu, lai ņemtu
vērā rezultātu sarunās par daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam.
(2)       Pēc politiskas
vienošanās panākšanas par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020.
gadam un par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta izveidi,
kā arī saskaņā ar kopējo paziņojumu, ir nepieciešams
grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, lai iekļautu
pārnešanas noteikumus par Ārkārtas palīdzības rezervi
un projektiem, ko finansē no Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumenta.
(3)       Apropriācijas, kas
attiecas uz Ārkārtas palīdzības rezervi ir iekļautas
budžeta rezervju sadaļā. Tādējādi Regula (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 ir jāgroza, lai noteiktu iespēju pārnest uz
n+1 gadu apropriācijas, kas iekļautas rezervē un nav izmantotas
n gadā.
(4)       Ņemot vērā
šādu projektu raksturu, ko finansē no Eiropas infrastruktūras
savienošanas instrumenta, daudzos gadījumos būs nepieciešama
sarežģīta līgumu slēgšanas procedūra. Šādā
situācijā pat neliela kavēšanās var radīt gada saistību
apropriāciju zaudējumus un apdraudēt ne vien šo projektu
dzīvotspēju, bet arī ES politisko apņemšanos
modernizēt transporta, enerģētikas un telekomunikāciju
tīklus un infrastruktūru. Lai novērstu šādu situāciju,
Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir jāgroza, lai noteiktu
iespēju projektiem, ko finansē no EISI automātiski pārnest
uz nākamo finanšu gadu saistību apropriācijas, kas nav
izmantotas finanšu gada beigās,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012
Regulas (EK) Nr. 966/2012 13. pantu
groza šādi.
(1)          Tā 2. punktā
pievieno šādus c) un d) apakšpunktus:
“c) summām, kas atbilst saistību
apropriācijām, kas attiecas uz Ārkārtas
palīdzības rezervi;”
“d) summām, kas atbilst saistību
apropriācijām, kas attiecas uz projektiem, ko finansē no Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumenta”.
(2)          Tā 2. punktā
pievieno šādu otro daļu:
“Pirmās daļas c) un d) apakšpunktos
minētās summas var pārnest tikai uz nākamo finanšu gadu.”
(3)          6. punktu aizstāj ar
šādu:
“6. Neskarot 13. panta 2. punkta c)
apakšpunktu un 14. pantu, nepārnes apropriācijas, kas
iekļautas rezervē, un apropriācijas personāla izdevumiem.
Šā panta nolūkiem, personāla izdevumi ietver to iestāžu
locekļu un darbinieku atalgojumu un pabalstus, uz kuriem attiecas
Civildienesta noteikumi”.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               COM(2011) 398 galīgā redakcija,
1.2.2. punkts
[2]               OV C
[3]               Eiropas Parlamenta [XXXX]
nostāja un Padomes [XXX] lēmums.
[4]               Eiropas Parlamenta un Padomes
2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par
finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam
budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV
L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0558

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus  /* COM/2008/0558 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.9.2008COM(2008)558 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Regulas Nr. 1083/2006 55. panta noteikumi nav pielāgoti projektiem, ko līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds (ESF), no kura galvenokārt finansē nemateriālas darbības, nevis infrastruktūras (neatbilstīgi izdevumi). Ir maz projektu, kuri rada ienākumus, un bieži vien tie rada ienākumus tikai darbības īstenošanas posmā. Turklāt saistībā ar nelielām darbībām, kuras līdzfinansē ERAF/Kohēzijas fonds, vai darbībām, kuras līdzfinansē ESF, kontroles kārtība, kas jāievēro (ienākumus var ņemt vērā līdz pat trim gadiem pēc darbības programmas slēgšanas), rada administratīvo slogu, kas neatbilst iesaistītajām summām, un tas ir nozīmīgs riska faktors programmu īstenošanā. |Vispārējais konteksts Ar Regulu Nr. 1083/2006 ieviestajos jaunajos finanšu pārvaldības noteikumos ir noteikumi par fondu finansiālo ieguldījumu (V sadaļa), kā arī par projektiem, no kuriem gūst ienākumus (55. pants). Minētās regulas 55. panta 1. punkta nozīmē projekts, no kura gūst ienākumus, ir jebkura darbība, kas ir saistīta ar ieguldījumiem infrastruktūrā, kuras izmantošanas maksu tieši sedz lietotāji, vai jebkura darbība, kas ietver zemes vai ēku pārdošanu vai iznomāšanu, vai jebkādu citu pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību. Ņemot vērā risku piešķirt pārāk lielu finansējumu projektiem, kuri rada ienākumus, šie projekti attiecībā uz fondu līdzfinansējuma piešķiršanu vienmēr tikuši apstrādāti īpaši. Sakarā ar radīto ieņēmumu ietekmi uz Kopienas maksimālo atbalstu attiecīgajiem projektiem ir jāizstrādā atsevišķa aprēķina metode. Tāds ir Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. panta mērķis. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Iepriekšējā plānošanas periodā (2000.-2006. gads) šo principu īstenoja ar vienotas likmes principu. Regulā Nr. 1260/1999 par 2000.-2006. gada programmām (struktūrfondi) 29. panta 4. punktā jo īpaši ir noteikts, ka, “investējot infrastruktūrā, kas dod ievērojamus tīros ienākumus”, Kopienas līdzfinansējums nedrīkst pārsniegt 40 % no kopējām kompensējamām izmaksām atbilstīgi 1. mērķim, lai gan parasti atļautais līdzfinansējums ir 75 %. Tādējādi, ja bija “ievērojami ienākumi”, Kopienas līdzfinansējuma maksimālais īpatsvars tika samazināts. Šī līdzfinansējuma īpatsvara samazināšana notika automātiski un saskaņā ar vienotu likmi. Toties, ja “ievērojamie ienākumi” bija mazāki par noteikto robežvērtību, Kopienas atbalstam nebija nekādu ierobežojumu. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Padome ir nolēmusi no 2007. līdz 2013. gadam piemērot precīzāku un stingrāku pieeju, kas balstīta uz maksimālo attaisnoto izmaksu aprēķinu, nevis līdzfinansējuma likmes samazināšanu, piemērojot vienotu likmi. Regulas Nr. 1083/1999 55. pantu turpmāk piemēro plašākam ienākumus radošo projektu klāstam (kā noteikts panta 1. punktā), nevis tikai investīcijām infrastruktūrā, kas dod “ievērojamus tīros ienākumus”, kā tas bija noteikts attiecībā uz 2000.-2006. gadu. Ja projektu radītie ienākumi ir nepietiekami, lai nodrošinātu ieguldījuma finansiālo dzīvotspēju, tā ieguldījuma daļa, kuru nepieciešams subsidēt, ir Kopienas līdzfinansējuma maksimālās attaisnotās izmaksas. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Ar dalībvalstīm notika vairākas neformālas apspriešanās par 55. panta noteikumu īstenošanas kārtību, īstenošanas gaitā sastaptajām grūtībām, kā arī par par dažādām iespējām atrisināt problēmas. - Apspriešanās attiecībā uz skaidrojošo piezīmi par 55. pantu: Fondu koordinācijas komitejas sanāksmēs 2008. gada 27. februārī un 21. maijā tika izskatītas rīcības iespējas, kādas pieļauj regulas teksts. - Apspriešanās par iespēju pārskatīt regulu: apspriešanās ar dalībvalstīm notika divas reizes, 2008. gada 25. jūnijā Fondu koordinācijas komitejā un 2008. gada 3. jūlijā Padomes Strukturālo darbību darba grupā. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Spriežot pēc visām apspriedēm, dalībvalstis uzskata, ka risinājumi, kas ietver Regulas Nr. 1083/2006 interpretēšanu, ir tikai daļēji apmierinoši. Secīgi pārliecinošs vairākums dalībvalstu atbalsta 55. panta pārskatīšanu, neskarot pārējos regulas noteikumus. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Ārējs atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Komisija izskatīja regulas teksta piedāvātās iespējas ar interpretācijas palīdzību risināt dalībvalstu uzskaitītās problēmas. Vadlīniju izstrāde šķita vienkāršs un piemērots risinājums. Taču, lai gan ar Komisijas dienestu izstrādātajām vadlīnijām bija iespējams nodrošināt elastību kontroles īstenošanā, tajās tomēr nevarēja ietvert iespēju proporcionāli aprēķināt maksimālās attaisnotās izmaksas par nelielām darbībām vai izslēgt ESF darbības. Tādējādi, ja pārskata tikai 55. pantu un ne vairāk, ir iespējams apspriest tikai tehniska rakstura noteikumus, un tas ļauj pārskatīšanu veikt ātri, laika ziņā ierobežojot juridisko nenoteiktību. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Tādēļ Komisija ierosina grozīt tikai 55. panta 5. punktu, visus pārējos Regulas Nr. 1083/2006 noteikumus atstājot nemainīgus. Šā grozījuma mērķis ir aizstāt noteikumu par samērīgām procedūrām, lai uzraudzītu nelielas darbības (kopējās izmaksas ir mazāk nekā EUR 200 000), ar noteikumu par 55. panta noteikumu nepiemērošanu ESF līdzfinansētām darbībām un ERAF vai Kohēzijas fonda līdzfinansētām darbībām, kuru kopējās izmaksas ir mazākas par 1 miljonu euro. Turklāt ir ierosināts šo noteikumu piemērot ar atpakaļejošu datumu, proti, no 2006. gada 1. augusta. |Juridiskais pamats Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999, noteikti kopīgi noteikumi, kurus piemēro trīs fondiem. Pamatojoties uz kopīgas pārvaldības principu, ko īsteno Eiropas Komisija un dalībvalstis, ar šo regulu ievieš jaunu plānošanas procesu, kā arī jaunus noteikumus projektu pārvaldei, tostarp finanšu vadībai, uzraudzībai, kontrolei un novērtēšanai. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Ja pārskata tikai 55. pantu un ne vairāk, ir iespējams apspriest tikai tehniska rakstura noteikumus, un tas ļauj pārskatīšanu veikt ātri, laika ziņā ierobežojot juridisko nenoteiktību. Robežvērtība ir jānosaka pietiekami zema, lai neietekmētu negatīvi Regulas Nr. 1083/2006 55. panta vispārējo ekonomisko ietekmi, kas atbilst labas finanšu vadības principiem. Robežvērtība 1 miljons euro ir noteikta nolūkā ierobežot Kopienas finansējuma daļu, kas tiktu izslēgta no 55. panta piemērošanas jomas. |Šādi grozījumi apliecina vēlmi vienkāršot fondu pārvaldību, kas noteikti pozitīvi ietekmēs programmu īstenošanas ritmu, jo tiks ievērojami atvieglota un vienkāršota nelielo darbību, ko līdzfinansē ERAF/Kohēzijas fonds, un darbību, ko līdzfinansē ESF, pārvaldība. Šie grozījumi atvieglinās arī inovatīvu projektu īstenošanu, jo īpaši vides, sociālās integrācijas, enerģijas un pētniecības jomā. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Komisija izskatīja regulas teksta piedāvātās iespējas ar interpretācijas palīdzību risināt dalībvalstu uzskaitītās problēmas. Taču, lai gan ar Komisijas dienestu izstrādātajām vadlīnijām bija iespējams nodrošināt elastību kontroles īstenošanā, tajās tomēr nevarēja ietvert iespēju proporcionāli aprēķināt maksimālās attaisnotās izmaksas par nelielām darbībām vai izslēgt ESF darbības. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |Papildu informācija |Vienkāršošana |Priekšlikumā paredzēts vienkāršot gan tiesisko regulējumu, gan administratīvās procedūras, ko piemēro sabiedriskajām iestādēm (valsts vai Eiropas līmenī). |Ņemot vērā kohēzijas politikas mērķus, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams novērst šīs grūtības, pārskatot Regulas Nr. 1083/2006 55. panta 5. punktu un veicot tajā izmaiņas tikai attiecībā uz diviem noteikumiem, proti: svītrot no 55. panta noteikumiem ESF līdzfinansētās darbības un noteikt robežvērtību, zem kuras ERAF vai Kohēzijas fonda līdzfinansētie projekti tiek izslēgti no minētajiem noteikumiem gan attiecībā uz maksimālo attaisnoto izmaksu aprēķinu, gan kontroli. Pārējie 55. panta noteikumi paliek nemainīgi. |Šā grozījuma mērķis ir aizstāt noteikumu par samērīgām procedūrām, lai uzraudzītu nelielas darbības (kopējās izmaksas ir mazāk nekā EUR 200 000), ar noteikumu par 55. panta noteikumu nepiemērošanu ESF līdzfinansētām darbībām un ERAF vai Kohēzijas fonda līdzfinansētām darbībām, kuru kopējās izmaksas ir mazākas par 1 miljonu euro. |Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, vajadzēs atcelt dažus tiesību aktus. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumusEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 161. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4],tā kā:2.  Reglamentējošie noteikumi 2007.-2013. gada plānošanas periodam ir sagatavoti un pārrunāti ar mērķi vēl vairāk vienkāršot plānošanu un fondu pārvaldību, uzlabot fondu sniegtā atbalsta efektivitāti un subsidiaritāti to īstenošanā.3.  Ir izveidota precīzāka un stingrāka pieeja, kas balstīta uz maksimālo attaisnoto izmaksu aprēķinu, nolūkā īstenot projektus, no kuriem gūst ienākumus, uz kuriem attiecas 55. pants Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999[5].4.  Ir konstatētas vairākas grūtības šā panta noteikumu piemērošanā, tostarp nesamērīgs administratīvais slogs, jo īpaši darbībām, kuras līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds, un nelielām darbībām, kuras finansē ERAF vai Kohēzijas fonds.5.  Šīs grūtības var negatīvi ietekmēt darbību pārvaldības tempu, jo īpaši projektiem jomās, kas Kopienai ir prioritāras, piemēram, vide, sociālā integrācija, pētniecība, jauninājumi un enerģija, kā arī var izraisīt vairāk kļūdu 55. panta noteikumu piemērošanā. Tādēļ minētais pants ir jāvienkāršo.6.  Vienkāršošana ir jāpiemēro visiem projektiem, kuri 2007.-2013. gada plānošanas periodā saņem atbalstu no struktūrfondiem vai no Kohēzijas fonda. Tādēļ ir jāparedz piemērošana ar atpakaļejošu datumu.7.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1083/2006,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1083/2006 55. pantā 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:“5. Šā panta 1. līdz 4. punktu piemēro tikai darbībām, ko līdzfinansē ERAF vai Kohēzijas fonds un kuru kopējās izmaksas ir lielākas par 1 miljonu euro."2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regulu piemēro no 2006. gada 1. augusta visām darbībām, kuras 2007.-2013. gada plānošanas periodā saņem atbalstu no struktūrfondiem vai no Kohēzijas fonda.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1989/2006 (OV L 411, 30.12.2006., 6. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0020

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Somāliju

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 31.1.2007COM(2007)20 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Somāliju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS(1) 2002. gada 10. decembra Kopējā nostāja 2002/960/KĀDP paredz ieroču un ar tiem saistīto visa veida materiālu piegādes vai pārdošanas embargo Somālijai, tostarp aizliegumu sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību, kas saistīta ar militāro darbību Somālijā. Aizliegumu sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību saistībā ar militāro darbību īsteno ar Padomes 2003. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 147/2003.(2) Ņemot vērā Starpvaldību attīstības iestādes (SAI) priekšlikumu izveidot aizsardzības un mācības misiju Somālijā ( IGASOM ), Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 6. decembrī nolēma izdarīt atkāpi no iepriekš minētajiem pasākumiem attiecībā uz ieroču un militārā aprīkojuma un tehnisko konsultāciju un palīdzības sniegšanu, ja šie pasākumi paredzēti vienīgi misijas atbalstam vai tās vajadzībām, kā noteikts ANODP Rezolūcijas 1725 (2006) 3. pantā.(3) Atkāpi, kas attiecas uz tehniskās un finansiālās palīdzības aizliegumu, īsteno, izdarot grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 147/2003.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz SomālijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2007/…/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2002/960/KĀDP par ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma embargo piemērošanu Somālijai[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Kopējā nostāja 2002/960/KĀDP aizliedz ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma piegādi Somālijai un aizliedz tehnisku konsultāciju, finanšu un cita veida palīdzības un ar militāro darbību saistītas izglītības sniegšanu Somālijā. Aizliegumu sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību saistībā ar militāru darbību īstenoja ar Padomes 2003. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Somāliju[2].2.  Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 6. decembrī pieņēma Rezolūciju 1725 (2006) (še turpmāk „ANODP Rezolūcija 1725 (2006)”), inter alia pievienojot atkāpi no šiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz ieroču un militārā aprīkojuma piegādi un tehnisko konsultāciju un palīdzības sniegšanu, kas paredzēta vienīgi misijas atbalstam vai tās vajadzībām, kā noteikts ANODP Rezolūcijas 1725 (2006) 3. pantā.3.  Ar Kopējo nostāju 2007/…./KĀDP groza Kopējo nostāju 2002/960/KĀDP, lai atkāpes no ierobežojošajiem pasākumiem saskaņotu ar ANODP Rezolūciju 1725 (2006). Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 147/2003,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 147/2003 groza šādi.4.  Šādu 4. punktu iekļauj 3. pantā:„4. Atkāpjoties no 1. panta, pielikumā minētā kompetentā iestāde dalībvalstī, kurā pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, var atļaut sniegt finansējumu un finansiālo palīdzību, kas ir saistīta ar militārām darbībām, ja minētā palīdzība ir paredzēta vienīgi misijas atbalstam vai tās vajadzībām, kā noteikts ANODP Rezolūcijas 1725 (2006) 3. pantā.”5.  Iekļauj šādu 3.a pantu:„3.a pantsKomisija groza pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.”6.  Šās regulas pielikuma tekstu pievieno kā pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS"PIELIKUMSRegulas 3.a pantā minēto kompetento iestāžu saraksts(aizpilda dalībvalstis)BEĻĢIJABULGĀRIJAČEHIJAS REPUBLIKADĀNIJAVĀCIJAIGAUNIJAGRIEĶIJASPĀNIJAFRANCIJAĪRIJAITĀLIJAKIPRALATVIJALIETUVALUKSEMBURGAUNGĀRIJAMALTANĪDERLANDEAUSTRIJAPOLIJAPORTUGĀLERUMĀNIJASLOVĒNIJASLOVĀKIJASOMIJAZVIEDRIJAAPVIENOTĀ KARALISTEEIROPAS KOPIENAEuropean CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.euTālr.: (322) 295 55 85, 299 11 76Fakss: (32 2) 299 08 73”[1] OV L….,…,2007., …. lpp.[2] OV L 24, 29.1.2003., 2. lpp.


				|

		52014PC0323

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par kopīgiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (pārstrādāta) /* COM/2014/0323 final - 2014/0168 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Tautu Eiropas kontekstā
Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību
vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas
un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas
iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās
īpašās tiesības.
Šo mērķi nevar sasniegt kamēr
daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan
būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie
jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un
daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos.
Tādējādi, lai identificētu šī brīža noteikumus,
ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina
dažādus instrumentus.
Šajā sakarā to noteikumu
kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai
tiesību akti būtu skaidri un pārskatāmi.
2.           Komisija 1987. gada 1.
aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību
aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā
pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā
prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat
īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas,
lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.
3.           Edinburgas Eiropadomes (1992. g.
decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina
piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to,
kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas
attiecīgajā laikā.
Kodifikācija jāveic pilnīgā
atbilstībā normālajai procedūrai Savienības
tiesību aktu pieņemšanai.
4.           Šī priekšlikuma
mērķis ir uzņemties Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulas
(EK) Nr. 625/2009 par kopējiem noteikumiem importam no dažām
trešām valstī[3]. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos
tiesību aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto
tiesību aktu saturu. Vienlaikus ir nepieciešams svītrot dažas
trešās valstis no Regulas (EK) Nr. 625/2009 I pielikuma, labot
kļūdu aktā, kas grozīja minēto regulu un atcelt Regulu
(EK) Nr 427/2003. Līdz ar to priekšlikums tiek iesniegts
pārstrādātā formā.
5.           Pārstrādātais
priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju
Regulas (EK) Nr. 625/2009 un tās grozošo tiesību aktu konsolidāciju
22 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības
Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas
palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri,
atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas
atrodas pārstrādātās regulas IV pielikumā.
ê 625/2009
(pielāgots)
2014/0168 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par kopīgiem noteikumiem importam no
dažām trešām valstīm (pārstrādāta)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Ö Līgumu par
Eiropas Savienības darbību Õ un jo īpaši
tā Ö 207. panta 2. punktu Õ,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
ò jauns
1)         Padomes
Regula (EK) Nr. 625/2009[6] ir vairākkārt būtiski
grozīta[7]. Tā kā ir jāizdara turpmāki
grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu
jāpārstrādā.
ê 625/2009 2.
apsvērums
2)         Kopējās
tirdzniecības politikas pamatā vajadzētu būt vienādiem
principiem.
ê 625/2009 5.
apsvērums (pielāgots)
3)         Vienādība attiecībā
uz importa kārtību, cik vien tas iespējams, ņemot
vērā attiecīgo trešo valstu ekonomiskās sistēmas
īpatnības, būtu Ö jānodrošina Õ,
izstrādājot noteikumus, kas līdzīgi tiem, ko
saskaņā ar kopējiem noteikumiem piemēro citām trešām
valstīm.
ê 625/2009 6.
apsvērums
4)         Kopējos importa
noteikumus piemēro arī ogļu un tērauda ražojumiem, neskarot
pasākumus, ar kuriem īsteno nolīgumu, kas attiecas konkrēti
uz šiem ražojumiem.
ê 625/2009 7.
apsvērums (pielāgots)
5)         Importa
liberalizācijai, proti, jebkādu kvantitatīvu ierobežojumu
atcelšanai vai atlikšanai, būtu jākļūst par Ö Savienības Õ noteikumu
aizsākumu.
ê 625/2009 8.
apsvērums
6)         Attiecībā uz
dažiem ražojumiem Komisijai būtu jāpārbauda importa noteikumi un
tendences, dažādie ekonomikas un tirgus stāvokļa aspekti un
vajadzības gadījumā veicamie pasākumi.
ê 625/2009 9.
apsvērums (pielāgots)
7)         Attiecībā uz šiem
ražojumiem var izrādīties, ka Ö Savienībai Õ būtu
jāuzrauga konkrētais imports.
ê 625/2009 10.
apsvērums (pielāgots)
8)         Komisijas pienākums ir,
pienācīgi ņemot vērā pastāvošās
starptautiskās saistības, pieņemt attiecīgus
aizsargpasākumus Ö , kas ir
nepieciešami Õ Kopienas
interesēm.
ê 625/2009 11.
apsvērums (pielāgots)
9)         Varētu
izrādīties, ka piemērotāki ir uzraudzības
pasākumi vai aizsargpasākumi, kas īstenojami tikai vienā
vai vairākos reģionos, nevis visā Ö Savienībā Õ. Šādi
pasākumi būtu jāpieļauj tikai izņēmuma
kārtā un gadījumos, kad nepastāv alternatīvas. Ir
jānodrošina, ka šādi pasākumi ir īslaicīgi, kas
pēc iespējas mazāk iejaucas iekšējā tirgus
darbībā.
ê 625/2009 12.
apsvērums (pielāgots)
10)       Ja tiek ieviesta Ö Savienības Õ uzraudzība, tad
uzraudzīto ražojumu laišana brīvā apgrozībā būtu
jāatļauj tikai tad, ja tiek uzrādīts vienotiem
kritērijiem atbilstošs uzraudzības dokuments. Dalībvalstu
iestādēm šāds dokuments būtu jāizdod noteiktā
laikā, pamatojoties uz importētāja vienkāršu iesniegumu,
taču importētājam tādējādi neiegūstot
nekādas tiesības veikt importu. Tādējādi
uzraudzības dokuments drīkstētu būt spēkā tikai
tik ilgi, kamēr importa noteikumi paliek nemainīgi.
ê 625/2009 13.
apsvērums (pielāgots)
11)       Sakārtotas
administratīvās vadības interesēs, kā arī, lai
atbalstītu Ö Savienības Õ uzņēmējus,
uzraudzības dokumentu saturs un izkārtojums – ievērojot
uzraudzības dokumenta tehniskās
iezīmes – pēc iespējas būtu jāsaskaņo ar importa
licenču veidlapām, kuras paredzētas Komisijas Regulā
(EK) Nr. 738/94[8], Komisijas Regulā (EK) Nr. 3168/94[9] un
Komisijas Regulā (EK) Nr. 3169/94[10].
ê 625/2009 14.
apsvērums (pielāgots)
12)       Ö Savienības Õ interesēs ir,
lai dalībvalstis un Komisija pēc iespējas pilnīgāk
apmainītos ar informāciju, ko Ö Savienība Õ guvusi, veicot
uzraudzību.
ê 625/2009 15.
apsvērums
13)       Ir jāpieņem
precīzi kritēriji iespējamā kaitējuma
izvērtēšanai un ir jādod iespēja sākt
izmeklēšanu, saglabājot Komisijai tiesības ieviest atbilstošus
pasākumus ārkārtas gadījumos.
ê 625/2009 16.
apsvērums
14)       Šādā
nolūkā būtu jāievieš sīki izstrādāti
noteikumi par izmeklēšanas sākšanu, nepieciešamajām
pārbaudēm un inspekcijām, iesaistīto personu
uzklausīšanu, iegūtās informācijas apstrādi un
kaitējuma novērtēšanas kritērijiem.
ê 625/2009 17.
apsvērums (pielāgots)
15)       Šīs regulas noteikumi
par izmeklēšanu neskar Ö Savienības Õ vai attiecīgo
valstu tiesību aktus, kas attiecas uz dienesta noslēpumu.
ê 625/2009 18.
apsvērums
16)       Tāpat ir jānosaka
termiņi, cik drīz jāsāk izmeklēšana un cik drīz
jāpieņem lēmums par to, vai pasākumi ir piemēroti vai
ne, ar nolūku nodrošināt to, ka šādus lēmumus pieņem
ātri un lai attiecīgie uzņēmēji gūtu lielāku
juridisku noteiktību.
ê 625/2009 19.
apsvērums
17)       Importa noteikumu
vienādības labad formalitātēm, kas jāpilda
importētājiem, būtu jābūt vienkāršām un
vienādām neatkarīgi no tā, kur preces muito. Šā
iemesla dēļ ir vēlams nodrošināt to, ka visas
formalitātes pilda, izmantojot veidlapas, kas atbilst šai regulai
pievienotajam paraugam.
ê 625/2009 20.
apsvērums (pielāgots)
18)       Uzraudzības dokumentiem,
kas izdoti sakarā ar Ö Savienības Õ veiktiem
uzraudzības pasākumiem, vajadzētu būt spēkā
visā Ö Savienībā Õ neatkarīgi no
tā, kura dalībvalsts tos izdevusi.
ê 625/2009 21.
apsvērums (pielāgots)
19)       Uz
tekstilizstrādājumiem, ko reglamentē Padomes Regula (EK)
Nr. 517/94[11], Ö Savienības Õ un starptautiskajā
līmenī attiecas īpaši noteikumi. Tāpēc tie būtu
pilnīgi jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas.
ò jauns
20)       Tiesības
grozīt Regulas (EK) Nr. 625/2009 I pielikumā esošo trešo valstu
sarakstu tika iekļautas Padomes Regulā (EK) Nr. 427/2003[12]. Ņemot vērā to, ka Regulas (EK)
Nr. 427/2003 I sadaļas noteikumu par atsevišķiem ražojumiem
piemērojamiem aizsardzības mehānismiem spēkā
esamības periods beidzās 2013. gada 11. decembrī un
minētās regulas II sadaļas noteikumi ir novecojuši, saskaņotības,
skaidrības un racionalitātes labad, ir nepieciešams inkorporēt
minētās regulas 14.a un 14.b pantu šajā regulā. Regula (EK)
Nr. 427/2003 tādējādi būtu jāatceļ.
ê 37/2014 1.
punkts un pielikuma 9. punkts (pielāgots)
21)       Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu,
lai grozītu Ö šīs Õ regulas I pielikumu,
lai valstis, kad tās kļūs par Ö Pasaules
tirdzniecības organizācijas Õ (PTO) dalībniecēm,
svītrotu no trešo valstu saraksta, kas iekļauts minētajā
pielikumā.
ê 37/2014 1.
punkts un pielikuma 20. punkts
22)       Šīs regulas
īstenošanai ir vajadzīgi vienoti nosacījumi, lai pieņemtu
pagaidu un galīgos aizsardzības pasākumus un lai noteiktu
iepriekšējas uzraudzības pasākumus. Komisijai minētie pasākumi būtu
jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
(ES) Nr. 182/2011[13].
23)       Uzraudzības un pagaidu
pasākumu pieņemšanai būtu jāpiemēro
konsultēšanās procedūra, ņemot vērā šādu
pasākumu ietekmi un to loģisko saistību ar galīgo
aizsardzības pasākumu pieņemšanu. Ja pasākumu
piemērošanas kavēšanās varētu radīt grūti
labojamu kaitējumu, jāļauj Komisijai pieņemt tādus
pagaidu pasākumus, kurus piemēro nekavējoties.
ò jauns
24)       Kad
tika grozīta Regula (EK) Nr. 625/2009, 18. panta 2. punkta otrā
daļa tika svītrota kļūdas dēļ. Šis noteikums
būtu atkārtoti jāiekļauj.
25)       Ņemot
vērā to, ka Armēnija, Tadžikistāna un Vjetnama ir
kļuvušas par PTO dalībniecēm, minētās trešās valstis
ir jāsvītro ar Komisijas deleģēto aktu no Regulas (EK)
Nr. 625/2009 I pielikuma. Skaidrības un racionalitātes labad,
tās nav iekļautas to trešo valstu sarakstā, kas ir
izklāstīts šīs regulas I pielikumā.
ê 625/2009
(pielāgots)
IR PIEŅĒMUŠAS ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI PRINCIPI
1. pants
1. Šo regulu piemēro tādu ražojumu
importam, kuru izcelsme ir kādā no I pielikumā
minētajām trešām valstīm, izņemot
tekstilizstrādājumus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 517/94.
2. Šā panta 1. punktā minēto
ražojumu imports Ö Savienībā Õ ir brīvs, un
tāpēc uz to neattiecas nekādi kvantitatīvie ierobežojumi,
neskarot pasākumus, kurus var veikt saskaņā ar
V nodaļu.
II NODAĻA
INFORMĀCIJAS UN KONSULTĀCIJU
PROCEDŪRAS Ö SAVIENĪBĀ Õ
2. pants
Ja importa attīstības tendences
prasa ieviest uzraudzības pasākumus vai aizsargpasākumus,
dalībvalstis par to informē Komisiju. Šī informācija ietver
pieejamos pierādījumus, kas noteikti, pamatojoties uz
6. pantā minētajiem kritērijiem. Komisija nekavējoties
nodod šo informāciju visām dalībvalstīm.
III NODAĻA
IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA Ö SAVIENĪBĀ Õ
3. pants
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 3) apakšpunkts
1. Ja Komisijai ir skaidrs, ka
pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanu, Komisija
sāk izmeklēšanu mēneša laikā pēc dienas, kad no
dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Minētajā paziņojumā:
ê 625/2009
a)           īsi atreferē saņemto
informāciju un nosaka to, ka visa svarīgā informācija
jādara zināma Komisijai;
b)           nosaka termiņu, kurā
ieinteresētās personas var rakstiski darīt zināmus savus
viedokļus un sniegt informāciju, ja šie viedokļi un
informācija izmeklēšanā jāņem vērā;
c)           nosaka laiku, kurā
ieinteresētās personas var pieteikties, lai Komisija tās
uzklausītu saskaņā ar 4. punktu.
Komisija sāk izmeklēšanu,
sadarbojoties ar dalībvalstīm.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 3) apakšpunkts
Parasti 21 dienas laikā pēc dienas,
kad Komisija ir saņēmusi informāciju, Komisija nodrošina
dalībvalstīm informāciju par saņemtās
informācijas analīzi.
2. Komisija pieprasa visu informāciju, ko
tā atzīst par vajadzīgu, un, ja uzskata to par lietderīgu,
cenšas pārbaudīt minēto informāciju, vēršoties pie
importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem,
tirdzniecības apvienībām un organizācijām.
ê 625/2009
(pielāgots)
Šo uzdevumu Komisijai palīdz veikt
tās dalībvalsts personāls, kuras teritorijā notiek šīs
pārbaudes, ja attiecīgā dalībvalsts to vēlas.
Ieinteresētās personas, kas
pieteikušās saskaņā ar 1. punkta pirmo daļu, kā
arī eksportētājvalsts pārstāvji var
pārbaudīt visu informāciju, kas Komisijai darīta zināma
izmeklēšanas sakarā, izņemot iekšējo dokumentāciju, ko
sagatavojušas Ö Savienības Õ vai tās
dalībvalstu iestādes, ar nosacījumu, ka šī informācija
ir būtiska viņu interešu aizstāvībai un nav
konfidenciāla 5. panta nozīmē, kā arī, ja
Komisija to izmanto izmeklēšanā. Šajā nolūkā tās
nosūta Komisijai rakstisku lūgumu, kurā norāda, kāda
informācija ir vajadzīga.
3. Dalībvalstis pēc Komisijas
pieprasījuma un saskaņā ar tās noteiktām
procedūrām sniedz Komisijai to rīcībā esošu
informāciju par tā ražojuma tirgus attīstību, kuru
izmeklē.
4. Komisija var uzklausīt
ieinteresētās personas. Šīs personas jāuzklausa, ja
tās termiņā, kas noteikts Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī publicētajā
paziņojumā, iesniegušas rakstisku pieteikumu ar pamatotu norādi,
ka izmeklēšanas iznākums šīs personas var faktiski ietekmēt
un ka pastāv īpaši iemesli to mutiskai uzklausīšanai.
5. Ja informācija nav sniegta šajā
regulā noteiktajā termiņā vai termiņā, ko
Komisija noteikusi saskaņā ar šo regulu, vai, ja izmeklēšana ir
stipri traucēta, secinājumus var izdarīt, pamatojoties uz
pieejamiem faktiem. Ja Komisija konstatē, ka kāda
ieinteresētā persona vai trešā persona tai sniegusi nepareizu
vai maldinošu informāciju, tā neņem vērā šo
informāciju un izmanto pieejamos faktus.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 3) apakšpunkts
6. Ja Komisijai rodas iespaids, ka trūkst
pierādījumu, kas pamatotu izmeklēšanu, tā mēneša
laikā pēc dienas, kad no dalībvalstīm saņemta
informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.
ê 625/2009
(pielāgots)
è1 37/2014
1. pants un pielikuma 20. punkta 4) apakšpunkts
4. pants
1. Izmeklēšanas beigās Komisija
iesniedz Komitejai ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem.
è1 2.
Ja Komisija deviņu mēnešu laikā no izmeklēšanas sākuma
atzīst, ka Savienības uzraudzības pasākumi vai
aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi, izmeklēšanu
mēneša laikā pārtrauc. Komisija izbeidz izmeklēšanu
saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru. ç Lēmumu izbeigt
izmeklēšanu, norādot izmeklēšanas galvenos secinājumus un
īsi minot tās iemeslus, publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
3. Ja Komisija atzīst, ka ir
vajadzīgi Ö Savienības Õ uzraudzības
pasākumi vai aizsargpasākumi, tā saskaņā ar IV un
V nodaļu deviņos mēnešos pēc izmeklēšanas
sākuma pieņem vajadzīgos lēmumus. Ārkārtas
apstākļos šo termiņu var pagarināt ne vairāk kā
par diviem mēnešiem. Komisija publicē paziņojumu Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot
pagarinājuma ilgumu un īsi minot tā iemeslus.
4. Šīs nodaļas noteikumi neliedz
jebkurā laikā veikt uzraudzības pasākumus saskaņā
ar 7. līdz 12. pantu vai, ja ir kritisks stāvoklis, kad
jebkāda vilcināšanās radītu grūti izlabojamu
kaitējumu, aizsargpasākumus saskaņā ar 13., 14. un
15. pantu.
Komisija nekavējoties sāk
izmeklēšanas pasākumus, kurus tā joprojām uzskata par
vajadzīgiem. Izmeklēšanas rezultātus izmanto, lai vēlreiz
pārbaudītu veiktos pasākumus.
5. pants
1. Saskaņā ar šo regulu saņemto
informāciju izmanto tikai tam mērķim, kam tā
pieprasīta.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 5) apakšpunkts
2. Komisija un dalībvalstis, ietverot to
abu ierēdņus, neizpauž jebkādu konfidenciālu
informāciju, ko tās saņēmušas, ievērojot šo regulu,
vai jebkādu konfidenciāli sniegtu informāciju bez
informācijas sniedzēja īpašas atļaujas.
ê 625/2009
(pielāgots)
3. Katrā konfidencialitātes
pieprasījumā norāda iemeslus, kāpēc informācija
ir konfidenciāla.
Taču, ja tiek uzskatīts, ka
konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, un ja informācijas
sniedzējs nedz vēlas to publiskot, nedz arī atļauj to
izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi, tad attiecīgo
informāciju var atstāt bez ievērības.
4. Informāciju katrā ziņā
uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski
negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai avotu.
5. Šā panta 1. līdz 4. punkts
neliedz Ö Savienības Õ iestādēm
atsaukties uz vispārpieejamu informāciju un jo īpaši uz
iemesliem, kuru dēļ pieņemti lēmumi saskaņā ar šo
regulu. Tomēr minētās iestādes ņem vērā
iesaistīto juridisko un fizisko personu likumīgās intereses, lai
netiktu izpausti to komercdarbības noslēpumi.
6. pants
1. Pārbaudot importa tendences un
apstākļus, kā arī faktisko vai iespējamo nopietno
kaitējumu, ko ražotājiem Ö Savienībā Õ nodara šāds
imports, īpaši ņem vērā šādus faktorus:
a)           importa preču apjomu, jo
īpaši – ja tas ievērojami palielinājies absolūtā
izteiksmē vai attiecībā pret ražošanas vai patēriņa
līmeni Ö Savienībā Õ;
b)           importa preču cenas, jo
īpaši – ja cenas ir ievērojami pazeminātas
salīdzinājumā ar līdzīgu ražojumu cenām Ö Savienībā Õ;
c)           līdzīgu vai tieši
konkurētspējīgu ražojumu paredzamo iespaidu uz ražotājiem Ö Savienībā Õ, par ko liecina dažu
ekonomisko faktoru tendences, piemēram:
–
ražošanas apjoms,
–
ražošanas jaudu izmantojums,
–
preču krājumi,
–
noiets,
–
tirgus daļa,
–
cenas (t. i., cenu pazeminājums vai
novērsta cenu celšanās, kas citādi būtu notikusi),
–
peļņa,
–
ieguldītā kapitāla atdeve,
–
naudas plūsma,
–
ieguldītais darbs.
2. Veicot izmeklēšanu, Komisija ņem
vērā I pielikumā minēto valstu īpašo ekonomisko
sistēmu.
3. Ja pastāv nopietna kaitējuma
iespēja, tad Komisija pārbauda arī to, cik liela ir
varbūtība, ka šāda iespēja varētu izvērsties
faktiskā kaitējumā. Šajā sakarā var ņemt
vērā šādus faktorus:
a)           Ö Savienības Õ eksporta pieauguma
tempu;
b)           izcelsmes valsts vai eksportētājvalsts
eksporta jaudu vai eksportu konkrētā brīdī vai
tuvākajā nākotnē, kā arī iespējamību,
ka no tā izrietošais eksports būs uz Ö Savienību Õ.
IV NODAĻA
UZRAUDZĪBA
7. pants
1. Ja tas ir Ö Savienības Õ interesēs,
Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var:
a)           pieņemt lēmumu
attiecīgu importu pakļaut retrospektīvai Ö Savienības Õ uzraudzībai
saskaņā ar procedūrām, ko tā definē;
b)           pieņemt lēmumu šā
importa attīstības tendenču uzraudzības nolūkā,
ka attiecīgajam importam piemēro iepriekšēju Ö Savienības Õ uzraudzību
saskaņā ar 8. pantu.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 6) apakšpunkts
2. Lēmumus, ko pieņem
atbilstīgi 1. punktam, Komisija pieņem saskaņā ar 22. panta
2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
ê 625/2009
(pielāgots)
3. Uzraudzības pasākumi ir
spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie
zaudē spēku, beidzoties otrajam sešu mēnešu periodam pēc
sešiem mēnešiem, kuru laikā attiecīgie pasākumi tika
ieviesti.
8. pants
1. Ražojumus, kam piemēro
iepriekšēju Ö Savienības Õ uzraudzību,
brīvā apgrozībā var laist vienīgi tad, ja uzrādīts
uzraudzības dokuments. Dalībvalstu norīkotās
kompetentās iestādes izdod tādu dokumentu par jebkuru
prasīto apjomu bez maksas ilgākais piecās darbdienās no
dienas, kad kompetentā attiecīgās valsts iestāde
saņēmusi kāda Ö Savienības Õ importētāja
pieteikumu, neatkarīgi no tā, kurā vietā viņš Ö Savienībā Õ izvērsis
uzņēmējdarbību. Šādu pieteikumu uzskata par
saņemtu attiecīgās valsts kompetentajā iestādē ne
vēlāk kā trīs darbdienas pēc tā iesniegšanas, ja
vien nav pierādīts pretējais.
2.
Uzraudzības dokumentu izdod, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam
II pielikumā.
Ja vien
attiecīgais lēmums noteikt uzraudzību neparedz citādi,
importētāja uzraudzības dokumenta pieteikumā ir
vienīgi šādi dati:
a)           pieteikuma
iesniedzēja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa un faksa
numurs un varbūtējs valsts kompetentajā iestādē
reģistrēts iesniedzēja identifikācijas numurs), kā
arī PVN reģistrācijas numurs, ja pieteikuma iesniedzējs ir
PVN maksātājs;
b)           vajadzības gadījumā
pieteikuma deklarētāja vai iesniedzēja izraudzīta
pārstāvja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa un
faksa numurs);
c)           preču apraksts, norādot
to:
–
tirdzniecības nosaukumu,
–
kombinētās nomenklatūras kodu,
–
izcelsmes vietu un nosūtīšanas vietu;
d)           deklarētais daudzums, kas
izteikts kilogramos un vajadzības gadījumā jebkādās
citās papildu vienībās (pāros, gabalos utt.);
e)           preču CIF
vērtība pie Ö Savienības Õ robežas, kas
izteikta euro;
f)            turpmāk norādītais
paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datējis un
parakstījis, savu vārdu norādot ar lielajiem sākumburtiem:
              “Es ar savu parakstu apliecinu, ka
šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un
godprātīga un ka es veicu uzņēmējdarbību Ö Savienībā Õ.”
3. Uzraudzības dokumenti ir
spēkā visā Ö Savienībā Õ neatkarīgi no
tā, kura dalībvalsts tos izdevusi.
4. Ja konstatē, ka darījumā
iekļauto ražojumu vienības cena pārsniedz uzraudzības
dokumentā uzrādīto cenu mazāk nekā par 5 % vai ka
importam paredzēto ražojumu kopvērtība vai kopapjoms
uzraudzības dokumentā uzrādīto kopvērtību vai
kopapjomu pārsniedz mazāk nekā par 5 %, tas neliedz šos
ražojumus laist brīvā apgrozībā. Komisija,
uzklausījusi Komitejā paustos viedokļus, kā arī
ņemot vērā ražojumu veidu un citas attiecīgo darījumu
īpašās iezīmes, var noteikt citus procentus, kas parastos
apstākļos tomēr nepārsniedz 10 %.
5. Uzraudzības dokumentus var izmantot
tikai tikmēr, kamēr importa liberalizēšanas noteikumi ir
spēkā attiecībā uz konkrētajiem darījumiem. Ö Šādus Õ uzraudzības
dokumentus nekādā gadījumā nedrīkst izmantot pēc
tam, kad beidzies termiņš, kuru nosaka vienlaikus un saskaņā ar
to pašu procedūru kā uzraudzības pasākumus un noteikšanā
ņem vērā ražojumu veidu un citas attiecīgo darījumu
īpašās iezīmes.
6. Ja atbilstīgi 7. pantam
pieņemtais lēmums to prasa, ar ražojumu izcelsmes sertifikātiem
jāpierāda to ražojumu izcelsme, kuri ir Ö Savienības Õ uzraudzībā.
Šis punkts neierobežo citus noteikumus, kas attiecas uz jebkāda šāda
sertifikāta uzrādīšanu.
7. Ja ražojumiem, kas ir Ö Savienības Õ iepriekšējā
uzraudzībā, kādā dalībvalstī piemēro
reģionālus aizsargpasākumus, tad šīs dalībvalsts
piešķirta importa atļauja var aizstāt uzraudzības
dokumentu.
8. Uzraudzības dokumentu veidlapas un to
izrakstus sagatavo divos eksemplāros, no kuriem vienu, ko marķē
“Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un numurē ar 1, izsniedz
pieteikuma iesniedzējam, bet otru, ko marķē “Kompetentās
iestādes eksemplārs” un numurē ar 2, patur iestāde, kas
izdod attiecīgo dokumentu. Administratīviem mērķiem
kompetentās iestādes 2. veidlapai var pievienot papildu kopijas.
9. Veidlapas
drukā uz balta papīra bez koka šķiedrvielām, kas sagatavots
rakstīšanai un sver 55 līdz
65 g kvadrātmetrā. Veidlapu izmērs ir 210 × 297 mm.
Rindstarpām jābūt 4,24 mm (viena sestā
daļa collas). Precīzi ievēro veidlapas izkārtojumu.
Pirmā eksemplāra, t. i., paša uzraudzības dokumenta,
abām pusēm fonā ir dzeltens drukāts gijošēts raksts,
lai atklātu jebkādus mehāniskus vai ķīmiskus
viltojumus.
10. Par veidlapu drukāšanu atbild
dalībvalstis. Veidlapas var drukāt arī iespiedēji, ko
norīkojusi dalībvalsts, kurā tie veic
uzņēmējdarbību. Pēdējā minētajā
gadījumā uz katras veidlapas jābūt norādei par
dalībvalsts norīkojumu. Uz katras veidlapas ir norāde par
iespiedēja nosaukumu un adresi vai marķējums, pēc kura
iespiedēju var identificēt.
9. pants
Ja tas ir Ö Savienības Õ interesēs un ja
var izveidoties 13. panta 1. punktā paredzētais
stāvoklis, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc
savas ierosmes var:
–
ierobežot jebkura prasītā
uzraudzības dokumenta derīguma termiņu,
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 7) apakšpunkts
–
uz minētā dokumenta izsniegšanu
attiecināt konkrētus nosacījumus un kā ārkārtas
pasākumu paredzēt atcelšanas klauzulas iekļaušanu.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 8) apakšpunkts
10. pants
Ja uz kāda ražojuma importu neattiecas
iepriekšēja Savienības uzraudzība, Komisija ar īstenošanas
aktiem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto
konsultēšanās procedūru un saskaņā ar 15. pantu var
ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Savienības
reģionos.
ê 625/2009
(pielāgots)
11. pants
1. Ražojumus, kam piemēro
reģionālu uzraudzību, attiecīgajā reģionā
var laist brīvā apgrozībā vienīgi tad, ja
uzrādīts uzraudzības dokuments. Attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u)
norīkota kompetentā iestāde izdod šādu dokumentu par jebkuru
vajadzīgo apjomu bez maksas ilgākais piecās darbdienās no
dienas, kad attiecīgās valsts kompetentā iestāde
saņēmusi kāda Ö Savienības Õ importētāja
pieteikumu, neatkarīgi no tā, kurā vietā viņš Ö Savienībā Õ izvērsis
uzņēmējdarbību. Šādu pieteikumu uzskata par
saņemtu attiecīgās valsts kompetentajā iestādē ne
vēlāk kā trīs darbdienas pēc tā iesniegšanas, ja
vien nav pierādīts pretējais. Uzraudzības dokumentus var
izmantot tikai tikmēr, kamēr importa liberalizācijas noteikumi
ir spēkā attiecībā uz konkrētajiem darījumiem.
2. Piemēro 8. panta 2. punktu.
12. pants
1. Ö Savienības Õ vai
reģionālas uzraudzības gadījumā dalībvalstis
katra mēneša pirmajās 10 dienās dara Komisijai
zināmas:
a)           iepriekšējas uzraudzības
gadījumā – sīkas ziņas par naudas summām (ko
aprēķina no CIF cenas) un preču apjomu, par ko
iepriekšējā laikposmā izdoti uzraudzības dokumenti;
b)           jebkurā gadījumā –
sīkas ziņas par importu laikposmā pirms a) apakšpunktā
minētā laikposma.
Dalībvalstu sniegto informāciju
klasificē pēc ražojumiem un pēc valstīm.
Citādus noteikumus var noteikt vienlaikus
un saskaņā ar to pašu procedūru kā uzraudzības
pasākumus.
2. Ražojumu veida vai īpašu
apstākļu dēļ Komisija pēc dalībvalsts lūguma
vai pati pēc savas ierosmes var grozīt šīs informācijas
sniegšanas grafikus.
3. Komisija informē
pārējās dalībvalstis.
V NODAĻA
AIZSARGPASĀKUMI
13. pants
1. Kad kādu ražojumu importē Ö Savienībā Õ tiktāl
palielinātā daudzumā vai saskaņā ar tādiem
noteikumiem, ka tiek nodarīts vai var tikt nodarīts nopietns
kaitējums līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu
ražotājiem Ö Savienībā Õ, Komisija Ö Savienības Õ interešu aizsardzības
nolūkā var pēc kādas dalībvalsts lūguma vai
pēc savas ierosmes mainīt importa noteikumus attiecībā uz
minēto ražojumu, nosakot, ka to var laist brīvā
apgrozībā vienīgi pēc tam, kad uzrādīta importa
atļauja, ko izdod saskaņā ar tādiem noteikumiem un
ievērojot tādus ierobežojumus, kādus nosaka Komisija.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 9) apakšpunkts
2. Pieņemtos pasākumus
tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas
spēkā nekavējoties.
ê 625/2009
(pielāgots)
3. Šajā pantā minētos
pasākumus piemēro visiem ražojumiem, kas laisti brīvā
apgrozībā pēc šo pasākumu stāšanās
spēkā. Saskaņā ar 15. pantu tos var attiecināt tikai
uz vienu vai vairākiem Ö Savienības Õ reģioniem.
Šādi pasākumi tomēr neliedz
laist brīvā apgrozībā ražojumus, kuri jau ir ceļā
uz Ö Savienību Õ, ar noteikumu, ka šo
ražojumu galamērķi nevar mainīt un ka ražojumiem, ko
atbilstīgi 8. un 11. pantam brīvā apgrozībā
drīkst laist, tikai uzrādot uzraudzības dokumentu, faktiski ir
pievienots šāds dokuments.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 9) apakšpunkts
4. Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi
dalībvalsts, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru
vai steidzamos gadījumos saskaņā ar 22. panta 4. punktu,
pieņem lēmumu ilgākais piecās darba dienās pēc
šāda lūguma saņemšanas.
ê 625/2009
14. pants
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 10) apakšpunkts
1. Komisija jo īpaši 13. panta 1.
punktā minētajā situācijā var pieņemt
piemērotus aizsardzības pasākumus saskaņā ar 22. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
ê 625/2009
(pielāgots)
2. Piemēro 13. panta 3. punktu.
15. pants
Ja, pamatojoties uz 6. pantā
minētajiem faktoriem, izrādās, ka vienā vai vairākos Ö Savienības Õ reģionos
stāvoklis atbilst nosacījumiem, kas pieņemti, lai varētu
veikt pasākumus saskaņā ar IV nodaļu un
13. pantu, Komisija, izvērtējusi dažādus risinājumus,
izņēmuma kārtā var atļaut īstenot uzraudzību
vai aizsargpasākumus šajā reģionā vai reģionos, ja
tā uzskata, ka šādi attiecīgajā līmenī
īstenoti pasākumi ir piemērotāki nekā visā Ö Savienībā Õ īstenoti
pasākumi.
Minētajiem pasākumiem
jābūt īslaicīgiem un pēc iespējas mazāk
jātraucē iekšējā tirgus darbība.
Minētos pasākumus pieņem
saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas attiecīgi
7. un 13. pantā.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 11) apakšpunkts
16. pants
1. Ja darbojas kāds uzraudzības
pasākums vai aizsardzības pasākums, ko piemēro
saskaņā ar IV un V nodaļu, Komisija var vai nu pēc
kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc savas iniciatīvas:
a)           pārbaudīt pasākuma
ietekmi;
b)           pārliecināties par to, vai
pasākuma piemērošana vēl ir vajadzīga.
Ja Komisija uzskata, ka pasākuma
piemērošana vēl ir vajadzīga, tā attiecīgi
informē dalībvalstis.
2. Ja Komisija uzskata, ka jāatceļ
vai jāgroza kāds IV un V nodaļā minētais
uzraudzības pasākums vai aizsardzības pasākums, tā
saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru atceļ vai groza pasākumu.
ò jauns
Ja šāds
lēmums attiecas uz reģionāliem uzraudzības pasākumiem,
to piemēro no sestās dienas pēc tam, kad tas publicēts Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
ê 625/2009
(pielāgots)
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
17. pants
1. Šī regula neliedz pildīt
saistības, ko uzliek īpaši noteikumi starp Ö Savienību Õ un trešām
valstīm noslēgtos nolīgumos.
2. Ciktāl tas nav pretrunā ar citiem
Ö Savienības Õ noteikumiem, šī
regula neliedz dalībvalstīm pieņemt vai piemērot:
a)           aizliegumus, kvantitatīvus
ierobežojumus vai uzraudzības pasākumus, pamatojoties uz
sabiedrības morāli, sabiedrības politiku vai sabiedrības
drošību, cilvēku, dzīvnieku vai augu veselības vai
dzīvības aizsardzību, valsts kultūras mantojuma ar
māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību
aizsardzību vai rūpnieciska un komerciāla īpašuma
aizsardzību;
b)           īpašas formalitātes
attiecībā uz ārvalstu valūtām;
c)           formalitātes, kas ieviestas
atbilstīgi starptautiskiem līgumiem saskaņā ar Līgumu.
Dalībvalstis informē Komisiju par
pasākumiem vai formalitātēm, ko tās paredz ieviest vai
grozīt saskaņā ar Ö pirmo
daļu Õ.
Ārkārtējas steidzamības
gadījumā valstu paredzētos pasākumus vai formalitātes
dara zināmas Komisijai tūlīt pēc to pieņemšanas.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 20. punkta 12) apakšpunkts
18 pants
Ziņojums
Komisija informāciju par šīs regulas
īstenošanu iekļauj gada ziņojumā par tirdzniecības aizsardzības pasākumu piemērošanu
iekļauj gada ziņojumā, ko tā iesniedz Eiropas Parlamentam
un Padomei, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009[14] 22.a pantu.
ê 625/2009 (pielāgots)
19. pants
1. Šī regula nav pretrunā ar
lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas izveides
instrumentiem vai Ö Savienības Õ vai valstu
administratīviem noteikumiem, kuru pamatā ir minētie
instrumenti, vai arī ar īpašiem instrumentiem, kas pieņemti
saskaņā ar Līguma Ö 352 Õ. pantu un ko
piemēro apstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Šī
regula papildina minētos instrumentus.
2. Ja uz ražojumiem attiecas 1. punktā
minētie instrumenti, tad 7. līdz 12. pants un 16. pants
neattiecas uz ražojumiem, par kuriem Ö Savienības Õ noteikumi par
tirdzniecību ar trešām valstīm prasa licences vai citus importa
dokumentus.
Šīs regulas 13., 15. un 16. pants
neattiecas uz ražojumiem, kuriem šie noteikumi paredz piemērot importa
kvantitatīvos ierobežojumus.
ê 37/2014 1.
punkts un pielikuma 9. punkta 7) apakšpunkts
20. pants
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 21. pantu attiecībā uz
I pielikuma grozījumu pieņemšanu, lai valstis, kad tās
kļūs par PTO dalībniecēm, svītrotu no trešo valstu
saraksta, kas iekļauts minētajā pielikumā.
21. pants
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos
aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 20. pantā
minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu
laikposmu no 2014. gada 20. februāris. Komisija sagatavo ziņojumu par
pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus
pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski
pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas
Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne
vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma
beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
brīdī var atsaukt 20. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos
aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem
deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 20. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan
Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu
nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes
iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
ê 37/2014 1.
punkts un pielikuma 20. punkta 2) apakšpunkts
22.
pants
1. Komisijai palīdz Aizsardzības
pasākumu komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
(ES) Nr. […][15]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4. Ja ir atsauce
uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu
saistībā ar tās 5. pantu.
ê 625/2009
(pielāgots)
23.
pants
Regulas (EK) Nr. Ö 427/2003 un
(EK) Nr. 625/2009 Õ atceļ.
Atsauces uz atceltajām regulām
uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar
atbilstības tabulu IV pielikumā.
24. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
[3]               Iekļauts likumdošanas programmā 2014. gadam.
[4]               Skat. šī priekšlikuma III pielikumu.
[5]               OV C […], […], […]. lpp.
[6]               Padomes Regula (EK) Nr.
625/2009 (2009. gada 7. jūlijs) par kopējiem noteikumiem importam no
dažām trešām valstīm (OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.).
[7]               Skatīt
III pielikumu.
[8]               Komisijas Regula (EK) Nr. 738/94 (1994. gada 30. marts),
ar kuru paredz konkrētus noteikumus par to, kā īstenojama
Padomes Regula (EK) Nr. 520/94, ar ko ievieš Kopienas procedūru
kvantitātes kvotu pārvaldībai (OV L 87, 31.3.1994, p. 47).
[9]               Komisijas Regula (EK)
Nr. 3168/94 (1994. gada 21. decembris), ar kuru tiek ieviesta Kopienas importa
licence, ko izmanto, piemērojot
Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 par kopīgiem noteikumiem
tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām
valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli
vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu
Kopienā (OV L 335, 23.12.1994, p. 23).
[10]             Komisijas Regula (EK) Nr. 3169/94 (1994. gada 21.
decembris), ar ko groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem
noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām
valstīm III pielikumu un ar kuru tiek ieviesta Kopienas importa
licence, ko izmanto, piemērojot minēto regulu (OV L 335,
23.12.1994., 33. lpp.).
[11]             Padomes Regula (EK) Nr. 517/94 (1994. gada 7. marts) par
kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām
trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi,
protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par
importu Kopienā (OV L 67, 10.3.1994., 1. lpp.).
[12]             Padomes Regula (EK) Nr. 427/2003 (2003. gada 3. marts), ar ko paredz
pagaidu aizsardzības mehānismu attiecībā uz
konkrētu preču importu no Ķīnas Tautas Republikas un ar ko
groza Padomes Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no
trešām valstīm (OV L 65, 8.3.2003, lpp. 1).
[13]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011
(2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus
principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011, 13. lpp.).
[14]             Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30.
novembris), par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009,
51. lpp.).
[15]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. [....] ([…])
par kopīgiem importa noteikumiem (OV L […],
[…], […]. lpp).
ê 625/2009
(pielāgots)
I PIELIKUMS
TREŠO VALSTU SARAKSTS
Armēnija
Azerbaidžāna
Baltkrievija
Kazahstāna
Ziemeļkoreja
Krievija
Tadžikistāna
Turkmenistāna
Uzbekistāna
Vjetnama
______________
II PIELIKUMS
   || EIROPAS SAVIENĪBA || UZRAUDZĪBAS DOKUMENTS
 1 || 1.    Kravas saņēmējs (vārds/nosaukums, pilna adrese, PVN reģistrācijas numurs) || 2.    Reģistrācijas numurs
 Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs ||   ||
   || 3.   Paredzamā ievešanas vieta un diena
   ||
   || 4.   Kompetentā izdevējiestāde (nosaukums, adrese un telefona numurs)
   ||
 5.    Deklarētājs/pārstāvis saskaņā ar gadījumu (vārds/nosaukums un adrese) || 6.    Izcelsmes valsts        (un ģeonomenklatūras kods)
   ||   ||
   || 7.    Saņēmējvalsts (un ģeonomenklatūras kods)
   ||   ||
   || 8.    Derīguma termiņa beigu datums
 1 ||   ||
   || 9.    Preču apraksts || 10.     KN preču kods un kategorija
   ||   ||
   ||   || 11.     Daudzums kilogramos (neto svars) vai papildu vienībās
   ||   ||
   ||   || 12.     Euro vērtība, CIF Savienības robežās
   ||   ||
   || 13. Parējās ziņas
   ||
   ||
   || 14.  Kompetento iestāžu apstiprinājums
   ||
   || Datums: ………………………………………….
   || Paraksts: …………………………………………. || (Zīmogs)
   ||   ||
 15.    PIEŠĶĪRUMI
 Norādīt 17. slejas 1. daļā pieejamo daudzumu un daudzumu, kas piešķirts tās 2. daļā
 16.    Neto daudzums (neto masa vai cita mērvienība, kas norāda vienību) || 19.  Muitas dokuments (veids un numurs) vai izraksta numurs un piešķiršanas datums || 20.    Nosaukums, dalībvalsts, zīmogs un kompetentās piešķīrējiestādes paraksts
 17.    Skaitļos || 18.   Piešķirtais daudzums vārdos ||   ||
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 Šim dokumentam pievienojamās paplašinājuma lapas.
   || EIROPAS SAVIENĪBA || UZRAUDZĪBAS DOKUMENTS
 2 || 1.    Kravas saņēmējs (vārds/nosaukums, pilna adrese, PVN reģistrācijas numurs) || 2.    Reģistrācijas numurs
 Kompetentās iestādes eksemplārs ||   ||
   || 3.   Paredzamā ievešanas vieta un diena
   ||
   || 4.   Kompetentā izdevējiestāde (nosaukums, adrese un telefona numurs)
   ||
 5.    Deklarētājs/pārstāvis saskaņā ar gadījumu (vārds/nosaukums un adrese) || 6.    Izcelsmes valsts        (un ģeonomenklatūras kods)
   ||   ||
   || 7.    Saņēmējvalsts (un ģeonomenklatūras kods)
   ||   ||
   || 8.    Derīguma termiņa beigu datums
 2 ||   ||
   || 9.    Preču apraksts || 10.     KN preču kods un kategorija
   ||   ||
   ||   || 11.     Daudzums kilogramos (neto svars) vai papildu vienībās
   ||   ||
   ||   || 12.     Euro vērtība, CIF Savienības robežās
   ||   ||
   || 13. Parējās ziņas
   ||
   ||
   || 14.  Kompetento iestāžu apstiprinājums
   ||
   || Datums: ………………………………………….
   || Paraksts: …………………………………………. || (Zīmogs)
   ||   ||
 15.    PIEŠĶĪRUMI
 Norādīt 17. slejas 1. daļā pieejamo daudzumu un daudzumu, kas piešķirts tās 2. daļā
 16.    Neto daudzums (neto masa vai cita mērvienība, kas norāda vienību) || 19.  Muitas dokuments (veids un numurs) vai izraksta numurs un piešķiršanas datums || 20.    Nosaukums, dalībvalsts, zīmogs un kompetentās piešķīrējiestādes paraksts
 17.    Skaitļos || 18.   Piešķirtais daudzums vārdos ||   ||
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 1. ||   ||   ||
 2.
 Šim dokumentam pievienojamās paplašinājuma lapas.
________________
III PIELIKUMS
Atceltā
regula ar sekojošo grozījumu sarakstu
 Padomes Regula (EK) Nr. 625/2009 (OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.) ||
 || Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 37/2014 (OV L 18, 21.1.2014., 1. lpp.) || Tikai pielikuma 9. punkta 7) apakšpunkts un 20. punkts
_______________
IV PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Regula (EK) Nr. 625/2009 || Regula (EK) Nr. 427/2003 || Šī regula
 1. pants ||   || 1. pants
 2. pants ||   || 2. pants
 4. pants ||   || 22. pants
 5. pants ||   || 3 pants
 6. pants ||   || 4. pants
 7. pants ||   || 5. pants
 8. pants ||   || 6. pants
 9. panta 1. punkts ||   || 7. panta 1. punkts
 9. panta 1.a punkts ||   || 7. panta 2. punkts
 9. panta 2. punkts ||   || 7. panta 3. punkts
 10. pants ||   || 8. pants
 11. pants ||   || 9. pants
 12. pants ||   || 10. pants
 13. pants ||   || 11. pants
 14. pants ||   || 12. pants
 15. pants ||   || 13. pants
 16. pants ||   || 14. pants
 17. pants ||   || 15. pants
 18. pants ||   || 16. pants
 19. pants ||   || 17. pants
 19.a pants ||   || 18. pants
 20. pants ||   || 19. pants
   || 1. līdz 14. pants || -
   || 14.a pants || 20. pants
   || 14.b pants || 21. pants
   || 15. līdz 24. pants || -
 21. pants ||   || 23. pants
 22. pants ||   || 24. pants
 I pielikums ||   || I pielikums
 II pielikums ||   || II pielikums
 III pielikums ||   || III pielikums
 IV pielikums ||   || IV pielikums
   || I pielikums ||
   || II pielikums ||
_____________