               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.8.2018
            COM(2018) 580 final
            2018/0306(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem FMT:ItalicCETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kura izveidota ar Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, izveidojot to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko izveido nostāju, kura CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar to personu sarakstu paredzēto pieņemšanu, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Visaptverošs ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA)

                  Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), mērķis ir īstenot Savienības kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz Kanādu un jo īpaši izveidot brīvās tirdzniecības zonu. Nolīgums tika parakstīts Briselē 2016. gada 30. oktobrī
                     1
                  .

                  Nolīgums tiek provizoriski piemērots kopš 2017. gada 21. septembra.

               2.2.CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja

               CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja, kas izveidota ar nolīguma 26.2. panta 1. punkta g) apakšpunktu, uzrauga 22. nodaļas (Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība), 23. nodaļas (Tirdzniecība un nodarbinātība) un 24. nodaļas (Tirdzniecība un vide) īstenošanu, tostarp sadarbības pasākumus un šā nolīguma ietekmes pārskatīšanu ilgtspējīgas attīstības jomā, un integrētā veidā risina jebkādus pušu kopīgo interešu jautājumus attiecībā uz saskarsmi starp ekonomikas attīstību, sociālo attīstību un vides aizsardzību.

               2.3.CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas paredzētais akts

               CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja savā pirmajā sanāksmē pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieņem lēmumu, ar ko izveido to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu (“paredzētais akts”).

               Visos jautājumos, kas var izrietēt no 23. un 24. nodaļas, pusēm būtu jādara viss iespējamais, lai valdību apspriešanās procesā panāktu savstarpēji pieņemamu jautājuma risinājumu. Tomēr, ja kāda puse uzskata, ka jautājums valdību apspriešanās procesā nav atrisināts apmierinoši, nolīgumā paredzēta iespēja lūgt sasaukt ekspertu grupu, lai izpētītu jautājumu. Nolīguma 23.10. pantā paredzēts, ka CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja izveido vismaz deviņu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties kā grupas locekļi jautājumos, kas izriet no 23. nodaļas (Tirdzniecība un nodarbinātība), un kurām saskaņā ar 23.10. panta 7. punktu ir speciālās zināšanas vai pieredze darba tiesībās, citos jautājumos, uz ko attiecas 23. nodaļa, vai domstarpību izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem. Attiecīgi nolīguma 24.15. pantā paredzēts, ka CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja izveido vismaz deviņu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties kā grupas locekļi jautājumos, kuri izriet no 24. nodaļas (Tirdzniecība un vide), un kurām saskaņā ar 7. punktu ir speciālās zināšanas vai pieredze vides tiesību aktu jomā, citos jautājumos, uz ko attiecas 24. nodaļa, vai domstarpību izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem. Saskaņā ar 23.10. panta 6. punktu un 24.15. panta 6. punktu katrā sarakstā ir vismaz trīs personas, kuras nosauc katra puse, un vismaz trīs personas, kuras nosauc puses un kuras nav nevienas puses valstspiederīgie un kas vēlas un spēj darboties kā ekspertu grupas priekšsēdētāji.

               Ar paredzēto aktu izveido abus sarakstus, t. i., to personu sarakstu, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. nodaļu, un to personu sarakstu, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 24. nodaļu.

               Paredzētais akts stāsies spēkā dienā, kad to pieņems CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ar nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, būtu jātiecas pieņemt to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (“nolīgums”).

               Lēmums, kas CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejai ir jāpieņem, ir saistošs un nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo struktūru.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, par kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkts.

               4.3.Secinājums

                  Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas ir paredzēts publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2018/0306 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kura izveidota ar Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, izveidojot to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmumā (ES) 2017/37
                  3
                paredzēts Eiropas Savienības vārdā parakstīt Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī.

               (2)Padomes Lēmumā (ES) 2017/38
                  4
                paredzēta nolīguma provizoriska piemērošana, tostarp CETA Apvienotās komitejas un specializēto komiteju izveide. Nolīgums tiek provizoriski piemērots kopš 2017. gada 21. septembra.

               (3)Ar nolīguma 26.2. panta 1. punkta g) apakšpunktu ir izveidota Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja.

               (4)Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja savā pirmajā sanāksmē pieņem paredzēto aktu, ar ko izveido to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. nodaļu (Tirdzniecība un nodarbinātība) un 24. nodaļu (Tirdzniecība un vide).

               (5)Tādējādi, lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, pamatojoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas, kura izveidota ar Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, pirmajā sanāksmē, izveidojot to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Pēc CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 11, 14.1.2017., 1. lpp.

                     (2)

                        ES Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 11, 14.1.2017., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 11, 14.1.2017., 1080. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.8.2018
            COM(2018) 580 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kura izveidota ar Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, izveidojot to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu

               PIELIKUMS

               CETA TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS
               LĒMUMAM Nr. [X /2018]

                  (xxx),

               ar ko izveido to personu sarakstus, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi saskaņā ar nolīguma 23. un 24. nodaļu

               CETA TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, un jo īpaši tā 23.10. panta 6. un 7. punktu un 24.15. panta 6. un 7. punktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar nolīguma 30.7. panta 3. punktu atsevišķas nolīguma daļas kopš 2017. gada 21. septembra tiek piemērotas provizoriski.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 23.10. panta 6. punktu CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja izveido vismaz deviņu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties kā grupas locekļi jautājumos, kas izriet no 23. nodaļas (Tirdzniecība un nodarbinātība), un kurām saskaņā ar 7. punktu ir speciālās zināšanas vai pieredze darba tiesībās, citos jautājumos, uz ko attiecas 23. nodaļa, vai domstarpību izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 24.15. panta 6. punktu CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja izveido vismaz deviņu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties kā grupas locekļi jautājumos, kas izriet no 24. nodaļas (Tirdzniecība un vide), un kurām saskaņā ar 7. punktu ir speciālās zināšanas vai pieredze vides tiesību aktu jomā, citos jautājumos, uz ko attiecas 24. nodaļa, vai domstarpību izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem.

               (4)Saskaņā ar 23.10. panta 6. punktu un 24.15. panta 6. punktu katrā sarakstā ir vismaz trīs personas, kuras nosauc katra puse, un vismaz trīs personas, kuras nosauc puses un kuras nav nevienas puses valstspiederīgie un kas vēlas un spēj darboties kā ekspertu grupas priekšsēdētāji,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1.Ar šo tiek izveidoti to personu saraksti, kuras vēlas darboties kā grupas locekļi, kā paredzēts pielikumā.

               2.Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņems CETA Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja.

               CETA TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS vārdā —

                        ES vārdā —

                        Kanādas vārdā —

               PIELIKUMS

               TO PERSONU SARAKSTS, KURAS VĒLAS DARBOTIES KĀ GRUPAS LOCEKĻI JAUTĀJUMOS, KAS IZRIET NO NOLĪGUMA 23. NODAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN NODARBINĀTĪBA)

               Personas ar speciālām zināšanām vai pieredzi darba tiesībās, citos jautājumos, uz ko attiecas 23. nodaļa, vai domstarpību izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem:

               Kanādas nosauktās personas:

               Kevin Banks

               Adelle Blackett

               Carol Nelder-Corvari

               Eiropas Savienības nosauktās personas:

               Jorge Cardona

               Eddy Laurijssen

               Karin Lukas

               Priekšsēdētāji (kuri nav nevienas puses valstspiederīgie):

               Janice Bellace

               Kathleen Claussen

               Christian Häberli

               Jill Murray

               Patrick Pearsall

               Ross Wilson

               TO PERSONU SARAKSTS, KURAS VĒLAS DARBOTIES KĀ GRUPAS LOCEKĻI JAUTĀJUMOS, KAS IZRIET NO NOLĪGUMA 24. NODAĻAS (TIRDZNIECĪBA UN VIDE)

               Personas ar speciālām zināšanām vai pieredzi vides tiesību aktu jomā, citos jautājumos, uz ko attiecas 24. nodaļa, vai domstarpību izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem:

               Kanādas nosauktās personas:

               Anne Daniel

               Armand de Mestral

               Elaine Feldman

               Matthew Kronby

               Brendan McGivern

               Eiropas Savienības nosauktās personas:

               Laurence Boisson de Chazournes

               Hélène Ruiz Fabri

               Geert Van Calster

               Priekšsēdētāji (kuri nav nevienas puses valstspiederīgie):

               Arthur Edmond Appleton

               James Bacchus

               Nathalie Bernasconi-Osterwalder

               Christian Häberli


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.4.2018
            COM(2018) 177 final
            2018/0086(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  1
                (turpmāk “Šengenas Robežu kodeksa grozījumi”) tika grozīta Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu
                  2
                (CISA), Regula (EK) Nr. 562/2006
                  3
                (Šengenas Robežu kodekss [ŠRK]) un Regula (EK) Nr. 810/2009
                  4
                (Vīzu kodekss) un – cita starpā – tika pārformulēts “īstermiņa uzturēšanās” jēdziens attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem Šengenas zonā. No 2013. gada 18. oktobra trešo valstu valstspiederīgie (neatkarīgi no tā, vai viņiem ir nepieciešama vīza vai nav), kuri plāno ieceļot Šengenas zonā saskaņā ar īstermiņa uzturēšanās režīmu, drīkst uzturēties Šengenas zonā uz laiku, kas nav ilgāks par “90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”. Pretēji definīcijai, kas bija spēkā līdz 2013. gada 18. oktobrim (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā, skaitot no pirmās ieceļošanas dienas), jaunā pieeja ir precīzāka, jo nosaka ilgumu dienās, nevis mēnešos. Turklāt no definīcijas ir izņemts termins “skaitot no pirmās ieceļošanas dienas”, kas bija radījis neskaidrības un jautājumus.

               Ar ŠRK grozījumiem ES vīzu un robežu tiesību aktos, t. i. CISA, ŠRK, Vīzu kodeksā un Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  5
                tika ieviestas visas nepieciešamās izmaiņas. Tomēr jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” ir nostiprināts arī Eiropas Savienības noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos. Ar Antigvu un Barbudu
                  6
               , Bahamu Salām
                  7
               , Barbadosu
                  8
               , Brazīliju
                  9
               , Maurīciju
                  10
               , Sentkitsu un Nevisu
                  11
                un Seišelām
                  12
                noslēgtajos nolīgumos par vīzu režīma atcelšanu, definējot bezvīzu īstermiņa uzturēšanās ilgumu, joprojām minēta vecā definīcija (“trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā”
                  13
               ).

               Komisija 2014. gada 16. jūlijā pieņēma ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību un iepriekšminētajām valstīm
                  14
               , Padome lēmumu pieņēma 2014. gada 9. oktobrī
                  15
               . Mērķis ir attiecībā uz šīm septiņām valstīm īstenot jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas noteikta ŠRK grozījumos. Turklāt “īstermiņa uzturēšanās” definīcija dienās, nevis mēnešos vīzu režīma atcelšanas nolīgumos ir vieglāk pārbaudāma un aprēķināma ar elektroniskiem/IT līdzekļiem un tādējādi tā ir piemērotāka centralizētajām robežu pārvaldības sistēmām, piemēram, ierosinātajai Ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS)
                  16
               .

               Pēc Padomes pilnvarojuma saņemšanas Komisija sāka sarunas par to, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar septiņām valstīm (Antigvu un Barbudu, Bahamu Salām, Barbadosu, Brazīliju, Maurīciju, Sentkitsu un Nevisu un Seišelām).

               Sarunas ar Brazīliju tika sekmīgi pabeigtas 2017. gada 31. oktobrī, parafējot nolīgumus, ar ko groza divus nolīgumus starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem un parasto pasu turētājiem. Abas puses ir vienojušās papildus dažu tehnisku aspektu izmaiņām (skat. turpmāk) pieņemt jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, bet ceļotājiem visi nolīguma grozījumi ir maznozīmīgi.

                  Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota nolīgumu preambulā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Atbilstoši Nolīguma starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), prasībām nepieciešams abu līgumslēdzēju pušu apstiprinājums, ko pauž saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Savienības gadījumā ir nepieciešams Padomes lēmums par Nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu.

               Šis priekšlikums iesniegts Padomei, lai pilnvarotu noslēgt Nolīgumu.

               Nolīgums nodrošina juridisko saskaņotību, kā arī harmonizāciju starp dalībvalstīm, piemērojot jauno ŠRK grozījumos noteikto “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas piedāvā skaidru “īstermiņa uzturēšanās” interpretāciju.

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Savienībai nav pilnvaru, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu, kas būtu saistoši četrām valstīm, kuras ir asociētās valstis Šengenas acquis, tostarp kopējās vīzu politikas īstenošanā. Lai attiecībā uz noteikumiem par atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā nodrošinātu saskaņotu pieeju un tos īstenotu, Nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija, kurā norādīts, ka būtu vēlams, ka Brazīlija, no vienas puses, un Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice, no otras puses, attiecīgi groza savus spēkā esošos divpusējos nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu.

               Šis priekšlikums ir juridiskais instruments Nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad Nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Saskaņā ar LESD 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu sarunu vešana par vīzu režīma atcelšanu ir Savienības ekskluzīva kompetence.

               Turklāt, ja viena no starptautiska nolīguma līgumslēdzējām pusēm ir Eiropas Savienība, dalībvalstis pašas nevar juridiski īstenot šāda nolīguma grozījumus. Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte (samērīgums)

               Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, grozīt spēkā esošo Nolīgumu starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Savienību par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               4. EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma sarunu norādes, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīliju, lai grozītu abu pušu Nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem. Dalībvalstis Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmēs tika informētas par sarunu norisi.

               5.CITI ELEMENTI

               •Sarunu iznākums

                  Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, tika sasniegti un ka Nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

                  Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

                  a. Uzturēšanās ilgums

                  Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem, kas ir derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētāji, un Brazīlijas pilsoņiem, kas ir derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētāji, un kuri ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju uz laikposmu, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā (nevis uz trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots attiecīgajā teritorijā). Jauno definīciju piemēro visā Nolīgumā.

                  b. Nobeiguma noteikumi – Nolīguma apturēšana (8. panta 4. punkts)

               Ar Nolīgumu 8. panta 4. punkta pēdējo teikumu groza šādi: “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā Nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”. Pievienojot esošajam tekstam vārdus “minēto apturēšanu atceļ”, Nolīgumā precizē, ka bezvīzu režīma apturēšanu faktiski atceļ, ja zūd minētās apturēšanas iemesli. Ar šo grozījumu Nolīguma ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem redakcija tiek saskaņota ar visiem pārējiem vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem, kurus Savienība parakstīja 2015. un 2016. gadā. Vīzu jautājumu darba grupa 2016. gada 14. jūnijā apspriedās par šo grozījumu, un neviena dalībvalsts nav cēlusi iebildumus.

                  d. Kopīgās deklarācijas

                  Nolīgumam ir pievienotas divas kopīgās deklarācijas:

                  - par to, kā interpretēt “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”, un

                  - par Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu.

                  e. Stāšanās spēkā

                  Nolīgums stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad pēdējā līgumslēdzēja puse paziņo otrai, ka ratifikācijas procedūras ir pabeigtas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ļautu ceļotājiem saprast un ievērot tiesību aktus, ir vajadzīgs pietiekami ilgs pārejas periods. Kad tiks pabeigta Nolīguma ratifikācija, sešu mēnešu laikposms ļaus ceļotājiem pabeigt saskaņā ar veco definīciju aprēķināto īstermiņa uzturēšanos, pirms stājas spēkā jaunā īstermiņa uzturēšanās definīcija un tās 180 dienu retrospektīvais atsauces periods.

                  Nolīgums neskar visus citus noteikumus esošajā Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem, tostarp par to teritoriālo piemērošanas jomu.

               6.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem.

               2018/0086 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  17
               ,

               tā kā:

               (1)Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par Nolīgumu ar Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) Nr. 2017/[...] Nolīgums ir parakstīts.

               (3)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  18
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  19
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz Nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu
                  20
               .

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

                     (3)

                        OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 081, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)

                        OV L 169, 30.6.2009., 1. lpp.

                     (7)

                        OV L 169, 30.6.2009., 23. lpp.

                     (8)

                        OV L 169, 30.6.2009., 9. lpp.

                     (9)

                        Ar Brazīliju Eiropas Savienība noslēdza divus nolīgumus: vienu nolīgumu attiecībā uz parasto pasu turētājiem (OV L 255, 21.9.2012., 4. lpp.) un atsevišķu nolīgumu attiecībā uz diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (OV L 66, 12.3.2011., 2. lpp.).

                     (10)

                        OV L 169, 30.6.2009., 16. lpp.

                     (11)

                        OV L 169, 30.6.2009., 37. lpp.

                     (12)

                        OV L 169, 30.6.2009., 30. lpp.

                     (13)

                        Skat.. “Mērķis” un “Uzturēšanās ilgums” nolīgumos.

                     (14)

                        COM(2014) 468 final.

                     (15)

                        Padomes Lēmums, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību/Kopienu un Antigvu un Barbudu, Bahamu Salu Sadraudzību, Barbadosu, Brazīlijas Federatīvo Republiku, Maurīcijas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju un Seišelu Republiku, ko Padome pieņēma 2014. gada 9. oktobrī.

                     (16)

                        COM(2016) 194 final.

                     (17)

                        Piekrišana sniegta […].

                     (18)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (19)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (20)

                        Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,11.4.2018
            COM(2018) 177 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses, un

               BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA (turpmāk “Brazīlija”),

               no otras puses,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), kas stājās spēkā 2011. gada 1. aprīlī,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka šā Nolīguma mērķis ir apmierināt līgumslēdzēju pušu pilsoņu, kas ir diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētāji, vajadzības,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas sniegta Nolīgumā (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā no pirmās ieceļošanas dienas) nav pietiekami precīza, un jo īpaši jēdziens “pirmā ieceļošanas diena” var radīt neskaidrības un jautājumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ES “iekšējos” vīzu un robežu tiesību aktos ar Regulu (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs) ir ieviestas horizontālas izmaiņas un tajā īstermiņa uzturēšanās ir definēta šādi: “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem, kuru paredzēts ieviest Eiropas Savienībā, ir nepieciešama vienota un skaidri definēta “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas ir piemērojama visiem trešo valstu valstspiederīgajiem,

               VĒLOTIES nodrošināt ceļotāju netraucētu plūsmu Līgumslēdzēju pušu robežšķērsošanas vietās,

               ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā Nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīgumu groza saskaņā ar šā panta noteikumiem:

               (1)Nolīguma 1. panta vārdus “uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”;

               (2)Nolīguma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “Savienības pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētāji, var uzturēties Brazīlijas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.”;

               (3)Nolīguma 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Brazīlijas pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētāji, var uzturēties to dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, ne vairāk kā 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Brazīlijas pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētāji, var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.”;

               (4)Nolīguma 4. panta 3. punktā vārdus “trim mēnešiem” aizstāj ar vārdiem “90 dienām”;

               (5)Nolīguma 8. panta 4. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

               “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā Nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”.

               2. pants

               Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo Nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un tas stājas spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad pēdējā Puse paziņo otrai Pusei par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu.

               Nolīgums ir sagatavots [...], divtūkstoš septiņpadsmitā gada … … …., divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Eiropas Savienības vārdā –

               Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā —

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Brazīlija, no otras puses, nekavējoties groza esošos divpusējos nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā Nolīgumā.

               Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā Nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā kopumā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas cita starpā nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               ________