               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.12.2021
            COM(2021) 833 final
            2021/0439(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko Savienības vārdā atceļ Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Tā kā situācija Burundi saistībā ar gatavošanos parlamenta un prezidenta vēlēšanām 2015. gada jūnijā un jūlijā pasliktinājās, Eiropas Savienība uzskatīja, ka Burundi Republika nav ievērojusi svarīgākos elementus, kas noteikti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma
                     1
                   9. pantā attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu.

                  Pēc 2015. gada 8. decembrī Briselē notikušajām apspriedēm saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu Eiropas Savienība ņēma vērā Burundi valdības sniegtās atbildes un apņemšanos nodrošināt skaidrojumus attiecībā uz uzdotajiem jautājumiem un paātrināt dažas tiesvedības tiesā. Tomēr Eiropas Savienība uzskatīja, ka paustajās nostājās netika vispusīgi risināts jautājums par to, ka nav ievēroti svarīgākie elementi tās partnerattiecībās ar Burundi Republiku. Minētās nostājas arī nenodrošināja apmierinošu reaģēšanu uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2015. gada 17. oktobrī un 13. novembrī pieņemtajiem lēmumiem, jo īpaši vajadzību ātri sākt patiesu un iekļaujošu dialogu, kura pamatā ir Arušas nolīguma ievērošana.

                  2015. gada 13. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 tika pabeigtas apspriedes un veikti atbilstoši pasākumi, kā norādīts minētā lēmuma pielikumā
                     2
                  . Tie ietvēra tāda finanšu atbalsta vai līdzekļu pārskaitīšanas (tostarp budžeta atbalsta) apturēšanu, kas sniedz tiešu labumu Burundi administrācijai vai iestādēm.

               Kopš 2020. gada mierīgās politiskās pārejas, kuras rezultātā tika ievēlēts prezidents Ndayishimiye un iecelta jauna valdība, ES ir novērojusi pozitīvu virzību, par ko liecina:

               ·konstruktīva iesaistīšanās politiskajā dialogā ar Burundi saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu;

               ·valdības centieni atbalstīt mieru un stabilitāti, pasākumi labas pārvaldības uzlabošanai, plašsaziņas līdzekļu brīvība; deklarācijas par cilvēktiesībām, tiesiskumu un cīņu pret nesodāmību;

               ·vienošanās par ceļvedi (“Feuille de route”), kurā, reaģējot uz Padomes Lēmumu (ES) 2016/394, ietvertas Burundi valdības saistības cilvēktiesību jomā; taisnīgums un tiesiskums; uzskatu un preses brīvība; laba pārvaldība; miers, drošība un demokrātija; uzņēmējdarbības vide; vide un bioloģiskā daudzveidība;

               ·liels skaits bēgļu, kas brīvprātīgi atgriežas Burundi;

               ·sadarbības atsākšana ar starptautisko kopienu un kaimiņvalstīm.

                  Ņemot vērā minēto progresu un saistības, misijas vadītāji savā 2021. gada 19. maija ziņojumā pauda viedokli, ka Padomes Lēmuma (ES) 2016/394 pielikumā minētie atbilstošie pasākumi ir zaudējuši nozīmi, un tāpēc ieteica, ka tie būtu jāatceļ.

                  Tomēr politiskajā dialogā, kas izveidots ar Burundi saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu, jāturpina izskatīt šādus jautājumus:

               ·labas pārvaldības, tiesiskuma, cilvēktiesību, uzņēmējdarbības vides uzlabošana, kas ir ilgtspējīgai attīstībai vajadzīgais pamats;

               ·politiski ieslodzīto atbrīvošana, opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības locekļu atgriešanās; politiskās telpas atvēršana un nomierināšana, lai panāktu izlīgumu;

               ·pastāvīgi centieni stiprināt plašsaziņas līdzekļu brīvību;

               ·patvaļīgu aizturēšanu samazināšana; attiecīgo iestāžu labāka kontrole pār politiski saistītiem vardarbīgiem grupējumiem (“Imbonerakure”) un dažu Valsts izlūkdienesta (SNR) darbību pārskatatbildības un pārredzamības uzlabošana; tiesu sistēmas reforma, valsts nošķiršana no partijām;

               ·pilsoniskās sabiedrības / NVO neatkarības ievērošana.

                  Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir atcelt Padomes Lēmumu (ES) 2016/394, kā rezultātā tiks atcelti atbilstošie pasākumi, kas noteikti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantā minēto apspriežu secinājumos.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums ir saskanīgs ar šādiem pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā:

               ·jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, 2017. gada 8. jūnijs
                  3
               ;

               ·Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju;

               ·kopīgu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”, 2020. gada 9. marts
                  4
               ;

               ·ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam
                  5
               ;

               ·ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju, 2012
                  6
               ;

               ·ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III, 2020. gada 25. novembris
                  7
               .

                  ES sadarbības pamatā ir 2030. gada programma un IAM, Parīzes nolīgums un Adisabebas rīcības programma.

                  Priekšlikums ļaus pilnībā īstenot to noteikumus, jo nodrošinās sadarbību ar Burundi valdību un vienlaikus radīs iespēju izmantot atjaunoto pastāvīgo politisko dialogu, lai turpinātu uzraudzīt to jautājumu risināšanu, kuri raisa bažas.

                •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums ir saskanīgs ar Komisijas prioritātēm laikposmam no 2019. gada līdz 2024. gadam, jo tās attiecas uz ārējām darbībām, proti, zaļo kursu, digitālo pārkārtošanos un datu tehnoloģijām, aliansēm ilgtspējīgai izaugsmei un pienācīgām darbvietām, labāku migrācijas vadību un pārvaldību, partnerību migrācijas jomā un pārvaldību, mieru un drošību. Tas ir saskanīgs arī ar 2016. gada Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Iekšējā nolīguma starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu
                     8
                  , pielikuma 3. punkts un pārskatītā Kotonū nolīguma
                     9
                   96. pants.

               •Subsidiaritāte

                  Šā priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Šī iniciatīva tiecas sasniegt Savienības ārējās darbības mērķi un palīdz īstenot politisko prioritāti “ES kā spēcīgāka dalībniece pasaules norisēs”. Tā atbilst ES politikas noteikumiem šajā politikas jomā, kā arī citām attiecīgajām Savienības politikas jomām. Atceļot šo lēmumu, tiks nodrošināta normālu attiecību atsākšana starp ES un Burundi, un, izmantojot visu ES rīcībā esošo partnerības instrumentu klāstu, tā kopā ar citiem starptautiskiem partneriem atbalstīs Burundi valdības pašreizējos centienus stabilizēt un konsolidēt demokrātiskās iestādes, veicināt cilvēktiesības, labu pārvaldību un tiesiskumu un īstenot saistības, kuras Burundi uzņēmusies ceļvedī (“Feuille de route”), lai panāktu turpmākus uzlabojumus šajās jomās, vienlaikus iesaistoties politiskā dialogā, kas veicinās savstarpēju pārskatatbildību.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Priekšlikumu ir iesniegusi Komisija, vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un saskaņā ar procedūru, kas izraudzīta Padomes Lēmuma (ES) 2016/394 pielikumā norādīto atbilstošo pasākumu pieņemšanai. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriedes ar ieinteresētajām personām

                  Šis priekšlikums ir ierosināts, ņemot vērā iepriekš minēto ziņojumu, ko sniedza ES misijas Burundi vadītāji un kas tika apspriests Āfrikas jautājumu darba grupā (COAFR) 2021. gada 25. maijā un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas jautājumu darba grupā (ĀKK jautājumu darba grupa) 2021. gada 28. maijā. COAFR delegāti atzinīgi vērtēja pozitīvās norises un pauda atbalstu atbilstošo pasākumu atcelšanai, vienlaikus uzsverot, ka ir svarīgi nepārtraukt Burundi valdības mudināšanu turpināt progresu cilvēktiesību, tiesiskuma un pārvaldības jomā. ĀKK jautājumu darba grupas delegāti pauda atbalstu COAFR diskusijas iznākumam un uzsvēra, ka ir svarīgi saglabāt ierobežojošos pasākumus
                     10
                   attiecīgām personām, lai veicinātu turpmāku progresu.

               •Ietekmes novērtējums

                  Paredzams, ka atbilstošo pasākumu atcelšana radīs uzticēšanos starp ES un Burundi un normalizēs attiecības; tas varētu veicināt pozitīvo spēku stiprināšanu Burundi varas struktūrās, nodrošināt politisko dialogu par jutīgiem tematiem, palielināt ES ietekmi un stiprināt ES pozīciju Burundi saistībā ar citiem pasaules mēroga dalībniekiem.

                  Atbilstošo pasākumu atcelšana ļaus izmantot sviras efektu, ko nodrošina daudzgadu indikatīvā plānošana laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, lai veicinātu uzlabojumus cilvēktiesību, tiesiskuma un pārvaldības jomā.

               •Pamattiesības

               Papildus tam tiks turpināti ierobežojoši pasākumi, kas vērsti pret personām, vienībām vai struktūrām, kuras grauj demokrātiju vai kavē politiska risinājuma meklēšanu Burundi, saskaņā ar Padomes Lēmumu 2015/1763
                  11
               .

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

                  Lai gan šis priekšlikums paredz atcelt atbilstošos pasākumus, kas uzskaitīti Padomes Lēmuma (ES) 2016/394 pielikumā, ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 joprojām ir spēkā un, ja nepieciešams, tiks pārskatīti, kā paredzēts minētajā lēmumā.

                  COAFR delegāti ierosināja diskusiju par ANO Izmeklēšanas komisijas Burundi jautājumā nākotni. Pēc šīs diskusijas, lai nostiprinātu Izmeklēšanas komisijas paveikto, ANO Cilvēktiesību padome, pamatojoties uz ES rosinātu rezolūciju
                     12
                  , nolēma piešķirt valsts uzraudzības pilnvaras īpašam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā Burundi.

               2021/0439 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko Savienības vārdā atceļ Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”)
                  13
               , un jo īpaši tā 96. panta 2. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu,

               ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomē sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu Kotonū nolīgumu
                  14
               , un jo īpaši tā 3. pantu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apspriežu procedūra ar Burundi Republiku saskaņā ar 96. pantu Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, ar grozījumiem
                  15
                un piemērošanas perioda pagarinājumu
                  16
               , tika izbeigta ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/394
                  17
                un, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, tika veikti atbilstoši pasākumi, kas norādīti minētā lēmuma pielikumā.

               (2)Kopumā mierīgā politiskā pāreja, ko nodrošināja 2020. gada maija vispārējās vēlēšanas, pavēra jaunas cerības iedzīvotājiem un iespējas Burundi un tās attiecībām ar partneriem.

               (3)Kopš tā laika Savienība ir atzinīgi novērtējusi Burundi valdības panāktās pozitīvās norises attiecībā uz cilvēktiesībām, labu pārvaldību un tiesiskumu, kā arī saistības, ko tā uzņēmusies savā ceļvedī (“Feuille de route”), lai šajās jomās gūtu turpmākus uzlabojumus.

               (4)Tika izveidota valdība, kas apņēmusies īstenot reformas, kuras vajadzīgas valsts attīstībai un stabilitātei, un sasniegti daudzsološi panākumi Lēmumā (ES) 2016/394 noteikto saistību īstenošanā.

               (5)Saskaņā ar Komisijas novērtējumu un vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, secināts, ka vairs nav spēkā Lēmuma (ES) 2016/394 pieņemšanas iemesli, kas tajā izklāstīti. Tādējādi minētais lēmums Savienības vārdā būtu jāatceļ.

               (6)Joprojām saglabājas problēmas cilvēktiesību, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā, un Burundi iestādēm ir jāpanāk turpmāks progress, tostarp jāīsteno ceļvedis un jāturpina pašreizējais ES un Burundi politiskais dialogs.

               (7)Burundi joprojām ir nestabila, un ievēlētajām iestādēm ir vajadzīgs starptautisku partneru atbalsts, lai īstenotu valsts reformu un attīstības programmas.

               (8)Eiropas Savienībai kopā ar citiem starptautiskiem partneriem būtu jāatbalsta valsts iestāžu pašreizējie centieni stabilizēt un konsolidēt demokrātiskās iestādes, veicināt cilvēktiesības, labu pārvaldību un tiesiskumu un īstenot saistības, kas pieņemtas ceļvedī, lai šajās jomās panāktu turpmākus uzlabojumus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības vārdā atceļ Lēmumu (ES) 2016/394.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.). ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, kas parakstīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (
                  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.
                  ), un ar nolīgumu, kas parakstīts 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp). ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma piemērošanas periods tika pagarināts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2019. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 001, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020 (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021 (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.), līdz 2022. gada 30. jūnijam vai līdz jaunā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma spēkā stāšanās brīdim vai provizoriskai piemērošanai atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/394 (2016. gada 14. marts) par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu (OV L 73, 18.3.2016., 90. lpp.).

                     (3)

                        Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums “Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”” (OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.).

                     (4)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”, (JOIN(2020) 4 final).

                     (5)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam” (JOIN(2020) 5 final).

                     (6)

                        ES Stratēģiskais satvars un ES rīcības plāns (COUNCIL 11855/12).

                     (7)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns III — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā (JOIN(2020 17 final).

                     (8)

                        Iekšējais nolīgums starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.).

                     (9)

                        Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.). ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, kas parakstīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kas parakstīts 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp). ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma piemērošanas periods tika pagarināts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2019. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 001, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020 (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021 (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.), līdz 2022. gada 30. jūnijam vai līdz jaunā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma spēkā stāšanās brīdim vai provizoriskai piemērošanai atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

                     (10)

                        Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1763 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.).

                     (11)

                        Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1763 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.).

                     (12)

                        Cilvēktiesību padome, Cilvēktiesību stāvoklis Burundi, A/HRC/48/16.

                     (13)

                        Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.). ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, kas parakstīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (
                  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.
                  ), un ar nolīgumu, kas parakstīts 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp). ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma piemērošanas periods tika pagarināts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2019. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 001, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020 (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021 (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.).

                     (14)

                        Iekšējais nolīgums starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.).

                     (15)

                        Nolīgums, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

                     (16)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2019 (2019. gada 17. decembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2020/2] (OV L 1, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 2/2020 (2020. gada 4. decembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2020/2052] (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2021 (2021. gada 26. novembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2021/2175] (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.).

                     (17)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/394 (2016. gada 14. marts) par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu (OV L 73, 18.3.2016., 90. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 19.11.2021
            COM(2021) 698 final
            2021/0363(BUD)

            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/005 FR/Airbus

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiāliem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulā (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013
                  1
                (turpmāk tekstā “EGF regula”).

               2.Francija 2021. gada 26. jūlijā iesniedza pieteikumu EGF/2021/005 FR/Airbus finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF pēc darbvietu zaudēšanas uzņēmumā “Airbus” Francijā.

               3.Komisija pēc tā izvērtēšanas saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma piešķiršanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2021/005 FR/Airbus

                        Dalībvalsts

                        Francija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           2
                         2. līmenis)

                        Dienvidi-Pireneji

                        (FRJ2)

                        Luāras reģions

                        (FRG0)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2021. gada 26. jūlijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2021. gada 9. augusts

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2021. gada 9. augusts

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2021. gada 13. septembris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2021. gada 24. novembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        “Airbus”

                        (“Airbus SE”)

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare(-es)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           3

                        30. nodaļa (Transportlīdzekļu ražošana)

                        Atsauces periods (četri mēneši)

                        2020. gada 1. novembris - 2021. gada 1. marts

                        Zaudēto darbvietu skaits atsauces periodā (a)

                        508

                        Zaudēto darbvietu skaits pirms vai pēc atsauces perioda (b)

                        0

                        Zaudēto darbvietu kopskaits (a + b)

                        508

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        508

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        297

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        4 406 194

                        EGF īstenošanas budžets
                           4
                         (EUR)

                        0

                        Kopējais budžets (EUR)

                        4 406 194

                        EGF ieguldījums (85 %) (EUR)

                        3 745 264

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒŠANA

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2021/005 FR/Airbus Francija iesniedza 12 nedēļās no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā noteiktie intervences kritēriji, proti, 2021. gada 26. jūlijā
                  5
               . Komisija 2021. gada 9. augustā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un pieprasīja no Francijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta 25 darbdienās no pieprasījuma dienas, pēc tam, kad pēc Francijas pienācīgi pamatota pieprasījuma šis termiņš tika pagarināts par 10 darbdienām. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 50 darbdienas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2021. gada 24. novembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 508 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība “Airbus” (Airbus SE) Ekonomiskajā un sociālajā vienībā (ESU)
                  6
                “Airbus Commercial” (turpmāk tekstā “Airbus Commercial”) ir beigusies. “Airbus” darbojas ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 30. nodaļā (Transportlīdzekļu ražošana). Uzņēmums veica darba ņēmēju atlaišanu šādos NUTS 2 reģionos: Dienvidi-Pireneji (FRJ2) un Luāras reģions (FRG0).

               Intervences kritēriji

               6.Francija minēto pieteikumu iesniedza saskaņā ar intervences kritērijiem, kas uzskaitīti EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka ir jābūt izpildītam nosacījumam, ka četru mēnešu atsauces periodā darbība ir beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbu zaudējušus darba ņēmējus attiecīgajos piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies.

               7.Minētais četru mēnešu atsauces periods saistībā ar šo pieteikumu ir no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 1. martam, kura laikā uzņēmums “Airbus” atlaida 508 darbiniekus.

               Zaudēto darbvietu skaita un darbības beigšanās aprēķināšana

               8.Atsauces periodā darbu zaudējušo darbinieku darbības izbeigšana tika aprēķināta no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits ir 508.

               To notikumu apraksts, kuri izraisīja darbvietu zaudēšanu un darbības beigšanos

               10.“Airbus” Komerciālo gaisa kuģu nodaļa ir vadošais komerciālo gaisa kuģu ražotājs. Vispārējā komerciālās aviācijas, jo īpaši pasažieru pārvadājumu, sabrukuma dēļ Covid-19 pandēmijas rezultātā “Airbus” Komerciālo gaisa kuģu nodaļas darbība saskaras ar nopietnām grūtībām.

               11.Vispārēji ceļošanas ierobežojumi pandēmijas laikā apstādināja darbību lielākajā daļā šīs nozares. Turklāt ekonomiskā krīze pēc pandēmijas ir samazinājusi daudzu gaisa pārvadājumu klientu pirktspēju un likusi tiem pārskatīt lēmumu izmantot gaisa pārvadājumus.

               12.Lielākā daļa komerciālo lidsabiedrību jau ir paziņojušas par apjomīgiem pārstrukturēšanas plāniem vai īstenojušas tos, lai saglabātu uzņēmumus līdz tam, kad nozare pilnībā atveseļosies. Saskaņā ar “Airbus” sniegto informāciju nav sagaidāms, ka tas notiks līdz 2025. gadam
                  7
               .

               13.Īstenojot lidsabiedrību pārstrukturēšanas plānus, daudzu lidmašīnu ekspluatācija tika priekšlaicīgi pārtraukta un jaunu lidmašīnu iegādes plāni tika apturēti vai atcelti. Lidmašīnu lielā pieejamība vēl vairāk pastiprināja lidmašīnu pārdošanas cenu lejupslīdi
                  8
               .

               14.“Airbus” komerciālo gaisa kuģu ražošana veidoja 67 % no “Airbus” kopējā apgrozījuma
                  9
               . No 2020. gada aprīļa ražošanas plāni bija jāpielāgo krīzes situācijai, un tādēļ ražošanas līmenis tika samazināts par trešdaļu
                  10
               .

               15.Lai pielāgotu sava darbaspēka apjomu atbilstoši strauji koriģētajiem ražošanas plāniem, “Airbus” nācās īstenot pārstrukturēšanas plānu. Saskaņā ar uzņēmuma līmeņa darba koplīgumu
                  11
                Francijā vien tika likvidētas 4248 amata vietas
                  12
               .

               16.Vispirms kā tiesiskās aizsardzības līdzekli “Airbus” izmantoja to jauno ārkārtas tiesību aktu noteikumus
                  13
               , kas Francijā tika pieņemti, reaģējot uz pandēmiju. Šie noteikumi ļauj uzņēmumiem uz laiku iznomāt personālu citiem uzņēmumiem. “Airbus” gadījumā risinājumi tika atrasti citās “Airbus” apakšvienībās, kā arī sadarbībā ar ārējiem uzņēmumiem. Līdz ar to attiecīgie darbinieki nebija jāatlaiž.

               17.Francijas valdība uzsāka nozares atbalsta programmu
                  14
               . Šis Francijas valdības atbalsts ļāva “Airbus” saglabāt vēl 500 augsti kvalificētu inženieru darbvietas.

               18.Sarunu puses arī vienojās izveidot programmu, kuras ietvaros tiktu sniegtas norādes darbiniekiem, kuri ir ieinteresēti brīvprātīgi pārtraukt darba attiecības ar “Airbus”.

               19.Turklāt, reaģējot uz Covid-19 pandēmijas izraisīto ekonomisko krīzi, Francijas valdība uzsāka pagaidu Ilgtermiņa nepilna laika darbības programmu
                  15
               , kas ļauj grūtībās nonākušiem uzņēmumiem saīsināt savu darbinieku darba laiku. Pateicoties šai programmai, bija iespējams saglabāt vēl 1502 darbvietas.

               20.Lai gan atlaišanas gadījumu skaitu bija iespējams būtiski samazināt, 2246 darbvietas tika zaudētas.

               Prognozes, kā zaudētās darbvietas ietekmēs ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālajā un valsts līmenī

               21.Francijas varas iestādes skaidro, ka attiecīgos reģionus krīze pēc Covid-19 pandēmijas ir skārusi īpaši smagi. Abos reģionos bezdarbs pieauga jau pirms krīzes. Luāras reģionā bezdarba līmenis pieauga no 6,8 % 2008. gadā līdz 8,5 % 2018. gadā, bet Oksitānijā (attiecīgais Dienvidu-Pireneju reģions) tajā pašā periodā — no 8,8 % līdz 10,7 %. Sākot no 2018. gada, līdz krīzei 2021. gadā bezdarba līmenis bija sācis nedaudz samazināties. 2021. gada pirmajā ceturksnī bezdarba līmenis bija attiecīgi 6,9 % Luāras reģionā un 9,4 % Oksitānijā
                  16
               .

               22.Sagaidāms, ka jo īpaši Oksitānijā darbinieku atlaišana būtiski ietekmēs darba tirgu un ekonomiku. Tulūzas pilsēta un apkārtējais reģions ir lielākais aeronautikas centrs Eiropā. Nozarē ir nodarbināti 110 000 cilvēku. Reģions ir ļoti atkarīgs no aeronautikas, kas ir reģiona svarīgākā nozare. “Airbus” ir lielākais privātais darba devējs reģionā. Paredzams, ka “Airbus” ražošanas plānu samazināšana par 35 % ļoti nopietni ietekmēs nodarbinātību visā nozarē, skarot lielu skaitu piegādātāju
                  17
                utt.

               23.Kas attiecas uz Oksitāniju, lai gan lielai daļai atlaisto darba ņēmēju ir augsts izglītības līmenis, aptuveni 31 % atlaisto darbinieku ir vecāki par 50 gadiem un tas samazina atkārtotas nodarbinātības iespējas. Tomēr reģions ir pierādījis, ka ir nozīmīga jaunuzņēmumu ekosistēma, kas nodrošina potenciālas iespējas atbalsta saņēmējiem, kuri vēlas uzsākt savu uzņēmējdarbību
                  18
               .

               24.Paredzams, ka Luāras reģionā aviācijas krīzes ietekme uz vietējo ekonomiku un darba tirgu būs mazāk nelabvēlīga, pateicoties tam, ka reģiona ekonomikā pastāv liela daudzveidība. Tomēr aeronautikas inženieriem un tehniķiem nav daudz nodarbinātības iespēju. Paredzams, ka iespējas radīsies jūrniecības sektorā vai atjaunojamo energoresursu jomā, taču šai nolūkā savukārt būs nepieciešama atlaisto darbinieku pārkvalifikācija. Tāpat kā Oksitānijas gadījumā, skarto darbinieku vecums var būt šķērslis atkārtotai nodarbinātībai: 11 % skarto darbinieku ir vecāki par 55 gadiem
                  19
               .

               ES kvalitātes sistēmas pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai piemērošana

               25.Francija ir aprakstījusi, kā tika ņemti vērā ieteikumi, kas izklāstīti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanas prognozēšanai: saskaņā ar Francijas Darba kodeksu uzņēmumam in bonis (t. i., nav uzsākta tā likvidācija), kas nodarbina 1000 vai vairāk darbinieku, ir pienākums pilnā apmērā segt izmaksas saistībā ar aktīviem darba tirgus pasākumiem darbiniekiem, kas tiek atlaisti organizācijas pārstrukturēšanas rezultātā. Valsts iestāžu iejaukšanās ir paredzēta tikai tad, kad ir pabeigti pasākumi, ko īsteno uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus.

               26.Francijas iestādes norādīja, ka “Airbus” ir ieviesta sīki izstrādāta sistēma pārmaiņu identificēšanai un paredzēšanai, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību pēc konkrētām prasmēm un kompetencēm tās darbiniekiem, kā arī personāla vajadzībām kopumā
                  20
               . Darbinieku un arodbiedrību pārstāvji ir cieši iesaistīti organizatorisko plānu īstenošanā, lai pielāgotos pārmaiņām. Lai gan pandēmija un tai sekojošā krīze nozari skāra pēkšņi, “Airbus” tādējādi varēja balstīties uz savu esošo sistēmu, kā konsultēties ar darbiniekiem un arodbiedrību pārstāvjiem, lai apspriestu pārstrukturēšanas plānu, kas nepieciešams, reaģējot uz krīzes situāciju.

               27.Francija ir informējusi, ka “Airbus” kā uzņēmums in bonis, kas nodarbina vairāk nekā 1000 darbinieku, ir izveidojis plašu aktīvo darba tirgus pasākumu kopumu ar mērķi palīdzēt atlaistajiem darbiniekiem. Sadarbībā ar ārēju konsultāciju uzņēmumu darbinieku pārkvalificēšanas jomā “Airbus” izveidoja informācijas punktu norādījumu sniegšanai ar nosaukumu Mobility Pathways (mobilitātes ceļi) kā pirmo instanci, ar kuru skartie darbinieki var sazināties. Šajā informācijas punktā darbinieki saņem ne tikai pirmos norādījumus par iespējamo rīcību, bet arī papildu atbalstu viņu centieniem piedalīties apmācībās vai atrast jaunu darbu.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības līdzekļiem

               28.Francijas iestādes apstiprināja, ka tālāk aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālu ieguldījumu arī no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālajām varas iestādēm

               29.Francija norādīja, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar darbiniekiem un arodbiedrības pārstāvjiem. Daudzās sanāksmēs un sarunās starp “Airbus” un attiecīgajiem darbinieku un arodbiedrības pārstāvjiem
                  21
                gan valsts, gan starptautiskā līmenī sarunu puses identificēja iespējamos veidus, kā mazināt tiešo ietekmi uz personālu un izstrādāt pasākumu kopumu, lai palīdzētu skartajiem darbiniekiem. Šīs iekšējo sarunu kārtas sākās 2020. gada 30. jūnijā un beidzās 2020. gada 15. oktobrī.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātie pasākumi

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               30.Aplēsts, ka pasākumos piedalīsies 297 darbu zaudējušie darba ņēmēji. Šos darba ņēmējus pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Sagaidāmais atbalsta saņēmēju
                           skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        236

                        (79,5 %)

                        sievietes:

                        61

                        (20,5 %)

                        nebināras personas:

                        0

                        (0,0 %)

                        Vecuma grupa:

                        jaunāki par 30 gadiem:

                        35

                        (11,8 %)

                        30–54 gadu vecumā:

                        222

                        (74,7 %)

                        vecāki par 54 gadiem:

                        40

                        (13,5 %)

                        Izglītības līmenis:

                        pamatizglītības otrais posms vai zemāka izglītība
                           22

                        0

                        (0,0 %)

                        vidējā izglītība
                           23
                         vai pēcvidusskolas izglītība
                           24

                        150

                        (50,5 %)

                        terciārā izglītība
                           25

                        147

                        (49,5 %)

               Ierosinātie pasākumi

               31.Pasākumi, kuriem Francijas varas iestādes vēlas saņemt EGF līdzfinansējumu, ir daļa no kopējā individualizēto pasākumu kopuma, kuru skartajiem darbiniekiem piedāvā uzņēmums, kas atlaidis darba ņēmējus. Tomēr uz EGF atbalstu var pretendēt tikai pasākumi, kas pārsniedz tā uzņēmuma juridiskos pienākumus, kurš atlaidis darbiniekus. Tie ir aprakstīti tālāk:

               –dotācijas uzņēmējdarbības sākšanai: šā pasākuma mērķis ir atbalstīt finansējuma saņēmējus, kuri ir ieinteresēti savas uzņēmējdarbības uzsākšanā, katram atbalsta saņēmējam piešķirot 15 000 EUR. Ieinteresētie darbinieki var pieteikties uzņēmējdarbības sākšanas shēmai un var pieprasīt dotāciju sešos mēnešos pēc iestāšanās tajā. Dotāciju izmaksā kā fiksētu likmi, kad ir iesniegts apliecinājums, ka uzņēmums ir faktiski reģistrēts. Visu procesu pārvalda Mobility Pathways, kas sniedz norādes, kā pieteikties, pārbauda un apstiprina uzņēmējdarbības plānus un, visbeidzot, pieņem lēmumu par dotāciju. Ja atbalsta saņēmēji uzņēmumu izveido kopā, katram atbalsta saņēmējam tiek piešķirta pilna summa;

               –apmācība par uzņēmējdarbības izveidi: šis pasākums ir paredzēts atbalsta saņēmējiem, kuri ir pierakstījušies uzņēmējdarbības sākšanas shēmā. Personām, kuras interesējas par sava uzņēmuma izveidi, tiek piedāvātas plašas apmācības;

               –pabalsti izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmējdarbības izveides apmācību: atbalsta saņēmēji, kuri piedalās uzņēmējdarbības izveides apmācībās, var saņemt pabalstu izmitināšanas, ēdināšanas, transporta, kā arī iespējamo mutiskās tulkošanas pakalpojumu utt. segšanai;

               –piemaksas par algas starpību: šā pasākuma mērķis ir piedāvāt stimulu pieņemt jaunu darbu, pat ja atrastā jaunā darba atalgojums ir mazāks nekā iepriekšējā darbā. Maksimālā summa mēnesī ir 350 EUR, un to maksā ne ilgāk kā 12 mēnešus.

               32.Francija informēja, ka uzņēmums, kas atlaida darba ņēmējus, saviem darbiniekiem regulāri piedāvā apmācības, kurās īpaša uzmanība tiek pievērsta digitālajām prasmēm un prasmēm, kas nepieciešamas resursefektīvā ekonomikā. Tāpēc šādu horizontālo prasmju izplatīšana, kā minēts EGF regulas 7. panta 2. punktā, strukturāli nebūtu nepieciešama. Tomēr, ja attiecībā uz konkrētu atbalsta saņēmēju būtu jāidentificē noteikta apmācība, to varētu piedāvāt.

               33.Šeit aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas ir atbalsttiesīgas darbības saskaņā ar EGF regulas 7. pantu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               34.Francija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tā ir apliecinājusi, ka ar EGF finansiālo ieguldījumu netiks aizstātas minētās darbības.

               Paredzētais budžets

               35.Aplēstās kopējās izmaksas ir 4 406 194 EUR, un tajās ir ietverti tikai izdevumi par individualizētiem pakalpojumiem, bet nav ietverti nekādi izdevumi par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas pasākumiem.

               36.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir 3 745 264 EUR (85 % no kopējām izmaksām).

               37.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir “Airbus”.

                        Pasākumi

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)
                           26

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)
                           27

                        Individualizēti pakalpojumi (pasākumi saskaņā ar EGF regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu)

                        Dotācijas uzņēmējdarbības sākšanai (prime création d’entreprise)

                        217

                        15 000

                        3 255 000

                        Apmācība par uzņēmējdarbības izveidi (formation création d’entreprise)

                        275

                        3974

                        1 092 902

                        Starpsumma (a):

                        Procentuālā daļa no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        –

                        4 347 902

                        (98,7 %)

                        Pabalsti un stimuli (pasākumi saskaņā ar EGF regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu)

                        Pabalsti izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmējdarbības izveides apmācību (allocation frais annexes formation création d’entreprise)

                        21

                        724

                        15 199

                        Piemaksas par algas starpību (indemnité différentielle de salaire)

                        22

                        1959

                        43 093

                        Starpsumma (b):

                        Procentuālā daļa no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        –

                        58 292

                        (1,3 %)

                        Pasākumi saskaņā ar EGF regulas 7. panta 5. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        –

                        0

                        2. Pārvaldība

                        –

                        0

                        3. Informācija un publicitāte

                        –

                        0

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        0

                        Starpsumma (c):

                        Procentuālā daļa no kopējām izmaksām:

                        –

                        0

                        (0 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c)

                        –

                        4 406 194

                        EGF ieguldījums (85 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        3 745 264

               38.To darbību izmaksas, kuras iepriekš tabulā identificētas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Francija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               39.Francija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs 22 000 EUR vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               40.Francija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2020. gada 1. novembrī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar minētajām darbībām būs tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par laikposmu, kas sākas 2020. gada 1. novembrī, un beidzas 24 mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums par finansēšanu.

               41.Francija neizmanto iespēju pieprasīt līdzekļus sagatavošanas, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas pasākumiem.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               42.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Francija ir paziņojusi Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs Darba, nodarbinātības, profesionālās apmācības un sociālā dialoga ministrijas struktūra Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle (DGEFP), konkrēti, nodaļa Mission Fonds national de l'Emploi (DGEFP – MFNE). Maksājumus DGEFP ietvaros veiks nodaļa Mission des Affaires Financières (DGEFP – MAFI). Commission interministérielle de coordination des contrôles (CICC) ir Francijas revīzijas iestāde attiecībā uz EGF. “Airbus” atbildēs par pasākumu īstenošanu. Šajā sakarā Francijas varas iestādes noslēgs partnerības līgumu ar “Airbus”.

               Attiecīgās dalībvalsts apņemšanās

               43.Francija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –attiecībā uz piekļuvi ierosinātajām darbībām un to īstenošanu tiks ievēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –“Airbus”, kas pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               44.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts 8. pantā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
                  28
               .

               45.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus 3 745 264 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               46.Lēmuma priekšlikumu par EGF izmantošanu kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā noteikts 9. punktā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  29
               .

               Saistītie tiesību akti

               47.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju 3 745 264 EUR apmērā.

               48.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija pieņēma lēmumu par finansiālu ieguldījumu, kas ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta nozīmē
                  30
               . Minētais lēmums par finansēšanu stāsies spēkā dienā, kad Komisijai tiek paziņots, ka Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši budžeta pārvietojumu.

               2021/0363 (BUD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/005 FR/Airbus

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013
                  31
               , un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

               ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  32
               , un jo īpaši tā 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) mērķis ir apliecināt solidaritāti un veicināt ilgtspējīgu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību Savienībā, sniedzot atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuri ir atlaisti no darba nozīmīgas pārstrukturizācijas rezultātā, un palīdzot viņiem pēc iespējas ātrāk atgriezties ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā.

               (2)EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093
                  33
                8. pantā.

               (3)2021. gada 26. jūlijā Francija iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai sakarā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā “Airbus” (“Airbus SE”) darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā (NACE)
                  34
                2. red. 30. nodaļā (Transportlīdzekļu ražošana), Francijā. Saistībā ar pieteikumu tika sniegta papildu informācija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/691 8. panta 5. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) 2021/691 13. pantā izklāstītajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu 3 745 264 EUR apmērā saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai piešķirtu 3 745 264 EUR saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [lēmuma pieņemšanas datums]
                  35*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

                     (2)

                        Komisijas Deleģētā Regula (ES) 2019/1755 (2019. gada 8. augusts), ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 270, 24.10.2019., 1.–56. lpp.).

                     (3)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (4)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/691 7. panta 5. punktu.

                     (5)

                        Laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 3. maijam minētais 12 nedēļu termiņš tika apturēts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/691 8. panta 2. punktu.

                     (6)

                        Ekonomikas un sociālo lietu vienība (unite économique et sociale — UES) ir juridisks jēdziens Francijas tiesībās, kas ļauj grupēt uzņēmumus, kuriem ir viena un tā pati vadība, kuri darbojas vienā nozarē un kuru darbiniekiem ir kopīgas intereses, bet kuri ir juridiski patstāvīgi uzņēmumi, ar mērķi veicināt kopīgas darbinieku pārstāvniecības izveidi. Darbvietas tika zaudētas uzņēmumā UES “Airbus Commercial”, kas apvieno divus Francijas meitasuzņēmumus — “Airbus SAS” un “Airbus SE” uzņēmumu “Airbus Operations SAS”.

                     (7)

                        Nepublicēts dokuments: “Airbus” “Livre 2”, iekšējā analīze par Covid-19 krīzi un tās ietekmi uz “Airbus” darbības nozari Francijā.

                     (8)

                        Turpat.

                     (9)

                        https://www.airbus.com/content/dam/corporate-topics/financial-and-company-information/Airbus-FY2020-Presentation.pdf.

                     (10)

                  https://www.airbus.com/newsroom/press-releases/en/2020/04/airbus-reports-first-quarter-q1-2020-results.html
                  .

                     (11)

                        «Accord collectif relatif au plan d’adaptation des sociétés composant l’UES Airbus Commercial dans le contexte de la crise économique Covid-19 et ses conséquences sur l’emploi».

                     (12)

                        Visā pasaulē “Airbus” nācās likvidēt aptuveni 9400 amata vietas; https://www.airbus.com/content/dam/corporate-topics/financial-and-company-information/Airbus-FY2020-SN.pdf.

                     (13)

                        Loi d’urgence n°2020-734, 2020. gada 17. jūnijs.

                     (14)

                        Programmu uzsāka CORAC (Conseil pour la Recherche Aéronautique Civile).

                     (15)

                        Activité Partielle de Longue Durée (APLD): https://www.service-public.fr/professionnels-entreprises/vosdroits/F35381.

                     (16)

                        Francijas Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūta apkopotie dati; plašāku informāciju par metodiku un statistiku skatiet vietnē https://www.insee.fr/fr/metadonnees/source/indicateur/p1660/description.

                     (17)

                        Nepublicēts dokuments: Airbus — Étude d’Impact, BPI Consulting Paris, 12/2020.

                     (18)

                        Turpat.

                     (19)

                        Turpat.

                     (20)

                        2019. gada 15. februāra dokumentā «Accord-Gestion des Emplois et des Parcours Professionnels» “Airbus” apņemas ne vien analizēt šādas vajadzības, bet arī apspriest tās ar visiem būtiskajiem iekšējiem dalībniekiem.

                     (21)

                        CGA-F (Comité de Groupe Airbus France), CSE-C (Comité Social Economique-Central), CSE-E (Comité Social Economique-Etablissement), Comité Européen.

                     (22)

                        ISCED 0.–2. līmenis.

                     (23)

                        ISCED 3. līmenis.

                     (24)

                        ISCED 4. līmenis.

                     (25)

                        ISCED 5.-8. līmenis.

                     (26)

                        Lai izvairītos no zīmēm aiz komata, aprēķinātās izmaksas uz vienu darba ņēmēju ir noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kas paliek tādas pašas, kā norādīts Francijas iesniegtajā pieteikumā.

                     (27)

                        Kopsummas nesakrīt noapaļošanas dēļ.

                     (28)

                        OV L 433, 22.12.2020, I/11. lpp.

                     (29)

                        OV L 433, 22.12.2020, I/29. lpp.

                     (30)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

                     (31)

                        OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

                     (32)

                        OV L 433, 22.12.2020., I/29. lpp.

                     (33)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433, 22.12.2020., I/11. lpp.).

                     (34)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

                     (35)
                  *
                        Datumu ieraksta Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.1.2022
            COM(2022) 6 final
            2022/0001(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošanas daļēju apturēšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Komisijas 2019. gada janvāra ziņojumā “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā”
                  1
                ir uzsvērts, ka šādas shēmas raisa bažas, it īpaši par drošību, organizētās noziedzības iefiltrēšanos, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju. Tajā arī ir brīdināts, ka ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, ko īsteno valstis, kuru pilsoņi Savienībā var ieceļot bez vīzas, iespējams, tiek izmantotas, lai apietu parasto Šengenas vīzu procedūru un ar to saistīto padziļināto riska novērtējumu
                  2
               .

               Eiropas Savienības un Vanuatu nolīgums par vīzu režīma atcelšanu
                  3
                tiek piemērots no 2015. gada. Līdz 2015. gadam Vanuatu piemēroja tikai vienu ieguldītājiem paredzētu pilsonības shēmu, un saskaņā ar to tika izsniegts ierobežots skaits pasu
                  4
               . Tomēr kopš 2015. gada Vanuatu ir izveidojusi vēl citas ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, un sekmīgo pieteikuma iesniedzēju skaits ir ievērojami pieaudzis. Saskaņā ar Vanuatu iestāžu sniegto informāciju pašlaik spēkā ir divas shēmas: Vanuatu Iemaksu programma un Attīstības atbalsta programma. Līdz 2021. gada martam Vanuatu saskaņā ar tās ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām bija izsniegusi vairāk nekā 10 500 pasu
                  5
               . 2021. gada aprīlī Vanuatu parlaments apstiprināja jaunu pilsonības shēmu, kura vēl nav spēkā
                  6
               .

               2017. gadā Komisija sāka Vanuatu ieviesto shēmu izmeklēšanu, jo par tām, it īpaši ar drošību saistīto nepilnību dēļ, radās nopietnas bažas. Turklāt Komisija brīdināja Vanuatu iestādes, ka tā varētu izmantot nolīgumā paredzēto iespēju apturēt nolīguma piemērošanu. 2017. gadā Komisija arī pieprasīja Vanuatu iestādēm informāciju par minēto shēmu pārvaldību, it īpaši par pieteikuma iesniedzējiem piemēroto drošības pārbaudi. 2018. gadā Vanuatu valdība Komisijai apliecināja drošības pārbaudes procedūru veikšanu un norādīja, ka šīs procedūras ietver datu pārbaudi Interpola datubāzēs.

               Piektajā pastiprinātajā politiskajā dialogā starp ES un Vanuatu, kas notika 2019. gada 15. aprīlī, ES atkārtoti pauda bažas par Vanuatu īstenotajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām un norādīja, ka šīs bažas varētu ietekmēt nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu. ES paskaidroja, ka naturalizācijas procedūras ir Vanuatu suverēns lēmums, tomēr nolūkā novērst ļaunprātīgu izmantošanu obligāti ir jāveic ļoti rūpīga iepriekšējās darbības pārbaude.

               2019. gada jūlijā Komisija uzzināja, ka Vanuatu saskaņā ar tās ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām ir piešķīrusi pilsonību pieteikuma iesniedzējiem, kuri ir iekļauti Interpola datubāzēs, un ka daži pieteikuma iesniedzēji ir iesnieguši viltotus dokumentus (it īpaši viltotas izziņas par nesodāmību), bet Vanuatu iestādes nav konstatējušas, ka tie ir viltoti.

               Komisija nosūtīja Vanuatu iestādēm vēstules, kurās tā lūdza sniegt papildu informāciju par minētajām shēmām, drošības pārbaudēm un pilsonības piešķiršanu Interpola kontrolsarakstos iekļautiem pieteikumu iesniedzējiem un atkārtoti brīdināja, ka tā varētu izmantot iespēju apturēt bezvīzu režīmu
                  7
               .

               Sestajā pastiprinātajā politiskajā dialogā starp ES un Vanuatu, kas notika 2021. gada 21. aprīlī, ES vēlreiz norādīja uz Vanuatu ieviesto ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu iespējamo ietekmi uz nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu un stingri ieteica Vanuatu nekavējoties novērst iespējamos ar šādām shēmām saistītos riskus attiecībā uz organizētās noziedzības iefiltrēšanos, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju. Šā politiskā dialoga laikā Vanuatu pauda apņemšanos nolūkā novērst šīs bažas īstenot reformas, piemēram, cieši sadarboties ar dažādām ieinteresētajām personām, it īpaši tās finanšu ziņu vākšanas vienību, vai grozīt Likumu par pasēm. Tomēr 2021. gada aprīlī Vanuatu valdība īstenoja turpmākus pasākumus ar mērķi izveidot jaunu pilsonības piešķiršanas programmu.

               Pamatojoties uz Vanuatu sniegto informāciju, Komisija secināja, ka Vanuatu ieviestās ieguldītājiem paredzētās shēmas, iespējams, rada risku Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iekšējai drošībai, jo šīm shēmām ir būtiski un ar drošību saistīti trūkumi. Konkrētāk, vidējais pieteikumu izskatīšanas laiks ir pārāk īss, lai varētu veikt rūpīgu pārbaudi, un pirms pilsonības piešķiršanas nenotiek sistemātiska informācijas apmaiņa ar pieteikuma iesniedzēja izcelsmes valsti vai valsti, kurā ir pieteikuma iesniedzēja pēdējā galvenā dzīvesvieta. Turklāt nav noteikta prasība par fizisku uzturēšanos vai atrašanos Vanuatu. Tas, ka nav noteikta prasība par klātienes interviju, vēl vairāk liek apšaubīt drošības pārbaudes uzticamību, jo tādējādi iestādēm ir mazākas iespējas apstiprināt pieteikumā sniegto informāciju, tai skaitā tās patiesumu un ticamību.

               Bažas rada arī pieejamie dati par minēto shēmu tvērumu, noraidīto pieteikumu īpatsvaru un sākotnējo valstspiederību.

               Pirmkārt, saskaņā ar Vanuatu Pasu biroja datiem sekmīgo pieteikuma iesniedzēju skaits ir ļoti liels (2013.–2021. gadā apmaiņā pret ieguldījumiem pilsonība ir piešķirta vairāk nekā 10 500 personām).

               Otrkārt, noraidīto pieteikumu īpatsvars ir ārkārtīgi mazs. Pieejamā informācija liecina, ka līdz 2020. gadam bija noraidīts tikai viens pieteikums
                  8
               . Tas vairo šaubas par drošības un iepriekšējo darbību pārbaudes uzticamību.

               Treškārt, starp sekmīgajiem pieteikuma iesniedzējiem ir arī tādu valstu valstspiederīgie, kuras parasti ir izslēgtas no citām pilsonības shēmām, piemēram, Irāna un Afganistāna, un kuru valstspiederīgajiem, lai īstermiņā uzturētos ES, ir vajadzīga vīza, to skaitā Nigērija, Jemena, Sīrija, Pakistāna un Lībija.

               Tādējādi, pateicoties Vanuatu kopš 2015. gada ieviestajām shēmām, valstspiederīgie, uz kuriem attiecas vīzas prasība, var apiet parasto Šengenas vīzu procedūru un tajā ietverto padziļināto novērtējumu par individuālajiem migrācijas un drošības riskiem. Vanuatu ieviestās ieguldītājiem paredzētās pilsonības shēmas nenodrošina augsto drošības līmeni, kas minēts Komisijas 2019. gada ziņojumā par ieguldītājiem paredzētām pilsonības un uzturēšanās atļauju sistēmām
                  9
               .

               Visbeidzot, minētās kopš 2015. gada izveidotās shēmas ir komerciāli popularizētas kā tādas, kas nodrošina tiesības ieceļot ES bez vīzas, tomēr nolīguma par vīzu režīma atcelšanu mērķis nav ļaut trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ieceļošanai Eiropas Savienībā ir vajadzīga vīza, apiet vīzas prasību, iegūstot Vanuatu pilsonību. Lai gan ES ievēro suverēno valstu tiesības lemt par savām naturalizācijas procedūrām, bezvīzu režīmu ieceļošanai Savienībā nedrīkstētu izmantot par instrumentu, ar ko piesaista individuālus ieguldījumus apmaiņā pret pilsonību.

               Nolīguma piemērošanu var pilnībā vai daļēji apturēt sabiedriskās kārtības vai valsts drošības aizsardzības apsvērumu dēļ
                  10
               .

               Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Vanuatu ieviestās ieguldītājiem paredzētās shēmas ir pretrunā ES vīzu politikas mērķiem un tajās netiek ņemts vērā Regulā 2018/1806
                  11
                noteiktais trešo valstu iedalījums valstīs, uz kuru valstspiederīgajiem attiecas vīzas prasība, un valstīs, uz kuru valstspiederīgajiem šāda prasība neattiecas; šo iedalījumu nosaka ES, pamatojoties uz dažādu citu starpā ar drošību saistītu kritēriju novērtējumu katrā atsevišķā gadījumā. Pateicoties šādām shēmām, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem, ja viņi nebūtu ieguvuši Vanuatu pilsonību, būtu vajadzīga vīza, ir iespēja ieceļot ES bez vīzas un bez drošības pārbaudes pirms ierašanās pie ārējām robežām, kura jāveic saskaņā ar Šengenas vīzu procedūru.

               Ņemot vērā iepriekšminēto, ir pamatoti daļēji un samērīgi apturēt nolīguma par vīzu režīma atcelšanu piemērošanu, lai mazinātu ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu ietekmi uz bezvīzu režīmu starp ES un Vanuatu. Ņemot vērā to, ka dalībvalstu robežsargiem praksē nebūs iespējams noteikt, vai parastā pase ir izsniegta saskaņā ar ieguldītājiem paredzētu shēmu, nolīguma piemērošanas apturēšanai būtu jāattiecas uz visām parastajām pasēm, kas izsniegtas kopš 2015. gada 25. maija, kad Vanuatu sāka apmaiņā pret ieguldījumiem izsniegt ievērojamu skaitu pasu.

               2022/0001 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošanas daļēju apturēšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku (“puses”) par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
                  12
                (“nolīgums”) tika noslēgts 2015. gada 28. maijā
                  13
                ar mērķi atvieglot ceļošanu uz Savienību Vanuatu pilsoņiem un ceļošanu uz Vanuatu Savienības pilsoņiem.

               (2)Minētā nolīguma pamatā ir pušu kopīgā vēlme mudināt veidot tiešus personiskus kontaktus, veicināt tūrismu un stimulēt uzņēmējdarbību starp Savienību un Vanuatu.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 8. panta 4. punktu katra puse var pilnībā vai daļēji apturēt nolīguma piemērošanu, jo īpaši sabiedriskās kārtības un valsts drošības aizsardzības apsvērumu dēļ. Lēmums par apturēšanu jāpaziņo otrai pusei ne vēlāk kā 2 mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, pusei, kas apturējusi nolīguma piemērošanu, ir nekavējoties jāinformē otra puse un jāatceļ apturēšana.

               (4)Vanuatu īsteno ieguldītājiem paredzētas pilsonības shēmas, saskaņā ar kurām tā ir piešķīrusi Vanuatu pilsonību citu valstu valstspiederīgajiem, kuri iepriekš nav bijuši saistīti ar Vanuatu, un pieņēmusi pozitīvu lēmumu par lielāko daļu pieteikumu. Līdz 2021. gada martam tā bija izsniegusi vairāk nekā 10 500 pasu, turklāt noraidīto pieteikumu īpatsvars ir ārkārtīgi mazs
                  14
               . Tas rada šaubas par Vanuatu iestāžu veikto drošības un iepriekšējo darbību pārbaudes uzticamību.

               (5)2017. gada oktobrī, 2019. gada novembrī, 2020. gada jūnijā un 2021. gada martā notikušajā saziņā Komisija pauda nopietnas bažas un brīdināja Vanuatu valdību par iespēju atjaunot vīzas prasību. Vanuatu sniegtie paskaidrojumi nebija pietiekami, lai kliedētu šīs bažas.

               (6)Pilsonības piešķiršana Interpola datubāzēs iekļautiem pieteikumu iesniedzējiem ir pretrunā Vanuatu iestāžu iepriekš sniegtajiem apliecinājumiem par drošības pārbaudi un vairo bažas par minēto shēmu ietvaros veikto drošības pārbaudes procedūru uzticamību.

               (7)Starp sekmīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir piešķirta Vanuatu pilsonība, ir tādu valstu valstspiederīgie, kuru pilsoņiem Savienības ārējo robežu šķērsošanas nolūkā ir nepieciešama vīza. Turklāt Komisija ir paudusi bažas par to, ka nav fiziskas klātbūtnes vai uzturēšanās prasības, ka saskaņā ar shēmām iesniegtie pieteikumi tiek izskatīti īsā laikā un ka nenotiek sistemātiska informācijas apmaiņa ar pieteikuma iesniedzēju izcelsmes valsti vai valsti, kurā ir pieteikuma iesniedzēja pēdējā galvenā dzīvesvieta. Komisija secināja, ka pārbaude, kuru piemēro pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar Vanuatu ieviestajām ieguldītājiem paredzētajām pilsonības shēmām, negarantē augstu drošības līmeni.

               (8)Nolīguma piemērošanas apturēšana būtu jāattiecina tikai uz parastajām pasēm, kas izsniegtas kopš 2015. gada 25. maija, kad sāka ievērojami pieaugt sekmīgo pieteikumu iesniedzēju skaits Vanuatu ieviesto ieguldītājiem paredzēto pilsonības shēmu ietvaros.

               (9)Tāpēc nolīguma piemērošana būtu jāaptur attiecībā uz visiem tiem Vanuatu pilsoņiem, kuriem ir Vanuatu parastā pase, kas izsniegta kopš 2015. gada 25. maija.

               (10)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  15
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nolīguma starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu piemērošanu aptur attiecībā uz Vanuatu pilsoņiem, kuriem ir Vanuatu parastā pase, kas izsniegta kopš 2015. gada 25. maija.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [divi mēneši pēc publicēšanas — PB: lūdzu, ievietojiet konkrētu datumu].

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        COM(2019) 12 final.

                     (2)

                        22.–24. lpp.

                     (3)

                        Nolīgums starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (OV L173, 3.7.2015., 48. lpp.).

                     (4)

                        Vanuatu iestāžu sniegtā informācija liecina, ka 2014.–2015. gadā programmas Capital Investment Immigration Program (CIIP) ietvaros tika izsniegtas 93 pases.

                     (5)

                        Saskaņā ar Vanuatu Pasu biroja 2021. gada 14. jūnijā sniegto informāciju.

                     (6)

                        Saskaņā ar ES delegācijas 2021. gada 17. jūnijā sniegto informāciju.

                     (7)

                        Komisijas 2019. gada 15. novembrī un 2020. gada 18. jūnijā nosūtītās vēstules Vanuatu.

                     (8)

                        Saskaņā ar Vanuatu Pasu biroja 2020. gada 22. septembrī sniegto informāciju.

                     (9)

                        COM(2019) 12 final.

                     (10)

                        Iepriekšminētā Eiropas Savienības un Vanuatu nolīguma par vīzu režīma atcelšanu 8. panta 4. punkts.

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1806 (2018. gada 14. novembris), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (OV L 303, 28.11.2018., 39. lpp.).

                     (12)

                        OV L 173, 3.7.2015., 48. lpp.

                     (13)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/272 (2016. gada 12. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vanuatu Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (OV L 52, 27.2.2016., 11. lpp.).

                     (14)

                        Saskaņā ar Vanuatu Pasu biroja 2021. gada 14. jūnijā sniegto informāciju.

                     (15)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (
                  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
                  ).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.1.2022
            COM(2022) 9 final
            2022/0005(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai pagarinātu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  “Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu”
                     1
                   (“Nolīgums”) tika parakstīts 2004. gadā. Tas stājās spēkā 2011. gadā, kad to ratificēja ASV, ES un visas dalībvalstis.

                  Nolīguma mērķis ir nodrošināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai veicinātu, nodrošinātu un izmantotu civilās GPS un Galileo navigācijas un laika sinhronizācijas signālus un pakalpojumus, pievienotās vērtības pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas.

                  Nolīguma 20. panta 5. punkts paredz: “Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus. Vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā desmit gadu laikposma beigām Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai, vai tās plāno pagarināt nolīgumu uz nākamajiem pieciem gadiem.” Nolīgums ir spēkā līdz 2021. gada 12. decembrim.

                  2021. gada jūnijā ASV paziņoja, ka tā vēlas pagarināt Nolīguma darbību. Komisija septembrī atbildēja, ka tā lūgs Eiropas Savienības Padomes atļauju Nolīgumu pagarināt.

                  Izvērtēšana Eiropas Komisijā liecina, ka Nolīgums ir svarīgs satvars Savienības un ASV sadarbības veikšanai un veicināšanai satelītnavigācijas jomā un dod abpusēju labumu.

                  Nolīgums ir nozīmīgs, lai izprastu otras puses satelītnavigācijas kopainu un kopīgi noteiktu starptautiskās sadarbības prioritārās interešu jomas. Tas ir arī noderīgs forums, kurā novērtēt līdzšinējo sadarbību un noteikt turpmāko rīcību.

                  ES interesēs ir pagarināt Nolīguma darbību, lai turpinātu iesaistīties satelītnavigācijas sadarbībā ar ASV.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šī iniciatīvā pilnībā saskan ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulas (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1284/2013 un (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES

                  Regulā (ES) 2021/696 noteikts:

                  – 67. apsvērumā noteikts, ka, lai optimizētu sniegto pakalpojumu izmantošanu, Galileo, ciktāl tas iespējams, vajadzētu būt saderīgai un sadarbspējīgai ar citām satelītnavigācijas sistēmām, neskarot Savienības stratēģiskās autonomijas mērķi;

                  – 48. panta 2. punktā noteikts, ka Galileo un EGNOS (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests) un to sniegtie pakalpojumi ir saderīgi un sadarbspējīgi ar citām satelītnavigācijas sistēmām un ar tradicionālajiem radionavigācijas līdzekļiem gadījumā, ja nepieciešamās saderības un sadarbspējas prasības ir noteiktas starptautiskos nolīgumos.

                  Radiofrekvenču saderība un sadarbspēja starp Galileo un GPS ir viens no Nolīguma pamatmērķiem.

                  Starptautiskā sadarbība ir arī Kosmosa stratēģijas Eiropai svarīgs elements, kā noteikts Komisijas 2016. gada 26. oktobra paziņojumā
                     2
                  , kurā paredzēts, ka Komisija radiofrekvenču sadalījuma koordinēšanā Eiropas un starptautiskā līmenī ņems vērā īpašās kosmosa sistēmu prasības.

                  Eiropas GNSS (globālas satelītu navigācijas sistēmas) ir svarīgi ES politikas elementi sauszemes, jūras un gaisa transporta infrastruktūras pilnīgai integrācijai, lai panāktu drošu, netraucētu, ekonomisku un videi draudzīgu navigāciju. Sadarbības nolīgumu slēgšana satelītnavigācijas jomā ar valstīm, kas arī izstrādā savu GNSS, tai skaitā ASV, ir daļa no Savienības GNSS starptautiskās stratēģijas.

                  ASV ir svarīgs partneris un tuvākais GNSS pakalpojumu sniedzējs Galileo.

                  Šajā priekšlikumā nav paredzēta īpašumtiesību vai lēmumu pieņemšanas tiesību piešķiršana ASV.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikumā ir ņemta vērā arī jaunā ES un ASV transatlantiskā programma globālām pārmaiņām, kas šajā kontekstā ir būtiska, jo tajā Savienība un ASV tiek mudinātas sadarboties tehnoloģiju, tirdzniecības un standartu jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pants un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts.

                  Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru “Savienības tiesību akta juridiskā pamata izvēle [..] ir jābalsta uz objektīviem apstākļiem, ko iespējams pārbaudīt tiesā, kuru vidū īpaši jāizceļ tiesību akta mērķis un saturs.”
                     3

                  Saskaņā ar LESD 189. panta 1. punktu, “lai veicinātu zinātnes un tehnikas attīstību, rūpniecības konkurētspēju un politikas īstenošanu, Savienība izstrādā Eiropas kosmosa politiku. Tālab tā var sekmēt kopīgas iniciatīvas, atbalstīt pētniecību un tehnoloģiju attīstību, kā arī koordinēt kosmosa izpētei un izmantošanai nepieciešamos centienus”.

                  Nolīgums to veicina, ko apliecina tā 1. pants, kas paredz, ka “mērķis ir nodrošināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai veicinātu, nodrošinātu un izmantotu civilās GPS un Galileo navigācijas un laika sinhronizācijas signālus un pakalpojumus, pievienotās vērtības pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas”. Turklāt “Līgumslēdzējas puses paredz sadarbību gan divpusējos, gan daudzpusējos forumos, kā norādīts tekstā, lai sekmētu un veicinātu šādu signālu, pakalpojumu un aprīkojuma izmantošanu miermīlīgiem civiliem, komerciāliem un zinātniskiem mērķiem un veicinātu divpusējās drošības intereses”. Saskaņā ar LESD 216. panta 1. punktu, lai sasniegtu LESD 189. pantā izklāstītos mērķus, ES ir kompetenta lemt par nolīguma pagarināšanu tās vārdā.

                  Procesuālais juridiskais pamats lēmumam par Nolīguma pagarināšanu ES vārdā ir LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts. Komisijai nav nepieciešams lūgt Padomei atļauju risināt sarunas par termiņa pagarinājumu saskaņā ar LESD 218. panta 2. punktu. Nolīguma 20. panta 5. punkts neparedz sarunu vešanu, bet gan vienkāršu informēšanu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Atsevišķas dalībvalstis priekšlikuma mērķi nevar sasniegt labāk turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ:

                  – Galileo pieder Savienībai, un tā izmaksas tiek lēstas vairāku desmitu miljardu euro apmērā, ko finansē kā Eiropas iniciatīvu, kuru pārvalda Komisija saistībā ar kosmosa politiku;

                  – Galileo sistēmu un tās pakalpojumus nesniedz viena dalībvalsts. Tādēļ pagarināmā Nolīguma darbības jomu nevar attiecināt tikai uz vienu dalībvalsti vai dalībvalstu grupu, bet tā ietekmē Savienību kopumā un dažos aspektos pat var ietekmēt visu pasauli;

                  – rūpnieciskās un tehniskās zināšanas kosmosa nozarē ir izplatītas vairākās dalībvalstīs, un nav vienas valsts, kas tās varētu pārvaldīt viena pati. Bez koordinētiem centieniem un informācijas apmaiņas palielinātos risks, ka ar ASV tiek noslēgtas vienošanās par neoptimāliem risinājumiem.

                  Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Savienības rīcību turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ:

                  – Galileo sistēmas infrastruktūra tiek izvērsta visā pasaulē, un Galileo drošība un aizsardzība lielā mērā būs atkarīga no tā, vai Savienība un visas tās dalībvalstis ar ASV atbalstu vajadzības gadījumā īstenos saskaņotus aizsardzības pasākumus;

                  – Komisijai kā programmas pārvaldītājai, kas rīkojas Savienības vārdā, un sistēmas īpašniekam ir labākas iespējas veikt visus saprātīgos pasākumus šādas saskaņotības veicināšanai. Pretējā gadījumā palielinātos drošības riski, un nopietnos starpgadījumos Savienība un tās dalībvalstis tiktu vairāk pakļautas atbildības prasījumiem.

                  Nostājas, ko Komisija Savienības vārdā ieņem dažādās darba grupās, kas izveidotas saskaņā ar Nolīguma 13. pantu, nodrošina Savienības saskaņotību.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Nolīguma pagarināšana ir vienīgais instruments, kas Savienības mērogā nodrošina saskaņotību attiecībās ar ASV civilās satelītnavigācijas jomā. Uz lielāko daļu militārās satelītnavigācijas un laika sinhronizācijas aspektiem attiecas atbrīvojumi.

                  Piemērošanas saskaņotība ir īpaši svarīga attiecībā uz Līgumslēdzēju pušu noteiktajiem pasākumiem attiecībā uz civilās satelītnavigācijas un laika sinhronizācijas signāliem un signālu sniedzējiem, civilās satelītnavigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, reģionālo satelītu sistēmu, pievienotās vērtības pakalpojumiem un pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzējiem, kā arī globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtām.

                  Līgumā par Eiropas Savienības darbību nav paredzētas citas īstenojamas iespējas attiecību regulēšanai ar trešo valsti.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Šī iniciatīva neietilpst REFIT programmā.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Komisija ir apspriedusi nolīguma pagarināšanu GNSS programmas komitejā.

                  Komisija ir apspriedusies arī ar Padomes Intermodālo pārvadājumu darba grupu un Padomes Kosmosa jautājumu darba grupu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums

                  Nolīguma pagarināšana ir Savienībai ir lietderīga un vēlama. Nolīgumā nav noteikumu, kas būtu novecojuši, nepieņemami vai kavētu Nolīguma pagarināšanu.

               •Ietekmes novērtējums

                  Pirmais risinājums ir neuzņemties iniciatīvu un nereaģēt uz dalībvalstu un ASV pausto interesi pagarināt Nolīgumu, ko varētu uztvert kā pretošanos, kas varētu apdraudēt Galileo un GPS saderību, aizkavēt vai apturēt sadarbību to sadarbspējas jomā, tādējādi apdraudot Galileo darbspēju.

                  Otrs risinājums ir pagarināt pašreizējo Nolīgumu. Šis risinājums ir izvēlēts, jo:

                  •
                        Galileo un GPS sistēmas tiek pilnveidotas un attīstītas. Pastāvīga sadarbība starp abām sistēmām ir vajadzīga vairāku iemeslu dēļ, tai skaitā lai nodrošinātu saderību un sadarbspēju;

                  •
                        ASV ir priviliģēta Savienības satelītnavigācijas partnere;

                  •
                        ASV un Savienības dalībvalstis neiebilst pret Nolīguma pagarināšanu.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šī iniciatīva neietilpst REFIT programmā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Desmit piemērošanas gados nevienai no darbībām, ko veic saskaņā ar pašreizējo Nolīgumu, nebija vajadzīgs finansējums no Līgumslēdzējām pusēm.

                  Nākamajā Nolīguma darbības piecu gadu laikposmā finansējums joprojām nebūs vajadzīgs.

                  Budžetu ietekmēs tikai administratīvās izmaksas, ko Līgumslēdzējas puses segs, pildot to kompetencē esošos uzdevumus. Visas administratīvās izmaksas ir saistītas ar komandējumiem. Visi Komisijas komandējumi saskaņā ar Nolīgumu tiek apmaksāti no vispārējām apropriācijām komandējumiem, nevis no Galileo darbības budžeta pozīcijas saskaņā ar ES Kosmosa programmas regulu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Šajā priekšlikumā par Nolīguma pagarināšanu nav paredzēta īpašumtiesību vai lemšanas tiesību piešķiršana ASV.

                  Priekšlikums nedod ASV tiesības piedalīties ar ES GNSS saistītajās programmu komitejās vai darba grupās.

                  Priekšlikums neļauj ASV piedalīties attiecīgajos forumos, darba grupās vai diskusijās par Galileo PRS (publiski regulēto pakalpojumu).

               2022/0005 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai pagarinātu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  4
               ,

               tā kā:

               (1)Padome ar Lēmumu 2011/901/ES
                  5
                apstiprināja Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu
                  6
               . Nolīgums tika parakstīts Dromolendkāstlā (Īrija) 2004. gada 26. jūnijā, un tas stājās spēkā 2011. gada 12. decembrī.

               (2)Saskaņā ar Nolīguma 20. panta 5. punktu Nolīgums paliek spēkā desmit gadus, un vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā desmit gadu laikposma beigām Līgumslēdzējām pusēm vienai otra jāinformē par savu nodomu pagarināt Nolīgumu par pieciem gadiem. Nolīgums zaudēja spēku 2021. gada 12. decembrī.

               (3)Abas Līgumslēdzējas puses ir apstiprinājušas nodomu pagarināt Nolīgumu vēl par pieciem gadiem, neizdarot Nolīgumā grozījumus. Nolīguma saturam pēc pagarinājuma būtu jāpaliek tādam pašam. Lai nodrošinātu Nolīguma darbības nepārtrauktību, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tas būtu jāpiemēro no 2021. gada 12. decembra.

               (4)Tādēļ Nolīguma pagarināšana būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo tiek apstiprināts, ka par pieciem gadiem tiek pagarināts Nolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu.

               2. pants

               Komisija Savienības vārdā nosūta Amerikas Savienotajām Valstīm Nolīguma 20. panta 1. punktā paredzēto diplomātisko notu un sniedz šādu paziņojumu: “Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ Nolīguma tekstā atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgos gadījumos jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               To sāk piemērot 2021. gada 12. decembrī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               Tiesību aktam nav finanšu pārskata, jo ar šim nolīgumam nav saistīto izmaksu, izņemot ceļa izdevumus, ko sedz no vispārējām apropriācijām komandējumiem, nevis no Galileo darbības budžeta pozīcijas saskaņā ar ES kosmosa programmu.

                     (1)

                        OV L348, 31.12.2011., 3. lpp.

                     (2)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Kosmosa stratēģija Eiropai (COM(2016) 705 final), 26.10.2016.

                     (3)

                        Piemēram, Tiesas spriedums Eiropas Parlaments pret Padomi C-263/14, ECLI EU C 2016 435, 43.–44. punkts.

                     (4)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2011/901/ES (2011. gada 12. decembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu (OV L 348, 31.12.2011., 1. lpp.).

                     (6)

                        Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu (OV L 348, 31.12.2011., 3. lpp.).