Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0189

Priekšlikums Padomes regula, ar ko izveido daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009) 524} {SEC(2009) 525}  /* COM/2009/0189 galīgā redakcija - CNS 2009/0057 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.4.2009COM(2009) 189 galīgā redakcija2009/0057 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izveido daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009) 524}{SEC(2009) 525}PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo priekšlikumu tiek izveidots ilgtermiņa pārvaldības plāns stavridas (Trachurus trachurus) rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, aptverot vienā plānā visus posmus, kas paredzēti atjaunošanas un pārvaldības plānos, kuri minēti 5. un 6. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1]. Plāna nolūks ir nodrošināt, lai šo krājumu izmantotu, cenšoties panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un balstoties uz zinātniskiem ieteikumiem, un nodrošināt zvejniecības stabilitāti. Šie mērķi atbilst mērķiem, kas izklāstīti 30. punktā 2002. gadā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību sagatavotajā īstenošanas plānā, kurš pieņemts ar šīs konferences 2. Rezolūciju[2], un ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Tas ir otrais plāns par pelaģisko zivju krājumu kopienas ūdeņos pēc Padomes 2008. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas. Lai pārvaldītu plaši izplatītus pelaģisko zivju krājumus, kurus kopīgi pārvalda Ziemeļatlantijas piekrastes valstis, uz divpusējas vai daudzpusējas vienošanās pamata jau ir pieņemti pārvaldības pasākumi, proti, par Ziemeļaustrumatlantijas makrelēm, putasu, Atlantijas–Skandināvijas siļķēm un Ziemeļjūras siļķēm. Stavridas rietumu krājums ir vissvarīgākais no trim stavridas krājumiem, kas mīt Kopienas kontinentālajā šelfā. Tagadējā stavridas krājuma pārvaldības sistēma nedarbojas pietiekami labi. Zinātniskos ieteikumus ir grūti ievērot ad hoc, jo zinātniskie ieteikumi tiek sniegti par krājuma apgabaliem, kas neatbilst apgabaliem, kuriem nosaka kopējo pieļaujamo nozveju. Ir plānots, ka šī apgabalu neatbilstība tiks novērsta, vienlaikus īstenojot ilgtermiņa pārvaldības plānu. Zinātniskie ieteikumi par krājumu balstās uz nepietiekamu novērtējumu. Kopš 1977. gada reizi trijos gados tiek veikta starptautiska ikru uzskaite, un tā ir vissvarīgākais datu avots, kas nav atkarīgs no zvejniecības. Līdz šim iegūtie dati un papildinformācija zivsaimniecības nozares zinātniekiem nav ļāvusi veikt pilnīgu krājuma novērtējumu. Tas nav neierasti, ka zinātniskos ieteikumus par krājumu nevar pamatot ar pilnīgu krājuma novērtējumu. Ir dažādi iemesli, kāpēc zinātniskie ieteikumi ir nepilnīgi, piemēram, viens no tiem — no zvejniecībām, kuru nozvejas apjoms samazinās, saņemto datu kvalitāte ir nepietiekama. Līdz šim Komisija ir ieviesusi pārvaldības plānus tikai tiem krājumiem, par kuru stāvokli ir pietiekami laba izpratne, un papildinājusi tos ar noteikumiem, kas piemērojami pašreizējos datu trūkuma apstākļos. Zināšanas par stavridas krājumu laika gaitā ir papildinātas, tomēr tās vēl aizvien ir nepietiekamas. Ievērojot to, ka pelaģiskajā zvejā bija ļoti liels pieprasījums pēc zinātniski pamatotas ilgtermiņa pārvaldības, kura balstītos uz jau pieejamajiem bioloģiskajiem datiem, un to, ka zinātniskie ieteikumi apstiprināja pārvaldību, kura balstīta uz bioloģiskajiem indikatoriem par krājuma veselības stāvokļa izmaiņām, ar šo regulu panāks, ka ikru uzskaites rezultāti, kas ir krājuma palielināšanās vai samazināšanās bioloģiskais indikators, būs pamatā ieguves kontroles noteikumam, kura riska faktori tika apsvērti, izmantojot zinātnisko modelēšanu. Ievērojot plānā iekļauto pārskatīšanas klauzulu, ieguves noteikumu varētu pielāgot precīzākiem zinātniskajiem novērtējumiem, kolīdz tie būs pieejami. |120 | Vispārīgais konteksts Dalībvalstis 2002. gadā Johannesburgā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību parakstīja sagatavoto īstenošanas plānu. Minētajā īstenošanas plānā ir iekļauta apņemšanās līdz 2015. gadam atjaunot krājumu atbilstīgi maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. Turklāt kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās īstenot daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Ir sagatavoti plāni attiecībā uz vairumu mencas krājumu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem Norvēģijas omāra krājumiem, diviem jūrasmēļu krājumiem, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā un siļķes krājumam uz rietumiem no Skotijas. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts vispārējais pamats zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Komisijas Regula (EK) Nr. 1542/2007 par izkraušanas un svēršanas procedūrām siļķei, makrelei un stavridai. Būs nepieciešams paplašināt minētās regulas piemērošanas jomu, lai aptvertu visus rietumu krājuma stavridu nozvejas apgabalus. Padomes Regulā (EK) Nr. 850/1998 par tehniskiem pasākumiem ir izklāstīti īpaši noteikumi par mazizmēra stavridu izkraušanu un ierobežota automātisko atlasīšanas iekārtu izmantošana uz kuģiem, kas zvejo šīs sugas zivis. |140 | Atbilstība pārējiem eiropas savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši tiem šīs politikas aspektiem, kas saistīti ar dabīgo biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, sazinoties ar Pelaģisko zivju krājumu reģionālo konsultatīvo padomi (PelRAC). Šī struktūrvienība tika izveidota, lai apspriestos ar kopējā zivsaimniecības politikā ieinteresētām personām saistībā ar pelaģisko zivju krājumiem. Tajā pārstāvēta zvejas nozare (kuģu īpašnieki, mazapjoma zvejas uzņēmumi, nodarbināti zvejnieki un ražotāju organizācijas), apstrādātāji un tirgotāji, nevalstiskās organizācijas vides jomā, akvakultūras ražotāji un atpūtas zvejas veicēji. Ievērojot to, ka stavridas rietumu krājuma pārvaldības plānu ierosināja tieši PelRAC, apspriešanās PelRAC II darba grupā (jautājumi saistībā ar putasu, brētliņām un stavridām) un ar tās izpildkomiteju notika 2007. Un 2008. gadā pēc PelRAC priekšlikuma oficiālas iesniegšanas. Par nolūku sagatavot oficiālu PelRAC priekšlikumu Komisija paziņoja dalībvalstīm pēdējās apspriešanās laikā par stavridu KPN apgabalu pārstrukturēšanu, kas ir priekšnoteikums tam, lai ieguves kontroles noteikuma pamatā būtu konkrētajam krājumam piemērota KPN un īpaši šim krājumam veikta ikru uzskaite. Šī apspriešanās ar dalībvalstīm un Zvejniecības un akvakultūras komiteju notiek kopš 2008. gada maija. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Neatkarīgu ekspertu atzinumu par Eiropas Kopienai svarīgu zvejas resursu ilgtermiņa pārvaldību pieprasīja no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES). Šī organizācija apkopo to zivsaimniecības nozares zinātnieku speciālās zināšanas, kuri pārsvarā strādā dalībvalstu zivsaimniecības laboratorijās, un sniedz Eiropas Kopienai un dalībvalstīm sistemātiskus un tipveida ieteikumus. ICES ieteikums tika iesniegts Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK). |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Stavridas rietumu krājuma nārsta biomasu (SSB) raksturoja neierasti liela 1982. gada vecuma grupa (apmēram 18 reižu lielāka par vidējo rādītāju ilgtermiņā). Minētā vecuma grupa tika pakāpeniski izzvejota, bet krājums papildinājās lēnām, tāpēc SSB nemitīgi samazinājās no 1988. gada, kad tā bija sniegusi maksimumu, bet kopš 2001. gada tās apjoms ir vismaz stabilizējies. Šā krājuma zvejas izraisīta mirstība tiek uzskatīta par nelielu, un 2001. gadā krājuma papildināšanās bija sevišķi spēcīga, tā uz zināmu laiku nodrošinot noturīgas reproduktīvās spējas. Tā kā krājums ilgstoši samazinājās, notika ievērojama pārorientēšanās uz zivju mazuļu zveju, nārstošanas paradumi ir neskaidri un datu vākšana par zvejas darbībām — nepietiekoša, ir sarežģīti sniegt ieteikumu par ilgtspējīgu pārvaldību, pamatojoties uz nozvejas datu laikrindām un novērtēto ikru produkciju. Atbildot uz kopīgo ES un Norvēģijas pieprasījumu ICES sniegt ieteikumus par piemērotām krājuma pārvaldības sistēmām, norādot arī pārvaldības stratēģijas un mērķus un ņemot vērā ietekmi uz ekosistēmu, 2005. gadā, veicot modelēšanas pētījumu, pirmo reizi novērtēja vairākas krājuma novērtēšanas un pārvaldības pieejas[3]. 2006. gadā ICES pirmo reizi ieteica, ka daudzsološākais risinājums būtu ieguves kontroles noteikumi, kas pamatoti ar ikru uzskaites datiem[4]. Pēc ES un Norvēģijas kopīga pieprasījuma pārvaldības stratēģiju izpētes grupā 2006. un 2007. gadā tika veikta modelēšana[5]. 2007. gada jūlijā PelRAC, pamatojoties uz šo darbu un atsevišķas zinātnieku grupas atbalstīta, iesniedza Komisijai pārvaldības plāna izklāstu[6]. Komisija lūdza ICES novērtēt šo plānu. ICES 2007. gadā secināja, ka plāns atbilst piesardzīgai pieejai īstermiņā, bet ne 40 gadu modelēšanas perioda vēlākajos posmos. ICES jaunākais ieteikums ir sagatavots, pamatojoties uz ierosināto plānu[7]. ZZTEK apstiprināja ICES secinājumus[8]. Eiropas Kopiena piešķīra finansējumu izpētes projektam par stavridas krājuma identitāti[9]. Šis priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. |225 |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs (www.ices.dk un fishnet.jrc.it/web/stecf). |230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums pamatojas uz triju veidu informāciju: apspriešanās ar PelRAC, pamatojoties uz ieguves kontroles noteikumu zinātnisko modelēšanu, ZZTEK un ICES veikta bioloģiskā analīze, zvejniecībā iesaistīto flotes segmentu saimnieciskās darbības analīze, balstoties uz datiem, kurus Komisija apkopojusi gada ziņojumos par atsevišķu ES zvejas flotu saimniecisko darbību. Ietekmes novērtējums būs pieejams MARE ĢD tīmekļa vietnē un Komisijas tīmekļa vietnē, kas īpaši izveidota, lai nodrošinātu piekļuvi ietekmes novērtējumiem. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |310 | Juridiskais pamats Ilgtermiņa plānu izstrādes juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tas ievieš noteikumu par gada zvejas iespēju noteikšanu, tādējādi nodrošinot nosacījumus, ar kuriem var rēķināties privātais sektors, un ieguves limitus, kuros ņem vērā krājuma bioloģisko stāvokli. |331 |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |531 | Priekšlikumā ir iekļauts noteikums, kas paredz novērtēt pārvaldības pasākumus reizi sešos gados, sākot no regulas spēkā stāšanās dienas. |532 | Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka plāns ir piesardzīgs un īstermiņā pieļauj ļoti mazu krājuma samazināšanās risku. Šo apgalvojumu attiecina uz īsu laiku tāpēc, ka ieguves kontroles noteikums nodrošina minimālo nozveju 54 % apmērā no nesenajiem nozvejas limitiem pat tad, ja krājums atkārtoti nepapildinātos. Pirmā KPN noteikšana (2010. gadam) balstīsies uz pozitīvo tendenci, kura izriet no ikru uzskaites par 2007. gadu. Otro reizi noteikto KPN pielāgos, ievērojot provizoriskos ikru uzskaites rezultātus par 2010. gadu. Pēc tam šo KPN atjauninās divas reizes. Pēc KPN otrās pielāgošanas (2014. gadam) veiks pārskatīšanu, ar kuru nodrošinās to, ka ieguves kontroles noteikumu varēs pielāgot, ņemot vērā visus skaidros signālus par krājuma samazināšanos. Turklāt Padome jebkurā brīdī var mainīt atskaites punktu, ja no zinātniskajiem ieteikumiem izriet, ka ieguves kontroles noteikumi, kas balstās uz ikru uzskaiti, vairs nenodrošina izmantošanu saskaņā ar piesardzības principu. |.2009/0057 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izveido daudzgadu plānu stavridas rietumu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmantoEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[11],tā kā:(1) Ņemot vērā 2002. gadā Johannesburgā ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto īstenošanas plānu, Eiropas Kopiena inter alia ir uzņēmusies saistības saglabāt vai atjaunot krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegt šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem. Saskaņā ar 2. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[12] kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspēju ekonomisko, vides un sociālo apstākļu ziņā.(2) Rietumu krājums ir ekonomiski vissvarīgākais stavridas krājums, kas dzīvo Kopienas ūdeņos. Bioloģiskā informācija par šo krājumu nav pietiekama, lai sniegtu krājuma pilnīgu novērtējumu, kas ļautu noteikt zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientus saistībā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un saistīt kopējo pieļaujamo nozveju ar nozvejas zinātniskām prognozēm. Tomēr ikru daudzuma rādītāju, ko kopš 1977. gada aprēķina starptautiskajās uzskaitēs reizi trijos gados, var izmantot kā krājuma apjoma attīstības bioloģisko indikatoru.(3) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumā norādīts, ka ieguves kontroles noteikums, kas pamatojas uz ikru daudzuma tendenci saskaņā ar pēdējām trim ikru uzskaitēm, nodrošinātu krājuma ilgtspējīgu pārvaldību.(4) Jau vairākus gadus kopš 2003. gada piesardzīgi izteiktos zinātniskos ieteikumos ir norādīts, ka stavridu nozvejai no rietumu krājuma vajadzētu būt mazākai par 150 000 tonnu gadā, pieņemot, ka šādi izmantošana būs ilgtspējīga pat tad, ja krājums ilgstoši īpaši nepapildināsies. Ieguves kontroles noteikumam būtu proporcionāli jāpamatojas uz šo piesardzīgo ieteikumu un uz ilgtermiņam noteiktu KPN, kura koriģēta ar koeficientu, kas atspoguļo ikru produkcijas tendences.(5) Ieguves kontroles noteikumos jāņem vērā izmetumu apjoms, ieskaitot atlaistās zivis, jo jebkurš krājuma samazinājums ir būtisks.(6) Apgabali, kuriem katru gadu tiek noteikti stavridu kopējās nozvejas ierobežojumi, nesakrīt ar stavridas krājuma robežām. Saistībā ar zvejas iespēju noteikšanu 2009. gadam Padome un Komisija ir apņēmusies pārkārtot šos KPN apgabalus, lai šis plāns varētu darboties pareizi.(7) Šis krājums galvenokārt uzturas Kopienas un Norvēģijas ūdeņos. Norvēģija ir ieinteresēta rietumu krājuma stavridu izmantošanā. Līdz šim krājumam nav kopīgas pārvaldības.(8) Lai nodrošinātu atbilstību pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā, jāpieņem īpaši kontroles un pārraudzības pasākumi papildus tiem, kas paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93 ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[13], kā arī tiem pasākumiem, kas paredzēti Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1542/2007 par izkraušanas un svēršanas procedūrām siļķei, makrelei un stavridai[14]. Šie pasākumi jo īpaši novērstu nepatiesus ziņojumus par apgabalu un sugu.(9) Ir lietderīgi nodrošināt šā plāna regulāru novērtēšanu un — ja šāda novērtēšana liecina, ka ieguves kontroles noteikumi vairs nenodrošina piesardzīgu pieeju krājuma pārvaldībai, — plāna pielāgošanu.(10) Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[15] 21. panta a) punkta i) un iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām plāns jāuzskata par atjaunošanas plānu 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[16] 5. panta nozīmē, ja novērtētais nārsta bara apjoms ir mazāks par 130 % no tā apjoma 1982. gadā, kad krājuma pieaugums bija īpaši liels, un par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu visos citos gadījumos. Nārsta bara apjoms 130 %, salīdzinot ar 1982. gada apjomu, ir biomasas piesardzīgais apjoms.(11) Zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana un bioloģisko atskaites punktu noteikšana ir svarīgi kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi, kuri tieši ietekmē dalībvalstu zvejas flotu sociāli ekonomisko stāvokli. Padomei ir lietderīgi paturēt tiesības tieši īstenot izpildes pilnvaras šajos konkrētajos jautājumos,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻAPRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido ilgtermiņa plānu stavridas rietumu krājuma saglabāšanai un pārvaldībai (turpmāk “plāns”).2. pantsDarbības jomaPlānu piemēro stavridas krājumam, kas dzīvo ICES IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII a, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d un e rajona EK un starptautiskajos ūdeņos.3. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) “ ICES ” ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome, un “ ICES rajons” ir zvejas statistikas reģions, ko definējusi minētā organizācija;b) “rietumu krājuma stavridas” ir stavridas no 2. pantā minētā krājuma;c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir stavridu daudzums, ko katru gadu var iegūt no rietumu krājuma un izkraut;d) “krājuma kopējais samazinājums” ir stavridu daudzums, par kādu samazināts rietumu krājums un kas aptver piemērojamo KPN un novērtēto zivju izmetumu apjomu, kas attiecīgajam gadam aprēķināts saskaņā ar šīs regulas noteikumiem;e) “ikru uzskaites rādītājs” ir novērtētais stavridas ikru skaits, kas iegūts starptautiskajā makreles un stavridas ikru uzskaitē, kuru Atlantijas okeānā veic reizi trijos gados, dalīts 1015;f) “atlaistas zivis” ir zivis, kas nozvejotas un pēc tam atlaistas atpakaļ jūrā, neuzceļot uz kuģa.II NODAĻAILGTERMIŅA PĀRVALDĪBAS MĒRĶIS4. pants Plāna mērķisPlāna uzdevums ir saglabāt rietumu krājuma stavridu biomasu tādā apjomā, kas nodrošina ilgtspējīgu izmantošanu, un ilgtermiņā nodrošināt vislielāko ieguves apjomu. Tālab ieguves kontroles noteikumam proporcionāli jābalstās uz piesardzīgu ieteikumu, kas sniegts, vadoties pēc vidējiem krājuma papildināšanās apstākļiem, un uz jaunāko kopējo pieļaujamo nozveju, kas koriģēta ar koeficientu, kurš atspoguļo jaunākās krājuma apmēra tendences, kas noteiktas, ņemot vērā ikru produkciju.III NODAĻAIEGUVES NOTEIKUMI5. pantsKPN noteikšanas procedūra1. Lai sasniegtu 4. pantā izklāstīto mērķi, Padome katru gadu, rīkojoties saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā izklāstīto procedūru un apspriedusies ar ZZTEK, lemj par rietumu krājuma stavridu KPN nākamajam gadam.2. KPN nosaka saskaņā ar šo nodaļu.6. pants KPN aprēķināšana1. KPN aprēķina, no krājuma kopējā samazinājuma, kas aprēķināts saskaņā ar 7. un 8. pantu, atskaitot zivju daudzumu, kurš vienāds ar ZZTEK novērtēto izmetumu apjomu (ieskaitot atlaistās zivis) gadā, kas ir pirms gada, kurā veikts jaunākais zinātniskais novērtējums.2. Ja ZZTEK nespēj novērtēt izmetumu apjomu (ieskaitot atlaistās zivis) attiecībā uz gadu, kas ir pirms gada, kurā veikts jaunākais zinātniskais novērtējums, atskaitījums ir vienāds ar zinātniski novērtēto izmetumu vislielāko relatīvo apjomu (ieskaitot atlaistās zivis) pēdējos 15 gados, bet nav mazāks par 5 %.3. Ja KPN ir aprēķināta, pamatojoties uz krājuma kopējo samazinājumu, kas provizoriski aprēķināts saskaņā ar 7. panta 3. punktu, KPN piemērošanas gadā to pielāgo krājuma samazinājuma galīgajam aprēķinam.7. pants Krājuma kopējā samazinājuma aprēķināšana nākamajam gadam pēc ikru uzskaites1. Ja KPN jānosaka nākamajam gadam pēc gada, kad veica ikru uzskaiti, krājuma kopējo samazinājumu aprēķina, pamatojoties uz šādiem elementiem:a) nemainīgu koeficientu 1,07, kurš atspoguļo krājuma kopējā samazinājuma galīgo pieaugumu, ko matemātiski modelē ar mērķi maksimāli palielināt gada ieguves apjomu, neietekmējot mērķi saglabāt ļoti mazu krājuma apjoma samazināšanās risku;b) KPN, kas noteikta gadam, kurā veica ikru uzskaiti (turpmāk “atsauces KPN”);c) svēruma koeficientu, ko nosaka saskaņā ar pielikumu un kas atspoguļo krājuma apmēra tendenci, pamatojoties uz ikru uzskaites rādītājiem;d) krājuma kopējā samazinājuma minimālo apjomu (ieskaitot novērtētos izmetumus) 75 000 tonnu apmērā.2. Krājuma kopējo samazinājumu, kas minēts 1. punktā, aprēķina pēc šādas formulas:1,07 * (75 000 t + (atsauces KPN * svēruma koeficients) / 2).3. Ja ir pieejams tikai pēdējās ikru uzskaites rādītāja provizorisks aprēķins, krājuma kopējo samazinājumu aprēķina saskaņā ar 1. un 2. punktu, pamatojoties uz provizorisko rādītāju, un attiecīgās KPN piemērošanas gadā pielāgo ikru uzskaites galīgajam rezultātam.8. pants Krājuma kopējā samazinājuma aprēķināšana turpmākiem gadiem1. Ja KPN jānosaka gadam, kas neseko gadam, kurā veica ikru uzskaiti, krājuma kopējais samazinājums ir vienāds ar iepriekšējam gadam aprēķināto krājuma kopējo samazinājumu.2. Tomēr, ja kopš pēdējās ikru uzskaites ir pagājuši vairāk nekā trīs gadi, skaitot no gada, kuram jānosaka KPN, krājuma kopējo samazinājumu pamazina par 15 %, ja vien ZZTEK šādu pamazinājumu neuzskata par nelietderīgu; tādā gadījumā krājuma kopējais samazinājums ir vienāds ar iepriekš aprēķināto krājuma kopējo samazinājumu, vai arī to aprēķina, saskaņā ar ZZTEK ieteikumu piemērojot zemāku pamazinājumu.9. pants KPN noteikšanas pārejas noteikumi1. Ja pirmā KPN, kura jānosaka saskaņā ar 6. un 7. pantu, attiecas uz gadu, kas neseko gadam, kurā veica ikru uzskaiti, KPN aprēķina saskaņā ar minētajiem pantiem tā, it kā pēdējā ikru uzskaite būtu veikta iepriekšējā gadā.2. Ja atsauces KPN, kuru izmanto pirmās KPN aprēķināšanai, bija noteikta apgabaliem, kas atšķiras no 2. pantā minētajiem apgabaliem, atsauces KPN aprēķina, ņemot vērā jaunāko zinātnisko ieteikumu par atbilstīgiem nozvejas apjomiem vai — ja šāda ieteikuma nav — jaunākos nozvejas apjomus 2. pantā minētajos ICES rajonos.10. pantsPasākumu pielāgošanaJa ZZTEK uzskata, ka ikru uzskaites rādītāji, kas definēti 3. panta e) punktā, vai to svērums, kas minēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā, vai nemainīgais koeficients, kas minēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vairs nav piemēroti, lai saglabātu nelielu krājuma noplicināšanās risku un lielu ieguves apjomu, Padome pieņem lēmumu par jaunām minēto elementu vērtībām.IV NODAĻAUZRAUDZĪBA UN PĀRRAUDZĪBA11. pantsĪpaša zvejas atļauja1. Lai zvejotu rietumu krājuma stavridas, kuģiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[17].2. Ja zvejas kuģim nav 1. punktā minētās zvejas atļaujas, tam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu stavridu, kamēr šis kuģis atrodas zvejas reisā, kura laikā minētais kuģis ir atradies vienā no 2. pantā minētajiem ICES rajoniem.3. Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izdota 1. punktā minētā īpašā atļauja, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.12. pants Kontrolpārbaudes1. Attiecībā uz rietumu krājumu stavridām dalībvalstis veic administratīvas kontrolpārbaudes un datu verifikāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. pantā. Īpašu uzmanību pievērš tam, ka mazo pelaģisko sugu zivis, kas nav stavridas, ziņojumos varētu tikt norādītas kā stavridas un otrādi.2. Ja uz kuģiem ir uzstādīta kuģu satelītuzraudzības sistēma ( VMS ), dalībvalstis, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu un izmantojot VMS datus, verificē, vai Zvejas uzraudzības centros ( FMC ) saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus. Īpašu uzmanību pievērš tam, vai saskan apgabalu dati par darbībām, kas novērotas tajos apgabalos, kuros sastopas stavridas krājuma robežas, proti, ICES VIIIc un IXa, IVa un IVb, VIIe un VIId rajonā.3. Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara sabiedrībai pieejamu informāciju par kontaktpunktiem zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanai.V NODAĻATURPMĀKIE PASĀKUMI13. pantsPlāna novērtēšanaPamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un apspriedusies ar Pelaģisko zivju krājumu reģionālo konsultatīvo padomi, Komisija ne vēlāk kā sestajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katrā sestajā šīs regulas piemērošanas gadā novērtē plāna ietekmi uz rietumu krājuma stavridām un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, un attiecīgā gadījumā ierosina vajadzīgos pasākumus plāna grozīšanai.VI NODAĻANOSLĒGUMA NOTEIKUMI14. pantsEiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība1. Tajos gados, kuros zinātniski novērtētais nārsta bara apjoms ir vismaz 130 % no tā apjoma 1982. gadā, plānu uzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē un Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām.2. Tajos gados, kuros zinātniski novērtētais nārsta bara apjoms ir mazāks par 130 % no tā apjoma 1982. gadā, plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē un Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta i) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām.15. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā svēruma koeficienta aprēķināšana1. Svēruma koeficientu, kas minēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz līknes slīpumu, kas aprēķināts saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu, nosaka šādi:a) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir mazāks vai vienāds ar −1,5, svēruma koeficients ir 0;b) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir lielāks par −1,5 un mazāks par 0, svēruma koeficients ir 1 − (−2/3 * līknes slīpums);c) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir lielāks vai vienāds ar 0 un nav lielāks par 0,5, svēruma koeficients ir 1 + (0,8 * līknes slīpums);d) ja pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpums ir lielāks par 0,5, svēruma koeficients ir 1,4.2. Pēdējo trīs ikru uzskaites rādītāju līknes slīpumu aprēķina pēc šādas formulas:(3. ikru uzskaites rādītājs − 1. ikru uzskaites rādītājs) / (3 − 1),kur trīs pēdējo ikru uzskaišu rādītāji tiek atlikti pēc kārtas kā 1., 2. un 3. punkts uz koordinātu sistēmas x ass tā, lai 3. ikru uzskaites rādītājs būtu pēdējais ikru uzskaites rādītājs un 1. ikru uzskaites rādītājs būtu tas ikru uzskaites rādītājs, kas noteikts pirms sešiem gadiem.[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] ANO dokuments A/CONF.199/20**.[3] Report of the ad hoc Group on Long Term Advice ( AGLTA ). (2005b) 126. 2005. gada 12.–13. aprīlis, ICES galvenais birojs. ICES dokuments CM 2005/ACFM: 25.[4] ICES , 2006. Ziņojums, ko sagatavojusi ICES Zvejniecības pārvaldības padomdevēja komiteja ( ACFM ), Jūras vides padomdevēja komiteja ( ACME ) un Ekosistēmu padomdevēja komiteja ( ACE ), 2006. ICES Advice , 9. sējums, 7. lpp.[5] ICES SGMAS 2007. gada ziņojums. Report of the Study Group on Management Strategies ( SGMAS ), 28. lpp. ICES CM 2007/ACFM:04.[6] Pamatojoties uz pētījumu “Towards a management plan for western horse mackerel”, zinātnieku ad hoc grupa sadarbībā ar PelRAC locekļiem, PelRAC u. c., 2007.[7] ICES , 2007. Ziņojums, ko sagatavojusi ICES Zvejniecības pārvaldības padomdevēja komiteja ( ACFM ), Jūras vides padomdevēja komiteja ( ACME ) un Ekosistēmu padomdevēja komiteja ( ACE ), 2007. ICES Advice , 9. sējums, 13. un 55. lpp.[8] Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ziņojums. Review of scientific advice for 2007 . Consolidated advice on stocks of interest to the European Community in the ICES areas , apstiprināts ZZTEK 26. plenārsēdē 2007. gada novembrī, http://www.ices.dk/products/icesadvice.asp.[9] HOMSIR projekts. A multidisciplinary approach using genetic makers and biological tags in horse mackerel (trachurus trachurus) stock structure analysis, QLK5-Ct1999-01438 . Kopsavilkumu sagatavojis P. Abaunza u. c. Stock identity of horse mackerel ( Trachurus trachurus ) in the Northeast Atlantic and Mediterranean Sea: Integrating the results from different stock identification approaches , publicēts “Fisheries Research” 89 (2008) 2, 196. lpp.[10] OV C , lpp.[11] OV … .[12] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[13] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.[14] OV L 337, 21.12.2007., 56.lpp.[15] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.[16] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[17] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.


title: Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadam

text:
|

52011PC0744

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma konkrētais mērķis ir ļaut Padomei izpildīt savu regulatīvo pienākumu noteikt orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas 2012. zvejas gadam. Šā priekšlikuma vispārīgais mērķis ir šādi panākt, lai attiecīgajā zvejas gadā darbotos cenu atbalsta un intervences mehānismi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000. |120 | Vispārīgais konteksts Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 ir izveidota zivsaimniecības [zvejas] un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, kas attiecas uz kopējās zivsaimniecības politikas tirgus un tirdzniecības aspektiem un tādējādi palīdz īstenot arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta mērķus. Īpaši cenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu. Tas attiecas uz orientējošām cenām noteiktam skaitam ES nozīmes zvejas produktu, gan arī Savienības ražotāju cenām konkrētiem tunzivs produktiem. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus tehniskus parametrus, kas nepieciešami intervences mehānismu darbībai. Savienības ražotāju cena attiecas uz tādu kompensācijas pabalstu par apstrādes uzņēmumiem piegādātām tunzivīm, kuru var piešķirt, ja cenas pasaules tirgū nokrīt zem noteikta līmeņa. Atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 orientējošajām cenām jābūt saskaņotām gan ar tirgus cenu attīstību triju iepriekšējo zvejas gadu laikā, gan arī ar ražošanas un pieprasījuma tendencēm. Tādēļ priekšlikumā ir ierosināts par +1% līdz +3% mainīt vairuma “balto” zivju cenas; par +1,5% līdz +3% mainīt pelaģisko sugu, piemēram, siļķes, Atlantijas makreles, austrumu makreles un nesadalītas garspuru tunzivs, cenas, kā arī par -0,5 % līdz -2 % mainīt sardīnes, anšovu un ķidātas garspuru tunzivs cenas; un par +1% un +3 % mainīt vairuma vēžveidīgo cenas. Saldēto sugu jomā priekšlikums atspoguļo pieaugumu +1 % līdz +3% apmērā lielākajai daļai produktu. Visbeidzot, priekšlikumā paredzēts Savienības ražotāju cenu tunzivs produktiem palielināt par +2 %. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1258/2010, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 izveidotās tirgus kopīgās organizācijas darbība un no tās izrietošo regulatīvo pienākumu izpilde palīdz īstenot arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta mērķus. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Zivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja un Zvejniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Abu komiteju izteiktie viedokļi ir devuši vērtīgu ieguldījumu Komisijas tirgus analīzē. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas produktu tirgi. |222 | Izmantotās metodes Atklāta apspriešanās. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā. Eksperti, kas pārstāv visas ES ieinteresēto personu galvenās grupas Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāv potenciāli bīstami riski ar neatgriezeniskām sekām. |225 | Ieteikumus parasti ņem vērā, sagatavojot priekšlikumu par orientējošo cenu un Savienības ražotāju cenu noteikšanu. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli. |230 | Ietekmes novērtējums Ņemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, ikgadējo attiecīgo cenu noteikšanu atbilstīgi pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas noteikumiem, ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. Tomēr priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veiktās intervences regulāru uzraudzību un katra attiecīgā zvejas produkta tirgus situācijas rūpīgu analīzi. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadam. |310 | Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Lai izveidotu vienotu tirgu zvejas produktiem, ir jānosaka orientējošās cenas. Tirgus kopīgā organizācija paredz īpašus intervences mehānismus, bet neliek nevienam attiecīgajam tirgus dalībniekam (ražotāju organizācijām) izmantot intervenci. |332 | Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami mazinājusi gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei tērētos naudas līdzekļus. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Pēc Komisijas priekšlikuma orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā ES. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Tā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, iespaids uz izdevumiem ir netiešs un lielā mērā atkarīgs no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma. |E-4220 |2011/0336 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu.2.  1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju paredz[1], ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū.3.  Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Savienības ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā.4.  Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2012. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina.5.  Ir lietderīgi noteikt Savienības ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Savienības ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas 2006. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 802/2006, ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus[2].6.  Savienības ražotāju cena 2012. zvejas gadam jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsZvejas gadam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā.2. pantsZvejas gadam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Savienības ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā.3. pantsŠī regula stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSPielikumi | Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena (EUR par tonnu) |I | 1. Siļķe (Clupea harengus) | Nesadalīta zivs | 282 |2. Sardīne (Sardina pilchardus) | Nesadalīta zivs | 568 |3. Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1123 |4. Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 711 |5. Sarkanasari (Sebastes spp.) | Nesadalīta zivs | 1230 |6. Menca (Gadus morhua) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1613 |7. Saida (Pollachius virens) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 823 |8. Pikša (Melanogrammus aeglefinus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 975 |9. Merlangs (Merlangius merlangus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 902 |10. Jūras līdakas (Molva spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1176 |11. Atlantijas makrele (Scomber scombrus) | Nesadalīta zivs | 328 |12. Austrumu makrele (Scomber japonicus) | Nesadalīta zivs | 294 |13. Anšovi (Engraulis spp.) | Nesadalīta zivs | 1268 |14. Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.1.2011. līdz 30.4.2011. | 1005 |Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.5.2011. līdz 31.12.2011. | 1389 |15. Heks (Merluccius merluccius) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 3235 |16. Megrimi (Lepidorhombus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2365 |17. Limanda (Limanda limanda) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 791 |18. Plekste (Platichthys flesus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 493 |19. Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) | Nesadalīta zivs | 2343 |ķidāta zivs ar galvu | 2388 |20. Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) | nesadalītas | 1817 |21. Jūrasvelni (Lophius spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2879 |bez galvas | 5955 |22. Brūnā garnele (Crangon crangon) | Novārītas ūdenī | 2350 |23. Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | Novārītas ūdenī | 6868 |Svaigas vai atvēsinātas | 1638 |24. Ēdamais krabis (Cancer pagurus) | nesadalītas | 1693 |25. Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | nesadalītas | 5196 |Astes | 4039 |26. Jūrasmēles (Solea spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 6911 |II | 1. Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1954 |2. Heki (Merluccius spp.) | Saldēta, vesela, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1257 |Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1528 |3. Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) | Saldēta, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1461 |4. Zobenzivs (Xiphias gladius) | Saldēta, vesela, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4139 |5. Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1963 |6. Astoņkāji (Octopus spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 2226 |7. Kalmāri (Loligo spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1191 |8. Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 961 |9. Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 899 |10. Penaeidae dzimtas garneles - garnele Parapenaeus longirostris | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4153 |- citas Penaeidae dzimtas sugas | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 7813 |II PIELIKUMSSuga Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti | Svars | Komerciālie rādītāji | Kopienas ražotāju cena (EUR/t) |Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1224 |Bez žaunām un ķidāta |Cita |katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem  TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTSPriekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPriekšlikums Padomes Regulai, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadamAttiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]Politikas joma Nr. 11: jūrlietas un zivsaimniecībaPriekšlikuma/iniciatīvas būtība( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[4]( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībāMērķiKomisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuResursu ziņā efektīva EiropaKonkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbībasKonkrētais mērķis Nr. 1Palīdzēt sasniegt Līgumā (39. pantā) noteiktos mērķus, palielinot zvejas darbību ilgtspējību, nodrošinot minimālos ienākumus ražotājiem, tirgus stabilizāciju, preču pieejamību un saprātīgas cenas patērētājiem un kompensējot papildu izmaksas, kas radušās, tirgojot zvejas produktus no attālākajiem reģioniem.Attiecīgās ABM/ABB darbībasABB darbība 11 02: zivsaimniecības nozares tirgiParedzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.Pārnesto darbību pārsvars pār izņemšanu no tirgusOrientējošo cenu svārstības saglabājas ierobežotas (starp +3% un -3%).Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.Pārnesto darbību līmenis un zvejas produktu izņemšana no tirgusIzmaiņas orientējošajās zvejas produktu cenāsPriekšlikuma/iniciatīvas pamatojumsĪstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasIntervences pasākumi attiecībā uz zvejas produktiem tiek veikti atbilstīgi kopīgai zivsaimniecības politikai (KZP) un LESD 40. pantam. To mērķis ir radīt stabilitāti ES tirgū, novēršot iespējamo krīzes risku. Tāpēc atbilstošai cenu un piegādes politikai ir ļoti liela nozīme. Jāņem vērā ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu intereses un nepieciešamība stiprināt nozares konkurētspēju globalizācijas apstākļos. Tirgus stabilitāti un atbalstu ražotāju ienākumiem lielā mērā var nodrošināt, izmantojot dažādus tirgus intervences mehānismus, piemēram, izņemšanu no tirgus, pārnesumus un kompensācijas pabalstu. Ir jāņem vērā arī patērētāju intereses.ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaSubsidiaritātes princips uz šo priekšlikumu neattiecas, jo intervence ir ES ekskluzīvā kompetencē. ES intervences sniegtā pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgas organizācijas pastāvēšanu.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasIkgadējā orientējošo cenu un Savienības ražotāju cenu noteikšana palīdz izveidot vienotu tirgu zvejas produktu jomā.Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami samazinājusi gan intervences gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei patērētos naudas līdzekļus.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemCenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk varētu noteikt dažādus parametrus, kas vajadzīgi intervences mehānismu izmantošanai attiecīgajā zvejas gadā. Līdzīgi Savienības ražotāju cenas izmanto kā pamatu, lai par tunzivīm piešķirtu kompensācijas pabalstu, kas ir atkarīgs no cenu attīstības pasaules tirgos.Ilgums un finansiālā ietekme( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva-  ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 1.1.2012. līdz 31.12.2012.-  ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva-  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,-  pēc kura turpinās normāla darbībaParedzētie pārvaldības veidi[5]( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:-  ( izpildaģentūrām-  ( Kopienu izveidotām struktūrām[6]-  ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus-  ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē( Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldīb a kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.PiezīmesNo 2006. gada 16. oktobra pasākumus, kas tiek finansēti 11.02.01. budžeta pozīcijā, īsteno centralizēti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Dati par pārvaldību, kurus dalībvalstis dara zināmus Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 248/2009, ir vienīgi Komisijas pārziņā.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMIUzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Paredzēto pasākumu uzraudzību nodrošina, vācot un analizējot dalībvalstu paziņotos datus, izmantojot FIDES sistēmu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 248/2009.Pārvaldības un kontroles sistēmaApzinātie riskiParedzētās kontroles metodesPriekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz regulāru iepriekšējo zvejas gadu intervenču uzraudzību un rūpīgu analīzi par attiecīgo produktu tirgus situāciju.Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Krāpšanas apkarošanas pasākumi atbilst Regulai (EK) Nr. 104/2000 un jo īpaši Regulai (EEK) Nr. 595/91 par pārkāpumiem un nepareizi izmaksātu summu atgūšanu. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKMEAttiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijāmDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija………………………………..] | Dif./nedif. ([7]) | no EBTA valstīm[8] | no kandidātvalstīm[9] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |2 | 11 02 01 01 Intervence zvejas produktiem | Dif./nedif. | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |-  No jauna veidojamās budžeta pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijāmDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija…………………………………….] | Dif./nedif. | no EBTA valstīm | no kandidātvalstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |[XX.YY.YY.YY.] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |Paredzamā ietekme uz izdevumiemParedzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Daudzums | 2 |miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)-  Paredzamās cilvēkresursu vajadzības-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) N2012. gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) |( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) |XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 2 AST |XX 01 01 02 (Delegācijas) |XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) |10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) |( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[17] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) |Citas budžeta pozīcijas (precizēt) |KOPĀ | 2 AST |XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.Veicamo uzdevumu aprakstsIerēdņi un pagaidu darbinieki | Izdevumu, izpildes un retrospektīvo pārbaužu finanšu pārvaldība. |Ārštata darbinieki |Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu-  ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmāAprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[20]Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.Trešo personu iemaksas-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu-  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā |N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) |….pants | | | | | | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.[1] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.[2] OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp.[3] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.[4] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.[5] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[6] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.[7] diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.[8] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[9] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.[10] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[11] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[12] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[13] Rezultāti ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas braucienu skaits, uzbūvēto ceļu garums km utt.).[14] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā[15] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[16] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[17] CA — līgumdarbinieki; INT – pagaidu darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki; SNE — valstu norīkotie eksperti.[18] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).[19] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).[20] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[21] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.