				|

		52012PC0682

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) /* COM/2012/0682 final - 2012/0321 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Padome 2009. gadā pieņēma ERIC
regulu[1],
lai veicinātu Eiropas pētniecības infrastruktūru izveidi un
ekspluatāciju bezpeļņas nolūkā. Ar minēto regulu
ES līmenī tika radīts jauns juridisks instruments, lai izveidotu
Eiropas pētniecības infrastruktūras, kuru
tiesībsubjektība ir atzīta visās dalībvalstīs.
Daudzi projekti, kas iekļauti Eiropas Pētniecības infrastruktūru
stratēģijas foruma (ESFRI) ceļvedī, plāno
izmanto ERIC kā juridisko instrumentu, lai izveidotu un ekspluatētu
pētniecības infrastruktūru.
ERIC regulas
9. panta 1. punktā ir nošķirtas dalībvalstis,
asociētās valstis, trešās valstis, kas nav asociētās
valstis, un starpvaldību organizācijas un paredzēta dažāda
attieksme pret tām. ERIC dalībnieku vidū ir
jābūt vismaz trim dalībvalstīm (9. panta
2. punkts), un dalībvalstīm kopā ir balsu vairākums
dalībnieku kopsapulcē (9. panta 3. punkts). Tomēr ERIC
var uzņemt gan dalībvalsts, gan asociētā valsts
(8. panta 1. punkts).
Asociētās valstis un jo īpaši
Norvēģija ir skaidri norādījušas, ka tās kā
uzņēmējas valstis vai dalībnieces plāno
piedalīties lielā skaitā ERIC, kuras patlaban ir
sagatavošanas procesā, ja tām ERIC būtu
balsstiesības tāpat kā ES dalībvalstīm, īpaši
gadījumos, kad tās uzņem kādu no ERIC un
tādējādi sniedz ievērojamu ieguldījumu tās
darbībās.
Šis grozījums ERIC regulā
ierosināts ar mērķi nepieļaut to, ka asociētās
valstis nevarētu kļūt par ERIC
uzņēmējām valstīm vai dalībniecēm, jo
pašreizējā situācijā to balsstiesības
patiesībā neatspoguļo to finansiālo atbalstu ERIC
projektiem.
·
Vispārīgais konteksts
Līdz šim neviena asociētā
valsts vai trešā valsts, kas nav asociētā valsts, nav
kļuvusi par ERIC dalībnieci. Ņemot vērā
Inovācijas savienības apņemšanos līdz 2015. gadam
sākt vai pabeigt būvēt 60 % no ESFRI
ceļvedī minētajām prioritārajām Eiropas
nozīmes pētniecības infrastruktūrām, ir svarīgi,
lai arī asociētās valstis varētu pilnībā
iesaistīties ERIC izveidē un ekspluatācijā kā
dalībnieces vai uzņēmējas valstis un dot savu
ieguldījumu šajās infrastruktūrās.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Izdarot
ierosinātos nelielos tehniskos grozījumus ERIC regulā,
ietekmes novērtējums, kuru Komisija veica, kad bija ierosināts
Padomē pieņemt ERIC regulu, nemainīsies.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosinātais
grozījums ERIC regulā attiecas tikai uz 9. panta 2. un
3. punktu, kuros ierosināts noteikt, ka ERIC izveidei ir
vajadzīga vismaz viena dalībvalsts un vismaz divas citas dalībvalstis
vai asociētās valstis. Turklāt ir ierosināts noteikt, ka
dalībvalstīm vai asociētām valstīm kopā ir balsu
vairākums dalībnieku kopsapulcē. Citas izmaiņas nav ierosinātas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ierosinātais
grozījums ERIC regulā neietekmē ne Savienības, ne
dalībvalstu budžetu.
2012/0321 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes Regulu (EK)
Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro
Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. un
188. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[2],
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[4],
tā kā:
(1)       Ar Padomes 2009. gada
25. jūnija Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko
regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības
infrastruktūras konsorcijam (ERIC)[5],
ir izveidots tiesiskais regulējums, kurā noteiktas prasības un
procedūras Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcija
izveidošanai un tā izveides rezultāti.
(2)       Kopienas mērķis
vienmēr ir bijis atbalstīt un attīstīt Eiropas
pētniecības infrastruktūru, un jaunākie dokumenti, kuros
tas iestrādāts, ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas
Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai
un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[6] un vēl jo vairāk
Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums Nr. 2006/974/EK par
īpašo programmu “Spējas”[7].
(3)       Eiropas Pētniecības
infrastruktūru stratēģijas forums (ESFRI) un
e-infrastruktūras refleksijas grupa (e-IRG) ir
izstrādājusi un atjauninājusi pirmo Eiropas pētniecības
infrastruktūru ceļvedi.
(4)       Kopš 2009. gadā
stājies spēkā Kopienas tiesiskais regulējums par Eiropas
pētniecības infrastruktūras konsorciju (ERIC), ERIC
statuss ir piešķirts divām Eiropas pētniecības
infrastruktūrām.
(5)       Par ERIC dalībniekiem
var kļūt dalībvalstis, asociētās valstis, trešās
valstis, kas nav asociētās valstis, un starpvaldību
organizācijas.
(6)       Asociētajām
valstīm ir liela nozīme Eiropas pētniecības
infrastruktūru sagatavošanā un īstenošanā, un tām
vajadzētu būt iespējai piedalīties ERIC ar
tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstīm, jo
tās ar savu atbalstu veicina Savienības pētniecības
zinātnisko izcilību un Savienības ekonomikas
konkurētspēju.
(7)       Lai veicinātu
asociēto valstu dalību ERIC, Regulas (EK)
Nr. 723/2009 9. panta 2. un 3. punkts būtu jāgroza
tā, lai asociēto valstu ieguldījumi tiktu pilnībā
atspoguļoti dalības un balsstiesību ziņā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 723/2009 9. panta 2.
un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
“2. ERIC dalībnieku vidū ir
vismaz viena dalībvalsts un vismaz divas citas dalībvalstis vai
asociētās valstis. Vēl citas dalībvalstis vai
asociētās valstis var kļūt par ERIC
dalībniekiem jebkurā laikā, izpildot taisnīgus un
pieņemamus nosacījumus, kas norādīti statūtos, un
kā novērotājas bez balsstiesībām saskaņā ar
nosacījumiem, kas norādīti statūtos. Ar 12. panta
a) punktā minētās dalībnieku kopsapulces piekrišanu
par ERIC dalībniekiem var kļūt arī trešās
valstis, kas nav asociētās valstis, kā arī
starpvaldību organizācijas, ievērojot statūtos
izklāstītos nosacījumus un procedūras attiecībā
uz izmaiņām dalībnieku sastāvā.
3. Dalībvalstīm vai
asociētajām valstīm kopā ir balsu vairākums
dalībnieku kopsapulcē. Ja ERIC uzņēmēja valsts
ir dalībvalsts, tā statūtu grozīšanas priekšlikumiem ir
vajadzīga dalībvalstu, kas ir ERIC dalībnieki,
vairākuma piekrišana.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā
ar Līgumiem.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes Regula (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas
tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības
infrastruktūras konsorcijam (ERIC).
[2]               OV C […], […], […] lpp.
[3]               OV C […], […], […] lpp.
[4]               OV C […], […], […] lpp.
[5]               OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.
[6]               OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
[7]               OV L 54, 22.2.2007., 101. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regulaI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (iesniegusi Komisija)

text:
                   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                 Briselē, 28.06.2004
                                                 COM(2004) 451 galīgā redakcija
                                                 2004/0133 (CNS)
                                      Priekšlikums
                                PADOMES REGULAI
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru
                                  (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                         PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Padomes Regula (EK) Nr. 2666/20001 (še turpmāk “CARDS regula”) stājās spēkā 2000. gada
   7. decembrī, un saskaņā ar tās 19. pantu to piemēro līdz 2006. gada 31. decembrim.
   CARDS regulas 13. pantā ir noteikts:
             Padome šo regulu pārskata ne vēlāk kā līdz 2004. gada 31. decembrim.
             Šajā nolūkā ne vēlāk par 2004. gada 30. jūniju Komisija iesniedz Padomei
             novērtējuma ziņojumu kopā ar priekšlikumiem par šīs regulas turpmāko virzību un
             par tajā izdarāmiem grozījumiem.
   Padomes Regula (EK) Nr. 2667/20002 (še turpmāk „Aģentūras regula”) stājās spēkā
   2000. gada 7. decembrī, un saskaņā ar tās 16. pantu to piemēro līdz 2004. gada
   31. decembrim.
   Aģentūras regulas 14. pantā ir noteikts:
             Kad Komisija uzskata, ka Aģentūra ir izpildījusi 1. pantā aprakstītos uzdevumus, tā
             iesniedz Padomei priekšlikumu par Aģentūras likvidāciju. Jebkurā gadījumā ne vēlāk
             kā 2004. gada 30. jūnijā Komisija iesniedz Padomei novērtējumu par šās regulas
             piemērošanu, kā arī priekšlikumu attiecībā uz Aģentūras statusu.
   Šajā nolūkā 2003. gadā, izvērtējot Komisijas sadarbības un attīstības programmas trešajās
   valstīs, Komisija uzsāka izvērtēšanu, nolūkā sniegt Eiropas Komisijai neatkarīgu un uzticamu
   CARDS palīdzības stratēģijas novērtējumu un tās attīstību politiskajā sistēmā, kā arī
   neatkarīgu novērtējumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras (ERA) regulas piemērošanu
   kopš Aģentūras izveides 2000. gada februārī, raksturojot Aģentūras nozīmes un atbildības
   izaugsmi.
   Novērtējumus, kas tika veikti laikā no 2003. līdz 2004. gada maijam (CARDS) un no
   2003. gada oktobrim līdz 2004. gada maijam (ERA), īstenoja starptautiska grupa, kurā
   piedalījās CARDS valstu eksperti. Šos novērtējumus pārbaudīja Izvērtēšanas daļa, kurai
   palīdzēja atsauces grupas, kuru sastāvā bija Komisijas dienesti un ERA. Ziņojumu pamatā ir
   priekšdarbi un praktiski pētījumi visās CARDS valstīs, ņemot vērā visus ERA operatīvos
   centrus. Novērtējumu gaitā notika strukturētas sarunas un semināri ar partnervalstu valdības
   un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
   Novērtējumu beigu ziņojumi pilnībā ir pieejami kopš 2004. gada 4. jūnija EuropaAid tīmekļa
   vietnē, un to var apskatīt un lejuplādēt šai saiknē:
   http://europa.eu.int/comm/europeaid/evaluation/program/cardsrep.htm
   Šā Komisijas paziņojuma mērķis ir informēt Padomi par to, kā Komisija plāno rīkoties
   turpmāk:
   1
            OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 10. decembra Regulu (EK)
            Nr. 2415/2001 (OV L 327, 13.12.2001., 3. lpp.).
   2
            OV L 36, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 10. decembra Regulu (EK)
            Nr. 2415/2001 (OV L 327, 13.12.2001., 3. lpp.) un 2003. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1646/2003 (OV L 245,
            29.9.2003., 16. lpp.).
LV                                                           2                                                           LV
 ---pagebreak---    a)       saskaņā ar pieņemto praksi tiks īstenota pretrunu procedūra, kas ļaus Komisijai
            sniegt detalizētu komentārus par abos minētajos ziņojumos iekļautajiem
            secinājumiem un ieteikumiem;
   b)       turklāt Komisija ierosina divējādu stratēģiju.
            Aģentūras regulai
   Ārējais novērtējums liecina, ka aģentūra strādā efektīvi valstīs un reģionos, kuros tā darbojas,
   un ka darbības modelis nodrošina atbilstošu administratīvo un pārvaldības struktūru.
   Ņemot vērā vispārējo pozitīvo aģentūras darbības novērtējumu un to, ka atbilstoši Kopienas
   finanšu plānam Kopienas palīdzība aptver laikposmu līdz 2006. gadam, ir būtiski nodrošināt
   Kopienas palīdzības nepārtrauktību valstīm un reģioniem, kuru aptver Aģentūras darbība.
   Atbilstoši jāpagarina Aģentūras regulas spēkā esamības termiņš līdz 2006. gada
   31. decembrim.
   Komisija vērš Padomes uzmanību uz faktu, ka, lai nodrošinātu aģentūras darbības raitu norisi
   un ņemtu vērā tās administratīvās un līguma saistības (piemēram, darbinieki, telpas utt.),
   iespējami drīz jāpieņem lēmums par Aģentūras regulas spēkā esamības termiņa pagarināšanu.
   Šis priekšlikums neliedz tālāk apsvērt specifiskas darbības, kuras Komisijas vēlāk var uzskatīt
   par piemērotām, lai īstenotu vērtētāju ieteikumus aģentūras darbības pilnveidošanai.
            CARDS regulai
   Komisija uzskata, ka pēc novērtējuma sniegtie ieteikumi nepauž vajadzību grozīt pašreizējo
   tiesisko regulējumu, jo regula joprojām ir ļoti nozīmīga attiecībā uz tās ieguldījumu
   Stabilizācijas un asociācijas procesā. Turklāt izmaiņas praktiski sāktu darboties tikai
   2005. gadā, un labākajā gadījuma tās skartu 2006. gada ikgadējās rīcības programmas
   sagatavošanu pirms regulas termiņa beigām 2006. gada 31. decembrī.
   Vairāki secinājumi un ieteikumi attiecas uz Komisijas organizāciju, uz koordināciju ar
   dalībvalstīm, starptautiskajām finanšu institūcijām un citām ieinteresētajām personām vai
   programmas struktūru un tās īstenošanas kārtību; nevienā no tiem nav norādīta vajadzību
   grozīt pašu CARDS regulu. Komisija apsvērs minētos ieteikumus un iespējamos pasākumus,
   kā uzlabot palīdzības sniegšanas veidu un koordinēšanu ar citām ieinteresētajām personām.
   Jebkurā gadījumā Komisija pienācīgi ņems vērā Partnerības un SAP ziņojumus Kopienas
   palīdzības programmas veidošanai laikposmam no 2005. līdz 2006. gadam. Šī pieeja ir pilnā
   mērā saskaņā ar novērtējuma ziņojuma ieteikumiem, kurās ierosināts vienkāršot Indikatīvo
   programmu laikposmam no 2005. līdz 2006. gadam, ņemot vērā jauno stratēģisko instrumentu
   izmantošanu, un no 2007. gada izstrādāt jaunus palīdzības instrumentus.
   Tālab Komisija uzskata, ka CARDS regula nav jāgroza, un tā jāpiemēro pašreizējā redakcijā
   līdz 2006. gada 31. decembrim, kad regula zaudē spēku saskaņā ar tās 19. pantu.
   c)       Abos gadījumos Komisija turpinās informēt dalībvalstis par katru turpmāko darbību,
            kas varētu būt lietderīga, kad Komisija būs noslēgusi iepriekš minēto pretrunu
            posmu.
   Noslēgumā, Komisija aicina Padomi pieņemt pievienoto priekšlikumu, lai grozītu Padomes
   2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru.
LV                                                3                                                 LV
 ---pagebreak---                                                                 2004/0133 (CNS)
                                                 Priekšlikums
                                           PADOMES REGULAI
   ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 181.a panta otrā punkta pirmo
   teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,3
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu4,
   tā kā:
   (1)    Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra īsteno Kopienas palīdzību, kas paredzēta ar 1. pantu
          Regulā (EK) 2666/20005, Serbijā un Melnkalnē, ieskaitot Kosovu, kā tas noteikts
          Apvienoto Nāciju Drošības Padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244, un
          Bijušajā Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā.
   (2)    Saskaņā ar tās 16. pantu Regula (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas
          aģentūru6 ir spēkā līdz 2004. gada 31. decembrim.
   (3)    Minētās regulas 14. pantā ir paredzēts, ka Komisija iesniedz Padomei izvērtējuma
          ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un priekšlikumu par aģentūras statusu.
   (4)    Komisija šo ziņojumu nodeva atklātībā 2004. gada 4. jūnijā.
   (5)    Apvienoto Nāciju Drošības Padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244 definētā
          Kopienas palīdzība Serbijai un Melnkalnei, ieskaitot Kosovu, un Bijušajā
          Dienvidslāvijas Republikā Maķedonijā saskaņā ar Kopienas finanšu plānu ir iestrādāta
          valsts stratēģijas dokumentā laikposmam no 2002. līdz 2006. gadam. Komisija
          izstrādā priekšlikumu daudzgadējām indikatīvajām programmām šajās valstīs un
          reģionos laikposmam no 2005. līdz 2006. gadam.
   3
          OV C […], […], […] lpp.
   4
          OV C […], […], […].lpp.
   5
          Padomes Regula (EK) Nr. 2666/2000 par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai,
          Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, L 306,
          7.12.2000., 7. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001.,
          3. lpp.).
   6
          OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327,
          12.12.2001., 3. lpp.) un Regulu (EK) Nr. 1646/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 16. lpp.).
LV                                                       4                                                     LV
 ---pagebreak---    (6)    Ņemot vērā aģentūras darbības labvēlīgo izvērtējumu un faktu, ka Kopienas palīdzības
          programma aptver laikposmu līdz 2006. gadam, ir svarīgi nodrošināt Kopienas
          palīdzības īstenošanas nepārtrauktību. Tādēļ Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras
          pilnvaras jāpagarina līdz 2006. gada 31. decembrim.
   (7)    Dienvidslāvijas Federatīvajā Republikā (DFR) 2003. gada 4. februārī tika pieņemta
          Konstitucionālā harta, ar kuru valsti pārdēvēja par „Serbiju un Melnkalni”7. Ir jāņem
          vērā šī valsts nosaukuma maiņa,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                     1. pants
   Ar šo Regulu (EK) Nr. 2667/2000 groza šādi:
   1.        Regulas 1. panta 1. punkta i) apakšpunktā terminu „Dienvidslāvijas Federatīvā
             Republika” aizstāj ar „Serbija un Melnkalne”.
   2.        Regulas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā terminu „Dienvidslāvijas Federatīvā
             Republika” aizstāj ar „Serbija un Melnkalne”.
   3.        Regulas 4. panta 10. punktā terminu „Dienvidslāvijas Federatīvā Republika” aizstāj
             ar „Serbija un Melnkalne”.
   4.        Atceļ regulas 14. pantu.
   5.        Regulas 15. pantu aizstāj ar
             „Komisija var pilnvarot aģentūru Kopienas palīdzības sniegšanai Serbijai un
             Melnkalnei un Bijušai Dienvidslāvijas Republikai Maķedonijai, par kuru lemts
             saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1628/96”.
   6.        Regulas 16. pantā datumu „2004. gada 31. decembris” aizstāj ar „2006. gada
             31. decembris”.
                                                     2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē ,
                                                      Padomes vārdā—
                                                      priekšsēdētājs
   7
           ieskaitot Kosovu, kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības Padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā
           1244.
LV                                                       5                                                      LV


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.7.2017
            COM(2017) 356 final
            2017/0147(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES REGULA,
            ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes Regulā (ES) 2017/127 attiecībā uz 2017. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Šīs zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas laikposmā, kad tās ir spēkā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības politikas jomām, jo īpaši ar politiku vides jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.

               Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no jaunās KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Ierosinātais juridiskais instruments: regula.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā atsauksmes no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskie ieteikumi, kas saņemti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK).

               •Ietekmes novērtējums

               Zvejas iespēju regulas darbības jomu ierobežo Līguma 43. panta 3. punkts.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātie pasākumi neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Regulu (ES) 2017/127, kā aprakstīts turpmāk.

               Jūrasasaris (labraks)

               Jūrasasara (labraka) nozvejas patlaban ir aizliegtas, taču ir paredzēta atkāpe, ko piemēro nelielam skaitam kuģu, kuri zvejo ar konkrētiem zvejas rīkiem. Atkāpe cita starpā attiecas uz kuģiem, kuriem laikā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrētas jūrasasara (labraka) nozvejas, kas gūtas ar āķiem un āķu rindām vai nostiprinātiem žaunu tīkliem, ar noteikumu, ka šie kuģi turpina izmantot to pašu kategoriju zvejas rīkus. Tā kā reģistrētās vēsturiskās nozvejas ir saistītas ar konkrētu kuģi, tas var radīt praktiskas problēmas gadījumos, kad operators kuģi aizstāj, jo jaunajam kuģim nebūs reģistrētu vēsturisko nozveju, tātad atkāpe uz to neattieksies. Tāpēc būtu skaidri jānosaka, ka šādā gadījumā tiesības var nodot citam kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas šī atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās. Tā kā dalībvalstis šādai tiesību nodošanai piemēro atšķirīgas sistēmas, tiesību nodošanai citam kuģim būtu jānotiek saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem.

               Tūbītes

               2017. gadā ICES savā ieteikumā, vadoties pēc 2016. gada novērtējuma, grozīja tūbīšu pārvaldības apgabalus. Daži no šiem pārskatītajiem pārvaldības apgabaliem nesakrīt ar Savienības ūdeņiem Ziemeļjūrā. Lielākā daļa no tūbīšu 3.r pārvaldības apgabala atrodas Norvēģijas ūdeņos, tomēr daļa no tā plešas arī Savienības ūdeņos, turklāt daži svarīgi zvejas sēkļi iesniedzas gan 2.r, gan 3.r pārvaldības apgabalā. Tāpēc ir lietderīgi ES zvejnieku piekļuvi tūbīšu sēkļiem, kas atrodas 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņos, nodrošināt, 2.r pārvaldības apgabalam noteiktās zvejas iespējas paplašinot tā, lai iekļautu arī 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņus.

               Brētliņa

               ICES katru gadu sniedz ieteikumu par brētliņu (Sprattus sprattus) Ziemeļjūrā, un tas aptver periodu no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Tāpēc ir lietderīgi brētliņas KPN pielāgot ieteikuma gadam. Saskaņā ar ICES ieteikumu brētliņas nozvejām Ziemeļjūrā laikā no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 170 387 tonnas. Tāpēc būtu attiecīgi jānosaka brētliņas zvejas iespējas.

               Zobenzivs Vidusjūrā

               ICCAT gadskārtējā sanāksmē, kas 2016. gadā norisinājās Vilamurā, Portugālē, ICCAT līgumslēdzējas puses, sadarbīgās puses, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgie subjekti vai zvejniecības subjekti (CPC) spēra izšķirīgu soli nolūkā reaģēt uz zobenzivs satraucošo stāvokli Vidusjūrā un pieņēma 15 gadu atjaunošanas plānu (ICCAT Ieteikums [16-05]).

               Eiropas Savienība 2016. gada decembrī ICCAT sekretariātam adresētā vēstulē apstiprināja, ka no 2017. gada 1. janvāra tā īstenos ICCAT Ieteikuma [16-05] normas. Turklāt Eiropas Savienība apstiprināja, ka no 2017. gada tā īstenos ICCAT Ieteikuma [16-05] 11. punktā minēto zvejas aizlieguma periodu, kas noteikts no 1. janvāra līdz 31. martam.

               Līdz ar ICCAT Ieteikuma [16-05] pieņemšanu zobenzivs KPN Vidusjūrā tika noteikta 10 500 tonnu apmērā. Tomēr KPN netika iedalīta ICCAT CPC, un tātad Padomes Regulas (ES) 2017/127 publicēšanas laikā Savienības daļa vēl nebija noteikta. ICCAT izveidoja darba grupu, kuras uzdevums bija izstrādāt taisnīgu un vienlīdzīgu Vidusjūras zobenzivs KPN iedalīšanas shēmu un noteikt CPC kvotu 2017. gadam, kā arī KPN pārvaldības mehānismu.

               Šīs darba grupas sanāksmē, kas norisinājās Madridē 2017. gada 20.–22. februārī, starp pusēm tika panākta vienošanās par kvotu iedalīšanu 2017. gadam un kompromiss par kvotu apguves pārvaldību 2017. gadā. Viens no kompromisa elementiem bija Savienības daļa, kas tika noteikta 70,756 % apmērā no ICCAT KPN, tātad 2017. gadā tās apmērs ir 7410,48 tonnas.

               Ir lietderīgi Savienības daļu transponēt ES tiesību aktos un dalībvalstu kvotas noteikt, pamatojoties uz vēsturiskajām nozvejām 2012.–2015. gada atsauces periodā, kas tika atzīts par drošu pamatu.

               Ziemeļu garnele

               2017. gada martā ICES sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām ICES IVa E rajonā un 20. apakšrajonā (Ziemeļjūras ziemeļu daļa, Norvēģijas ieplaka un Skageraks). Pēc apspriešanās ar Norvēģiju tika nolemts, ka ziemeļu garneles zvejas iespējas, kas ES iedalītas Skagerakā, būs 3856 tonnas.

               Saistītās piezvejas

               Ar Padomes Regulu (ES) 2017/595, ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām (pirmais grozījums zvejas iespēju regulā), tika svītrota zvejas iespēju tabula, kas attiecās uz limandu un pleksti Savienības ūdeņos IIa un IV zonā. Tāpēc ir lietderīgi svītrot limandu no zemsvītras piezīmēm, kurās tā ir minēta kā saistītā suga, kuras piezvejas tiek atskaitītas no tās pašas kvotas, ievērojot konkrētu maksimālo procentuālo daļu.

               2017/0147 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA,

               ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padomes Regulā (ES) 2017/127
                  1
                attiecībā uz 2017. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

               (2)Atkāpe, kas atļauj gūt jūrasasara (labraka) nozvejas ar konkrētu kategoriju zvejas rīkiem, ir saistīta ar vēsturiski reģistrētajām nozvejām, kuras gūtas ar minētajiem zvejas rīkiem, tāpēc būtu skaidri jānosaka, ka gadījumos, kad zvejas kuģi tiek aizstāti, šīs tiesības uz atkāpi tiek saglabātas, vienlaikus nodrošinot, ka to kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

               (3)2017. gadā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) savā ieteikumā, vadoties pēc 2016. gada novērtējuma, grozīja tūbīšu pārvaldības apgabalus. Lielākā daļa no tūbīšu 3.r pārvaldības apgabala atrodas Norvēģijas ūdeņos, tomēr daļa no tā plešas arī Savienības ūdeņos, turklāt daži svarīgi zvejas sēkļi iesniedzas gan 2.r, gan 3.r pārvaldības apgabalā. Ir lietderīgi nodrošināt to, ka ES zvejnieki var piekļūt tūbīšu zvejas sēkļiem, kas atrodas 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņos. Tālab zvejas iespējās, kas noteiktas 2.r pārvaldības apgabalam, būtu jāiekļauj arī 3.r pārvaldības apgabala Savienības ūdeņi.

               (4)2017. gada 27. martā ICES sniedza ieteikumu par ziemeļu garneles (Pandalus borealis) nozvejām ICES IVa E rajonā un ICES 20. apakšrajonā (Ziemeļjūras ziemeļu daļa, Norvēģijas ieplaka un Skageraks). Pamatojoties uz minēto ieteikumu un ņemot vērā apspriešanās ar Norvēģiju, ir lietderīgi ziemeļu garneles nozveju Savienības daļu Skagerakā noteikt 3856 tonnu apmērā un grozīt Savienības kvotu Norvēģijas ieplakā.

               (5)Saskaņā ar ICES 2017. gada 7. aprīļa ieteikumu brētliņas (Sprattus sprattus) nozvejām Ziemeļjūrā laikā no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam nevajadzētu pārsniegt 170 387 tonnas. Brētliņu zvejas iespējas būtu attiecīgi jānosaka.

               (6)Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumā iekļautā zvejas iespēju tabula, kas attiecās uz limandu (Limanda limanda) un pleksti (Platichthys flesus) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un IV apakšapgabalā, ar Padomes Regulu (ES) 2017/595
                  2
                tika svītrota. Tāpēc ir lietderīgi svītrot limandu no Regulas (ES) 2017/127 IA pielikuma zemsvītras piezīmēm, kurās limanda minēta kā saistītā piezvejas suga.

               (7)Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņēma Ieteikumu 16-05, ar ko zobenzivs (Xiphias gladius) kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) Vidusjūrā tika noteikta 10 500 tonnu apmērā un tika izveidota darba grupa, kuras uzdevums bija izstrādāt taisnīgu un vienlīdzīgu zobenzivs KPN sadales shēmu Vidusjūrā, noteikt kvotas, kas attiecībā uz 2017. gadu iedalāmas līgumslēdzējām pusēm, sadarbīgajām pusēm, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgajiem subjektiem vai zvejniecības subjektiem (CPC), un noteikt KPN pārvaldības mehānismu.

               (8)Savienība 2016. gada 23. decembrī ICCAT sekretariātam adresētā vēstulē apstiprināja, ka no 2017. gada 1. janvāra tā īstenos ICCAT Ieteikumu 16-05. Konkrēti, Savienība apstiprināja, ka no 2017. gada tā īstenos ICCAT Ieteikuma 16-05 11. punktā minēto Vidusjūras zobenzivs zvejas aizlieguma periodu, kas noteikts no 1. janvāra līdz 31. martam. Tāpēc ir lietderīgi šādu aizliegumu ieviest kā nosacījumu, kas ir funkcionāli saistīts ar zobenzivs zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu Vidusjūrā.

               (9)Ar ICCAT Ieteikumu 16-05 izveidotā darba grupa tikās 2017. gada 20.–22. februārī un ierosināja sadales mehānismu, kā arī kompromisu par kvotu apguves pārvaldību 2017. gadā. Viens no kompromisa elementiem bija Savienības daļa, kas tika noteikta 70,756 % apmērā no ICCAT KPN, tātad 2017. gadā tās apmērs ir 7410,48 tonnas. Tālab ir lietderīgi Savienības daļu transponēt ES tiesību aktos un noteikt dalībvalstu kvotas. Tās iedalītas, pamatojoties uz vēsturiskajām nozvejām 2012.–2015. gada atsauces periodā.

               (10)Regulā (ES) 2017/127 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2017. gada 1. janvāra. Tāpēc arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas.

               (11)Tāpēc Regula (ES) 2017/127 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants
                  Grozījumi Regulā (ES) 2017/127

               1.Regulas 9. panta 2. punkta trešajā daļā pievieno šādu teikumu:

               “Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, tiesības var nodot citam kuģim ar nosacījumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas šī atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.”

               Regulas (ES) 2017/127 IA un ID pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1.–172. lpp.).

                     (2)
                  Padomes 2017. gada 27. marta Regula (ES) 2017/595, ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām (OV L 81, 28.3.2017., 6.–13. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.7.2017
            COM(2017) 356 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PRIEKŠLIKUMS PADOMES REGULAI,
            ar ko Regulu (ES) 2017/127 groza attiecībā uz dažām zvejas iespējām

               1.Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumu groza šādi:

               a)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz tūbītēm un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos IIa, IIIa un IV zonā aizstāj ar šādu:

               “

                        Suga:

                        Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1)

                        Ammodytes spp.

                        Dānija

                        458 552

                        (2)

                        Analītiska KPN

                        Apvienotā Karaliste

                        10 024

                        (2)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Vācija

                         701

                        (2)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Zviedrija

                        16 838

                        (2)

                        Savienība

                        486 115

                        KPN

                        486 115

                        (1)

                        Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

                        (2)

                        Neskarot izkraušanas pienākumu, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/ *2A3A4). Ja dalībvalsts šo noteikumu izmanto attiecībā uz piezvejas sugām šajā zvejniecībā, minētā dalībvalsts nedrīkst izmantot elastīguma noteikumu dažādu sugu starpā attiecībā uz minēto sugu piezveju.

                        Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

                        Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

                        1r

                        2r un 3r

                        4

                        5r

                        6

                        7r

                        (SAN/234_1R)

                        (SAN/234_2R) attiecībā uz 2r, (SAN/234_3R) attiecībā uz 3r

                        (SAN/234_4)

                        (SAN/234_5R)

                        (SAN/234_6)

                        (SAN/234_7R)

                        Dānija

                        241 443

                        165 965

                        50 979

                        0

                        165

                        0

                        Apvienotā Karaliste

                        5 278

                        3 628

                        1 114

                        0

                        4

                        0

                        Vācija

                        369

                         254

                        78

                        0

                        0

                        0

                        Zviedrija

                        8 866

                        6 094

                        1 872

                        0

                        6

                        0

                        Savienība

                        255 956

                        175 941

                        54 043

                        0

                        175

                        0

                        Kopā

                        255 956

                        175 941

                        54 043

                        0

                        175

                        0

               ”;

               b)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli IIIa zonā aizstāj ar šādu:

               “

                        Suga:

                        Ziemeļu garnele

                        Zona:

                        IIIa

                        Pandalus borealis

                        (PRA/03A.)

                        Dānija

                        2 506

                        Piesardzības KPN

                        Zviedrija

                        1 350

                        Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

                        Savienība

                        3 856

                        KPN

                        7 221

               ”;

               c)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz ziemeļu garneli Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62º N aizstāj ar šādu:

               “

                        Suga:

                        Ziemeļu garnele

                        Zona:

                        Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62º N

                        Pandalus borealis

                        (PRA/04-N.)

                        Dānija

                        211

                        Analītiska KPN

                        Zviedrija

                        123

                        (1)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Savienība

                        334

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        KPN

                        Nepiemēro

                        (1)

                        Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām.

               ”;

               d)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šādu:

               “

                        Suga:

                        Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

                        Sprattus sprattus

                        Līdz 2017. gada 30. jūnijam

                        No 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam

                        (SPR/2AC4-C)

                        (SPR/2AC4-E)

                        Beļģija

                        376

                        1 828

                        (1)

                        Analītiska KPN

                        Dānija

                        29 755

                        144 711

                        (1)

                        Vācija

                        376

                        1 828

                        (1)

                        Francija

                        376

                        1 828

                        (1)

                        Nīderlande

                        376

                        1 828

                        (1)

                        Zviedrija

                        1 330

                        1 330

                        (1) (2)

                        Apvienotā Karaliste

                        1 241

                        6 034

                        (1)

                        Savienība

                        33 830

                        159 387

                        Norvēģija

                        0

                        10 000

                        Fēru Salas

                        0

                        1 000

                        (3)

                        KPN

                        33 830

                        170 387

                        (1)

                        Neskarot izkraušanas pienākumu, merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas ((OTH/ *2AC4C) attiecībā uz nozvejām, kas gūtas līdz 2017. gada 30. jūnijam; (OTH/*2AC4E) attiecībā uz nozvejām, kas gūtas no 2017. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Ja dalībvalsts šo noteikumu izmanto attiecībā uz piezvejas sugām šajā zvejniecībā, minētā dalībvalsts nedrīkst izmantot elastīguma noteikumu dažādu sugu starpā attiecībā uz minēto sugu piezveju.

                        (2)

                        Ietverot tūbītes.

                        (3)

                        Var ietvert līdz 4 % siļķu piezvejas.

               ”;

               e)zvejas iespēju tabulā attiecībā uz brētliņu un saistītajām piezvejas sugām IIIa zonā 1. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

               “(1)Neskarot izkraušanas pienākumu, merlanga un pikšas piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/ *03A.). Ja dalībvalsts šo noteikumu izmanto attiecībā uz piezvejas sugām šajā zvejniecībā, minētā dalībvalsts nedrīkst izmantot elastīguma noteikumu dažādu sugu starpā attiecībā uz minēto sugu piezveju.”

               2.Regulas (ES) 2017/127 ID pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā aizstāj ar šādu:

               “

                        Suga:

                        Zobenzivs

                        Zona:

                        Vidusjūra

                        Xiphias gladius

                        (SWO/MED)

                        Horvātija

                        Kipra

                        Spānija

                        Francija

                        Grieķija

                        Itālija

                        Malta

                        16

                        59

                        1 822,49

                        127,02

                        1 206,45

                        3 736,26

                        443,26

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        (1)

                        Analītiska KPN

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Savienība

                        7 410,48

                        (1)

                        KPN

                        10 500

                        (1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2017. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. decembrim.”