               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.7.2016
            COM(2016) 462 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai pēc zemestrīces, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda ("Fonds") izmantošanu EUR 1 651 834 apmērā pēc zemestrīces Grieķijā. Visa summa tiks finansēta, daļēji izmantojot EUR 50 000 000 saistību un maksājumu apropriācijās, kas jau ir iekļautas 2016. gada budžetā, un tāpēc budžeta grozījums nav vajadzīgs.

               2.INFORMĀCIJA UN NOSACĪJUMI

               Komisija 2016. gada 5. februārī saņēma pieteikumu par Fonda finansiālo palīdzību saistībā ar katastrofu Grieķijā (zemestrīci, kura skāra Jonijas salu reģionu, un jo īpaši Lefkada un Kefalonijas salas), kas notika 2015. gada 17. novembrī. Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši šo pieteikumu saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  1
                (turpmāk „Regula”), un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Šī izvērtējuma svarīgākie elementi ir izklāstīti turpmāk tekstā.

               (1)Grieķija 2016. gada 5. februārī iesniedza tās pieteikumu Fonda finansiālā ieguldījuma saņemšanai noteikto 12 nedēļu laikā pēc 2015. gada 17. novembrī (Lefkada salā) reģistrētajiem postījumiem. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju „reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma, atjauninātā informācija tika iesniegta 2016. gada 9. martā.

               (2)Iesniedzot pieteikumu, Grieķija no Fonda lūdza avansa maksājumu par paredzamajiem ieguldījumiem. Pēc pieteikumu sākotnējās izvērtēšanas, Komisija secināja, ka ir izpildīti Regulas 4.a pantā noteiktie nosacījumi.

               (3)Ar Komisijas 2016. gada 18. marta Lēmumu C(2016) 1772 tika piešķirts avanss EUR 164 798 apmērā, kas ir 10% no Fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma.

               (4)Grieķijas iestādes sākotnēji lēsa, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 65 919 000. Grieķijas iestādes 2016. gada 9. martā iesniedza atjauninātu pieteikumu, palielinot kopējo tiešo zaudējumu apmēru līdz EUR 66 073 345. Atjauninātā zaudējumu summa veido 2,1% no attiecīgā Jonijas salu NUTS 2 reģiona kopējā IKP (EUR 3 137 miljoni, pamatojoties uz 2014. gada Eurostat datiem
                  2
                EL62) un tādējādi pārsniedz noteikto 1,5% robežvērtību reģionālajam IKP, kas ir noteikta Regulā, lai to varētu uzskatīt par reģionālu dabas katastrofu.

               (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats Fonda finansiālā ieguldījuma summas noteikšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem Regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem.

               (6)Attiecībā uz šīs katastrofas ietekmi un sekām tika ziņots, ka 2015. gada 17. novembra rītā Lefkadu satricināja katastrofāla zemestrīču sērija, sasniedzot stiprumu 6,1 magnitūdas pēc Rihtera skalas. Postījumu tika reģistrēti arī Itakas un Kefalonijas ziemeļu daļā. Zemestrīcei sekoja vairāki spēcīgi sekundārie apakšzemes grūdieni. Divi cilvēki zaudēja dzīvību un astoņi tika ievainoti. Pēc seismologu sniegtās informācijas, zemestrīce nobīdīja Lefkada salu par 36 cm uz dienvidiem. Nekavējoties tika aktivizēts Grieķijas civilās aizsardzības operāciju centrs, un skartajiem iedzīvotājiem tika nodrošināti pagaidu mājokļi, pajumte un pārtika. Zemestrīce nodarīja postījumus 120 mājokļu vienībām, no kurām 20 tika pasludinātas par dzīvošanai nepiemērotām. Turklāt, tika ziņots par apjomīgiem rajonu un pašvaldību infrastruktūras tīklu, privāto un publisko ēku (ieskaitot vietējās slimnīcas) un citu infrastruktūras (ostu, bioloģisko tīklu), kā arī kultūras vietu (pamatā baznīcu) postījumiem. Salas ziemeļu daļā zemes nogruvumi apraka un izpostīja vienu no tūristu iecienītākajām pludmalēm.

               (7)Grieķijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 52 374 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Izmaksu lielākā daļa vairāk nekā EUR 38 miljonu apmērā attiecas uz transporta nozari. Otrā lielākā izmaksu daļa vairāk nekā EUR 7 miljonu apmērā attiecas uz kultūras mantojuma aizsardzību.

               (8)Skartais reģions ir „mazāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (2014.–2020. gads). Grieķijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

               (9)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Grieķija, kas ir viena no seismiski aktīvākajām valstīm Eiropā, ir centusies radīt dabas katastrofu risku novēršanas un pārvaldības sistēmu. Pirmā Grieķijas Zemestrīču regula (EAK-2000) stājās spēkā 1959. gadā un tā ir vairākas reizes mainīta. Regula tika papildināta ar jaunu seismisko riska zonu karti 2003. gadā. Zemestrīču plānošanas un aizsardzības organizācija (OASP) saskaņā ar publisko tiesību normām ir juridiska persona, ko pārvalda Infrastruktūras, transporta un tīklu ministrija, un kuras mērķis ir samazināt zemestrīču postošo ietekmi.

               (10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Grieķijai netika piemērota pienākumu neizpildes procedūra saistībā ar Savienības tiesības aktiem par katastrofas veidu.

               (11)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  3
               , un jo īpaši tās 10. pantu, ir atļauts izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu ("Fonds") ar ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 000 000 apmērā (2011. gada cenās), pārsniedzot finanšu shēmas attiecīgajām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus. Fonda pieejamības nosacījumi ir sīki izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 661/2014, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu. Fonda izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  4
                11. punktā.

               Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz „lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību Fonda izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI jeb EUR 3 miljardus 2011. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), rada pamatojumu lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumi līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, ko izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām dabas katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem fonda izmantošanas robežvērtības, un 6 % – tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar „kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %.

               Ieguldījums nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments.

               Ņemot vērā Grieķijas pieteikumu, kura pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, palīdzību no Fonda aprēķina šādi:

                        Katastrofa

                        Tiešie zaudējumi
                        (miljonos EUR)

                        2,5 % no tiešiem zaudējumiem līdz robežvērtībai
                        (EUR)

                        6 % no tiešiem zaudējumiem virs robežvērtības

                        Ierosinātā atbalsta kopsumma
                        (EUR)

                        GRIEĶIJA

                        66 073

                        1 651 834

                        -

                        1 651 834

                        KOPĀ

                        1 651 834

               Summu EUR 50 000 000 apmērā izmantoja, pieņemot 2016. gada budžetu par avansu maksājumu, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas tika iekļautas budžetā. Ņemot vērā šā pieteikuma izskatīšanu
                  5
                un ievērojot maksimāli iespējamo Fonda dotācijas apjomu, Komisija ierosina izmantot Fondu EUR 1 651 834 apmērā no EUR 50 000 000, kas īpaši paredzēti avansa maksājumiem par Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2016. finanšu gadam.

               Tā kā summa EUR 164 798 apmērā jau ir izmaksāta 10% avansa maksājumiem saskaņā ar Regulas 4.a panta 2. punktu, atlikusī maksājuma summa ir EUR 1 487 036.

               Pēc minēto avansu maksājuma pieejamais atlikums avansa maksājumiem budžetā ir EUR 49 835 202. Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 11. punktu, kurā paredzēta iespēja pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot no šā pieejamā atlikuma EUR 1 487 036, kas nepieciešami Grieķijai. Pēc atlikušās summas maksājuma, summa EUR 48 348 166 apmērā vajadzības gadījumā ir pieejama papildu avansa maksājumiem 2016. gadā. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, tas ir novērtēts kā pietiekams, ja atlikušajā gada daļā tiks saņemti jauni pieteikumi.

               Domstarpību gadījumā tiks ierosināta trīspusēju sarunu procedūra saskaņā ar Iestāžu nolīguma 11. punktu
                  6
               .

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai pēc zemestrīces, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  7
               , un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  8
                un jo īpaši tā 11. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda ("Fonds") mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 000 000 gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 10. pantā
                  9
               .

               (3)Grieķija 2016. gada 5. februārī ir iesniegusi pieteikumu par Fonda izmantošanu sakarā ar zemestrīci, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas.

               (4)Grieķijas pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 2012/2002 4. pantā minētajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda.

               (5)Tāpēc Fonds ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Grieķijas pieteikumu.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/252
                  10
                Eiropas Savienības Solidaritātes fonds tika izmantots, lai nodrošinātu summu EUR 50 000 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās avansa maksājumu nodrošināšanai 2016. finanšu gadam. Šīs apropriācijas ir izmantotas tikai ļoti ierobežotā apmērā. Tādējādi pastāv iespēja finansēt pilnu šo izmantojamo līdzekļu summu, pārdalot apropriācijas, kas ir pieejamas avansa maksājumiem Savienības 2016. gada vispārējā finanšu budžetā.

               (7)Lai pēc iespējas samazinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai nodrošinātu Grieķijai summu EUR 1 651 834 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.

               Visu šo izmantojamo līdzekļu summu, kas minēta 1. punktā, finansē ar apropriācijām, kas mobilizētas avansa maksājumiem Savienības 2016. finanšu gada budžetā, un pieejamā avansa summa ir attiecīgi samazināta.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no [lēmuma pieņemšanas datums].*

                  11Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (2)
                  Tā pamatā ir 2016. gada maijā saņemtie Eurostat dati. Pieteikuma saņemšanas brīdī robežvērtība tika aprēķināta, balstoties uz pagaidu (augstākiem) datiem, un līdz ar to pagaidu aprēķinātā robežvērtība EUR 48,7 miljonu apmērā ir samazināta uz EUR 47,1 miljoniem. Abos gadījumos robežvērtība ir sasniegta, un ierosinātā atbalsta summa netiek ietekmēta.

                     (3)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (4)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (5)
                  Paziņojums Komisijai C(2016) 3872.

                     (6)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (7)
                  (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.)

                     (8)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (9)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (10)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Lēmums (ES) 2016/252 par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai (OV L 47, 24.2.2016, 5. lpp.).

                     (11)
                   Datums jāieraksta Parlamentam pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.11.2015
            COM(2015) 582 final
            2015/0265(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Korejas Republikai ir potenciāls kosmosa tehnoloģiju un lietojumu jomā. Tā aktīvi izmanto satelītu navigācijas pakalpojumus vairākās nozarēs, tostarp transportā, flotes pārvaldībā, zinātnē un ģeodēzijā.

               Eiropas Komisija, pamatojoties uz Padomes 2005. gada 18. jūlija pilnvarojumu, ir risinājusi sarunas par Sadarbības nolīgumu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (turpmāk – "nolīgums"). Nolīgums tika parakstīts 2006. gada 9. septembrī saskaņā ar Padomes 2006. gada 1. septembra lēmumu par parakstīšanu.

               Parakstītājas Eiropas Savienības dalībvalstis un Korejas Republika ir pabeigušas savas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punktu Komisija ierosina Padomei pieņemt lēmumu par nolīguma noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas.

               Bulgārija, Horvātija un Rumānija kļūs par nolīguma pusēm, noslēdzot protokolu saskaņā ar 6. panta 2. punktu aktos par attiecīgi Bulgārijas Republikas un Rumānijas, un Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā.

               2015/0265 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  1
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes 2006. gada 1. septembra Lēmumu 2006/700/EK
                  2
                Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, tika parakstīts 2006. gada 9. septembrī, paredzot tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)Nolīguma mērķis ir sekmēt, veicināt un stiprināt pušu sadarbību civilās globālās satelītu navigācijas jomā.

               (3)Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Sadarbības nolīgumu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma 18. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības, un sniedz šādu paziņojumu:

               "Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un tā no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz "Eiropas Kopienu" jālasa kā atsauces uz "Eiropas Savienību"."

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                  3
               .

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Piekrišana sniegta […201.].

                     (2)
                  OV L 288, 19.10.2006., 30. lpp.

                     (3)
                  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0273

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā  /* COM/2006/0273 galīgā redakcija - CNS 2006/0098 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.6.2006COM(2006) 273 galīgā redakcija2006/0098 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠajā priekšlikumā nav paredzētas izmaiņas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības politikā. Komisija ar šo priekšlikumu paredz atjaunināt dažus ar Kopienas politiku saistītos instrumentus dzīvnieku veselības jomā:-  grozot spēkā esošās procedūras, kas regulē Kopienas ieguldījumu dzīvnieku slimību izskaušanas, uzraudzības un kontroles valsts programmu finansēšanā, kā to paredz 1990. gada 26. jūnija Padomes Lēmuma 90/424/EEK[1] par izdevumiem veterinārijas jomā 24. pants,-  ieviešot iespēju Kopienai apstiprināt un finansēt daudzgadu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas,-  aktualizējot to esošo finanšu pasākumu darbības jomu, kuru mērķis ir uzlabot informācijas politiku dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā un integrēto datorizēto veterināro sistēmu (TRACES) lietošanu.Pievienotais priekšlikums par Lēmuma 90/424/EEK grozīšanu tādējādi attiecas uz trim konkrētiem tematiem, kas bez kavēšanās jāatjaunina, lai Komisijai un dalībvalstīm ļautu efektīvi veikt pienākumus saistībā ar:-  lēmuma 24. panta grozījumiem, lai varētu finansēt dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmas un nodrošināt finansēšanas procedūru un programmu apstiprināšanas procedūru vienkāršošanu,-  lēmuma 37.a panta precizējumiem, lai ņemtu vērā faktu, ka ANIMO sistēma ir tehniski pielāgota un integrēta jaunajā integrētajā datorizētajā (IT) veterinārajā sistēmā TRACES (sistēma dzīvu dzīvnieku pārvietošanās uzraudzībai un importa uz ES valstīm uzraudzībai),-  lēmuma 16. panta grozījumiem, kuru mērķis ir uzlabot informācijas politiku par dzīvnieku aizsardzību, tostarp visus aspektus saistībā ar dzīvnieku veselību un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīgumu.1.1. Priekšlikuma par dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmām vispārējs kontekstsPadomes Lēmuma 90/424/EEK 24. pants nosaka, ka dalībvalstis no Kopienas var saņemt finansiālu palīdzību dzīvnieku slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām. Lēmuma 29. pants paredz zoonožu uzraudzības un kontroles programmu finansēšanu pēc tās pašas procedūras, kas noteikta 24. pantā. Lai gan dalībvalstīm ir tiesības iesniegt programmas, kas ilgst vairāk nekā vienu gadu, Komisija ne vienā, ne otrā gadījumā nevar apstiprināt šādu programmu finansēšanu ilgāk par vienu gadu.Minēto programmu apstiprinājums un finansiālais atbalsts no Kopienas ir saskaņā ar komitoloģijas procedūru pēc kuras programmas, ko dalībvalstis ir iesniegušas līdz 31. maijam, tiek apstiprinātas katru gadu.Padomes Lēmuma 90/424/EEK pielikumā ir noteikts 23 endēmisku dzīvnieku slimību un 8 zoonožu vai epizootisko slimību saraksts, kuru izskaušanai var piešķirt Kopienas finansiālu atbalstu.1.2. Priekšlikuma par integrētu datorizēto (IT) veterināro sistēmu TRACES vispārējs kontekstsPašreizējā redakcijā Padomes Lēmuma 90/424/EEK 37. pants nosaka Kopienas finansiālu palīdzību veterināro importa procedūru datorizācijai. TRACES, kas apvieno dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecības un importa subjektus, uzsāka darboties 2004. gada 1. aprīlī, un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2004/292/EEK kopš 2005. gada 1. janvāra TRACES obligāti jālieto visās dalībvalstīs.1.3. Priekšlikuma par informācijas politiku dzīvnieku veselības jomā vispārējs kontekstsVisaptverošās un integrētās pieejas, ko paredz Baltā grāmata par pārtikas nekaitīgumu[2], mērķis ir nodrošināt saskaņotāku un efektīvāku pārtikas nekaitīguma politikas sistēmu, kas nodrošinātu augstāku pārredzamības līmeni.Informācijas vākšana un izplatīšana ir nepieciešams solis tiesību aktu labākai izstrādei un ieviešanai. Visā Kopienā ir steidzami jāidentificē un jāveicina attiecīgo tiesību aktu izmantošana plašajā dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Tas arī atbalstīs Komisijas un dalībvalstu aktivitātes starptautiskajā līmenī, uzlabojot izpratni par mūsu tiesību aktiem un pārredzamību mūsu tirdzniecības partneru un jo īpaši kandidātvalstu vidū.Pašlaik 16. pantā ir paredzēts finansiāls atbalsts informācijas politikas izveidei dzīvnieku aizsardzības jomā. Prasību, kas attiecas uz dzīvnieku veselību, saskaņošana un informācijas politikas pastiprināšana dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā tiks veiksmīgāk sasniegta, izveidojot informācijas rīkus, tai skaitā datu bāzes jebkādas nepieciešamās informācijas vākšanai, glabāšanai un izplatīšanai.2. Atbilstība citu jomu politikaiKomisija ir uzsākusi Kopienas mēroga Dzīvnieku veselības politikas izvērtēšanas procesu, kas paredz jautājumus par pašreizējo finanšu instrumentu izmaksu efektivitāti dzīvnieku slimību uzraudzībai, kontrolei un izskaušanai, un par to, kā rosināt ražotājus veikt visus vajadzīgos pasākumus. Saskaņā ar šā novērtējuma rezultātiem var tikt piedāvāti alternatīvi risinājumi pašreizējai Kopienas finansiālai palīdzībai dalībvalstīm.Bažas, kas rosināja Komisiju veikt dzīvnieku veselības politikas novērtējumu, ir pilnībā ņemtas vērā priekšlikumos par daudzgadu programmām, TRACES un informācijas politiku dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā.3. Pamatojums un paredzamie sasniegumi3.1. Priekšlikuma par daudzgadu programmām paredzamie sasniegumiŠā priekšlikuma mērķis ir dot iespēju Komisijai apstiprināt un finansēt daudzgadu programmas.Apstiprināšanas un finansēšanas procedūras tiek vienkāršotas, jo īpaši, atceļot vienu no diviem lēmumiem, kas nepieciešami pašreizējā procedūrā.Daudzgadu pieeja nodrošinātu labāku pārvaldību. Ar šādām daudzgadu programmām, ko apstiprina ilgākais uz 6 gadiem, ir paredzēts veicināt to, ka izskaušanas programmas mērķi ir skaidrāki, un tos ir vienkāršāk pārbaudīt, un nodrošināt Kopienas līdzekļu efektīvu izmantošanu, veicinot pārrredzamību.Slimību saraksta saīsināšana nodrošinās labāku prioritizāciju. Lai garantētu labākus rezultātus Kopienas politikā dzīvnieku slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības jomā pārrredzamā, kā arī produktīvā un efektīvā veidā, skaidri jādefinē prioritātes. Jauns saraksts, kas atspoguļo Kopienas prioritātes, ir sagatavots, balstoties uz slimību ietekmi uz sabiedrības veselību, starptautisko tirdzniecību un Kopienas iekšējo tirdzniecību.Lai nodrošinātu saskaņotību un efektivitāti, tiek uzskatīts par vajadzīgu apvienot slimību un zoonožu sarakstus un paredzēt vienādas procedūras Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai.Saīsināta slimību saraksta pieņemšana palīdzēs noteikt svarīgākās aktivitātes, kas saņem finansiālu Kopienas atbalstu, lai garantētu Kopienas līdzekļu izmantošanu efektīvākā un produktīvākā veidā. Līdzfinansējumu varēs piešķirt pieejamā Kopienas budžeta robežās, ja dalībvalsts prioritātes saskan ar Kopienas prioritātēm un, ja vajadzības gadījumā, atsevišķā dalībvalsts programma ir saskaņā ar programmām, ko finansē citās dalībvalstīs.3.2. Priekšlikuma par integrēto datorizēto (IT) veterināro sistēmu (TRACES) paredzamie sasniegumiPadomes Lēmuma 90/424/EEK 37.a pants paredz finansiālu Kopienas atbalstu importa veterināro procedūru datorizācijai, kā noteikts Lēmumā 92/438/EEK ( Shift projekts). Shift un attiecīgā datorizētā sistēma, kas apvieno veterinārās iestādes (ANIMO), ko izveidoja ar Komisijas Lēmumu 91/398/EEK, ir nomainīta ar integrēto sistēmu TRACES.Priekšlikuma mērķis ir aktualizēt 37.a panta formulējumu, lai ņemtu vērā iepriekšminētos pilnveidojumus un skaidri noteiktu finansējuma piešķiršanu integrētās sistēmas mitināšanas un uzturēšanas izmaksām.3.3. Priekšlikuma par informācijas politiku dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā paredzētie sasniegumiVisaptverošās un integrētās pieejas, ko paredz Baltā grāmata par pārtikas nekaitīgumu[3], mērķis ir nodrošināt saskaņotāku un efektīvāku pārtikas nekaitīguma politikas sistēmu, kas nodrošinātu augstāku pārredzamības līmeni.Plašajā dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā informācijas vākšana ir nepieciešama tiesību aktu labākai izstrādei un ieviešanai. Informācijas vākšanas un izplatīšanas uzlabošana sekmē arī Komisijas un dalībvalstu aktivitātes starptautiskos forumos, veicinot izpratni par mūsu tiesību aktiem un pārredzamību mūsu tirdzniecības partneru un jo īpaši kandidātvalstu vidū.Pašlaik lēmuma 16. pantā ir paredzēts finansiāls atbalsts informācijas politikas izveidei dzīvnieku aizsardzības jomā.Priekšlikuma projekta mērķis ir attiecināt šo nosacījumu darbības jomu uz visiem dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma aspektiem.4. Konsultācijas ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums4.1. Konsultācijas ar ieinteresētajām personāmDaudzgadu programmu izveidošana ar dalībvalstīm tika apspriesta dažādās darba grupās un jo īpaši galveno veterinārijas amatpersonu sanāksmē 2004. gada 22. septembrī. Tika secināts, ka daudzgadu pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu izstrādē nodrošinās produktīvāku un efektīvāku mērķu sasniegšanu. Daudzgadu pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu izstrādē nodrošinās arī labāku pārvaldību.Eiropas Parlamenta Rezolūcija A5-0396/2000 saistībā ar TRACES, ko pieņēma kā atbildi uz Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 1/2000[4] par klasiskā cūku mēra uzliesmojumu 1997/98. gadā, paredz, ka ANIMO (datorizēts tīkls, kas apvieno veterinārās iestādes) tiktu pārvaldīts un attīstīts pilnā Komisijas uzraudzībā un grozījumus varētu veikt saskaņā ar Revīzijas palātas novērojumiem. Turklāt Parlamenta ziņojuma A5-0405/2002 par pasākumiem, kas jāveic, lai kontrolētu mutes un nagu sērgu Eiropas Savienībā 2001. gadā, un turpmākajiem pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu un kontrolētu dzīvnieku slimības Eiropas Savienībā 123. punkts paredz, ka Komisijai bez kavēšanās jāveic pasākumi esošās sistēmas dzīvu dzīvnieku pārvietošanās uzraudzībai ES robežās (ANIMO sistēma) uzlabošanai. Pie tam ātri jāievieš sistēma importa uz ES valstīm uzraudzībai ( Shift sistēma).4.2. Pieredzes apkopošana un izmantošanaPēdējo gadu laikā ir veikts pārskats par to, kā uzlabot daudzgadu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu pārvaldību, neskarot iepriekšminēto Kopienas Dzīvnieku veselības politikas izvērtējumu. Veicot šo pārskatu, tika ņemta vērā arī darba grupas slimību izskaušanas uzraudzībai dalībvalstīs pieredze, kas izveidota saskaņā ar Baltās grāmatas par pārtikas nekaitīgumu 29. rīcības plānu.4.3. Ietekmes novērtējumsPriekšlikums neradīs nozīmīgas ekonomiskas, vides un/vai sociālas ietekmes uz vienu vai vairākiem sektoriem, un tam nebūs būtiskas ietekmes uz galvenajām ieinteresētajām personām. Priekšlikumā nav paredzētas politikas reformas, bet gan esošo noteikumu šajā jomā aktualizācija ar mērķi labāk izmantot pieejamos resursus.Nelielās tehniskās izmaiņas priekšlikumā ietekmēs tikai kompetentās iestādes un citas administrācijas, kuru ieguvums būs pašreizējo procedūru vispārēja vienkāršošana.5. Priekšlikuma juridiskie aspekti5.1 . Tiesiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līgums, un jo īpaši tā 37. pants.5.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principiDzīvnieku veselības aizsardzības pasākumi, kas izklāstīti šajā priekšlikumā, ir Kopienas kompetencē. Turklāt būtisku ar sabiedrības veselību un dzīvnieku veselību saistīto prasību saskaņošana atbilst subsidiaritātes principam.Priekšlikumā paredzētās izmaiņas ir tikai tādas, kas nepieciešamas esošo prasību nepieciešamās aktualizācijas ieviešanai. Dalībvalstīm uzliktās prasības iesniegt atskaites, ko paredz priekšlikumā iekļautais 24. panta jaunais formulējums, neuzliek dalībvalstīm nekādu papildu darba slodzi. Šīs atskaites jebkurā gadījumā ir nepieciešamas, lai dotu iespēju Komisijai uzraudzīt Kopienas finansēto programmu pareizu ieviešanu un lai konstatētu, vai dalībvalstu pieņemtie noteikumi šo pasākumu ieviešanai dos ieguldījumu šo programmu mērķu sasniegšanā.5.3. Instrumentu izvēleIerosinātais instruments ir lēmums . Priekšlikums paredz grozījumus esošajos noteikumos par izdevumiem veterinārijas jomā, kas ir izklāstīti Padomes lēmumā. Tādējādi tiesiskais instruments, kas izvēlēts šo noteikumu grozīšanai, ir cits Padomes lēmums.6. Ietekme uz budžetu6.1. Priekšlikuma par dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmām ietekme uz budžetuParedzētās izmaiņas neradīs papildu izmaksas dalībvalstīm un Kopienas budžetam.6.2. Priekšlikuma par TRACES ietekme uz budžetuKopienas 300 000 EUR lielais finansiālais ieguldījums TRACES sistēmas loģistiskajam atbalstam, lai palīdzētu minētās sistēmas lietotājiem, jau noteikts Komisijas Lēmumā 2004/675/EEK[5] un paredzēts 15 mēnešu ilgam sākumperiodam.Sākot no 2006. gada, Kopienas budžeta aptuvenās papildu izmaksas katru gadu ir paredzētas šādā apmērā.-  Mitināšana: 500 000 EUR-  Izstrāde: 100 000 EUR6.3. Priekšlikuma par informācijas politiku dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomāIzmaksas Kopienas budžetā jāiekļauj pozīcijā „citi veterinārie pasākumi”, un tās Kopienas budžetam ik gadu radīs 200 000 EUR lielas papildu izmaksas.7. Papildu informācija7.1. Spēkā esošo normatīvo aktu atcelšanaPriekšlikuma pieņemšana nozīmēs, ka jāatceļ Padomes Lēmums 90/638/EEK, ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei.[6] Šā lēmuma tehniskajos pielikumos uzskaitīti kritēriji, kādiem jāatbilst dalībvalstu programmām, ko tās iesniedz Komisijai apstiprināšanai, Lēmuma 90/424/EEK 24. pantā noteikto pasākumu īstenošanai.Šie kritēriji ir tikai tehniskas prasības, kas nodrošina, ka pasākumi programmās ir efektīvi. Tādējādi ir lietderīgi šos tehniskos kritērijus, kā arī detalizētus ieviešanas pasākumus par programmu un ziņojumu formātu izklāstīt vienotā Komisijas Lēmumā, ievērojot komitoloģijas procedūras prasības.Komisijas nolūks ir turpmāko komitoloģijas procedūru pieņemt tajā pašā datumā, kad stājas spēkā šajā Komisijas lēmuma priekšlikumā paredzētais Padomes lēmums, kur izklāstīti kritēriji un standartprasības attiecībā uz programmu saturu, kā arī standartprasības attiecībā uz ziņojumiem.Tas nodrošinās spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošanu un normatīvā sloga mazināšanu gan dalībvalstīm, gan Komisijai.7.2. Eiropas Ekonomikas zonaLēmuma projekts neattiecas uz EEZ, jo finanšu instrumenti, kas paredzēti Lēmumā 90/424/EEK, neskar EEZ.2006/0098 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [7],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [9],tā kā:(1) Kopiena līdzfinansē dalībvalstu aktivitātes dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības jomā, balstoties uz ikgadējām programmām, ko apstiprina saskaņā ar prasībām un procedūru, kas noteikta 1990. gada 26. jūnija Padomes Lēmuma 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā[10] 24. pantā.(2) Kopienas līdzfinansējuma piešķiršanas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām procedūru pārskats, jo īpaši ņemot vērā to darba grupas slimību izskaušanas uzraudzībai dalībvalstīs gūto pieredzi, kas izveidota saskaņā ar Baltās grāmatas par pārtikas nekaitīgumu[11] 29. rīcības plānu, parādīja, ka labāku rezultātu iegūšanai nepieciešama daudzgadu programmu pieeja un jauns slimību un zoonožu saraksts. Daudzgadu pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām nodrošinās produktīvāku un efektīvāku šo programmu mērķu sasniegšanu, labāku un pārredzamāku pārvaldību un palielinās pārbaudes iespējas, tādējādi padarot efektīvāku Kopienas līdzekļu izmantošanu. Tādējādi ir uzskatāms par vajadzīgu grozīt noteikumus, kas regulē šīs programmas, paredzot iespēju finansēt daudzgadu programmas.(3) Minētais pārskats tāpat parādīja, ka to dzīvnieku slimību un zoonožu saraksta, kuru izskaušanai iespējams saņemt līdzfinansējumu, saīsināšana palielinās izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu efektivitāti un produktivitāti. To slimību un zoonožu saraksts, kas atspoguļo Kopienas prioritātes un kuru izskaušana tiks uzlabota ar Kopienas finansiālo atbalstu, jāveido, ņemot vērā šo slimību un zoonožu potenciālo ietekmi uz sabiedrības veselību un starptautisko un Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem. Tādējādi ir jāsvītro īpašie noteikumi attiecībā uz zoonožu kontroli.(4) Lai vienkāršotu dalībvalstu Komisijai iesniegto izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu apstiprināšanas procedūru, jāapstiprina noteikums par viena lēmuma pieņemšanu programmas apstiprināšanai Kopienas finansiālajam atbalstam, aizvietojot divus pašreiz nepieciešamos lēmumus — vienu, kurā uzskaita programmas, kas var pretendēt uz finansiālo atbalstu, otru — par programmu apstiprināšanu.(5) Lai Komisijai dotu iespēju uzraudzīt programmu ieviešanu, dalībvalstīm regulāri jāatskaitās Komisijai par veiktajiem pasākumiem, sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem izdevumiem.(6) Padomes 1990. gada 27. novembra Lēmums 90/638/EEK, ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei[12], nosaka tehniskās un informācijas prasības izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām, kam tiek lūgts Kopienas finansējums. Šīs tehniskās prasības un informācija regulāri un laicīgi jāatjaunina un jāprecizē, lai tā atbilstu tehniskajam un zinātniskajam progresam un atsauksmēm, kuru pamatā ir pieredze, kas gūta, ieviešot programmas. Tādējādi ir jādod iespēja Komisijai pieņemt un, ja nepieciešams, atjaunināt šīs tehniskās prasības. Tādējādi Padomes Lēmums 90/638/EEK jāatceļ.(7) Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmums 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK[13], paredz sākotnējo datorizēto sistēmu (ANIMO un Shift ) apvienošanu vienā sistēmā. Tādējādi ir jāņem vērā tehniskā attīstība, kas sasniegta veterināro procedūru datorizācijā, un jānodrošina nepieciešamie resursi integrēto datorizēto veterināro sistēmu mitināšanai, pārvaldībai un uzturēšanai.(8) Informācijas apkopošanas aktivitātes ir nepieciešamas labākai tiesību aktu izstrādāšanai un ieviešanai dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Vēl jo vairāk, ir ārkārtīgi svarīgi maksimāli izplatīt informāciju par dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu visā Kopienā. Tādējādi ir vēlams paplašināt Lēmuma 90/424/EEK darbības jomu, lai finansējumā iekļautu informācijas politiku dzīvnieku aizsardzības jomā, dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā.(9) Tādējādi Lēmums 90/424/EEK attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmumu 90/424/EEK groza šādi.1) Pirmā panta trešais ievilkums tiek aizstāts ar šādu tekstu:„− dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām”2) 16. pants tiek aizstāts ar šādu tekstu:„16. pantsKopiena sniedz finansiālu ieguldījumu informācijas politikas izveidē dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā, ietverota) informācijas rīku ieviešanu un attīstību, tostarp attiecīgu datu bāzi, laii) apkopotu un glabātu visu informāciju, kas saistīta ar Kopienas tiesību aktiem par dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīgumu,ii) izplatītu i) punktā minēto informāciju kompetentajām iestādēm, ražotājiem un patērētājiem;b) pētījumu veikšanu, kas nepieciešami tiesību aktu sagatavošanai un izstrādei dzīvnieku labturības jomā.”3) II sadaļas nosaukumu aizvieto ar šādu tekstu:„Dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas”4) 24. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„24. pants1. Kopienas finansiālo pasākumu ievieš, lai kompensētu dalībvalstīm radušos izdevumus, finansējot valsts dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas, kas uzskaitītas pielikumā („programmas”).Pielikumā ietverto sarakstu var grozīt saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru, īpaši attiecībā uz jaunām dzīvnieku slimībām, kas rada apdraudējumu dzīvnieku veselībai un netieši arī sabiedrības veselībai.2. Katru gadu vēlākais līdz 31. martam dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai ikgadējās vai daudzgadējās programmas, ko uzsāk nākamajā gadā, kurā tās vēlas saņemt finansiālu atbalstu no Kopienas.Programmas, kas iesniegtas pēc 31. marta, nākamajā gadā netiks finansētas.Dalībvalstu iesniegtajām programmām ir jāatbilst kritērijiem, kas pieņemti saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru. Daudzgadu programmām informācija, kas nepieciešama saskaņā ar šajā apakšpunktā minētajiem kritērijiem, jāiesniedz par katru programmas īstenošanas gadu.3. Komisija var uzaicināt dalībvalstis iesniegt daudzgadu programmas vai vajadzības gadījumā pagarināt apstiprinātas ikgadējās programmas termiņu, ja daudzgadu programma tiek uzskatīta par nepieciešamu efektīvākai un produktīvākai konkrētās slimības izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, jo īpaši, ja radies potenciāls apdraudējums dzīvnieku veselībai un netieši sabiedrības veselībai.4. Komisija dalībvalstu iesniegtās programmas novērtē gan no veterinārā, gan no finansiālā viedokļa.Dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama programmas novērtēšanai.Visa informācija par programmām jāapkopo katru gadu līdz 15. septembrim.5. Katru gadu līdz 30. novembrim saskaņā ar 42. pantā noteikto procedūru ir jāapstiprina:a) programmas, kas vajadzības gadījumā grozītas saskaņā ar 4. punktā paredzēto novērtējumu,b) Kopienas finansiālā ieguldījuma apjoms,c) Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālais apjoms,d) jebkādi nosacījumi, kas skar Kopienas finansiālo atbalstu.Programmas jāapstiprina uz laika periodu, kas nepārsniedz 6 gadus.6. Grozījumus programmās var apstiprināt saskaņā ar 42. pantā noteikto kārtību.7. Par katru apstiprināto programmu dalībvalstij ir jāiesniedz Komisijai turpmāk uzskaitītie ziņojumi:a) starpposma finanšu un tehniskie ziņojumi,b) katru gadu vēlākais līdz 31. martam jāiesniedz ikgadējais sīki izstrādāts tehniskais ziņojums, iekļaujot sasniegto rezultātu novērtējumu un detalizētu iepriekšējā gada izdevumu pārskatu.8. Maksājumu pieteikumi attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem saistībā ar apstiprināto iepriekšējā gada programmu jāiesniedz Komisijai vēlākais līdz 31. martam.Ja maksājumu pieteikumi tiek iesniegti vēlāk, Kopienas finansiālais ieguldījums konkrētajā gadā tiek samazināts par 25 % 1. maijā, par 50 % 1. jūnijā, par 75 % 1. jūlijā un par 100 % 1. septembrī.Katru gadu vēlākais līdz 30. oktobrim Komisijai jāpieņem lēmums par Kopienas maksājumiem, ņemot vērā saskaņā ar 7. punktu dalībvalstu iesniegtos finanšu un tehniskos ziņojumus.9. Komisijas eksperti var veikt pārbaudes uz vietas kopā ar kompetento iestādi tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu vienotu šā lēmuma piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 882/2004 (EK) 45. pantu.[14]Veicot šādas pārbaudes, Komisijas ekspertiem var palīdzēt ekspertu grupa, kas izveidota saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru.10. Šā panta piemērošanas sīki izstrādātie noteikumi jāpieņem saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru”.5) 26. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„26. pantsKopienas budžeta saistības programmu līdzfinansēšanā jāpārskata katru gadu. Izdevumu saistības daudzgadu programmu ieviešanai jāpieņem saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1605/2002[15] 76. panta 3. punktu. Daudzgadu programmu gadījumā pirmās budžeta saistības tiek veiktas pēc to apstiprināšanas. Komisija pārējās budžeta saistības veic, balstoties uz lēmumu, lai sniegtu ieguldījumu saskaņā ar 24. panta 5. punktu.”6) Tiek svītrots 29., 29.a, 32. un 33. pants.7) 37.a pantā 1. punkts tie aizstāts ar šādu tekstu:„Kopienas finansiālo ieguldījumu var piešķirt veterināro procedūru datorizācijai saistībā ar:a) dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tirdzniecību Kopienas iekšienē;b) integrētu datorizētu veterināro sistēmu mitināšanu, pārvaldību un uzturēšanu.”8) Pielikumu aizvieto ar šā lēmuma pielikuma tekstu.2. pantsPadomes Lēmums 90/638/EEK tiek atcelts dienā, kad spēkā stājas lēmums, kurā noteikti kritēriji, kas minēti Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 2. punkta trešā apakšpunktā, un sīki izstrādāties noteikumi, kas uzskaitīti šā lēmuma 24. panta 10. punktā.3. pantsAttiecībā uz programmām, kas apstiprinātas pirms šā lēmuma, spēkā stāšanās, ir spēkā attiecīgie Lēmuma 90/424/EEK noteikumi.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSDzīvnieku slimības un zoonozes-  Govju tuberkuloze-  Govju bruceloze-  Aitu un kazu bruceloze ( B. melitensis )-  Infekciozais katarālais drudzis endēmiskās vai paaugstināta riska zonās-  Āfrikas cūku mēris-  Cūku vezikulārā slimība-  Klasiskais cūku mēris-  Hematopoētiskā nekrozes infekcija-  Lašu infekciozā anēmija-  Liesas sērga-  Govju infekciozā pleiropneimonija-  Putnu gripa-  Trakumsērga-  Ehinokokoze-  Transmisīvā sūkļveida encefalopātija (TSE)-  Kampilobakterioze-  Listerioze-  Salmoneloze (zoonotiskā salmonella)-  Trihineloze-  Verotoksigēnā E. coli”FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes Lēmumam, kas groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Politikas joma: VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBADarbība: PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS, DZĪVNIEKU VESELĪBA, DZĪVNIEKU LABTURĪBA UN AUGU VESELĪBA3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1 Budžeta pozīcijas( 17.0401: Dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmas un dzīvnieku fiziskā stāvokļa, kas saistībā ar ārējiem faktoriem var radīt apdraudējumu sabiedrības veselībai, uzraudzība.( 17.0402: Citi pasākumi veterinārijas, dzīvnieku labturības un sabiedrības veselības jomā3.2 Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums:DARBĪBA IR BEZTERMIŅA3.3 Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jaunas | EBTA ieguldījums | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcijas numurs |17.0401 | Obligāti | Nedif. | Jā | Nē | Nē | Nr. [1A] |17.0402 | Obligāti | Nedif. | Jā | Nē | Nē | Nr. [1A] |17.0403 | Obligāti | Nedif. | Nē | Nē | Nē | Nr. [1A] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1 Finanšu līdzekļi4.1.1 Saistību asignējumu (SA) un maksājumu asignējumu (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | 2006. gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turp-mākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību asignējumi (SA) | 8.1 | a | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksājumu asignējumi (MA) | b | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |KOPĒJĀ PAMATSUMMA |Saistību asignējumi | a+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksājumu asignējumi | b+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |Cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas (NDA) | 8.2.5 | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksasSA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Ziņas par līdzfinansējumu – –Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no kādām citām struktūrām (lūdzam norādīt, kurām), nākamajā tabulā jānorāda līdzfinansējuma apmērs (ja paredzams līdzfinansējums no vairākām struktūrām, var pievienot papildu rindas).Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Līdzfinansētāja struktūra | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turp-mākie gadi | Kopā |…………………… | f |SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2 Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.( Šis priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu.( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi (piemēram, par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3 Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme – ieņēmumi tiek ietekmēti šādi:NB: Visa informācija un piezīmes par metodi, saskaņā ar ko veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā.Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc pasākuma |Cilvēkresursu kopskaits | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. Raksturojums un mērķi5.1 Jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņā pēc priekšlikumā paredzētajām izmaiņām pašreizējā likumdošanā.5.1.1 Slimību izskaušanas daudzgadu programmasPāreja no ikgadējām uz daudzgadu programmām nodrošinātu efektīvāku un produktīvāku šo programmu mērķu sasniegšanu.5.1.2 Grozījumi to slimību un zoonožu sarakstā, kuru izskaušanu sekmēs ieguldījumiDzīvnieku slimību un zoonožu, kuru izskaušanai tiek piešķirts līdzfinansējums, saraksta saīsināšana palielinās slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu efektivitāti un produktivitāti.5.1.3 Integrēta datorizēta veterinārā sistēmaFinansiālais ieguldījums integrētas datorizētas veterinārās sistēmas, kas paredzēta dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu pārdošanai un importam, ieviešanā, izstrādē, pārvaldībā, mitināšanā un uzturēšanā garantēs pienācīgu tās turpmāku pārvaldību.5.1.4 Informācijas vākšana un izplatīšanaPrasību saskaņošana dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma jomās veiksmīgāk tiks sasniegta, ja tiks izveidota datubāze.5.2 Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, kā arī iespējamā sinerģija5.2.1 Slimību izskaušanas daudzgadu programmasPāreja no ikgadējām uz daudzgadu programmām nodrošina labāku pārvaldību, padarot slimību izskaušanas programmas mērķus skaidrākus un vieglāk auditējamus un nodrošinot efektīvāku kredītu izmantošanu.5.2.2 Grozījumi to slimību un zoonožu sarakstā, kuru izskaušanu sekmēs ieguldījumiSlimību saraksta saīsināšana veicinās prioritizāciju un pieejamo kredītu efektīvāku izmantošanu.5.2.3 Integrēta datorizēta veterinārā sistēmaIntegrētas datorizētas veterinārās sistēmas izveidošanai jāturpinās ar pienācīgu pārvaldību un pastāvīgu atbalstu, ja vēlas, lai tā gadiem ilgi būtu noderīga.5.2.4 Informācijas vākšana un izplatīšanaInformācijas par dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un pārtikas nekaitīgumu vākšana un izplatīšana veicinās prasību saskaņošanu dzīvnieku veselības jomā un informācijas politikas stiprināšanu dzīvnieku veselības jomā.5.3 Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības satvara kontekstā1. mērķis: iespējas finansēt daudzgadu programmas ieviešana2. mērķis: to slimību saraksta grozīšana, kuru izskaušanai vai uzraudzībai iespējams saņemt finansiālu palīdzību3. mērķis: datorizētu uz tirdzniecību attiecošos veterināro procedūru mitināšana, uzturēšana un atbalsts4. mērķis: informācijas politikas noteikumu papildināšana.TIKAI 3. UN 4. MĒRĶA ĪSTENOŠANA ES BUDŽETĀ RADA PAPILDU TIEŠOS IZDEVUMUS.5.4 Īstenošanas metode (orientējoši)Še turpmāk norāda darbības īstenošanai izraudzītās metodes.X Centralizēta pārvaldībax Komisijas īstenota tieša vadībaٱ Netieša vadība, to deleģējot:ٱ Izpildaģentūrāmٱ Kopienu izveidotām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantuٱ Dalībvalstu valsts iestādēm/struktūrām, kas veic valsts dienesta uzdevumuٱ Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldībaٱ Ar dalībvalstīmٱ Ar trešām valstīmٱ Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu, precizēt)Piezīmes6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA6.1 Uzraudzības sistēmaJau šajā stadijā Komisijai ir uzraudzības pamatinstrumenti, tādi kā Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, galvenās veterinārijas amatpersonas un Kopienas references laboratoriju tīkls.6.2 Novērtēšana.6.2.1 Iepriekšējs novērtējums un pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (iepriekš gūta līdzīga pieredze)Priekšlikumā piedāvātā daudzgadu pieeja slimību un zoonožu izskaušanā ar dalībvalstīm apspriesta dažādās darba grupās, jo īpaši galveno veterinārijas amatpersonu 2004. gada 22. septembra sanāksmē .Eiropas Parlaments, atbildot uz Revīzijas palātas ziņojumu, ir rekomendējis veikt dzīvu dzīvnieku pārvietošanas ES iekšienē un to importa uz ES valstīm uzraudzību.6.2.2 Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsKā minēts iepriekš, Komisijas rīcībā ir instrumenti, ar kuriem jebkurā laikā novērtēt Padomes Lēmumā 90/424/EEK paredzētās dažādās darbības, tādi kā Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, galvenās veterinārijas amatpersonas un Kopienas references laboratoriju tīkls.7. PASĀKUMI PRET KRĀPŠANUPadomes Regulas EK/1258/1999 7. un 8. pants par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu attiecas uz visiem izdevumiem, kas paredzēti Padomes Lēmumā 90/424/EEK. Tādējādi visi darījumi, kas attiecas uz šo lēmumu, tiek pakļauti retrospektīvam auditam.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1 Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību asignējumi miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[16] (17 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*, C*/AST |[17]Personāls, ko finansē2 saskaņā ar 17 01 02. pantu |[18]Cita veida personāls3, ko finansē saskaņā ar 17 01 04/05. pantu |KOPĀ | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |8.2.2 No rīcības izrietošo uzdevumu aprakstsTehnisko ziņojumu un finanšu atskaišu pārbaude, maksājumu uzdevumu sagatavošana un nodošana maksājumiem.8.2.3 Cilvēkresursu avoti (štatā)( Ja min vairākus avotus, lūdzam norādīt amatu skaitu no katra avota)x Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu (APS) vai provizorisko budžeta projektu (APB) finanšu gadam n( Amata vietas, kas pieprasāmas, saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu (APS) vai provizorisko budžeta projektu (APB) nākamajam periodam( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS/APB procedūras ciklā Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS/APB attiecīgajam finanšu gadam8.2.4 Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi) – –Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |intra muros: |extra muros: |Tehniska un administratīva palīdzība kopā |8.2.5 Finansiālās cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veidi | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (17 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Darbinieki, kurus finansē saskaņā ar 17 01 02. pantu (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norāda budžeta pozīciju) |Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki – – Vajadzības gadījumā jānorāda atsauce uz 8.2.1 punktu – – |Aprēķins — personāls, ko finansē saskaņā ar 17 01 02. pantu – – Vajadzības gadījumā jānorāda atsauce uz 8.2.1 punktu – – |8.2.6 Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā – –Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) – –Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turp-mākie gadi | KOPĀ |17 01 02 11 01 — komandējumi |17 01 02 11 02 — sanāksmes un konferences |17 01 02 11 03 — komitejas[20] |17 01 02 11 04 — pētījumi un konsultācijas |17 01 02 11 05 — informācijas sistēmas |2. Pārējie vadības izdevumi kopā (17 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (konkretizēt, norādot arī budžeta pozīciju) |Pamatsummā NEIETVERTĀS administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Aprēķins — citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā [1] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.; Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).[2] KOM(1999) 719 galīgā redakcija.[3] KOM(1999) 719 galīgā redakcija.[4] OV C 85, 23.3.2000., 1. lpp.[5] OV L 309, 6.10.2004., 26. lpp.[6] OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp. Lēmums grozīts ar Direktīvu 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).[7] OV C […], […]., […]. lpp.[8] OV C […], […]., […]. lpp.[9] OV C […], […]., […]. lpp.[10] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37.lpp.).[11] KOM(1999) 719 galīgā redakcija.[12] OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp. Lēmums grozīts ar Direktīvu 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).[13] OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2005/123/EK (OV L 39, 11.2.2005., 53. lpp.).[14] OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.; labota ar OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.[15] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[16] Izmaksas, kas NAV iekļautas pamatsummā.[17] Izmaksas, kas NAV iekļautas pamatsummā.[18] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[19] Par katru/visām izpildaģentūru(-ām) jānorāda tai/tām atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats.[20] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.