				|

		52011PC0482

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar šo valstu finanšu stabilitāti /* COM/2011/0482 galīgā redakcija - 2011/0211 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           Priekšlikuma saturs
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Ilgstošā finanšu un ekonomikas krīze palielina
spiedienu uz valstu finanšu resursiem laikā, kad dalībvalstis samazina savus
budžetus. Šajā kontekstā kohēzijas politikas programmu netraucētas īstenošanas
nodrošināšana ir īpaši būtiska kā instruments līdzekļu iepludināšanai
ekonomikā.
Tomēr programmu īstenošana bieži vien ir
problemātiska no budžeta ierobežojumiem izrietošo likviditātes problēmu dēļ.
Tas jo īpaši attiecas uz tām dalībvalstīm, kuras krīze ir skārusi visvairāk un
kuras ir saņēmušas finanšu palīdzību programmas ietvaros no Eiropas finanšu
stabilizācijas mehānisma (EFSM) euro zonas valstīm vai no maksājumu
bilances mehānisma (BoP) valstīm ārpus euro zonas. Līdz šim sešas
valstis – tostarp Grieķija, kura ir saņēmusi finanšu palīdzību ārpus EFSM, – ir
pieprasījušas finanšu palīdzību saskaņā ar šiem mehānismiem un ir vienojušās ar
Komisiju par makroekonomisko pielāgojumu programmu. Šīs valstis ir Ungārija,
Rumānija, Latvija, Portugāle, Grieķija un Īrija, turpmāk tekstā –
"programmas valstis". Jāatzīmē, ka Ungārija, kas pievienojās BoP
mehānismam 2008. gadā, jau izstājās no tā 2010. gadā.
Lai nodrošinātu, ka šīs dalībvalstis (vai jebkura
cita dalībvalsts, uz kuru, iespējams, šādas palīdzības programmas var
attiekties nākotnē) turpina īstenot struktūrfondu un Kohēzijas fonda programmas
uz vietas un izmaksā līdzekļus projektiem, pašreizējā priekšlikumā ir ietverti
noteikumi, kas ļautu Komisijai šīm valstīm piešķirt palielinātus maksājumus uz
laikposmu, kamēr tās izmanto atbalsta mehānismus, nemainot vispārējo piešķīrumu
šīm valstīm saskaņā ar kohēzijas politiku laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.
Tas dalībvalstīm nodrošinās papildu finanšu līdzekļus izšķirošā brīdī un
atvieglos programmu īstenošanas turpināšanu uz vietas.
·
Vispārīgais konteksts
Finanšu krīzes padziļināšanās dažās dalībvalstīs
neapšaubāmi būtiski ietekmē reālo ekonomiku parāda apjoma un to grūtību dēļ, ar
kurām valdības saskaras, aizņemoties naudu tirgū.
Komisija ir izvirzījusi priekšlikumus, reaģējot uz
pašreizējo finanšu krīzi un tās sociālekonomiskajām sekām. Komisija saistībā ar
savu ekonomiskās atveseļošanas pasākumu kopumu 2008. gada decembrī
ierosināja vairākas regulējuma izmaiņas, kuru mērķis ir vienkāršot Kohēzijas
politikas īstenošanas noteikumus un nodrošināt papildu priekšfinansējumu,
izmantojot avansa maksājumus ERAF un ESF programmām. Papildu avansa maksājumi,
kas 2009. gadā izmaksāti dalībvalstīm, nodrošināja tūlītēju skaidras
naudas ieguldījumu 6,25 miljardu euro apmērā atbilstoši finanšu paketei,
kas 2007.–2013. gada laikposmam saskaņota ar katru dalībvalsti. Šā
grozījuma rezultātā avansa maksājumu kopējā summa sasniedza 11,25 miljardus
euro. Komisijas 2009. gada jūlijā iesniegtais priekšlikums paredzēja
papildu pasākumus, lai vienkāršotu struktūrfondu un Kohēzijas fonda īstenošanu.
Šo pasākumu pieņemšana 2010. gada jūnijā būtiski palīdzēja atvieglot
programmu īstenošanu un sekmēja līdzekļu apgūšanu, vienlaikus samazinot
administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem.
·
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (turpmāk
tekstā – "Vispārējā regula") 77. pantā paredzēts, ka starpposma
maksājumus un noslēguma maksājumu aprēķina, piemērojot līdzfinansējuma likmi
katram prioritārajam virzienam, kas noteikts ar Komisijas lēmumu, ar kuru
pieņem attiecīgo darbības programmu.
·
Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un
mērķiem
Priekšlikums atbilst Eiropas Komisijas
pieņemtajiem citiem priekšlikumiem un iniciatīvām, reaģējot uz finanšu krīzi.
2.           Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
un Ietekmes novērtējums
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Apspriešanās ar ārējām ieinteresētajām personām
nenotika.
·
Ekspertu pakalpojumu iepirkums un izmantošana
Ārēju ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
·
Ietekmes analīze
Priekšlikums ļautu Komisijai palielināt maksājumus
attiecīgajām valstīm laikposmā, kamēr tās izmanto atbalsta mehānismus.
Palielinājums būs summa, kuru aprēķina, piemērojot desmit procentu punktu
papildinājumu līdzfinansējuma likmēm, kas piemērojamas programmu prioritārajiem
virzieniem, attiecībā uz tiem no jauna apstiprinātajiem izdevumiem, kas
iesniegti attiecīgajā laikposmā.
Tas kopējam budžetam neuzliks papildu finanšu
prasības, jo kopējais finansiālais piešķīrums no fondiem valstīm un
attiecīgajām programmām minētajam laikposmam nemainīsies.
3.           Priekšlikuma juridiskie aspekti
·
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Tiek ierosināts grozīt Vispārējās regulas 77. pantu,
lai ļautu Komisijai pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma atmaksāt no jauna
deklarētos izdevumus par attiecīgo laikposmu ar palielinātu summu, kuru
aprēķina, piemērojot 10 procentu punktu papildinājumu atbilstīgajām
līdzfinansējuma likmēm attiecībā uz prioritārajiem virzieniem.
Piemērojot papildinājumu, programmas līdzfinansējuma
likme nedrīkst pārsniegt Vispārējās regulas III pielikuma maksimālos
apjomus par vairāk nekā 10 procentu punktiem. Jebkurā gadījumā ieguldījums no
fondiem attiecīgajiem prioritārajiem virzieniem nedrīkst būt augstāks nekā
summa, kas minēta Komisijas lēmumā, ar kuru apstiprina darbības programmu.
Pēc Padomes lēmuma pieņemšanas, ar kuru
dalībvalstij saskaņā ar atbalsta mehānismiem piešķir palīdzību, Komisija pēc
attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma piemēros iepriekš minēto aprēķinu par visiem
no jauna deklarētajiem izdevumiem saskaņā ar darbības programmu attiecībā uz
konkrēto dalībvalsti.
Tas būs pagaidu pasākums, kurš tiks izbeigts,
tiklīdz dalībvalsts izstāsies no atbalsta mehānisma.
·
Juridiskais pamats
Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā
(EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ
Regulu (EK) Nr. 1260/1999, noteikti kopīgi noteikumi, kurus piemēro šiem
trīs fondiem. Pamatojoties uz dalītas vadības principu, ko īsteno Eiropas
Komisija un dalībvalstis, šajā regulā ir ietverti noteikumi plānošanas
procesam, kā arī projektu vadībai (tostarp finanšu pārvaldībai), uzraudzībai,
finanšu kontrolei un izvērtēšanai.
·
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam,
ciktāl tā mērķis ir ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda palīdzību nodrošināt
lielāku atbalstu konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām,
jo īpaši ar savas ekonomiskās izaugsmes un finanšu stabilitātes problēmām un ar
deficīta un parāda stāvokļa pasliktināšanos, arī starptautiskās ekonomikas un
finanšu vides dēļ. Šajā kontekstā Eiropas Savienības līmenī ir jāizveido
pagaidu mehānisms, kas ļauj Eiropas Komisijai palielināt atmaksāšanu,
pamatojoties uz apstiprinātiem izdevumiem saskaņā ar struktūrfondiem un
Kohēzijas fondu.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam.
Pašreizējais priekšlikums tiešām ir proporcionāls,
jo tas nodrošina palielinātu atbalstu no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda tām
dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kurām draud nopietnas grūtības,
kuras izraisījuši ārkārtas notikumi ārpus šo valstu kontroles, un kas atbilst
Padomes Regulas (ES) Nr. 407/2010 (ar ko izveido Eiropas finanšu
stabilizācijas mehānismu) nosacījumiem, vai kuras ir nonākušas grūtībās vai
kurām draud nopietnas grūtības attiecībā uz to maksājumu bilanci un kuras
atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 332/2002 nosacījumiem, kā arī Grieķijai,
kura saņēma finanšu palīdzību ārpus EFSM saskaņā ar kreditoru nolīgumu un Euro
zonas aizdevumu mehānisma aktu.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu
dēļ.
Komisija izskatīja manevrēšanas iespējas, ko
nodrošina tiesiskais regulējums, un, ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, uzskata
par nepieciešamu ierosināt labojumus Vispārējā regulā. Šīs pārskatīšanas mērķis
ir vēl vairāk atvieglot projektu līdzfinansēšanu, tādējādi paātrinot šo
projektu īstenošanu un šādu ieguldījumu ietekmi uz reālo ekonomiku.
4.           Ietekme uz budžetu
Saistību apropriācijas netiek ietekmētas, jo nav
ierosināti labojumi attiecībā uz struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējuma
maksimālajām summām, kas paredzētas darbības programmās 2007. līdz 2013. gada
plānošanas periodam.
Attiecībā uz maksājumu apropriācijām priekšlikuma
rezultātā attiecīgajām dalībvalstīm var būt jāizmaksā vairāk līdzekļu. Papildu
maksājumu apropriācijas šim priekšlikumam nozīmēs maksājumu apropriāciju
pieaugumu (2012. gadam aptuveni 2304 miljonu euro apmērā), ko var
kompensēt līdz plānošanas perioda beigām. Tādējādi maksājumu apropriāciju
kopsumma visā plānošanas periodā saglabājas nemainīga.
Atkarībā no dalībvalsts lūguma izmantot pasākumu
un ņemot vērā attīstību attiecībā uz starpposma maksājumu iesniegšanu, Komisija
2012. gadā pārskatīs vajadzību pēc papildu maksājumu apropriācijām un
vajadzības gadījumā budžeta lēmējinstitūcijai ierosinās piemērotas darbības.
Priekšlikums liecina par Komisijas vēlmi palīdzēt
dalībvalstīm to centienos risināt finanšu krīzi. Grozījums attiecīgajām
dalībvalstīm nodrošinās vajadzīgos līdzekļus, lai atbalstītu projektus un
ekonomikas atveseļošanos.
2011/0211 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006
attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību
konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud
šādas grūtības saistībā ar šo valstu finanšu stabilitāti
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 177. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu
parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[1],
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[2],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Nepieredzētā globālā finanšu krīze un ekonomikas
lejupslīde ir nopietni kaitējusi ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei
un ir izraisījusi finanšu un ekonomikas apstākļu būtisku pasliktināšanos
vairākās dalībvalstīs. Konkrēti, noteiktas dalībvalstis saskaras ar nopietnām
grūtībām vai tām draud šādas grūtības, jo īpaši problēmas ekonomikas izaugsmes
un finanšu stabilitātes jomā un šo valstu deficīta un parāda stāvokļa pasliktināšanās,
arī starptautiskās ekonomikas un finanšu vides dēļ.
(2)
Kaut arī ir jau veikti nozīmīgi pasākumi krīzes
negatīvās ietekmes mazināšanai, tostarp grozījumi tiesību aktos, finanšu krīzes
ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem ir jūtama plašā
apmērā. Spiediens uz valstu finanšu resursiem palielinās, un būtu jāveic
turpmāki pasākumi tā mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot
struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējumu.
(3)
Pamatojoties uz 122. panta 2. punktu
Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kas paredz iespēju piešķirt
Savienības finanšu palīdzību dalībvalstij, kura ir nonākusi grūtībās vai kuru
nopietni apdraud lielas grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tā
nevar ietekmēt, Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010,
ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[3], izveido
šādu mehānismu ar mērķi saglabāt Savienības finanšu stabilitāti.
(4)
Ar Padomes 2010. gada 7. decembra
Īstenošanas Lēmumu 2011/77/ES[4]
un 2011. gada 30. maija Īstenošanas Lēmumu 2011/344/ES[5] šāda
finanšu palīdzība tika piešķirta Īrijai un Portugālei.
(5)
Grieķija saskārās ar nopietnām grūtībām saistībā ar
tās finanšu stabilitāti jau pirms Regulas (ES) Nr. 407/2010 stāšanās
spēkā. Tāpēc finanšu palīdzību Grieķijai nevarēja pamatot uz šo regulu.
(6)
Kreditoru nolīgums un Aizdevumu mehānisma nolīgums
attiecībā uz Grieķiju tika noslēgts 2011. gada 8. maijā un stājās
spēkā 2010. gada 11. maijā. Tajā paredzēts, ka kreditoru nolīgums
paliek spēkā pilnā apmērā trīs gadu programmas laikposmā, kamēr nav samaksātas
visas summas saskaņā ar Aizdevumu mehānisma nolīgumu.
(7)
Ar Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu
(EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības
mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm[6], ir
izveidots instruments, kas paredz, ka Padome piešķirs savstarpēju palīdzību
gadījumā, kad dalībvalsts, kas nav pieņēmusi euro, ir nonākusi grūtībās vai to
nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci.
(8)
Ar Padomes 2008.gada 4. novembra Lēmumu 2009/102/EK[7], 2009. gada
20. janvāra Lēmumu 2009/290/EK[8]
un 2009. gada 26. jūnija Lēmumu 2009/459/EK[9]
Ungārijai, Latvijai un Rumānijai tika piešķirta šāda palīdzība.
(9)
Laikposms, kurā šī palīdzība ir pieejama Īrijai,
Ungārijai, Latvijai, Portugālei un Rumānijai, ir noteikts attiecīgajos Padomes
lēmumos. Laikposms, kurā palīdzība bija pieejama Ungārijai, beidzās 2010. gada
4. novembrī.
(10)
Laikposms, kurā palīdzība saskaņā ar kreditoru
nolīgumu kopā ar Euro zonas aizdevumu mehānismu aktu ir pieejama Grieķijai, ir
atšķirīgs, ciktāl tas attiecas uz katru šajos instrumentos iesaistīto
dalībvalsti. Šīs regulas mērķim šīs regulas piemērošanas vienotais sākuma
datums tādējādi būtu jānosaka šajā regulā.
(11)
Septiņpadsmit euro zonas dalībvalstu finanšu
ministri 2011. gada 11. jūlijā parakstīja Līgumu par Eiropas
stabilitātes mehānisma (ESM) izveidošanu. Līgums ir pieņemts pēc Eiropadomes 2011. gada
25. marta lēmuma. Ir paredzēts, ka līdz 2013. gadam ESM veiks tos
uzdevumus, kurus pašreiz pilda Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI)
un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM). Tādējādi šis topošais
mehānisms jau būtu jāņem vērā šajā regulā.
(12)
Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija
secinājumos atzinīgi novērtēta Komisijas iecere uzlabot sinerģiju starp
aizdevumu programmu Grieķijai un Savienības līdzekļiem, atbalstot centienus
palielināt Grieķijas spēju apgūt Savienības līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi
un nodarbinātību, pārorientējot uzmanību uz konkurētspējas uzlabošanu un
nodarbinātības radīšanu. Turklāt secinājumos atzinīgi vērtēts un atbalstīts
tas, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm gatavo visaptverošu tehniskās palīdzības
programmu Grieķijai. Šī regula veicina šos centienus panākt sinerģiju.
(13)
Lai atvieglotu Savienības līdzekļu pārvaldību,
palīdzētu paātrināt ieguldījumus dalībvalstīs un reģionos un lai uzlabotu
finansējuma pieejamību ekonomikai, ir jāļauj palielināt starpposma maksājumus
no struktūrfondiem, kā arī no Kohēzijas fonda, par summu, kas atbilst desmit
procentu punktiem virs reālās līdzfinansējuma likmes katram prioritārajam
virzienam dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām finanšu
stabilitātes jomā un kuras ir lūgušas iespēju izmantot šo pasākumu.
(14)
Noteikumi starpposma maksājumu aprēķināšanai un
noslēguma maksājuma samaksai par darbības programmām laikposmā, kurā
dalībvalstis saņem finanšu palīdzību nopietnu grūtību risināšanai šo valstu
finanšu stabilitātes jomā, būtu attiecīgi jāpārskata.
(15)
Pēc laikposma, kurā ir pieejama finanšu palīdzība,
beigām novērtējumos, kas veikti saskaņā ar 48. panta 3. punktu
Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko
paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas
Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999[10],
iespējams, var būt nepieciešams cita starpā novērtēt, vai valstu
līdzfinansējuma samazināšanas rezultātā nenotiek būtiska novirzīšanās no
sākotnēji noteiktajiem mērķiem. Šāda novērtējuma rezultātā, iespējams, var būt
nepieciešama darbības programmas pārskatīšana.
(16)
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1083/2006.
(17)
Tā kā uz nepieredzēto krīzi, kas ietekmē
starptautiskos finanšu tirgus, un ekonomikas lejupslīdi, kas ir būtiski
kaitējušas vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei, ir ātri jāreaģē, lai
mazinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc
iespējas drīzāk un tā jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz tiem
laikposmiem, kuros dalībvalstis saņēma finanšu palīdzību no Savienības vai no
citām euro zonas dalībvalstīm, lai risinātu šo valstu finanšu stabilitātes nopietnās
grūtības,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1083/2006 77. pantu
aizstāj ar šādu:
"77. pants
Kopējie
noteikumi starpposma maksājumu un noslēguma maksājumu aprēķināšanai
1.           Starpposma maksājumus un
noslēguma maksājumus aprēķina, līdzfinansējuma likmi, kas noteikta lēmumā par
attiecīgo darbības programmu, attiecībā uz katru prioritāro virzienu piemērojot
atbilstīgajiem izdevumiem, kas šim prioritārajam virzienam norādīti katrā
izdevumu deklarācijā, ko apstiprinājusi sertifikācijas iestāde.
2.           Atkāpjoties no 53. panta
2. punkta un 53. panta 4. punkta otrā teikuma, kā arī no
III pielikumā noteiktajiem maksimālajiem apjomiem, pēc dalībvalsts
pieprasījuma starpposma maksājumus un noslēguma maksājumus var palielināt par
summu, kas atbilst desmit procentu punktiem virs katram prioritārajam virzienam
piemērojamās līdzfinansējuma likmes, bet nepārsniedzot simts procentus, ko
piemēro no jauna deklarēto atbilstīgo izdevumu summai katrā apstiprinātajā
izdevumu deklarācijā, kas iesniegta laikposmā, kurā dalībvalsts atbilst vienam
no turpmāk minētajiem nosacījumiem:
(a)
finanšu palīdzību dalībvalstij dara pieejamu
saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu
stabilizācijas mehānismu*, vai finanšu palīdzību dara pieejamu cita euro zonas
dalībvalsts līdz minētās regulas spēkā stāšanās brīdim;
(b)
vidēja termiņa finanšu palīdzību dalībvalstij dara
pieejamu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002**;
(c)
finanšu palīdzību dara pieejamu dalībvalstij
saskaņā ar 2011. gada 11. jūlijā parakstīto Līgumu par Eiropas
stabilitātes mehānisma izveidošanu.
3            Lai aprēķinātu starpposma
maksājumus un noslēguma maksājumu pēc tam, kad dalībvalsts vairs neizmanto 2. punktā
minēto finanšu palīdzību, Komisija neņem vērā palielinātās summas, kas
izmaksātas saskaņā ar minēto punktu.
Tomēr šīs summas ņem vērā saistībā ar 79. panta
1. punkta mērķi.
4.           Neskarot 2. punktu,
Savienības ieguldījums ar starpposma maksājumiem un noslēguma maksājumiem
nepārsniedz valsts ieguldījumu un fondu atbalsta maksimālo apjomu katram
prioritārajam virzienam, kā noteikts Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina
darbības programmu.
5.           Šā panta 2. un 3. punktu
nepiemēro Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa darbības programmām.
*        OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.
**      OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tomēr to ar atpakaļejošu spēku piemēro šādām
dalībvalstīm no dienas, kad tām tika darīta pieejama finanšu palīdzība:
(a) Īrijai no 2010. gada 10. decembra;
(b) Grieķijai no 2010. gada 11. maija;
(c) Latvijai no 2009. gada 23. janvāra;
(d) Ungārijai no 2008. gada 5. novembra;
(e) Portugālei no 2011. gada 24. maija;
(f) Rumānijai no 2009. gada 11. maija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši
piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem
noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras
saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar šo
valstu finanšu stabilitāti
2.           ABM/ABB (budžeta līdzekļu vadība vai
sadale pa darbības jomām)
Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s)
darbība(s):
Reģionālā politika; ABB darbība 13.03.
Nodarbinātība un sociālās lietas, ABB darbība 04.02.
Kohēzijas fonds, ABB 13.04.
3.           BUDŽETA POZĪCIJAS
3.1.        Budžeta pozīcijas (darbības
pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA
pozīcijas)):
Jaunās ierosinātās darbības tiks īstenotas,
pamatojoties uz šādām budžeta pozīcijām:
·      13.031600 Konverģence (ERAF)
·      13.031800 Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība (ERAF)
·      04.0217 Konverģence (ESF)
·      04.0219 Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība (ESF)
·      13.04.02 Kohēzijas fonds
3.2.        Darbības un finansiālās
ietekmes ilgums
3.3.      Budžeta
informācija
 Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Jauns || EBTA ieguldījums || Kandidātvalstu iemaksas || Finanšu plāna pozīcija
 13.031600 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 13.031800 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 04.0217 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 13.04.02 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 04.0219 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
4.           RESURSU KOPSAVILKUMS
4.1.        Finanšu resursi
4.1.1.     Saistību apropriāciju (SA) un
maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums
Šīs tabulas parāda ierosināto pasākumu
paredzamo ietekmi 2011.–2013. gadā. Tā kā saistību apropriācijām netiek
ierosināti jauni finanšu līdzekļi, tabulās nav ievadīti skaitļi, bet ir norādīts
"nepiemēro" ("n.a. – non-applicable"). Tādējādi
priekšlikums atbilst daudzgadu finanšu shēmai 2007.–2013. gadam.
Attiecībā uz maksājumu apropriācijām
priekšlikuma rezultātā attiecīgajām dalībvalstīm var būt jāizmaksā vairāk
līdzekļu. Attiecībā uz maksājumu apropriācijām priekšlikuma rezultātā
attiecīgajām dalībvalstīm var būt jāizmaksā vairāk līdzekļu. Balstoties uz
dalībvalstu maksājumu prognozēm, ko pārskatījusi Komisija, un 2012. gada
budžeta projektā iekļautajām maksājumu apropriācijām, budžeta vajadzības
sasniegtu aptuveni 2304 miljonus euro[11]. Papildu maksājumu apropriācijas šim
priekšlikumam nozīmēs maksājumu apropriāciju pieaugumu 2012. gadā, ko var
kompensēt līdz plānošanas perioda beigām. Tādējādi maksājumu apropriāciju
kopsumma visā plānošanas periodā saglabājas nemainīga.
Atkarībā no dalībvalsts lūguma izmantot
pasākumu un ņemot vērā attīstību attiecībā uz starpposma maksājumu iesniegšanu,
Komisija 2012. gadā pārskatīs vajadzību pēc papildu maksājumu
apropriācijām un vajadzības gadījumā budžeta lēmējinstitūcijai ierosinās
piemērotas darbības.
Attiecībā uz 2013. gadu prognoze nav
aprēķināta, un jebkādas sekas tiks ņemtas vērā 2013. gada budžeta
procedūrā.
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   Izdevumu veids || Iedaļa Nr. ||   ||   Gads n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 un turpmākie gadi ||   Kopā
 Darbības izdevumi[12] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Saistību apropriācijas (SA) || 8.1 || a || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Maksājumu apropriācijas (MA) ||   || b || nepiemēro || +2,304 || nepiemēro ||  nepiemēro || -2,304 || nepiemēro || 0.
 Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[13] ||   ||   ||   ||
 Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) || 8.2.4 || c || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 PAMATSUMMAS KOPAPJOMS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Saistību apropriācijas ||   || a+c || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Maksājumu apropriācijas ||   || b+c || nepiemēro || nepiemēro || n.a. || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || 0,000
 Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[14] ||   ||
 Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) || 8.2.5 || d || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) || 8.2.6 || e || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Kopējās orientējošās intervences izmaksas
 KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas ||   || a+c+d+e || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas ||   || b+c+d+e || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Ziņas par līdzfinansējumu
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Līdzfinansētājs ||   ||   Gads n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 un turpmākie gadi ||   Kopā
 …………………… || f || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 KOPĀ – SA, tostarp līdzfinansējums || a+c+d+e+f || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
4.1.2.     Saderība
ar finanšu plānojumu
x     Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu
¨      Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu
plānā
¨      Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro
Iestāžu nolīguma[15]
noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)
4.1.3.     Finansiālā ietekme uz
ieņēmumiem
x      Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus
¨      Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:
miljonos EUR (1
zīme aiz komata)
   ||   || Pirms darbības [Gads n-1] ||   || Stāvoklis pēc darbības
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi ||   || [Gads n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][16]
   || a) nominālie ieņēmumi ||   ||   || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 b) ieņēmumu izmaiņas ||  D ||   || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
(Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu
pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno
vajadzīgo rindu skaitu.)
4.2.        Cilvēkresursi,
izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un
ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā.
   Gada vajadzības ||   Gads n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 un turpmākie gadi
 Kopā — cilvēkresursi || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
5.           RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI
5.1.        Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
Ilgstošā finanšu
un ekonomikas krīze palielina spiedienu uz valstu finanšu resursiem laikā, kad
dalībvalstis samazina savus budžetus. Šajā kontekstā kohēzijas politikas
programmu netraucētas īstenošanas nodrošināšana ir īpaši būtiska kā instruments
līdzekļu iepludināšanai ekonomikā. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis turpina
īstenot struktūrfondu un Kohēzijas fonda programmas uz vietas un izmaksā
līdzekļus projektiem, priekšlikumā ir ietverti noteikumi, kas ļautu Komisijai
dalībvalstīm palielināt maksājumus uz laikposmu, kamēr tās izmanto atbalsta
mehānismus.
5.2.        Pievienotā vērtība, ko rada
Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem
un iespējamā sinerģija
Priekšlikums ļaus
turpināt programmu īstenošanu, iepludinot naudu ekonomikā, vienlaikus palīdzot
samazināt slogu uz valsts izdevumiem.
5.3.        Priekšlikuma mērķi,
sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji
Mērķis ir palīdzēt tām dalībvalstīm, kuras
visvairāk skārusi finanšu krīze, lai tās spētu turpināt programmu īstenošanu uz
vietas, tādējādi iepludinot līdzekļus ekonomikā.
5.4.        Īstenošanas metode
(orientējoši)
Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto(-ās)
metodi(-es).
·
kopā ar dalībvalstīm
6.           UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
6.1.        Uzraudzības sistēma
Nav nepieciešama,
jo ietilpst izveidotajā struktūrfondu uzraudzības sistēmā.
6.2.        Novērtēšana
6.2.1.     Provizoriskais novērtējums
Šis priekšlikums ir sagatavots pēc Komisijas
priekšsēdētāja kabineta pieprasījuma.
6.2.2.     Pasākumi, kas veikti pēc
starpposma novērtējuma vai retrospektīvā (ex post) novērtējuma (ņemot vērā
līdzšinējo pieredzi)
Nav
6.2.3.     Turpmākās vērtēšanas noteikumi
un periodiskums
Nav
7.           KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI
nepiemēro
8.           ZIŅAS PAR RESURSIEM
8.1.        Priekšlikuma mērķi un to
sasniegšanas izmaksas
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
 Mērķi, darbības un rezultāti || Rezultāta veids || Vidējās izmaksas || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi || KOPĀ
 Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 1 Darbības programmu īstenošanas ilgtspējas nodrošināšana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 KOPĀ – IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Administratīvie izdevumi
8.2.1.     Cilvēkresursu daudzums un
veidi
 Amata veids ||   || Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents)
   ||   || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5
 Ierēdņi vai pagaidu darbinieki (XX 01 01) || A*/AD || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 B*, C*/AST || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Pārējais personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 KOPĀ || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
8.2.2.     No
darbības izrietošie uzdevumi
Nav
8.2.3.     Cilvēkresursu plānošana
(štatā)
(Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda
amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.)
¨      Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības
vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas
¨      Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas
(GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n
¨      Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā
¨      Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā
(iekšējā pārgrupēšana)
¨      Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav paredzētas
saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam
8.2.4.     Citi pamatsummā ietvertie
administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās pārvaldes izdevumi)
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi || KOPĀ
 1      Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izpildaģentūras || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 - iekšējais (intra muros) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 - ārējais (extra muros) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
8.2.5.     Cilvēkresursu
izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Cilvēkresursu veids || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Aprēķins — ierēdņi
un pagaidu darbinieki
Vajadzības
gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.
nepiemēro
Aprēķins —
personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam
Vajadzības
gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.
nepiemēro
8.2.6.     Citi administratīvie izdevumi,
kas nav ietverti pamatsummā
 miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi || KOPĀ
 XX 01 02 11 01 – Komandējumi || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 03 — Komitejas || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
  2     Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 3      Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Aprēķins – citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti
pamatsummā
nepiemēro
[1]               OV L , , . lpp.
[2]               OV L , , . lpp.
[3]               OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.
[4]               OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.
[5]               OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.
[6]               OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.
[7]               OV L 37, 6.2.2009., 5. lpp.
[8]               OV L 79, 25.3.2009., 39. lpp.
[9]               OV L 150, 13.6.2009., 8. lpp.
[10]             OV L 210, 31.7.2006.,
25. lpp.
[11]             Šajā summā
ietverta pilna summa par attiecīgajiem gadiem, pat ja darbība tiek uzsākta
novembrī vai decembrī vai tiek pabeigta gada vidū.
[12]             Izdevumi,
kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.
[13]             Izdevumi,
kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.
[14]             Izdevumi,
kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.
[15]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[16]             Vajadzības
gadījumā, t.i., ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus, jāpievieno papildu
ailes.


|

52010PC0688

Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku  /* COM/2010/0688 galīgā redakcija - NLE 2010/0333 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 25.11.2010COM(2010) 688 galīgā redakcija2010/0333 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu RepublikuPASKAIDROJUMA RAKSTSBalstoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar Seišelu Salu Republiku ar mērķi atjaunot protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku. Šīm sarunām noslēdzoties, 2010. gada 3. jūnijā parafēja jaunu protokolu, kas vēstuļu apmaiņas ceļā tika grozīts 2010. gada 29. oktobrī. Protokols aptver trīs gadu laikposmu, kurš sākas no dienas, kad pieņemts attiecīgais Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, un pēc pašreizējā protokola termiņa beigām 2011. gada 17. janvārī.Šī procedūra attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu dalībvalstīm saskaņā ar šo protokolu ir uzsākta vienlaikus ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par jaunā protokola noslēgšanu ar Eiropas Parlamenta piekrišanu un Padomes lēmumu par minētā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.Jaunajā protokolā ES zvejniekiem paredzētas zvejas iespējas Seišelu salu zvejas zonā 48 kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadiem, un 12 kuģiem zvejai ar āķu jedām. Saskaņā ar Līgumu ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm.Balstoties uz šo, Komisija ierosina Padomei pieņemt šo regulu.2010/0333 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu RepublikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:1.  Jauns protokols, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku, tika parafēts 2010. gada 3. jūnijā, ES kuģiem nosakot zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Seišelu salu suverenitātē vai jurisdikcijā.2.  Padome […] pieņēma Lēmumu XXX/2010/ES[3] par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.3.  Ir jānosaka metode zvejas iespēju iedalīšanai dalībvalstīm protokola termiņā.4.  Saskaņā ar 10. panta 1. punktu 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94, Komisija informē attiecīgās dalībvalstis, ja konstatē, ka pilnībā nav izmantotas zvejas iespējas, kas Savienībai iedalītas atbilstoši partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē. Atbildes nesniegšanu termiņā, ko nosaka Padome, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā pilnībā neizmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Ir jānosaka šāds termiņš.5.  Šai regulai jāstājas spēkā pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tā jāpiemēro no 2011. gada 18. janvāra,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants6.  Zvejas iespējas, kas noteiktas protokolā, kurš pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Seišelu Salu Republiku, dalībvalstīm iedala šādi:a) tunzivju seineriSpānija | 22 kuģi |Francija | 23 kuģi |Itālija | 3 kuģi |b) kuģi zvejai ar peldošām āķu jedāmSpānija | 2 kuģi |Francija | 5 kuģi |Portugāle | 5 kuģi |7.  Neskarot zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma un protokola noteikumus, piemēro Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem[4].8.  Ja ar 1. punktā minēto dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju pieprasījumiem protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek apgūtas pilnībā, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus atļaujas pieprasījumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. pantu. Minētās regulas 10. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā nosaka 10 darbdienu termiņu.2. pantsŠī regula stājas spēkā pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2011. gada 18. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] Padomes 2010. gada 31. maija Lēmums 2010/9755.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L…..[4] OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.