               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2017
            COM(2017) 273 final
            2017/0110(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē attiecībā uz standartu par iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām pieņemšanu un pārejas noteikumu saistībā ar minētajiem kuģiem grozīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmuma pieņemšanu, piemērojot LESD 218. panta 9. punktu; ar minēto lēmumu nosaka Savienības nostāju Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) sanāksmē, kas notiks 2017. gada 6. jūlijā, attiecība uz Eiropas standartu, ar ko nosaka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem (ES-TRIN), un Savienības nostāju Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē, kas notiks 2017. gada 31. maijā, attiecībā uz tādu pārejas noteikumu grozījumu pieņemšanu, kas attiecas uz minētajiem kuģiem.

               Lēmums par Savienības nostājas noteikšanu ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka starptautiskās struktūrās, pieņemot noteikumus, kas saistīti ar tehnisko standartu noteikšanu iekšzemes kuģošanas kuģiem, tiek pienācīgi ņemtas vērā ES intereses. Šie standarti ir iekļauti ES tiesību aktos, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Direktīvā (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem, groza Direktīvu 2009/100/EK un atceļ Direktīvu 2006/87/EK, kurā iekļauta tieša atsauce uz minētajiem standartiem.

               1.1.CCNR un CESNI

               CCNR ir starptautiska organizācija ar regulatīvām pilnvarām iekšzemes kuģošanas transporta jautājumos Reinā. CCNR puses ir četras dalībvalstis (Beļģija, Francija, Nīderlande un Vācija) un Šveice.

               CCNR 2015. gadā apstiprināja CESNI izveidošanu un darbību. Tās mērķis ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošības, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.

               CESNI veido eksperti, kas pārstāv tās ES dalībvalstis, kuras ir CCNR puses un kurām ir balsstiesības – katrai valstij viena balss.

               ES nav ne CCNR, ne CESNI puse. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijās, kuras risina jautājumus, kas attiecas uz CESNI darbības jomu, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.

               CESNI standartus pieņem vienbalsīgi, balsojot klātesošajām CCNR un ES dalībvalstīm. Trūkstot vienprātībai attiecībā uz lēmumu standarta pieņemšanu iekļaut darba kārtībā, CESNI lēmumu pieņem ar divu trešdaļu sanāksmē klātesošo dalībnieku balsu vairākumu. Otrajā posmā CESNI standartus pieņem vienbalsīgi, balsojot klātesošajām CCNR un ES dalībvalstīm. Pēc pieņemšanas standartiem piešķir unikālus atsauces numurus un standartus publicē.

               CCNR ir uzkrājusi ievērojamu pieredzi tehnisko prasību noteikšanā iekšzemes ūdensceļu kuģiem. CESNI, kura izveidota CCNR ietvaros un kurā piedalās visas ES dalībvalstis, ir nepieciešamā ekspertīze un ģeogrāfiskā pārstāvība, lai izstrādātu visam Eiropas Savienības iekšzemes ūdensceļu tīklam kopīgus standartus.

               1.2.Eiropas standarts, ar ko nosaka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem

               Lai nodrošinātu divu tādu spēkā esošu tiesisko regulējumu (Reinas un ES) saskaņotību, kas attiecas uz tehniskām prasībām iekšzemes kuģošanas kuģiem, ir svarīgi paredzēt vienādus standartus. Gan ES tiesību akti, gan CCRN noteikumi no 2018. gada 7. oktobra (Direktīvas ES 2016/1629 transponēšanas termiņš un diena, kad sāk piemērot ES-TRIN 2017/01) atsauksies uz standartiem, ko CESNI izklāstījusi ES-TRIN 2017/01.

               ES tiesību akti un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) regulatīvais režīms iekšzemes ūdensceļu kuģiem no 2018. gada 8. oktobra būs pilnīgi saskaņoti.

               PĀREJAS NOTEIKUMI

               Lai nodrošinātu pakāpenisku esošās flotes pielāgošanu jaunām tehniskām prasībām, noteikumos par Reinas kuģu pārbaudēm (RVIR) ietverti pārejas noteikumi. Pārejas periods var būtiski atšķirties (no dažiem gadiem līdz daudzām desmitgadēm).

               Ar tā dēvēto 2014. gada 12. jūnija moratoriju CCNR minēto periodu pagarināja par trim gadiem – līdz 2017. gada 30. novembrim – šādiem astoņiem pārejas noteikumiem:

               ·spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojumu uzstādīšana degvielas tvertnēm un mērījumi;

               ·maksimālais trokšņa līmenis stacionāriem kuģiem, maksimāli pieļaujamais skaņas spiediens mašīntelpā, kuģa radītais skaņu spiediens stūrēšanas vietā, troksnis un vibrācija uzturēšanās telpās;

               ·Eiropas standarta piemērošana glābšanas laivām;

               ·celtņu ražotāja plāksnītes, drošības ierīces, dokumentācija uz kuģa;

               ·uz pasažieru kuģiem glābšanas ceļi neved caur kambīzēm;

               ·prasības pasažieru kuģu vilces sistēmām;

               ·prasības trauksmes sistēmai, kas paredzēta pasažieru kuģa komandas un apkalpes brīdināšanai;

               ·prasības elektroinstalācijām.

               CCNR nodoms ir izmantot šo trīs gadu periodu, lai rastu pastāvīgus risinājumus un lai operatoriem būtu pietiekami daudz laika to pieņemšanai.

               Jānorāda, ka šobrīd spēkā esošo RVIR pārejas noteikumu termiņa beigas ir 2017. gada 30. novembris – vienpadsmit mēnešus pirms 2018. gada 7. oktobra (diena, kad sāk piemērot ES-TRIN gan ar Direktīvu 2016/1629, gan CCNR tiesisko regulējumu).

               Šie pārejas noteikumi ir ietverti arī ES-TRIN 2015/1 (uz kuru atsaucas Direktīva (ES) 2016/1629). Jaunajā ES-TRIN redakcijā (2017/1) paredzēts integrēt noteikumus, kas attiecīgā gadījumā aptver visus pārejas noteikumus, uz kuriem attiecas moratorijs. Attiecībā uz 2 no šiem pārejas noteikumiem ES-TRIN 2017/1 ir ietverti pastāvīgi risinājumi (spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojumu uzstādīšana degvielas tvertnēm un mērījumi un celtņu ražotāja plāksnītes, drošības ierīces, dokumentācija uz kuģa), bet attiecībā uz pārējiem 6 ES-TRIN 2017/1 paredz turpmāku pārejas noteikumu piemērošanas termiņa pagarināšanu (līdz ES-TRIN 2019).

               Lai novērstu pārrāvumu starp moratorija termiņa beigām un ES-TRIN 2017/1 piemērošanas datumu, ir nepieciešams pagarināt RVIR moratorijā noteikto termiņu vismaz līdz 2017. gada 6. oktobrim (diena, no kuras sāk piemērot ES-TRIN 2017/1).

               CCNR nodoms ir ierosināt RVIR izmaiņas attiecībā uz šiem pārejas noteikumiem, kas zaudēs spēku 2017. gada 30. novembrī.

               CCNR dalībvalstīm, tostarp četrām ES dalībvalstīm, nākamajā CCNR plenārsēdē, kas notiks 2017. gada maijā, tiks lūgts apstiprināt šo pārejas noteikumu piemērošanas termiņa pagarināšanu.

               ES-TRIN

               Pirmo ES-TRIN galīgo redakciju (ES-TRIN 2015) sagatavoja CESNI sanāksmē, kas notika 2015. gada 28. septembrī. To oficiāli pieņēma CESNI plenārsēdē, kas notika 2015. gada 26. nobembrī.

               Ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2176
                  1
                noteica nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR plenārsēdē attiecībā uz ES-TRIN 2015 pieņemšanu.

               Šajā standartā noteiktas vienotas tehniskās prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšzemes ūdensceļu kuģu drošību. Tajā ietverti noteikumi attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģu kuģubūvi, tehnisko aprīkojumu un iekārtām, īpaši noteikumi attiecībā uz konkrētām kuģu kategorijām, piemēram, pasažieru kuģiem, stumtajām karavānām un konteinerkuģiem, noteikumi attiecībā uz kuģa identifikāciju, sertifikātu un reģistru paraugi, pārejas noteikumi, kā arī norādījumi par tehnisko standartu piemērošanu.

               ES-TRIN regulāri atjaunina, ņemot vērā CESNI darba grupu darbu.

               ES-TRIN ir regulāri jāatjaunina, lai:

               ·iekšzemes kuģošanā uzturētu augstu drošības līmeni;

               ·sekotu tehniskajai attīstībai (piemēram, attiecībā uz stūres māju, navigācijas ierīcēm);

               ·nodrošinātu saderību ar ES tiesisko regulējumu (piemēram, ar autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas noteikumiem).

               CESNI eksperti 2016. gadā izstrādāja ES-TRIN 2017/1 redakciju.

               ES-TRIN 2017/1 ietverti vairāki grozījumi, jo īpaši attiecībā uz šīm jomām:

               ·paceļama stūres māja;

               ·atjauninātas atsauces uz dažādiem starptautiskiem standartiem;

               ·gāzveida emisijas un piesārņotājdaļiņas no dzinējiem;

               ·elektriskās iekārtas un instalācijas;

               ·ugunsdzēsības sistēma;

               ·celtņu ražotāja plāksnītes;

               ·atjaunināti noteikumi par navigācijas un informācijas ierīcēm;

               ·pārejas noteikumu labojumi attiecībā uz ierīcēm, kam piešķirts tipa apstiprinājums.

               CESNI 2017. gada 23. marta sanāksmē vienbalsīgi nolēma plānot ES-TRIN atjauninātās redakcijas (ES-TRIN 2017/1) pieņemšanu 2017. gada 6. jūlija sanāksmē. Sagaidāms, ka pirms minētās jūlija sanāksmes ES-TRIN projektā tiks izdarītas tikai formālas un nelielas izmaiņas. Standartus publicēs speciālā tīmekļa vietnē (cesni.eu).

               2.ATTIECĪGIE ES TIESĪBU AKTI UN ES KOMPETENCE

               Ar Direktīvu 2006/87/EK nodrošina, ka Savienības iekšzemes kuģošanas apliecības izsniedz peldlīdzekļiem, kas atbilst šīs direktīvas II pielikumā noteiktajām iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām, kurām ir konstatēts līdzvērtīgums ar pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā piemērošanas procesā noteiktajām tehniskajām prasībām.

               Apliecības, kas izsniegtas, pamatojoties uz pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu, un Savienības iekšzemes kuģošanas apliecības no kuģiem izvirzīto tehnisko prasību viedokļa uzskata par līdzvērtīgām jo īpaši tāpēc, ka ES tiesiskajā regulējumā ietvertās tehniskās prasības galvenokārt ir balstītas uz tehniskajām prasībām noteikumos par Reinas kuģu pārbaudēm.

               Turklāt, lai nodrošinātu līdzvērtīgu drošuma līmeni, Direktīvas 2006/87/EK 20. pantā paredzēts, ka visiem II pielikuma grozījumiem, kas balstīti uz tehnikas attīstību vai ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar CCNR, darbību saistītām norisēm, jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem reglamentējošajiem noteikumiem izsniegtās apliecības joprojām ir līdzvērtīgas.

               Tāpēc visas attīstības saistībā ar tehnisko prasību grozījumiem CCNR darbības jomā un tajos paredzētajiem pārejas noteikumiem var ietekmēt Direktīvu 2006/87/EK.

               Direktīva (ES) 2016/1629 tika publicēta 2016. gada 16. septembrī.

               Dalībvalstīm, kurām minētā direktīva ir adresēta, jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai vēlākais no 2018. gada 7. oktobra nodrošinātu šīs direktīvas ievērošanu.

               Direktīvas II pielikumā ietvertas peldlīdzekļiem piemērojamās tehniskās prasības. Minētajā pielikumā ietveras atsauces uz ES-TRIN 2015/1. Turklāt direktīvas 31. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija pieņem deleģētos aktus (..) nolūkā pielāgot II pielikumu, lai bez nepamatotas kavēšanās atjauninātu atsauci uz jaunāko ES-TRIN standarta versiju un noteiktu tā piemērošanas dienu.

               Kā minēts iepriekš, CESNI, kas darbojas CCNR aizbildniecībā un ir pieejama ekspertiem no visām dalībvalstīm, atbild par tehnisko standartu iekšzemes kuģošanas jomā izstrādi, uz kuriem Savienībai būtu jāatsaucas.

               Direktīvas 2016/1629 21. apsvērumā ir paskaidrots, ka CESNI ir izveidota nolūkā atvieglot to tehnisko standartu saskaņošanu, kurus Eiropā piemēro iekšzemes ūdensceļu nozarē. Direktīvā arī atgādina, ka, lai iekšzemes kuģošanas jomā nodrošinātu augsta līmeņa drošību un efektivitāti, saglabātu iekšzemes kuģošanas apliecību ekvivalentumu un ņemtu vērā zinātnes un tehnikas attīstību un citas norises attiecīgajā nozarē, šajā direktīvā pastāvīgi jāsniedz aktuālākā atsauce uz piemērojamo Eiropas standartu, ar ko nosaka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem (ES-TRIN).

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI

               ES-TRIN tehniskā standarta atjauninājums tika intensīvi gatavots CESNI ekspertu līmenī. Šajā sakarībā notika apspriedes ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Standarta izstrādes laikā notika šādas tehniskās sanāksmes CESNI līmenī:

               ·darba sanāksmes (23.–24.02.2016.; 14.–15.06.2016.; 30.–31.08.2016.; 29.–30.11.2016.; 21.–22.02.2017.) un

               ·komitejas sanāksme (23.03.2017.).

               Šīs sanāksmes ļāva panākt vienošanos ekspertu līmenī par tehniskajām prasībām iekšzemes ūdensceļu kuģiem.

               4.SASKAŅĀ AR LESD 218. PANTA 9. PUNKTU PIEŅEMTA LĒMUMA NEPIECIEŠAMĪBA

               LESD 218. panta 9. punktā noteikts, ka: "Padome pēc Komisijas (..) priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko (..) nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu."

               Saistībā ar LESD 218. panta 9. punkta piemērojamību tajā noteiktā procedūra jāievēro, kolīdz ir izpildīti tajā noteiktie nosacījumi. Nosacījumi ir šādi: a) attiecīgā joma ietilpst Savienības kompetencē, b) Savienības nostāja tiek pausta ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt c) lēmumus ar juridiskām sekām. Ar judikatūru ir precizēts, ka Savienības līdzdalība attiecīgajā struktūrā nav priekšnoteikums LESD 218. panta 9. punkta piemērošanai.

               Šajā gadījumā ir acīm redzams, ka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem neietilpst Savienības kompetencē, turklāt ES savu kompetenci ir īstenojusi ar Direktīvu 2006/87/EK un Direktīvu (ES) 2016/1629, un iekšzemes kuģošanas kuģu tehnisko prasību jomu galvenokārt reglamentē kopīgi Savienības noteikumi.

               Gan CESNI, gan CCNR atbilst otrajam kritērijam, jo tās ir struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku nolīgumu.

               Lai gan CESNI pieņemtie noteikumi paši par sevi nav saistoši, ir skaidrs, ka tie CCNR dalībniekiem kļūs saistoši brīdī, kad CCNR grozīs savu tiesisko regulējumu (noteikumus par Reinas kuģu pārbaudēm), lai atsauktos uz CESNI pieņemto standartu, un noteiks šo standartu par saistošu, piemērojot pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. Šādu noteikumu saistošais raksturs attiecībā uz CCNR dalībniekiem ir noteikts 1868. gada 17. oktobra Manheimas Konvencijā
                  2
               .

               Turklāt no Tiesas judikatūras ir saprotams arī, ka LESD 218. panta 9. punkta piemērošanas nolūkā nesaistošs starptautiskas organizācijas akts var tikt uzskatīts par "aktu ar juridiskām sekām" ikreiz, kad šis akts var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu. Kā skaidrots iepriekš, veicot grozījumus Direktīvā (ES) 2006/87, jāņem vērā regulējums, kas piemērojams saskaņā ar pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā.

               CESNI pieņemtie tehniskie standarti ir ietverti Direktīvas 2016/1629 II pielikumā un ir jāatjaunina ar deleģētajiem aktiem.

               Tāpēc Padomei saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jāpieņem lēmums, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, pirmkārt, Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā pirms standartu par tehniskajām prasībām iekšzemes kuģošanas kuģiem pieņemšanas un, otrkārt, Reinas kuģniecības centrālajā komisijā pirms RVIR grozīšanas attiecībā uz pārejas noteikumiem.

               2017/0110 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē attiecībā uz standartu par iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām pieņemšanu un pārejas noteikumu saistībā ar minētajiem kuģiem grozīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)ar Savienības darbībām iekšzemes kuģošanas nozarē būtu jānodrošina vienādība tādu Savienībā piemērojamu tehnisko prasību izstrādē, kas attiecas uz Savienībā izmantojamiem iekšzemes ūdensceļu kuģiem.

               (2)Sagaidāms, ka CCNR plenārsēdē, kas notiks 2017. gada 31. maijā, attiecīgo pārejas noteikumu piemērošanas periods tiks pagarināts līdz 2018. gada 6. oktobrim.

               (3)Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komiteja (CESNI) tika izveidota 2015. gada 3. jūnijā Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) ietvaros, lai izstrādātu tehniskos standartus dažādām iekšzemes ūdensceļu jomām, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.

               (4)Sagaidāms, ka CESNI 2017. gada 6. jūlija sanāksmē pieņems standartu attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām.

               (5)Šobrīd noteikumu par Reinas kuģu pārbaudēm (RVIR) pārejas noteikumi tiek piemēroti astoņām īpašām tehniskām prasībām, kas saskaņā ar CCNR tiesisko regulējumu minētas RVIR. Pēc moratorija tika pagarināta RVIR pārejas noteikumu piemērošana. Šī pagarinājuma beigu termiņš ir 2017. gada 30. novembris. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK nodrošina, ka Savienības iekšzemes kuģošanas apliecības izsniedz peldlīdzekļiem, kas atbilst minētās direktīvas II pielikumā noteiktajām iekšzemes ūdensceļu kuģu tehniskajām prasībām, kas ir līdzvērtīgas pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā piemērošanas procesā noteiktajām tehniskajām prasībām. Turklāt šie pārejas noteikumi ir ietverti ES-TRIN 2015/1, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/1629 II pielikumu.

               (6)Lai nodrošinātu nepārtrauktību starp spēkā esošajiem noteikumiem un ES-TRIN 2017/1 ietvertajām prasībām, ir ierosināts moratorijā ietverto RVIR pārejas noteikumu piemērošanas termiņu pagarināt līdz 2018. gada 6. oktobrim.

               (7)Standartā, kas CESNI jāpieņem, noteiktas vienotas tehniskās prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšzemes ūdensceļu kuģu drošību. Tajā ietverti noteikumi attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģu kuģubūvi, tehnisko aprīkojumu un iekārtām, īpaši noteikumi attiecībā uz konkrētām kuģu kategorijām, piemēram, pasažieru kuģiem, stumtajām karavānām un konteinerkuģiem, noteikumi attiecībā uz automātiskās identifikācijas sistēmas iekārtām, noteikumi attiecībā uz kuģa identifikāciju, sertifikātu un reģistru paraugi, pārejas noteikumi, kā arī norādījumi par tehnisko standartu piemērošanu.

               (8)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/1629
                  3
               , ar ko no 2018. gada 7. oktobra atcels Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK
                  4
               , II pielikumā ir tieša atsauce uz tehniskām prasībām peldlīdzekļiem, kas norādītas ES-TRIN 2015/1. Komisijai ir tiesības atjaunināt šo II pielikumā iekļauto atsauci uz jaunāko ES-TRIN redakciju un noteikt tās piemērošanas dienu.

               (9)Tāpēc tas standarts par tehniskajām prasībām iekšējo ūdensceļu kuģiem, ko pieņems CESNI, ietekmēs Direktīvu

                  (ES)

                2016/1629.

               (10)Savienība nav ne CCNR, ne CESNI locekle. Tāpēc Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju attiecībā uz standarta par tehniskajām prasībām iekšējo ūdensceļu kuģiem pieņemšanu un pārejas noteikumiem, kas attiecas uz minētajiem kuģiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsesijas sanāksmē, kura notiks 2017. gada 31. maijā, ir piekrist pārejas noteikumu moratorija termiņa pagarināšanai vismaz līdz 2018. gada 6. oktobrim attiecībā uz turpmāk norādītajām astoņām tehniskajām prasībām:

               (a)spiediena izlīdzinātājcauruļu un savienojumu uzstādīšana degvielas tvertnēm un mērījumi;

               (b)maksimālais trokšņa līmenis stacionāriem kuģiem, maksimāli pieļaujamais skaņas spiediens mašīntelpā, kuģa radītais skaņu spiediens stūrēšanas vietā, troksnis un vibrācija uzturēšanās telpās;

               (c)Eiropas standarta piemērošana glābšanas laivām;

               (d)celtņu ražotāja plāksnītes, drošības ierīces, dokumentācija uz kuģa;

               (e)uz pasažieru kuģiem glābšanas ceļi neved caur kambīzēm;

               (f)prasības pasažieru kuģu vilces sistēmām;

               (g)prasības trauksmes sistēmai, kas paredzēta pasažieru kuģa komandas un apkalpes brīdināšanai;

               (h)prasības elektroinstalācijām.

               2.Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) 2017. gada 6. jūlija sanāksmē, ir piekrist, ka tiek pieņemts Eiropas standarts, ar ko nosaka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem (ES-TRIN 2017/1).

               2. pants

               1.Lēmuma 1. panta 1. punktā noteikto Savienības nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis.

               2.Lēmuma 1. panta 2. punktā noteikto Savienības nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž tās dalībvalstis, kuras ir CCNR locekles.

               3. pants

               Par nenozīmīgām izmaiņām 1. pantā noteiktajās nostājās var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 307, 25.11.2015., 25. lpp.

                     (2)
                  Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, kas grozīta 1963. gada 20. novembrī.

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Direktīva (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem, groza Direktīvu 2009/100/EK un atceļ Direktīvu 2006/87/EK (OV L 252, 16.9.2016., 118. lpp.).

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem un atceļ Padomes Direktīvu 82/714/EEK (

                     OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.

                  ).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2015
            COM(2015) 437 final
            2015/0197(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  1
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti.

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  2
                grozīja Regulu (EK) Nr. 539/2001, pārceļot 19 valstis uz II pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. Minētās 19 valstis ir Apvienotie Arābu Emirāti, Austrumtimora, Dominika, Grenāda, Kiribati, Kolumbija, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Peru, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Zālamana salas, Tonga, Trinidāda un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu. Atsaucei uz katru no II pielikumā minētajām valstīm ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka “atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar Eiropas Savienību noslēgts nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības”.

               Regula (ES) Nr. 509/2014 tika pieņemta 2014. gada 20. maijā un stājās spēkā 2014. gada 9. jūnijā. Pirmie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu tika parakstīti 2015. gada 6. maijā (Apvienotie Arābu Emirāti), 2015. gada 26. maijā (Austrumtimora) un 2015. gada 28. maijā (Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, Vanuatu) un tos provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas līdz dienai, kad tie stājas spēkā.

               Kolumbijai un Peru saskaņā ar 5. apsvērumu Regulā (ES) Nr. 509/2014 un vienlaicīgi pieņemto kopīgo deklarāciju, piemēroja īpašu procedūru, kas paredzēja, ka nepieciešama papildu izvērtēšana par to, vai šīs valstis ir izpildījušas attiecīgos kritērijus, pirms Komisija var iesniegt Padomei ieteikumus lēmumiem, ar kuriem pilnvaro sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar šīm divām valstīm. Komisija 2014. gada oktobrī pieņēma ziņojumu
                  3
               , kurā izvērtēja situāciju Peru to kritēriju kontekstā, kas uzskaitīti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 509/2014; vienlaikus tika pieņemts ziņojums par Kolumbiju
                  4
               . Ziņojumā tika izskatīti dati un tendences tādos jautājumos kā migrācija un mobilitāte (Šengenas vīzas, legāla migrācija, nelegāla migrācija, ceļošanas dokumentu drošība un krāpšana), noziedzība un drošība, ekonomika, tirdzniecība un tūrisms, ārējās attiecības un cilvēktiesības, reģionālā vienotība un savstarpība. Tajā tika izvērtēti arī iespējamie riska scenāriji, ko varētu izraisīt vīzu režīma liberalizācija. Komisija secināja, ka pēdējo gadu laikā Peru ekonomiskā un sociālā situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti piešķirt peruāņiem bezvīzu piekļuvi dalībvalstu teritorijai, savukārt ar vīzu režīma liberalizāciju saistītie riski tika uzskatīti par pārvaldāmiem, izmantojot inter alia  pastiprinātu sadarbību atgriešanas jautājumos un pareizi īstenotas robežkontroles. Turklāt nolīgumā par vīzu režīma atcelšanu ir iekļauti vajadzīgie drošības pasākumi, lai apturētu vai pārtrauktu nolīguma darbību, ja tas būtu vajadzīgs, lai novērstu drošības vai migrācijas riskus Savienībai.

               Komisija 2015. gada martā iesniedza Padomei ieteikumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar Kolumbiju un Peru
                  5
               : Padome 2015. gada 19. maijā izdeva Komisijai adresētas sarunu norādes. Sarunas ar Peru notika 2015. gada 20. maijā Briselē. Šīs sanāksmes laikā varēja izskatīt visu teksta projektu, tika ierosināti vairāki labojumi un tika panākta vienošanās par visiem aspektiem. Turpmākajās dienās tika veiktas nelielas izmaiņas.

               Galvenie sarunu vedēji šo nolīgumu parafēja 2015. gada 9. jūnijā; oficiālā ceremonija notika ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2015. gada 10. jūnijā. Dalībvalstīm nolīguma teksts tika nosūtīts 2015. gada 27. maijā un sīkāka informācija tika sniegta Padomes Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmē 2015. gada 15. jūnijā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

               No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts nolīguma parakstīšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

               Ņemot vērā to, ka Peru spēs pabeigt savu iekšējo ratifikācijas procedūru īsā laikā, ierosinātajā lēmumā par parakstīšanu noteikta nolīguma provizoriska piemērošana saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu no dienas, kas seko tā parakstīšanas dienai. Ņemot vērā, ka pirms nolīguma noslēgšanas ir nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana, Komisija informēs Eiropas Parlamentu par nolīguma provizorisku piemērošanu.

               3.SARUNU REZULTĀTI

               Komisija uzskata, ka ir sasniegti Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts ir Savienībai pieņemams.

               Tā galīgo saturu var apkopot šādi.

               Mērķis

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Peru var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā.

               Darbības joma

               Vīzu režīma atcelšana attiecas uz visām personu kategorijām (parasto, diplomātisko, dienesta/oficiālo un īpašo pasu turētājiem), kas ceļo jebkādos nolūkos, izņemot nolūkā veikt algotu darbu. Attiecībā uz pēdējo minēto kategoriju katrai dalībvalstij un arī Peru ir rīcības brīvība piemērot vīzas prasību otras līgumslēdzējas puses pilsoņiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija par to personu kategorijas interpretāciju, kuras ceļo nolūkā veikt algotu darbu.

               Uzturēšanās ilgums

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt šo 90 dienu laikposmu jebkurā 180 dienu ilgā periodā, ir pievienota nolīgumam.

               Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu atcelšana dod Peru pilsoņiem tiesības katras šādas dalībvalsts (šobrīd Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija) teritorijā uzturēties 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu.

               Teritoriālā piemērošana

               Nolīgumā ir iekļauti noteikumi par tā teritoriālo piemērošanu – Francijas un Nīderlandes gadījumā vīzu atcelšana dotu tiesības Peru pilsoņiem uzturēties tikai šo dalībvalstu Eiropas teritorijās.

               Deklarācijas

               Papildus iepriekš minētajām kopīgajām deklarācijām nolīgumam pievieno vēl četras kopīgās deklarācijas:

               –par Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,

               –par informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām un par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem,

               –par biometrisko pasu ieviešanu Peru Republikā, ar kuru deklarē, ka Peru apņemas vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim izsniegt biometriskās pases un apstāklis, ka līdz minētajam datumam nav ieviestas biometriskās pases ir pietiekams iemesls nolīguma apturēšanai; kā arī

               –par sadarbību sakarā ar nelegālo migrāciju. Šī deklarācija atgādina par saistībām, kas noteiktas 49. panta 3. punktā Nolīgumā par politisko dialogu un sadarbību starp Savienību un Andu Kopienu attiecībā uz nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu. Puses cieši uzraudzīs šo saistību ievērošanu un vienojas par atpakaļuzņemšanas nolīguma noslēgšanu pēc jebkuras puses pieprasījuma, jo īpaši, ja ir vērojams nelegālas migrācijas pieaugums un problēmas saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu. Ja pēc pieprasījuma nav iespējams noslēgt nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, tas ir pietiekams iemesls šā nolīguma apturēšanai.

               4.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei

               –lemt par nolīguma parakstīšanu Savienības vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā,

               –apstiprināt nolīguma provizorisku piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               2015/0197 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  6
                atsauci uz Peru pārcēla no Regulas (EK) Nr. 539/2001
                  7
                I pielikuma uz II pielikumu.

               (2)Atsaucei uz minēto valsti ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar Eiropas Savienību noslēgts nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības.

               (3)Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 509/2014 5. apsvērumam Komisija izvērtēja Peru situāciju saskaņā ar minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Komisija 2014. gada 29. oktobrī pieņēma ziņojumu, kurā secināja, ka pēdējo gadu laikā Peru ekonomiskā un sociālā situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti Peru valstspiederīgos, kas ieceļo dalībvalstu teritorijā, atbrīvot no vīzas prasības.

               (4)Padome ar 2015. gada 19. maija lēmumu pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu. Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2015. gada 20. maijā un tās tika ātri pabeigtas.

               (5)Šis 2015. gada 9. jūnijā parafētais nolīgums būtu jāparaksta, un pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

               (6)Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (turpmāk “nolīgums”) parakstīšana, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

               3. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               4. pants

               Nolīgumu piemēro provizoriski no dienas, kas seko tā parakstīšanas dienai, līdz tā noslēgšanas procedūru pabeigšanai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (3)
                  COM (2014) 663, 29.10.2014.

                     (4)
                  COM (2014) 665, 29.10.2014.

                     (5)
                  COM (2015) 119, 11.3.2015.

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (7)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2015
            COM(2015) 437 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums – Padomes lēmums
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums – Padomes lēmums

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

               PERU REPUBLIKA, turpmāk “Peru”,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
                  1
               , inter alia 19 trešās valstis, tostarp Peru, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

               VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Peru tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

               ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. PANTS

               Mērķis

               Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Peru pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2. PANTS

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)
                     “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)
                     “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

               c)
                     “Peru pilsonis” ir Peru valstspiederīgais;

               d)
                     “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

               3. PANTS

               Piemērošanas joma

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Peru teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

               Peru pilsoņi, kuriem ir derīga Peru izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

               2.
                     Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

               Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var izlemt Peru pilsoņiem piemērot vīzas prasību vai atcelt to saskaņā ar 4. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  2
               .

               Attiecībā uz minēto personu kategoriju Peru var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

               3.
                     Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Peru patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

               4.
                     Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

               5.
                     Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Peru tiesību akti.

               4. PANTS

               Uzturēšanās ilgums

               1.
                     Savienības pilsoņi var uzturēties Peru teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2.
                     Peru pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Peru pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

               3.
                     Šis nolīgums neietekmē Peru un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

               5. PANTS

               Teritoriālā piemērošana

               1.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

               2.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

               6. PANTS

               Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

               1.
                     Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Eiropas Savienības pārstāvji un Peru pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               2.
                     Komitejai cita starpā ir šādi uzdevumi:

               a)
                     uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)
                     ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)
                     risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

               3.
                     Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

               4.
                     Komiteja izstrādā savu reglamentu.

               7. pants

               Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu
                  starp dalībvalstīm un Peru

               Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Peru, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā piemērošanas jomā.

               8. PANTS

               Nobeiguma noteikumi

               1.
                     Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no dienas, kas seko tā parakstīšanas dienai.

               2.
                     Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

               3.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               4.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

               5.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

               6.
                     Peru var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

               7.
                     Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Sagatavots divos eksemplāros bulgāru, spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, horvātu, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI
                  UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Peru, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU, KĀ PAREDZĒTS ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ

               Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

               Šajā kategorijā neietilpst:

               –
                     uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               –
                     sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               –
                     žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               –
                     uzņēmumu iekšējie praktikanti.

               Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

               Šī deklarācija neskar ceļotāju kategoriju definējumu Peru valsts tiesību aktos ieceļošanas, izceļošanas, tranzīta vai uzturēšanās mērķiem Peru teritorijā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA INTERPRETĀCIJU
                  JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU
                  PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

               Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Peru pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR BIOMETRISKO PASU IEVIEŠANU, KAS JĀVEIC PERU REPUBLIKAI

               Peru Republika kā Līgumslēdzēja puse paziņo, ka tā ir piešķīrusi līguma slēgšanas tiesības par biometrisko pasu izgatavošanu un apņemas izsniegt saviem pilsoņiem biometriskās pases vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim. Šīs pases pilnībā atbilst ICAO prasībām, kas noteiktas ICAO dokumentā Nr. 9303.

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja biometriskās pases netiek ieviestas līdz 2015. gada 31. decembrim, tas ir pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar 8. panta 4. punktā noteiktajām procedūrām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SADARBĪBU SAKARĀ AR NELEGĀLO MIGRĀCIJU

               Līgumslēdzējas puses atgādina, ka saskaņā ar 49. panta 3. punktu Nolīgumā par politisko dialogu un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Puses vienojas par nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu.

               Līgumslēdzējas puses cieši uzraudzīs šo saistību ievērošanu. Tās vienojas noslēgt, pēc jebkuras puses pieprasījuma, un jo īpaši gadījumos, kad ir vērojams nelegālas migrācijas pieaugums un problēmas saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu pēc tam, kad ir stājies spēkā nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu, nolīgumu, kas regulētu abu pušu īpašos pienākumus saistībā ar atpakaļuzņemšanu.

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja pēc pieprasījuma šāda vienošanās par atpakaļuzņemšanu netiek noslēgta, tas ir pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar 8. panta 4. punktā noteiktajām procedūrām.

               _________________

                     (1)
                  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).