Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0197

Priekšlikums Padomes regula par dažu ierobežojumu administrēšanu, kuri attiecas uz dažu tērauda izstrādājumu importu no Kazahstānas Republikas  /* COM/2005/0197 galīgā redakcija - ACC 2005/0096 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 19.5.2005COM(2005) 197 galīgā redakcija2005/0096 (ACC).PriekšlikumsPADOMES REGULApar dažu ierobežojumu administrēšanu, kuri attiecas uz dažu tērauda izstrādājumu importu no Kazahstānas Republikas(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKopienas un Kazahstānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumā (PSN) paredzēts, ka tirdzniecību ar dažiem tērauda izstrādājumiem reglamentē nolīgums starp iepriekšminētajām pusēm.Jaunajā nolīgumā ir panākta vienošanās un noteikti daudzuma ierobežojumi dažu tērauda izstrādājumu importam Kopienā, un to piemēros no nolīguma spēkā stāšanās brīža līdz 2006. gada 31. decembrim vai līdz brīdim, kad Kazahstāna pievienosies PTO, atkarībā no tā, kas notiks agrāk.Šajā Padomes regulas priekšlikumā paredzēti nepieciešamie īstenošanas tiesību akti.2005/0096 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar dažu ierobežojumu administrēšanu, kuri attiecas uz dažu tērauda izstrādājumu importu no Kazahstānas RepublikasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ,tā kā(1) Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses[1], še turpmāk „PSN”, stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.(2) PSN 17. panta 1. punktā paredzēts, ka tirdzniecību ar dažiem tērauda izstrādājumiem reglamentē šā nolīguma III sadaļa, izņemot minētās sadaļas 11. pantu, un noteikumi, kas paredzēti nolīgumā par kvantitatīvo režīmu.(3) Eiropas Kopiena un Kazahstānas Republika [ datums ] noslēdza šādu Nolīgumu par tirdzniecību ar dažiem tērauda izstrādājumiem[2], še turpmāk „nolīgums.”(4) Ir jāparedz līdzekļi, ar ko Kopienā pārvaldīt nolīguma nosacījumus, ņemot vērā pieredzi, kas iegūta no agrākiem nolīgumiem, kuri attiecas uz līdzīgu režīmu.(5) Ir lietderīgi klasificēt attiecīgos izstrādājumus, pamatojoties uz kombinēto nomenklatūru (KN), kas izveidota ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu[3].(6) Ir jānodrošina apspriežamo izstrādājumu izcelsmes pārbaude un šim nolūkam jānosaka atbilstīgas administratīvas sadarbības metodes.(7) Nolīguma efektīvas piemērošanas labad jāievieš prasība, ka, lai Kopienā attiecīgos izstrādājumus laistu brīvā apgrozībā, vajadzīga Kopienas ievešanas atļauja, kā arī šādu Kopienas ievešanas atļauju izsniegšanas pārvaldes.(8) Izstrādājumi, kas atrodas brīvā zonā vai kas importēti, saskaņā ar kārtību, kas regulē muitas noliktavas, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), netiek ņemti vērā, nosakot attiecīgo izstrādājumu daudzuma ierobežojumus.(9) Lai nodrošinātu, ka šie daudzuma ierobežojumi netiek pārsniegti, ir jāizveido tāda administrēšanas procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu atbildīgās iestādes neizsniedz ievešanas atļaujas pirms iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma iegūšanas, ka attiecīgie daudzumi nepārsniedz attiecīgos apjoma ierobežojumus.(10) Nolīgumā paredzēta Kazahstānas Republikas un Kopienas sadarbības sistēma, kuras mērķis ir novērst noteikumu apiešanu, izmantojot pārsūtīšanu, maršrutu maiņu vai citus līdzekļus. Jānosaka apspriežu procedūra, saskaņā ar ko var panākt vienošanos ar attiecīgo valsti par līdzvērtīgu attiecīgā daudzuma ierobežojuma koriģēšanu, ja atklājas, ka nolīgums ir apiets. Kazahstānas Republika ir piekritusi veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas korekcijas var ātri piemērot. Ja paredzētajā termiņā nav panākta vienošanās, Kopienai jābūt iespējai piemērot līdzvērtīgas korekcijas, ja noteikumu apiešana ir skaidri pierādīta.(11) No 2005. gada 1. janvāra to izstrādājumu importam Kopienā, uz kuriem attiecas šī regula, ir vajadzīga ievešanas atļauja atbilstīgi Padomes 2004. gada 20. decembra Regulai (EK) 2265/2004 par tirdzniecību ar dažiem tērauda izstrādājumiem starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku[4]. Nolīgumā ir noteikts, ka šī importa operācijas atskaita no daudzuma ierobežojumiem, kas noteikti 2005. gadam šajā regulā.(12) Tāpēc skaidrības labad Regula (EK) 2265/2004 ir jāaizstāj ar šo regulu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:I nodaļaVispārīgi noteikumi1. pants1. Šī regula attiecas uz I pielikumā uzskaitīto tērauda izstrādājumu importu Kopienā, kuru izcelsmes valsts ir Kazahstānas Republika.2. Tērauda izstrādājumi tiek klasificēti izstrādājumu grupās tā, kā tas ir norādīts I pielikumā.3. Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem.4. Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmes pārbaudes kārtība ir noteikta II un III nodaļā.2. pants1. Uz to izstrādājumu importu Kopienā, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas Republika, attiecas V pielikumā noteiktie gada daudzuma ierobežojumi. Lai Kopienā laistu brīvā apgrozībā I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republika, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kura paraugs iekļauts II pielikumā, un ievešanas atļauja, ko izsniegušas dalībvalstu iestādes saskaņā ar 4. panta noteikumiem.Atļautos importa apjomus atskaita no tā gada daudzuma limitiem, kurā izstrādājumus izsūta no eksportētājas valsts.2. Lai nodrošinātu, ka daudzumi, par kuriem izsniegtas ievešanas atļaujas, nekad nepārsniedz kopējos daudzuma ierobežojumus katrai izstrādājumu grupai, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļaujas tikai pēc Komisijas apstiprinājuma, ka šādi daudzumi vēl ir pieejami kopējo Kopienas daudzuma ierobežojumu ietvaros attiecīgajām tērauda izstrādājumu grupām un attiecīgajai piegādātājai valstij, par ko importētājs vai importētāji šīm iestādēm iesnieguši pieteikumus. Šīs regulas vajadzībām dalībvalstu kompetentās iestādes ir uzskaitītas IV pielikumā.3. No 2005. gada 1. janvāra to izstrādājumu importa apjomus, kuriem saskaņā ar Regulu (EK) 2265/2004 vajadzīga ievešanas atļauja, atskaita no attiecīgajiem 2005. gada limitiem, kas paredzēti V pielikumā.4. Šajā regulā un no tās piemērošanas dienas par izstrādājumu izsūtīšanas dienu uzskata dienu, kurā preces iekrautas transportlīdzeklī, kas veic eksportu.3. pants1. Šīs regulas V pielikumā minētie daudzuma ierobežojumi neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā, vai kas ievesti saskaņā ar režīmu, kurš reglamentē muitas noliktavas, pagaidu importu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīmu).2. Ja 1. punktā minētos izstrādājumus turpmāk laiž brīvā apgrozībā vai nu nemainītā veidā, vai pēc apstrādes, piemēro 2. panta 2. punktu, un šādi apgrozībā laistu izstrādājumu daudzumus atņem no V pielikumā noteiktajiem daudzuma ierobežojumiem.4. pants1. Piemērojot 2. panta 2. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes pirms ievešanas atļauju izsniegšanas paziņo Komisijai par pieprasīto ievešanas atļauju skaitu, pievienojot izvešanas atļauju oriģināleksemplārus, ko tās saņēmušas. Savukārt Komisija tādā pašā secībā, kā saņemti dalībvalstu paziņojumi, apstiprina, ka ir iespējama ievešana pieprasītajā(-os) apjomā(-os).2. Paziņojumos Komisijai iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja visos gadījumos tajos ir skaidri norādīta eksportētājvalsts, attiecīgā izstrādājumu grupa, ievedamais apjoms, izvešanas atļaujas numurs, kvotu gads un dalībvalsts, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.3. Ciktāl tas ir iespējams, Komisija dalībvalstu iestādēm apstiprina pieprasījumos norādīto pilno apjomu katrai izstrādājumu grupai. Turklāt gadījumos, kad paziņojumos iekļautie pieprasījumi pārsniedz noteiktos ierobežojumus, Komisija uzreiz sazinās ar Kazahstānas Republikas kompetentajām iestādēm, lai saņemtu paskaidrojumus un meklētu steidzamus risinājumus.4. Dalībvalstu kompetentās iestādes tūlīt pēc attiecīgās informācijas saņemšanas ziņo Komisijai par daudzumiem, kas nav izmantoti ievešanas atļaujas derīguma termiņa laikā. Neizmantotos daudzumus automātiski pieskaita Kopienas kopējiem atlikušajiem daudzuma ierobežojumiem katrai izstrādājumu grupai.5. Šā panta 1. līdz 4. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidotu integrētu tīklu, ja vien svarīgu tehnisku iemeslu dēļ nav īslaicīgi jāizmanto citi saziņas līdzekļi.6. Ievešanas atļaujas vai tām līdzvērtīgus dokumentus izsniedz atbilstīgi II nodaļas noteikumiem.7. Dalībvalstu kompetentās iestādes Komisijai ziņo par visām atsauktajām ievešanas atļaujām vai līdzvērtīgiem dokumentiem, kas jau ir izsniegti, gadījumos, ja Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes ir atsaukušas vai atcēlušas atbilstīgās izvešanas atļaujas. Tomēr, ja Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes ir informējušas Komisiju vai dalībvalstu kompetentās iestādes par izvešanas atļauju atsaukšanu vai atcelšanu pēc tam, kad attiecīgie izstrādājumi ir importēti Kopienā, attiecīgos daudzumus atņem no tā gada daudzuma limitiem, kad izstrādājumus nosūtīja.5. pantsNolīguma 3. panta 3. un 4. punkta īstenošanas nolūkā Komisijai ar šo tiek piešķirtas pilnvaras veikt vajadzīgās korekcijas.6. pants1. Ja pēc izmeklēšanām, kas veiktas saskaņā ar III nodaļā noteikto kārtību, Komisija atklāj, ka tās rīcībā esoša informācija apliecina, ka I pielikumā uzskaitītie Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumi ir nosūtīti, pārsūtīti vai citādi importēti Kopienā, apejot 2. pantā minētos daudzuma ierobežojumus, un ka ir jāveic korekcijas, tā pieprasa sākt apspriedes, lai varētu panākt vienošanos par līdzvērtīgu attiecīgo daudzuma ierobežojumu koriģēšanu.2. Līdz 1. punktā minēto apspriežu rezultātam, ja ir skaidri pierādījumi par noteikumu apiešanu, Komisija var pieprasīt Kazahstānas Republikai veikt vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādās apspriedēs panāktās daudzuma ierobežojumu korekcijas var izpildīt tajā gadā, kad iesniegts pieprasījums par apspriedēm, vai arī nākamajā gadā, ja attiecīgā gada daudzuma limiti ir izsmelti.3. Ja Kopiena un Kazahstānas Republika nepanāk pieņemamu risinājumu un ja Komisija konstatē skaidrus noteikumu apiešanas pierādījumus, tā no daudzuma ierobežojumiem atskaita līdzvērtīgu Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumu daudzumu.7. pantsŠī regula nekādā ziņā nav atkāpe no nolīguma noteikumiem, kas jebkādu strīdu gadījumā ir noteicošie.II nodaļaKārtība, kas piemērojama daudzuma ierobežojumu pārvaldībai1. iedaļaKLASIFIKĀCIJA8. pantsŠajā regulā minēto izstrādājumu klasifikācija pamatojas uz kombinēto nomenklatūru (KN), kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87.9. pantsMuitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas nomenklatūras nodaļa, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87, pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts iniciatīvas saskaņā ar minētās regulas noteikumiem nekavējoties pārbaudīs visus jautājumus par tādu izstrādājumu klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (KN), uz kuriem attiecas šī regula, lai šos izstrādājumus klasificētu attiecīgajās izstrādājumu grupās.10. pantsKomisija informē Kazahstānas Republiku par visām izmaiņām kombinētajā nomenklatūrā (KN) un TARIC kodos, kas skar izstrādājumus, uz kuriem attiecas šī regula, vismaz mēnesi pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā Kopienā.11. pantsKomisija informē Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes par visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar kārtību, kas ir spēkā Kopienā attiecībā uz šajā regulā minētajiem izstrādājumiem, vēlākais, mēnesi pēc to pieņemšanas. Šādā paziņojumā jāiekļauj:a) attiecīgo izstrādājumu apraksts;b) attiecīgā izstrādājumu grupa, kombinētās nomenklatūras (KN) kods un TARIC kods;c) pieņemtā lēmuma pamatojums.12. pants1. Ja lēmums par klasifikāciju, kas pieņemts saskaņā ar Kopienā spēkā esošo kārtību, paredz mainīt klasifikācijas praksi vai izstrādājuma grupu kādam izstrādājumam, uz ko attiecas šī regula, dalībvalstu kompetentās iestādes pirms lēmuma īstenošanas sniedz paziņojumu 30 dienu laikā no dienas, kad nosūtīts paziņojums Komisijai.2. Uz izstrādājumiem, ko nosūta pirms lēmuma piemērošas dienas, attiecas iepriekšējā klasifikācijas prakse, ja attiecīgās preces ieved 60 dienu laikā pēc minētās dienas.13. pantsJa lēmums par klasifikāciju, kas pieņemts saskaņā ar 12. pantā minēto kārtību, kas ir spēkā Kopienā, attiecas uz izstrādājumu grupu, kurai piemēro daudzuma ierobežojumus, Komisija vajadzības gadījumā nekavējoties sāk apspriedes saskaņā ar 9. pantu, lai panāktu vienošanos par visām korekcijām, kas jāveic atbilstīgi V pielikumā paredzētajiem daudzuma ierobežojumiem.14. pants1. Neierobežojot jebkādus citus noteikumus šajā saistībā, ja dokumentos norādītā klasifikācija, kas vajadzīga, lai importētu izstrādājumus, uz ko attiecas šī regula, atšķiras no tās dalībvalsts kompetento iestāžu noteiktās klasifikācijas, kurā tos importēs, uz minētiem izstrādājumiem attiecas pagaidu ievešanas kārtība, ko saskaņā ar šīs regulas noteikumiem tiem piemēro, pamatojoties uz iepriekšminēto iestāžu noteikto klasifikāciju.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par 1. punktā minētajiem gadījumiem, jo īpaši norādot šādu informāciju:a) attiecīgo izstrādājumu daudzumus;b) ievešanas dokumentos norādīto izstrādājumu grupu un kompetento iestāžu izmantoto izstrādājumu grupu;c) izvešanas atļaujas numuru un norādīto kategoriju.3. Dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz jaunu ievešanas atļauju tērauda izstrādājumiem, uz ko attiecas V pielikumā noteiktais Kopienas daudzuma ierobežojums pēc pārklasifikācijas, iekams tās saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru nav saņēmušas Komisijas apstiprinājumu, ka ievedamais daudzums ir pieejams.4. Komisija paziņo attiecīgajām eksportētājvalstīm par šajā pantā minētajiem gadījumiem.15. pantsŠā pielikuma 14. pantā minētajos gadījumos, kā arī līdzīgos gadījumos, ko ierosina Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes, Komisija vajadzības gadījumā sāk apspriedes ar Kazahstānas Republiku, lai panāktu vienošanos par galīgo klasifikāciju, kas jāpiemēro izstrādājumiem, par kuriem ir domstarpības.16. pantsKomisija, vienojusies ar importētājas(-u) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm un Kazahstānas Republiku, 15. pantā minētajos gadījumos var noteikt galīgo klasifikāciju, kas jāpiemēro izstrādājumiem, par kuriem ir domstarpības.17. pantsJa 14. pantā minētās domstarpības nevar atrisināt 15. pantā noteiktajā kārtībā, Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 10. panta noteikumiem īsteno pasākumu, ar ko nosaka preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā.2. iedaļaDIVKĀRŠA PĀRBAUDES SISTĒMA IZSTRĀDĀJUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS DAUDZUMA IEROBEŽOJUMI18. pants1. Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes izsniedz izvešanas atļauju par visiem tērauda izstrādājumu sūtījumiem, uz ko attiecas V pielikumā noteiktie daudzuma limiti, nepārsniedzot minētos limitus.2. Lai varētu izsniegt 21. pantā minēto ievešanas atļauju, importētājam jāuzrāda izvešanas atļaujas oriģināleksemplārs.19. pants1. Izvešanas atļaujai, kas izsniegta daudzuma ierobežojumu ietvaros, jāatbilst II pielikumā norādītajam paraugam, un, cita starpā, jāapliecina, ka minēto preču daudzums ir noteikts atbilstīgi attiecīgai izstrādājumu grupai noteiktajiem daudzuma ierobežojumiem.2. Katra izvešanas atļauja var attiekties tikai uz vienu I pielikumā minēto izstrādājumu grupu.20. pantsEksportētos daudzumus atskaita no daudzuma ierobežojumiem, kas paredzēti gadam, kurā izstrādājumi, uz ko attiecas izvešanas atļauja, ir nosūtīti 2. panta 4. punkta izpratnē.21. pants1. Ja Komisija atbilstīgi regulas 4. pantam ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgo daudzuma ierobežojumu ietvaros, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļauju, vēlākais, desmit darba dienu laikā pēc tam, kad importētājs ir uzrādījis atbilstīgās izvešanas atļaujas oriģināleksemplāru. Tas jāuzrāda ne vēlāk kā līdz 31. martam nākamajā gadā pēc to preču nosūtīšanas, uz ko attiecas attiecīgā izvešanas atļauja. Ievešanas atļaujas izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes, neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts ir norādīta izvešanas atļaujā, ja vien Komisija saskaņā ar 4. pantā noteikto kārtību ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgo daudzuma ierobežojumu ietvaros.2. Ievešanas atļaujas ir derīgas četrus mēnešus no izsniegšanas dienas. Pēc pienācīgi pamatota importētāja pieprasījuma dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt derīguma termiņu vēl uz četriem mēnešiem, bet ne ilgāk.3. Ievešanas atļaujas sastāda atbilstīgi III pielikumā iekļautajam paraugam, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.4. Deklarācijā vai pieprasījumā, ko importētājs iesniedzis, lai iegūtu ievešanas atļauju, jānorāda šādi dati:a) eksportētāja pilns vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;b) importētāja pilns vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese;c) precīzs preču apraksts un TARIC kods (-i);d) preču izcelsmes valsts;e) nosūtīšanas valsts;f) atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums;g) tīrais svars pēc KN pozīcijas;h) izstrādājuma CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc KN pozīcijas;i) attiecīgā gadījumā maksāšanas un piegādes diena un preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija;j) izvešanas atļaujas datums un numurs;k) visi iekšējie kodi, ko izmanto administratīvos nolūkos;l) datums un importētāja paraksts.5. Importētājam nav jāieved kopējais ievešanas atļaujā minētais daudzums vienā sūtījumā.6. Ievešanas atļauju ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību var izsniegt tad, ja attiecīgajai muitas iestādei ir iespējas tam piekļūt datortīklā.22. pantsDalībvalstu iestāžu izsniegto ievešanas atļauju derīguma termiņš ir atkarīgs no Kazahstānas Republikas kompetento iestāžu izsniegto izvešanas atļauju derīguma termiņa un izvešanas atļaujās norādītajiem daudzumiem, uz kuru pamata ir izsniegtas ievešanas atļaujas.23. pantsIevešanas atļaujas vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz dalībvalstu kompetentās iestādes atbilstīgi 2. panta 2. punkta noteikumiem, nediskriminējot nevienu importētāju, kas ieved preces Kopienā, neatkarīgi no viņa reģistrācijas vietas Kopienā, ja vien tas netraucē ievērot citus nosacījumus, kas noteikti pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos.24. pants1. Ja Komisija konstatē, ka Kazahstānas Republikas izsniegtajās izvešanas atļaujās kopējais daudzums kādai noteiktai izstrādājumu grupai kādā no gadiem pārsniedz konkrētajai izstrādājumu grupai noteikto daudzuma ierobežojumu, tā nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, lai pārtrauktu turpmāku ievešanas atļauju izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija uzreiz sāk apspriedes.2. Dalībvalsts kompetentās iestādes nedrīkst izsniegt ievešanas atļaujas tādiem izstrādājumiem, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā un uz ko neattiecas izvešanas atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.3. iedaļaKOPĪGI NOTEIKUMI25. pants1. Izvešanas atļaujai, kas minēta 18. pantā, un 2. pantā minētajam izcelsmes sertifikātam var būt papildu eksemplāri, kas atbilstīgi apzīmēti. Šo dokumentu oriģināleksemplārus un kopijas sastāda angļu valodā.2. Ja 1. punktā minētos dokumentus aizpilda ar roku, ieraksti jāizdara ar pildspalvu un drukātiem burtiem.3. Izvešanas atļauju vai tamlīdzīgu dokumentu un izcelsmes apliecību izmērs ir 210 × 297 mm. Izmanto baltu atbilstīga izmēra rakstāmpapīru, kas nesatur mehānisko celulozi un sver ne mazāk kā 25 g/m². Katrā dokumenta daļā jābūt iespiestam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acij pamanāmus viltojumus ar mehāniskiem vai ķīmiskiem līdzekļiem.4. Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šīs regulas noteikumiem par derīgu ievešanas vajadzībām uzskata tikai oriģināleksemplāru.5. Katrai izvešanas atļaujai vai tamlīdzīgam dokumentam un izcelsmes sertifikātam ir iespiests vai neiespiests standartizēts sērijas numurs, pēc kura to iespējams identificēt.6. Numurs sastāv no šādiem elementiem:-  divi burti, kas identificē eksportētājvalsti: KZ = Kazahstānas Republika-  divi burti, kas identificē paredzēto galamērķa dalībvalsti:BE = Beļģija;CZ = Čehija;DK = Dānija;DE = Vācija;EE = Igaunija;EL = Grieķija;ES = Spānija;FR = Francija;IE = Īrija;IT = Itālija;CY = Kipra;LV = Latvija;LT = Lietuva;LU = Luksemburga;HU = Ungārija;MT = Malta;NL = Nīderlande;AT = Austrija;PL = Polija;PT = Portugāle;SI = Slovēnija;SK = Slovākija;FI = Somija;SE = Zviedrija;GB = Apvienotā Karaliste,-  viencipara skaitlis, kas norāda kvotu gadu pēc attiecīgā gada pēdējā cipara, piemēram, 2005. gadu norāda ar „5”;-  divciparu skaitlis, kas norāda izdevēju biroju eksportētājā valstī;-  secīgs piecciparu skaitlis no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.26. pantsIzvešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu drīkst izsniegt arī pēc tam, kad izstrādājumi, uz ko tās attiecas, ir nosūtīti. Šādos gadījumos uz tie ir vizēti ar atzīmi „izsniegts ar atpakaļejošu spēku”.27. pantsIzvešanas atļaujas vai izcelsmes sertifikāta zādzības, nozaudēšanas vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var vērsties kompetentajā iestādē, kas izsniegusi dokumentu, lai iegūtu tā dublikātu, pamatojoties uz viņa rīcībā esošiem eksporta dokumentiem. Šādi izsniegtās atļaujas vai apliecības dublikāts ir vizēts ar atzīmi „dublikāts”.Dublikātā norāda atļaujas vai apliecības oriģināleksemplāra datumu.4. iedaļaKOPIENAS IEVEŠANAS ATĻAUJA – VIENOTA VEIDLAPA28. pants1. Dalībvalstu kompetentās iestādes 21. pantā minēto ievešanas atļauju izsniegšanai izmanto veidlapas, kas atbilst III pielikumā iekļautajam ievešanas atļaujas paraugam.2. Ievešanas atļauju veidlapas un to izrakstus sagatavo divos eksemplāros, vienu no tiem, uz kura ir norāde „Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un numurs 1., izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otru, uz kura ir norāde „Izdevējas iestādes eksemplārs” un numurs 2., patur iestāde, kas izsniedz atļauju. Administratīviem mērķiem kompetentās iestādes 2. veidlapai var pievienot papildu eksemplārus.3. Veidlapas drukā uz tāda balta papīra bez mehāniskiem celulozes piemaisījumiem, kas paredzēts rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g/m2. Veidlapu izmērs ir 210 x 297 mm; attālumam starp rakstu rindiņām jābūt 4,24 mm (viena sestā daļa collas); precīzi jāievēro veidlapas izkārtojums. Pirmā eksemplāra, t.i. pašas atļaujas, abām pusēm fonā ir sarkans drukāts gijošēts raksts, lai varētu konstatēt visus mehāniskos vai ķīmiskos viltojumus.4. Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko izvēlējusies dalībvalsts, kurā tie ir reģistrēti. Pēdējā gadījumā uz katras veidlapas jābūt atsaucei par dalībvalsts norīkojumu.. Katrā veidlapā jānorāda iespiedēja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese, vai marķējums, pēc kura iespiedēju var identificēt.5. Izsniedzot ievešanas atļaujas vai to izrakstus, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes tiem piešķir izdošanas numuru. Ievešanas atļaujas numuru elektroniski paziņo Komisijai, izmantojot vienoto sakaru tīklu, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu.6. Atļaujas un izrakstus aizpilda izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.7. Dokumentu 10. ailē kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājumu grupu.8. Izdevējiestāžu un debitoriestāžu zīmes uz veidlapām jāuzliek ar zīmogu. Tomēr izdevējiestādes zīmogu var aizstāt ar perforējot iegūtu burtu vai skaitļu kombinācijas iespiedumu vai ar uzdruku uz licences. Izdevējiestādēm jāizmanto jebkādas pret viltojumiem drošas metodes, lai piešķirto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.9. Atļaujas 1. un 2. eksemplāra otrā pusē ir aile, kurā daudzumus pēc importa formalitāšu nokārtošanas var ierakstīt muitas iestādes vai pēc izraksta izsniegšanas - kompetentās pārvaldes iestādes. Ja atļaujā vai izrakstā debetam paredzētā vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm atļaujas vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debitoriestādes uzspiež zīmogu tā, lai puse zīmoga būtu uz atļaujas vai izraksta, bet otra puse uz papildlapas. Ja ir vairāk nekā viena papildlapa, zīmogu līdzīgi uzspiež katrai lapai un iepriekšējai lapai.10. Kādā citā dalībvalstī izsniegtām ievešanas atļaujām un izrakstiem, kā arī veiktajiem ierakstiem un atzīmēm arī visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridisks spēks kā attiecīgajā dalībvalstī izsniegtiem dokumentiem, izdarītiem ierakstiem un atzīmēm.11. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tas ir nepieciešams, var pieprasīt atļaujas vai izrakstus pārtulkot attiecīgās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām.III nodaļaAdministratīvā sadarbība29. pantsKomisija paziņo dalībvalstu iestādēm iestāžu nosaukumus un adreses Kazahstānas Republikā, kuru kompetencē ir izsniegt izcelsmes sertifikātus un izvešanas atļaujas, kopā ar zīmogu paraugiem, ko izmanto šīs iestādes.30. pants1. Turpmāk izcelsmes sertifikātu vai izvešanas atļauju pārbaude jāveic izlases veidā vai arī tad, ja dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pamatotas šaubas par izcelsmes sertifikāta vai izvešanas atļaujas īstumu vai informācijas pareizību attiecībā uz minēto izstrādājumu patieso izcelsmi.Šādos gadījumos Kopienas kompetentās iestādes nosūta izcelsmes sertifikātu vai izvešanas atļauju, vai tās kopiju Kazahstānas Republikas kompetentajām iestādēm, attiecīgā gadījumā norādot izmeklēšanas formālos vai objektīvos iemeslus. Ja ir iesniegts faktūrrēķins, šādu faktūrrēķinu vai tā kopiju pievieno izcelsmes sertifikātam vai izvešanas atļaujai, vai to kopijām. Kompetentās iestādes pārsūta arī visu sniegto informāciju, norādot, ka izcelsmes apliecībā vai izvešanas atļaujā sniegtie dati ir neprecīzi.2. Šā panta 1. punkta noteikumi attiecas arī uz turpmākām izcelsmes deklarāciju pārbaudēm.3. Saskaņā ar 1. punktu veikto turpmāko pārbaužu rezultātus, vēlākais, trīs mēnešu laikā paziņo Kopienas kompetentajām iestādēm. Sniegtajā informācijā norāda, vai apstrīdētais sertifikāts, atļauja vai deklarācija attiecas uz faktiski eksportētām precēm un vai šīs preces var eksportēt uz Kopienu saskaņā ar šo nodaļu. Kopienas kompetentās iestādes var arī pieprasīt visu to dokumentu kopijas, kas nepieciešami, lai pilnībā konstatētu faktus, tostarp jo īpaši preču izcelsmi.4. Ja šādās pārbaudēs atklājas izcelsmes deklarāciju ļaunprātīga izmantošana vai nopietni pārkāpumi, attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par šo faktu. Komisija šo informāciju paziņo pārējām dalībvalstīm.5. Šajā pantā minētās procedūras izlases veida izmantošana nerada šķēršļus minēto izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā.31. pants1. Ja 30. pantā minētā pārbaudes procedūra vai Kopienas kompetentajām iestādēm pieejamā informācija norāda, ka ir pārkāpti šīs nodaļas noteikumi, minētās iestādes pieprasa Kazahstānas Republikai veikt attiecīgu izmeklēšanu vai organizēt šādu izmeklēšanu par darbībām, kas ir vai šķiet esam pretrunā ar šīs nodaļas noteikumiem. Šādas izmeklēšanas rezultātus paziņo Kopienas kompetentajām iestādēm kopā ar visu noderīgo informāciju, lai noteiktu preču patieso izcelsmi.2. Veicot darbības saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem, Kopienas kompetentās iestādes var sniegt Kazahstānas Republikas kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas uzskatāma par noderīgu, lai novērstu šīs nodaļas noteikumu pārkāpšanu3. Ja konstatē, ka šīs nodaļas noteikumi ir pārkāpti, Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu šādu pārkāpumu atkārtošanos.32. pantsKomisija koordinē dalībvalstu kompetento iestāžu rīcību saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu rīcību un tās rezultātiem.IV nodaļaNobeiguma noteikumi33. pantsAr šo atceļ Regulu (EK) Nr. 2265/2004.34. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —PriekšsēdētājsI PIELIKUMSSA Plakanie velmējumi |SA1. Tinumi | SA2. Biezās plāksnes | SA3. Citi plakanie velmējumi |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 22 90 00 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 10 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 | 7219 23 00 00 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 91 | 7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | 7219 24 00 00 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 93 | 7210 90 80 91 | 7219 31 00 00 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 97 | 7208 90 00 10 | 7211 14 00 90 |7208 37 00 10 |7208 37 00 90 | 7208 51 20 98 | 7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219 32 10 00 |7208 38 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 91 10 | 7209 16 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 32 90 00 |7208 39 00 10 |7208 39 00 90 | 7208 51 91 90 | 7209 16 90 00 | 7211 23 30 10 |7211 14 00 10 | 7208 51 98 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 33 10 00 |7211 19 00 10 | 7208 51 98 91 | 7209 17 90 00 | 7211 23 80 10 | 7219 33 90 00 |7219 11 00 00 | 7208 51 98 99 | 7209 18 10 00 | 7211 23 80 91 |7219 12 10 00 | 7208 52 91 10 | 7209 18 91 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7219 12 90 00 | 7208 52 91 90 | 7209 18 99 00 | 7211 90 00 11 | 7219 34 90 00 |7219 13 10 00 | 7208 52 10 00 | 7209 25 00 00 | 7212 10 10 00 |7219 13 90 00 | 7208 52 99 00 | 7209 26 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7219 14 10 00 | 7208 53 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7219 14 90 00 | 7211 13 00 00 | 7209 27 10 00 | 7212 30 00 11 |7225 20 00 10 | 7209 27 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 12 90 |7225 30 10 00 | 7209 28 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 90 00 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 80 11 |7209 90 00 10 | 7212 50 20 11 |7210 11 00 10 | 7212 50 30 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 40 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 61 11 |7210 20 00 10 | 7212 50 69 11 |7210 30 00 10 | 7212 50 90 13 |7210 41 00 10 |7210 49 00 10 | 7212 60 00 11 |7210 50 00 10 | 7212 60 00 91 |7210 61 00 10 | 7219 21 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 21 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 22 10 00 |II PIELIKUMSEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III pielikumsEiropas Kopienas ievešanas atļauja1 | 1. Saņēmējs (vārds un uzvārds vai nosaukums, pilna adrese, valsts, PVN maksātāja reģistrācijas numurs) | 2. Izsniegšanas numurs |Turētāja eksemplārs | 3. Gads |4. Par izsniegšanu atbildīgā iestāde (nosaukums, adrese un tālruņa numurs) |5. Deklarētājs / pilnvarotais pārstāvis (ja ir) (vārds un uzvārds vai nosaukums un pilna adrese) | 6. Izcelsmes valsts (un ģeonomenklatūras kods) |7. Nosūtīšanas valsts (un ģeonomenklatūras kods) |1 | 8. Derīguma termiņš |9. Preču apraksts | 10. TARIC kods |11. Kvotas vienībās izteikts apjoms |12. Nodrošinājums/garantija (ja piemēro) |13. Sīkākas ziņas |14. Kompetentās iestādes vīza Datums : …………………………………. (Paraksts) (Zīmogs) |15. PIEŠĶĪRUMI Pieejamos apjomus norāda 17. slejas 1. daļā un piešķirtos apjomus 2. daļā. |16. Neto daudzums (tīrā masa vai cita mērvienība, kas norāda vienību) | 19. Muitas dokuments (veidlapa un numurs) vai izraksta numurs un piešķīruma datums | 20. Nosaukums, dalībvalsts, zīmogs un piešķīrējiestādes pārstāvja paraksts |17. Ar cipariem | 18. Piešķirtais apjoms vārdiem |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Papildus pievienotās lapas. |Eiropas Kopienas ievešanas atļauja2 | 1. Saņēmējs (vārds un uzvārds vai nosaukums, pilna adrese, valsts, PVN maksātāja reģistrācijas numurs) | 2. Izsniegšanas numurs |Izdevējistādes eksemplārs | 3. Gads |4. Par izsniegšanu atbildīgā iestāde (nosaukums, adrese un tālruņa numurs) |5. Deklarētājs / pilnvarotais pārstāvis (ja ir) (vārds un uzvārds vai nosaukums un pilna adrese) | 6. Izcelsmes valsts (un ģeonomenklatūras kods) |7. Nosūtīšanas valsts (un ģeonomenklatūras kods) |2 | 8. Derīguma termiņš |9. Preču apraksts | 10. TARIC kods |11. Kvotas vienībās izteikts apjoms |12. Nodrošinājums/garantija (ja piemēro) |13. Sīkākas ziņas |14. Kompetentās iestādes vīza Datums : …………………………………. (Paraksts) (Zīmogs) |15. PIEŠĶĪRUMI Pieejamos apjomus norāda 17. slejas 1. daļā un piešķirtos apjomus 2. daļā. |16. Neto daudzums (tīrā masa vai cita mērvienība, kas norāda vienību) | 19. Muitas dokuments (veidlapa un numurs) vai izraksta numurs un piešķīruma datums | 20. Nosaukums, dalībvalsts, zīmogs un piešķīrējiestādes pārstāvja paraksts |17. Ar cipariem | 18. Piešķirtais apjoms vārdiem |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Papildus pievienotās lapas. |IV PIELIKUMSLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Direction Industries (Textile – Diamant et autres secteurs) Rue du Progrès 50 B-1210 Bruxelles Fax: +32-2-2775309 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Directie Nijverheid (Textiel – Diamant en andere sectoren) Vooruitgangsstraat 50 B-1210 Brussel Fax: +32-2-2775309 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fax: + 49-61-96 9 42 26 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Področje ekonomskih odnosov s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-478 36 11 |LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-25-69 02 99 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-523 23 41 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |PIELIKUMSDAUDZUMA IEROBEŽOJUMI(tonnās)Izstrādājumi | 2005 | 2006 |SA Plakani velvējumi |SA1. Tinumi | 85000 | 87125 |SA2. Biezās plāksnes | 0 | 0 |SA3. Citi plakanie velmējumi | 115000 | 117875 |

[1] OV L 196, 28.7.1999., 3. lpp.

[2] Sk. Oficiālā Vēstneša X lpp.

[3] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1989/2004 (OV L 344, 20.11.2004, 5. lpp.).

[4] OV L 395, 31.12.2004., 1. lpp.


|

52011PC0457

Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izbeidz antidempinga starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, kura izcelsme ir Indijā  /* COM/2011/0457 galīgā redakcija - 2011/0198 (NLE) */

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), piemērošanu procedūrā saistībā ar polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, kura izcelsme ir Indijā.2010. gada 20. maijā saistībā ar šo antidempinga procedūru tika atsākta starpposma pārskatīšana. Atsākšana attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi, ciktāl tas skar uzņēmumu MTZ Polyfilms Limited .Šā priekšlikuma mērķis ir izbeigt šo daļējo atsākšanu.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāIr spēkā galīgie pasākumi, un tos noteica ar Padomes 2007. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 1292/2007. Pēdējo reizi šie pasākumi tika grozīti ar Padomes 2011. gada 13. maija īstenošanas Regulu (ES) Nr. 469/2011, ņemot vērā tādu kompensācijas pasākumu termiņa beigas, kas iepriekš bija spēkā paralēli. Paziņojums par starpposma pārskatīšanas daļēju atsākšanu saistībā ar šo procedūru tika publicēts 2010. gada 20. maijā (2010/C 131/03).-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmProcedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisija 2010. gada 20. maijā daļēji atsāka antidempinga starpposma izmeklēšanu attiecībā uz PET plēves importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā, kā rezultātā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 366/2006 tika grozīti antidempinga pasākumi. Šīs daļējās atsākšanas iemesls bija Vispārējās tiesas 2009. gada 17. novembra spriedums Lietā T-143/06, ar kuru Vispārējā tiesa atcēla grozījumu regulu tiktāl, ciktāl ar to nosaka MTZ Polyfilms Ltd antidempinga maksājumu (“spriedums”). Lai izpildītu iepriekš minēto Vispārējās tiesas spriedumu, ciktāl tas attiecas uz MTZ Polyfilms, daļējo atsākšanu paredzēja tikai saistībā ar MTZ Polyfilms. Ar pievienoto priekšlikumu regulai tiks izbeigta šī daļējā atsākšana, no jauna nenosakot antidempinga maksājumu MTZ Polyfilms izgatavotās PET plēves importam.Tiek ieteikts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu.-  Juridiskais pamatsPadomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.4. IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.2011/0198 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko izbeidz antidempinga starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, kura izcelsme ir IndijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. un 6. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas (“Komisija”) priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1.  PROCEDŪRA2.  Spēkā esošie pasākumi3.  Ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001[2] (“sākotnējā regula”) Padome noteica galīgu antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā. 2006. gada 8. martā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 366/2006[3] (“grozījumu regula”) un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas tika grozīts antidempinga maksājums PET plēves importam, kura izcelsme ir Indijā.4.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/2007[4] (“termiņbeigu pārskatīšanas regula”) un pēc termiņbeigu pārskatīšanas 2007. gada 6. novembrī tika apstiprināts galīgais antidempinga maksājums PET plēves importam, kura izcelsme ir Indijā.5.  MTZ Polyfilms Ltd (“ MTZ Polyfilms ”), Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās iepriekš minētajās izmeklēšanās, saskaņā ar sākotnējo regulu ieguva individuālo maksājuma likmi. Šī maksājuma likme tika pārskatīta ar grozījumu regulu.6.  Lai atceltu grozījumu regulu tiktāl, ciktāl to piemēro uzņēmumam MTZ Polyfilms[5], 2006. gada 27. februārī MTZ Polyfilms iesniedza prasību Vispārējā tiesā (pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā — “Pirmās instances tiesa”).7.  Vispārējā tiesa ar 2009. gada 17. novembra spriedumu Lietā T-143/06[6] atcēla grozījumu regulu tiktāl, ciktāl ar to nosaka MTZ Polyfilms antidempinga maksājumu (“spriedums”). Vispārējā tiesa konstatēja, ka grozījumu regula pieņemta, pamatojoties uz nepareizu juridisko pamatu. Konkrēti, tā uzskatīja, ka pamatregulas 11. panta 3. punkts nevar būt juridiskais pamats, kas atļautu iestādēm, nosakot eksporta cenu, nepiemērot metodiku, kas noteikta pamatregulas 2. panta 8. un 9. punktā.8.  Ar Regulu (ES) Nr. 469/2011[7] 2011. gada 13. maijā tika grozīts galīgais antidempinga maksājums PET plēves importam, kura izcelsme ir Indijā, ņemot vērā, ka 2011. gada 9. martā beidzās līdz tam laikam paralēlā kompensācijas maksājuma termiņš.9.  Daļēja atsākšana10.  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2010. gada 20. maijā tika publicēts paziņojums[8]. Tas informēja ieinteresētās personas par to, ka, ņemot vērā iepriekš 5. apsvērumā minēto Vispārējās tiesas spriedumu, MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importam uz Eiropas Savienību vairs nav saistoši antidempinga pasākumi, ko nosaka grozījumu regula un termiņbeigu pārskatīšanas regula, un galīgie antidempinga maksājumi, kas veikti atbilstīgi šīm regulām par MTZ Polyfilms ražoto attiecīgo ražojumu, būtu jāatmaksā vai jāatceļ.11.  Ar šo paziņojumu tika arī daļēji atsākta attiecīgā antidempinga starpposma pārskatīšanas izmeklēšana attiecībā uz PET plēves importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā, lai izpildītu iepriekš minēto Vispārējās tiesas spriedumu tiktāl, ciktāl tas attiecas uz MTZ Polyfilms .12.  Turklāt ar šo pašu paziņojumu uzņēmums MTZ Polyfilms tika aicināts iesniegt pienācīgi pamatotu pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punkta noteikumiem, ja tas uzskata, ka vairs nav spēkā tie konstatējumu aspekti, kas bija grozījumu regulas pieņemšanas pamatā, izņemot iepriekš 5. apsvērumā minēto aspektu.13.  Par daļēju izmeklēšanas atsākšanu Komisija oficiāli informēja MTZ Polyfilms , eksportētājvalsts pārstāvjus, citus Indijas ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta grozījumu regula, un Savienības ražotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā.14.  Apsvērumi tika saņemti no diviem ražotājiem eksportētājiem Indijā (viens no tiem bija tieši iesaistīts, t. i., MTZ Polyfilms ) un Savienības ražošanas nozares.15.  SPRIEDUMA IZPILDE16.  Iepriekšēja piezīme17.  Kā iepriekšēju piezīmi ir svarīgi norādīt, ka MTZ Polyfilms neatsaucās uz aicinājumu, kas minēts iepriekš 9. apsvērumā.18.  Ieinteresēto personu piezīmes19.  MTZ Polyfilms apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas daļēja atsākšana ir nelikumīga, jo pamatregulā nav iekļauts īpašs noteikums, kas paredz iespēju atsākt izmeklēšanu. Šis uzņēmums apgalvoja arī to, ka iepriekš 7. apsvērumā minētajā paziņojumā Komisijas atsauce uz spriedumu IPS lietā (“ IPS spriedums”)[9] bija kļūdaina, jo šis spriedums attiecas uz antidempinga procedūru, kas bija sākta, pamatojoties uz citu juridisko pamatu, tāpēc ka saskaņā ar tobrīd spēkā esošo pamatregulu attiecīgā antidempinga procedūra sastāvējusi no vairākiem posmiem, ieskaitot sākotnējo izmeklēšanu un visas turpmākās pārskatīšanas izmeklēšanas. Tādēļ IPS spriedums paredzētu iespēju sākt jaunu izmeklēšanu notiekošā procedūrā. Šo atšķirību starp procedūru un izmeklēšanu varēja izsecināt no 1995. gada pamatregulas, un šajā konkrētajā gadījumā Komisija nav sākusi jaunu izmeklēšanu procedūrā, bet gan atsākusi izmeklēšanu, kas, pēc MTZ Polyfilms domām, jau varēja būt pabeigta, nosakot galīgus pasākumus. MTZ Polyfilms norādīja, ka IPS lieta nevar būt precedents, jo tās pamatā bija Padomes 1988. gada 11. jūlija Regula (EЕK) Nr. 2423/88 par aizsardzību pret importa dempingu vai subsidēto importu no valstīm, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis[10] (“iepriekšējā pamatregula”), saskaņā ar kuru vēl netika piemērots obligātais termiņš, konkrēti maksimālais 15 mēnešu termiņš pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanai no tās sākšanas dienas. Uzņēmums apgalvoja, ka šajā gadījumā 15 mēnešu termiņš bija beidzies drīz pēc atsākšanas, 2010. gada 20. maijā, jo grozītie pasākumi tika noteikti vairāk nekā 14 mēnešus pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas. Visbeidzot MTZ Polyfilms uzskatīja, ka spriedumam nebija vajadzīgi nekādi īstenošanas pasākumi, jo spriedums ir skaidrs visos būtiskajos aspektos, vienkāršs un bez jebkādām īpašām atrunām un/vai ierobežojumiem, ar ko tiek atcelta grozījumu regula, ciktāl tā attiecas uz MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importu uz Savienību.20.  Cits Indijas PET plēves ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās starpposma pārskatīšanā, apgalvoja, ka tā dempinga starpības aprēķinos iestādes piemērojušas to pašu pieeju, ko savā spriedumā par neatbilstošu atzinusi Vispārējā tiesa, tādēļ tagad iestādēm ir jāpārskata arī šā uzņēmuma dempinga aprēķina metodika, kā rezultātā izrādītos, ka dempinga starpības nav.21.  Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tagad, kad Vispārējā tiesa ir atcēlusi grozījumu regulu tiktāl, ciktāl ar to nosaka MTZ Polyfilms antidempinga maksājumu, būtu no jauna jānosaka individuālā maksājuma likme, kas aprēķināta un noteikta 2001. gadā, jo starpposma pārskatīšanā konstatēja, ka saistībā ar MTZ Polyfilms vēl arvien pastāv ievērojama dempinga starpība. Šajā saistībā tā vērsa uzmanību arī uz sen pastāvošo likumu apiešanu un krāpšanu attiecībā uz izcelsmi, ko, iespējams, praktizē eksportētāji Indijā. Turklāt tiek apgalvots, ka Indijā pastāv liels jaudas pārpalikums, un vairākos citos lielākajos pasaules tirgos ir ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Indijas izcelsmes PET plēvi, kas nenovēršami radījis lielākus MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importa apjomus Savienības tirgū.22.  Savienības ražošanas nozare arī aicināja Komisiju nodrošināt importa reģistrāciju, jo tā uzskatīja, ka ir izpildīti abi šādas reģistrācijas nosacījumi, kas paredzēti pamatregulas 10. panta 4. punktā.23.  Piezīmju analīze24.  Attiecībā uz iespējamo atsākšanas nelikumību tiek atgādināts, ka Vispārējā tiesa savā IPS spriedumā ir atzinusi, ka lietās, kurās procedūra sastāv no vairākiem administratīvajiem posmiem, viena šāda posma atcelšana nenozīmē, ka tiek atcelta visa procedūra. Viena no šādām daudzposmu procedūrām ir antidempinga procedūra. Tādējādi grozījumu regulas atcelšana saistībā ar vienu ieinteresēto personu nenozīmē, ka pirms minētās regulas pieņemšanas tiek atcelta visa procedūra. Turklāt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu spriedumu. Kā tika spriests Lietā C-458/98 P[11] (“ IPS pārsūdzības lieta”), tas nozīmē arī iespēju labot grozījumu regulas aspektus, kuru dēļ tā tika atcelta, nemainot neapstrīdētās daļas, kuras Tiesas spriedums neskar. Ievērojot iepriekš norādīto, konstatē, ka apgalvojums par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas daļējai atsākšanai nav juridiska pamata, ir nepamatots.25.  Par nepamatotu tika atzīts arī apgalvojums, ka termiņu ieviešana, lai pabeigtu antidempinga izmeklēšanas, liedz Komisijai izmantot pieeju, kas bijusi IPS lietas pamatā. Uzskata, ka šis termiņš neattiecas uz Eiropas Savienības Tiesas sprieduma izpildi. Tiešām, šāds termiņš attiecas tikai uz sākotnējās pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanu — no dienas, kad tā sākta, līdz galīgo pasākumu noteikšanas dienai, un tas neattiecas ne uz vienu turpmāko pasākumu, kas būtu veicams, piemēram, sakarā ar pārskatīšanu tiesā. Jānorāda, ka Vispārējā tiesa nav pieņēmusi nevienu spriedumu, kurā būtu izmantots šāds apsvērums, jo tādējādi nebūtu iespējams pabeigt nevienu Vispārējās tiesas atceltu antidempinga izmeklēšanu un ievērot Vispārējās tiesas konstatējumus (kā paredzēts LESD 266. pantā). Tiešām, Vispārējās tiesas spriedums vienmēr tiks pieņemts tad, kad būs beidzies izmeklēšanas termiņš.26.  Attiecībā uz otra Indijas PET plēves ražotāja eksportētāja apgalvojumu tiek atgādināts, ka Tiesa ir atcēlusi grozījumu regulu tikai tiktāl, ciktāl ar to nosaka MTZ Polyfilms antidempinga maksājumu . Tādējādi šis spriedums nav pamats tam, lai pārskatītu pieeju un/vai aprēķinus attiecībā uz pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida.27.  Arī attiecībā uz Savienības ražošanas nozares apgalvojumu iepriekš 15. apsvērumā ir spēkā iepriekš 17. apsvērumā minētais apsvērums, t. i., judikatūrā noteikts, ka, ja Tiesa konstatējusi nelikumību, Komisija var atsākt izmeklēšanu no dienas, pirms šī nelikumība notikusi. Tādēļ nav tūlītējas vajadzības izmantot iepriekš konstatētos datus, kā to apgalvoja Savienības ražošanas nozare.28.  Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pieprasījumu par importa reģistrāciju, pamatojoties uz šajā pieprasījumā sniegto informāciju, un saskaņā ar Komisijai pieejamajiem statistikas datiem tika secināts, ka nav izpildīts pamatregulas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais nosacījums, t i., attiecīgā importa ievērojams pieaugums (skatīt arī turpmāk 24. apsvērumu). Tādēļ šis reģistrācijas pieprasījums tika noraidīts.29.  Izmeklēšana30.  Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, Vispārējā tiesa atcēla grozījumu regulu tiktāl, ciktāl tā attiecās uz MTZ Polyfilms , jo uzskatīja, ka pamatregulas 11. panta 3. punkts nevar būt juridisks pamats, ar kuru iestādes, nosakot eksporta cenu, novirzās no pamatregulas 2. panta 8. un 9. punktā noteiktās metodikas. Tiek norādīts arī, ka formāli spēkā paliek visi pārskatīšanas regulas konstatējumi, izņemot tos, kurus Vispārējā tiesa atzinusi par kļūdainiem. Tas konkrēti attiecas uz konstatējumu par to, ka ir būtiski izmainījušies apstākļi, kas attaisno uzņēmumam MTZ Polyfilms piemērojamā antidempinga maksājuma grozījumu. Tādēļ šis pārskatīšanas aspekts netika no jauna izskatīts saistībā ar notiekošo procedūru. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) MTZ Polyfilms eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību ar cenu saistībām, un, veicot minētos pārdevumus, tika ievērotas attiecīgās saistības, t. i., imports notika par cenām, kuras bija virs saskaņotajām minimālajām cenām. Pārskatīšanas regulā izskaidroto iemeslu dēļ tiek apstiprināts, ka eksporta cenas uz Savienību PIP nevar izmantot, lai aprēķinātu dempinga starpību uzņēmumam MTZ Polyfilms .31.  Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, pašreizējā izmeklēšanā tikai izvērtēja faktus, kas par MTZ Polyfilms eksporta darbībām bija pieejami iestādēm. Tādējādi, kā IPS spriedumā (jau iepriekš minētajā) norādīja Tiesa, kad iestādes pēc sprieduma, ar kuru atceļ regulu, kas nosaka antidempinga maksājumus, atsāk antidempinga izmeklēšanu, tās ir tiesīgas ņemt vērā jaunāko informāciju, arī to, kas iegūta pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām. Turklāt šis spriedums paredz iespēju jaunāko informāciju ņemt vērā arī pārskatīšanās, kā tas ir šajā gadījumā.32.  Tiek norādīts, ka pēc grozījumu regulas stāšanās spēkā un saskaņā ar pieejamo statistikas informāciju MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importa apjomi ievērojami samazinājās, un no 2008. gada imports pat apsīka. Turklāt Padome norāda, ka spriedums, ar ko atceļ pārskatīšanas regulu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz MTZ Polyfilms , tika pieņemts 2009. gada 17. novembrī. Bet 7. apsvērumā minētais paziņojums, ar ko informēja, ka atbilstīgi Tiesas spriedumam uz MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importu vairs neattiecas antidempinga pasākumi, tika publicēts 2010. gada 20. maijā. Tas nozīmē, ka vairāk nekā gadu šim importam tika piemērots tikai kompensācijas maksājums un muitas nodoklis, bet ne antidempinga maksājums. Šādā saistībā dati, kas savākti, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu, norāda, ka pēdējos gados šāds imports nav noticis.33.  Secinājums34.  Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, īpaši attiecīgās izmeklēšanas ierobežoto darbības jomu, kurā saskaņā ar Vispārējās tiesas spriedumu atkārtoti nepārbaudīja konstatējumus par izmainītu apstākļu esību un ticamu eksporta cenu nepieejamību, Padome secina, ka nebūtu piemēroti pārrēķināt dempinga starpību uzņēmumam MTZ Polyfilms un no jauna noteikt antidempinga maksājumu MTZ Polyfilms ražotās PET plēves importam. Tādēļ tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšana, ko sāka, lai izpildītu Tiesas konstatējumus, ir jāizbeidz, nenosakot maksājumu no jauna.35.  Visas iesaistītas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika plānots izbeigt antidempinga starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz PET plēves importu, kura izcelsme ir Indijā. No Savienības ražošanas nozares tika saņemtas piezīmes, kurās, kā jau izklāstīts iepriekš 15. apsvērumā, atkārtoti norādīts, ka 2001. gadā aprēķinātā un noteiktā atsevišķā maksājuma likme būtu atkārtoti jānosaka MTZ Polyfilms , un pausts viedoklis, ka tas, ka samazinājies MTZ Polyfilms veiktais eksports uz Savienību, nenozīmē, ka nākotnē uzņēmums neveiks dempingu, kas rada kaitējumu. Savienības ražošanas nozare turklāt norādīja, ka pēdējā laikā kopumā palielinājies Indijas izcelsmes PET plēves importa apjoms. 15. apsvēruma piezīmes jau aplūkotas 20. apsvērumā. Attiecībā uz iespējamo MTZ Polyfilms rīcību nākotnē, par pietiekamu pierādījumu tam, ka uzņēmums visticamāk nepraktizēs kaitējumu radošu dempingu, tiek uzskatīts apstāklis, ka uzņēmums nav veicis importu ilgāku laiku, kurā, kā paskaidrots iepriekš 24. apsvērumā, tam bija noteiktas zemas maksājuma likmes. Lai gan pēdējā laikā imports no Indijas ir palielinājies, MTZ Polyfilms importu neveica,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo izbeidz antidempinga starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, kura izcelsme ir Indijā un ko ražojis uzņēmums MTZ Polyfilms .2. Polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kura izcelsme ir Indijā un ko ražojis uzņēmums MTZ Polyfilms , saskaņā ar šo procedūru nenosaka antidempinga maksājumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[3] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.[4] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[5] Lieta T-143/06 MTZ Polyfilms pret Padomi, ECR 2009., II-04133.lpp.[6] Eiropas Kopienu Tiesas judikatūra, 2009., II-04133. lpp.[7] OV L 129, 17.5.2011., 1. lpp.[8] OV C 131, 20.5.2010., 3. lpp.[9] Lieta T-2/95 Industrie des poudres sphériques ( IPS ) pret Padomi [1998.], ECR II-3939.[10] OV L 209, 2.8.1988., 1. lpp.[11] Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) pret Padomi [2000] ECR I-08147.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0565

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā  /* COM/2006/0565 galīgā redakcija - COD 2006/0180 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.10.2006COM(2006) 565 galīgā redakcija2006/0180 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA SATURS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija 2005. gada februārī pēc Lisabonas stratēģijas termiņa vidusposma pārskata iesniedza paziņojumu par izaugsmi un darbavietām, kurā ierosināja Lisabonas stratēģijas jaunu posmu, pievēršoties diviem mērķiem – spēcīgākas un ilgtspējīgākas izaugsmes veicināšana un vairāk un labāku darbavietu radīšana. Šie mērķi ietver Eiropas Nodarbinātības stratēģijas pārvaldības pilnīgu pārskatīšanu, lai pēc iespējas palielinātu tās efektivitāti un sinerģiju starp valsts pasākumiem un Kopienas rīcību. Saistībā ar to izpeļņa ir galvenais elements, kas ietekmē ražošanas kopējās izmaksas, nodarbinātības un ienākumu līmeni un strādājošo un viņu ģimeņu sociālo stāvokli. Informācija par atalgojumu un tā faktoriem ir nozīmīgs elements ekonomikas, nodarbinātības un dzimumu vienlīdzības politikas uzraudzībā, nodrošinot, ka ikviens sabiedrībā gūst labumu ES izaugsmes un darbavietu izveides rezultātā. Turklāt tas sekmēs jaunās 2005.–2010. gada sociālās programmas novērtēšanu. Lai sasniegtu šos mērķus, Komisijai vajadzīga tāda informācija par izpeļņas struktūru un izplatību dalībvalstīs, kas iedalīta pēc sociālekonomiskajiem rādītājiem, un arī attiecībā uz algota darba dažādajiem veidiem. Šī informācija ir vajadzīga, lai analizētu un saprastu darba tirgu un darbaspēka struktūrā notiekošās pārmaiņas. Plaši tiek atzītas priekšrocības, ko sniedz dati par atalgojumu saistībā ar citiem nodarbinātības rādītājiem. Darbaspēja apsekojums būtībā ir pirmais un oficiālais atsauces avots informācijai par darba tirgu, un tādēļ atalgojuma rādītāji kā galvenie mainīgie lielumi, kas raksturo darba tirgus situāciju, jāiekļauj šajā apsekojumā kā obligātie mainīgie lielumi darba tirgu pilnīgākai analīzei. |Vispārīgs saturs Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 1998. gadā noteica ienākumus kā jaunu apsekojuma rādītāju, attiecībā uz kuru jāsniedz darbaspēka apsekojuma dati. Tomēr šīs informācijas jutības dēļ to ieviesa tikai kā izvēles rādītāju, lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, vai šāda veida informāciju iespējams savākt darbaspēka apsekojumā, lai noskaidrotu labākos veidus tā veikšanai, nemazinot atsaucības līmeni, un pārbaudītu savāktās informācijas kvalitāti. Sākotnēji īstenošanas regulā ienākumu moduli veidoja pieci mainīgie lielumi: pamatdarba mēneša izpeļņa pēc nodokļu nomaksas, pamatdarba papildu maksājumi, bezdarbnieku pabalsti, bezdarbnieku pabalstu papildu maksājumi un slimības, nespējas vai invaliditātes pabalsti. Pašreizējā priekšlikumā ir pieprasīti dati tikai par „mēneša algu pamatdarbā”. Šī manīgā lieluma mērķis ir savākt informāciju par atalgojuma līmeņiem ES dalībvalstīs; to paredzēts izmantot kā mainīgo lielumu, lai paskaidrotu situāciju darba tirgū. 1998. gadā tikai divas dalībvalstis vāca un nosūtīja šo informāciju Eurostat. Kopš tā laika ir veikti piešķīrumi dalībvalstīm, kuras vēlas izmēģināt šī mainīgā lieluma ieviešanu savos apsekojumos vai izpētīt saikni starp darbaspēka apsekojuma rezultātiem un administratīvajiem avotiem. Patlaban aptuveni puse dalībvalstu vāc informāciju par atalgojumu darbaspēka apsekojumā, gūstot apmierinošus rezultātus, turklāt ir apkopota paraugprakse šāda veida informācijas vākšanai. Šīs informācijas vākšanas nozīmīgums politikas veidošanas nolūkos ir plaši atzīts un tādēļ tajā jāietver dati par visu ES. Tomēr dažas dalībvalstis pieprasa iepriekš fakultatīvi noteiktā mainīgā lieluma vienkāršošanu, lai sāktu datu vākšanu, savukārt pārējās dalībvalstis darbaspēka apsekojuma aptaujas anketās var iekļaut šo mainīgo lielumu tikai tad, ja pienākums sniegt šādu informāciju ir noteikts ar likumu. Tāpēc attiecīgi jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 577/98 un jāievieš rādītājs „atalgojums pamatdarbā” kā obligāts mainīgais lielums darbaspēka apsekojumā. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 noteica ienākumus kā jaunu apsekojuma izvēles rādītāju, attiecībā uz kuru jāsniedz darbaspēka apsekojuma dati. Šajā paziņojumā izklāstītā regulas priekšlikuma mērķi ir šādi: - mainīt šī apsekojuma rādītāja izvēles statusu; - informāciju, kas jāsniedz par ienākumiem, attiecināt tikai uz rādītāju „atalgojums pamatdarbā”; - piešķirt 18 mēnešu termiņu datu nosūtīšanai tām dalībvalstīm, kuras sniegs šo informāciju, izmantojot administratīvus avotus, un tādējādi samazināt datu sniegšanas pienākuma radīto apgrūtinājumu. |Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriežu metodes, galvenās aptaujātās nozares un respondentu vispārīgais profils Ir notikušas apspriedes ar Darba tirgus statistikas darba grupas locekļiem un sociālās statistikas jomas direktoriem, un to viedokļi ir ņemti vērā. Pašreizējais priekšlikums saņēma gan sociālās statistikas jomas direktoru, gan Darba tirgus statistikas darba grupas locekļu plašu atbalstu. |Atbilžu kopsavilkums un to ietekme Lai izvairītos no papildu apgrūtinājuma, vairākas dalībvalstis ir lūgušas izmantot administratīvos datus kā pamatu, lai sniegtu pieprasītos datus. Ja tiks izmantoti administratīvie dati, datu nosūtīšanai būs vajadzīgs ilgāks termiņš. Komisija pieņēma šo situāciju, kas ir izklāstīta regulas priekšlikumā. Tā kā atalgojuma jautājums ir jutīgs, sniedzot atbildes uz jautājumiem par atalgojumu, kopumā ir vērojams zems atsaucības līmenis. Tomēr atsaucības līmeni var paaugstināt. Dažās valstīs šim mainīgajam lielumam ir diezgan augsts atsaucības līmenis, un tā iemesli ir noteikti un izklāstīti kā laba prakse. Vēl viena parasti minēta problēma ir grūtības vienoties par atalgojuma saskaņotu definīciju. Dažās valstīs var sniegt vienīgi datus par bruto algu, citās – par neto algu, savukārt dažas definīcijas neatbilst nevienam no šiem jēdzieniem. Kopēja definīcija ir būtiska, nosakot atalgojuma līmeni vai tendences. Tomēr darbaspēka apsekojumā savāktos datus par atalgojumu izmantos vienīgi kā pamatinformāciju par algu klasifikāciju (deciliem), lai analizētu algu ietekmi uz darba tirgus attīstību. Šajā gadījumā kopēja definīcija nav vajadzīga, jo tā būtiski neietekmē šo klasifikāciju. Visbeidzot dažas dalībvalstis ir ierosinājušas, ka EU-SILC varētu izmantot analīzi, kuras pamatā ir atalgojuma rādītāji, jo, izmantojot šo avotu, definīcijas un atsaucības līmeņa problēma vairs nešķiet tik nozīmīga. Lai gan darbaspēka apsekojums nav labākais datu avots attiecībā uz atalgojumu, to var saistīt ar vairākiem citiem sociālekonomiskiem mainīgajiem lielumiem, un tam ir daudz lielāks izlases apjoms. Šī īpašība palīdz veikt sīkāku saistklasifikāciju. Šos divus elementus uzskata par pietiekamiem, lai šajā gadījumā attaisnotu darbaspēka apsekojuma izmantošanu. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Attiecīgās zinātnes jomas Valsts pārstāvji Eurostat Darba tirgus statistikas darba grupā ir eksperti, kuriem ir īpašas zināšanas par izpeļņu un darba tirgus apsekojumiem. |Izmantotā metodika Atklātas ekspertu diskusijas Darba tirgus statistikas darba grupas sanāksmēs, kurās pieņemtie secinājumi ir reģistrēti protokolos, un ievadpētījumi, ko veic lielākajā daļā dalībvalstu. Ir veikti piešķīrumi dalībvalstīm, kuras vēlas izmēģināt šī mainīgā lieluma ieviešanu savos apsekojumos vai izpētīt saikni starp darbaspēka apsekojuma rezultātiem un administratīvajiem avotiem. Ņemot vērā tehniskos ziņojumus, kurus dalībvalstis iesniedza saistībā ar šiem piešķīrumiem, tika noteikta paraugprakse šāda veida datu vākšanai. |Galvenās organizācijas/eksperti, ar ko notikusi apspriešanās Valsts statistikas institūtu eksperti. |Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Nav minēts, ka varētu pastāvēt nopietns risks ar nenovēršamām sekām. |Tika noteikta un izplatīta paraugprakse datu par atalgojumu vākšanai darbaspēku apsekojumā. Labas prakses piemēri varēti būt šādi: - jautājumiem jābūt ierobežotā skaitā un tādiem, lai varētu sniegt vienkāršas atbildes; intervētājiem jābūt gataviem sniegt visus nepieciešamos paskaidrojumus par īpašo pabalstu iekļaušanu vai atskaitīšanu; - ieteicams sākt ar jautājumu par precīzu algu, ja iespējams, salīdzinot ar algas lapu, un, ja persona nespēj atbildēt, piedāvāt izpeļņas diapazonu. - intervētāja ievadvēstule vai paskaidrojumi veicina vēlmi atbildēt uz jautājumiem par šo tematu. Turklāt vairākās valstīs neatsaucību var kompensēt, izmantojot citus avotus, piemēram, administratīvos reģistrus vai citus apsekojumus (piemēram, izpeļņas apsekojuma struktūra). Vairākas valstis ir to sekmīgi izmantojušas. |Ekspertu ieteikumu publiskošanas līdzekļi Visi galīgie ziņojumi par piešķīrumiem, kas sniegti, lai izmēģinātu jautājumu par atalgojumu iekļaušanu darbaspēka apsekojumā vai saistītu administratīvos avotus ar darbaspēka apsekojuma datiem, ir iekļauti Circa tīmekļa vietnē. Šajā tīmekļa vietnē tiks ievietota arī informācija par kompensēšanu. Ietekmes un seku analīze Šādas trīs iespējas ir ņemtas vērā: A iespēja: saglabāt mainīgā lieluma „ienākumi” izvēles statusu un izmantot EU-SILC, lai savāktu informāciju par izpeļņas struktūru un izplatību dalībvalstīs atbilstoši sociālekonomiskajiem rādītājiem. B iespēja: mainīgā lieluma „ienākumi” izvēles statusu darbaspēka apsekojumā (kā norādīts Regulā Nr. 577/98) noteikt kā obligātu, piemērojot kopēju atalgojuma definīciju un tādu pašu termiņu datu nosūtīšanai kā darbaspēka apsekojuma mainīgo lielumu nosūtīšanai (12 nedēļas pēc pārskata perioda). C iespēja: mainīgā lieluma „atalgojums pamatdarbā” izvēles statusu darbaspēka apsekojumā noteikt kā obligātu, piemērojot elastīgu definīciju un ilgāku 18 mēnešu termiņu datu nosūtīšanai tām valstīm, kurās izmanto administratīvos avotus. Tika izvēlēta C iespēja, jo tā ir labs kompromiss starp Kopienas politikas vajadzībām un relatīvi mazāku apgrūtinājumu dalībvalstīm. Pieņemot pieeju, kas ietver atalgojuma elastīgu definīciju, tiek sniegta vajadzīgā informācija attiecībā uz politiku, un tādējādi īstenošana dalībvalstīs ir vienkāršāka, jo darbaspēka apsekojumā jāiekļauj mazāk jautājumu. Turklāt dalībvalstis var izmantot administratīvos datus, un tam nav nelabvēlīgas ietekmes. A iespēja ir lielā mērā neatbilstoša attiecībā uz politikas vajadzībām, jo ne visas valstis spēs sniegt datus, izmantojot darbaspēka apsekojumus, un EU-SILC nesniedz vienlīdz pilnīgu informāciju. B iespēja ir pārāk stingra un apgrūtinoša dalībvalstīm. Tāpēc a) vajadzētu pievienot darbaspēka aptaujas anketā vairākus papildu jautājumus, b) iespējams, tas ietekmētu darbaspēka apsekojuma kopējo kvalitāti, jo pastāv risks, ka atsaucības līmenis varētu pazemināties, un c) tiktu liegta iespēja izmantot administratīvos datus. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Galvenais mērķis ir nodrošināt Komisijai līdzekli sociālekonomiskas analīzes sagatavošanai visām dalībvalstīm, saistot atalgojumu pamatdarbā ar nodarbinātības rādītājiem. Padomes un Parlamenta regula, ar ko nosaka mainīgā lieluma „atalgojums pamatdarbā” izvēles statusu kā obligātu, ir instruments šā mērķa sasniegšanai. Vienlaicīgi tām valstīm, kuras vēlas izmantot administratīvos avotus, tiek noteikts ilgāks termiņš šo datu nosūtīšanai. |Juridiskais pamats Līguma 285. pants nodrošina Kopienas statistikas tiesisko pamatu. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, nosaka pasākumus statistikas veidošanai, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību izpildei. Šajā pantā izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un neitralitātes, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas datu slepenuma standartu atbilstībai. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. |Ar šo priekšlikumu atļauj izmantot administratīvos avotus, lai mazinātu apgrūtinājumu respondentiem. Pieeja, kas ietver atalgojuma elastīgu definīciju, nodrošina vajadzīgo informāciju attiecībā uz politiku, un tādējādi īstenošana dalībvalstīs ir vienkāršāka, jo darbaspēka apsekojumā jāiekļauj mazāk jautājumu. |Priekšlikums paredz minimālu darba slodzi, un tam nav būtiskas finansiālas ietekmes, pieņemot, ka valsts darbaspēka apsekojuma anketā būtu jāiekļauj tikai viens vai divi jautājumi, vai datus par atalgojumu kompensēs no administratīvajiem avotiem. |Instrumentu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Atbilstošas EP un Padomes tiesību akta kategorijas izvēle ir atkarīga no likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienotus noteikumus visā Kopienā un nedod dalībvalstīm iespēju piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā; regula ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jātransponē valsts tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu likumu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm tikai attiecībā uz to mērķi un atstāj valsts iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm, kas vajadzīgas Kopienas līmenī izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tās jāpārņem valsts tiesību aktos. Regulas pielietojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1998. gada. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Eiropas Ekonomikas zona Tā kā šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonas jautājumu, tas jāpiemēro EEZ. |1.  2006/0180 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],apspriedusies ar Statistikas programmu komiteju (SPK), saskaņā ar Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmuma 89/382/EEK, Euratom 3. pantu[2],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3],tā kā:(1) Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju un kā apstiprināts tās termiņa vidusposma pārskatā 2005. gadā, Eiropai politikā uzmanība aizvien jāpievērš izaugsmei un nodarbinātībai, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus.(2) Kopienas attīstība un iekšējā tirgus darbība palielina salīdzināmu datu nepieciešamību, lai varētu izskatīt algu struktūras un izplatības ietekmi uz darba tirgu, jo īpaši tie izmantojami kā līdzeklis ekonomiskās un sociālās kohēzijas attīstības analīzei.(3) Lai Komisija veiktu noteiktos uzdevumus, tai vajadzīgi dati par atalgojuma klasifikāciju pēc sociālekonomiskajiem rādītājiem un arī saistībā ar dažādiem algota darba veidiem; šie dati vajadzīgi, lai analizētu un saprastu darba tirgu un darbaspēka struktūrā notiekošās pārmaiņas. Saistībā ar šo plaši ir atzītas priekšrocības, ko sniedz dati par atalgojumu, kas iedalīti decilos, attiecībā pret citiem nodarbinātības rādītājiem.(4) Darbaspēka apsekojums būtībā ir pirmais un oficiālais atsauces avots informācijai par darba tirgu Eiropas Savienībā, un tādēļ informācija par atalgojumu kā galvenie mainīgie lielumi, kas raksturo darba tirgus situāciju, jāiekļauj šajā apsekojumā kā obligātie mainīgie lielumi darba tirgu pilnīgākai analīzei.(5) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 577/98[4],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Regulu (EK) Nr. 577/98 groza šādi.1. Regulas 4. panta 1. punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:„l) atalgojums pamatdarbā;”2. Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„6. pantsRezultātu nosūtīšanaDivpadsmit nedēļu laikā pēc pārskata perioda beigām dalībvalstis nosūta Eurostat apsekojuma rezultātus bez tiešiem identifikatoriem.Datus, kas atbilst apsekojuma rādītājiem „atalgojums pamatdarbā”, var nosūtīt Eurostat astoņpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām, ja šīs informācijas sniegšanai tiek izmantoti administratīvie dati.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēEiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdā—priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.[3] OV C […], […]., […]. lpp.[4] OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 2257/2003 (OV L 336, 23.12.2003., 6. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.3.2016
            COM(2016) 142 final
            2016/0075(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
            (Gruzija)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2012. gada jūnijā tika sākts ES un Gruzijas dialogs par vīzu režīma liberalizāciju. 2013. gada februārī Eiropas Komisija Gruzijas valdībai iesniedza vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu (VRLRP). Komisija apņēmās ierosināt bezvīzu ceļošanas režīmu īstermiņa uzturēšanās nolūkos Eiropas Savienībā Gruzijas valstspiederīgajiem, kuriem ir biometriskā pase, tiklīdz Gruzijas valdība būs izpildījusi visus VRLRP noteiktos kritērijus.

               Pirms tika sākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju, ES un Gruzija paralēli noslēdza nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu un nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, kuri stājās spēkā 2011. gada 1. martā. To pilnīga un efektīva īstenošana bija pamatnosacījums, lai sāktu un turpinātu dialogu par vīzu režīmu.

               VRLRP ir sakārtots četros blokos: dokumentu drošība, tostarp biometrija (I bloks), migrācija un integrēta robežu pārvaldība, tostarp patvērums (II bloks), sabiedriskā kārtība un drošība (III bloks) un ārējās attiecības un pamattiesības (IV bloks). VRLRP ir izklāstīts precīzu kritēriju kopums attiecībā uz būtiskiem tehniskiem jautājumiem katrā no minētajiem četriem blokiem nolūkā pieņemt likumdošanas, politisko un institucionālo satvaru (1. posms) un nodrošināt tā efektīvu un ilgtspējīgu īstenošanu (2. posms).

               Kopš dialoga uzsākšanas starp ES un Gruziju par vīzu režīma liberalizāciju Komisija ir regulāri ziņojusi Eiropas Parlamentam un Padomei par Gruzijas panākto progresu to kritēriju izpildē, kas noteikti VRLRP pirmā un otrā posma četros jautājumu blokos. Progress ir novērtēts, pamatojoties uz novērtējumiem uz vietas, ko veikuši ES dalībvalstu eksperti, un uz Gruzijas iesniegto detalizētu informāciju.

               2013. gada 15. novembrī Komisija pieņēma savu pirmo progresa ziņojumu
                  1
                par Gruzijas VRLRP īstenošanu un sniedza vairākus ieteikumus pirmā posma (likumdošana un plānošana) pabeigšanai.

               Komisijas 2014. gada 29. oktobra otrajā progresa ziņojumā
                  2
                tika secināts, ka Gruzija ir izpildījusi VRLRP pirmā posma kritērijus un ir gatava vērtējumam par otrā posma kritērijiem. Padome savos 2014. gada 17. novembra secinājumos piekrita Komisijas novērtējumam. Ziņojumam pievienoja novērtējumu par to, kā vīzu režīma turpmāka liberalizācija attiecībā uz Gruzijas pilsoņiem, kas ieceļo ES, varētu ietekmēt migrācijas un drošības jomu.

               Komisija 2015. gada 8. maijā pieņēma trešo progresa ziņojumu
                  3
                par Gruzijas veikto VRLRP īstenošanu. Ziņojumā apstiprināja, ka Gruzija kopumā atbilst visiem kritērijiem, kas noteikti VRLRP četros jautājumu blokos, un noteica darbības, kuras īstenojot, nodrošinās to, ka Gruzija būs izpildījusi visus VRLRP otrā posma kritērijus.

               Savā ceturtajā un galīgajā progresa ziņojumā
                  4
               , kas pieņemts 2015. gada 18. decembrī, Komisija uzskatīja, ka Gruzija ir panākusi nepieciešamo progresu un ir veikusi visas nepieciešamās reformas, lai nodrošinātu atlikušo kritēriju efektīvu un ilgtspējīgu sasniegšanu. Pamatojoties uz šo novērtējumu un ņemot vērā nepārtrauktu uzraudzību un ziņošanu, kas tika veikta kopš tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju starp ES un Gruziju, Komisija apstiprināja, ka Gruzija ir panākusi atbilstību visiem kritērijiem, kas noteikti attiecībā uz katru no VRLRP otrā posma četriem blokiem, un ka 2016. gada sākumā tā nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko Gruziju pārceļ uz bezvīzu režīma valstu sarakstu (II pielikums).

               Papildus ziņošanai par VRLRP Komisija turpināja uzraudzīt, kā notiek nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu un nolīguma par atpakaļuzņemšanu īstenošana, jo īpaši ar kopīgo komiteju starpniecību, kuras izveidotas minēto nolīgumu ietvaros. Abu komiteju iepriekšējā sanāksme notika Briselē, 2015. gada 13. oktobrī. Šajā kontekstā Komisija norādīja, ka abu minēto nolīgumu īstenošana kopumā bija ļoti apmierinoša.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un citām Savienības politikām

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  5
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti, kā arī Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā un Šveicē. Regula ir daļa no ES kopējas īstermiņa uzturēšanās (90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā) vīzu politikas.

               Gruzija ir patlaban ietverta Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikumā, tas ir, to valstu sarakstā, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES dalībvalstu teritorijā ir nepieciešama vīza.

               Regula (EK) Nr. 539/2001 pēdējo reizi tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 259/2014
                  6
               , kad Moldova tika pārvietota uz bezvīzu režīma valstu sarakstu, jo tā bija veiksmīgi īstenojusi savu VRLRP; un ar Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  7
               , kad piecas Karību jūras
                  8
                un vienpadsmit Klusā okeāna reģiona
                  9
                valstis, kā arī Kolumbija, Peru un Apvienotie Arābu Emirāti tika atbrīvotas no vīzas prasības ar nosacījumu, ka tiks noslēgti nolīgumi par vīzu atcelšanu starp ES un attiecīgajām trešajām valstīm pēc vīzu režīma sarakstu periodiskas pārskatīšanas.

               Kritēriji, kas būtu jāņem vērā (katru gadījumu novērtējot atsevišķi), nosakot trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001 (kā ieviests ar Regulu (ES) Nr. 509/2014). Tie ietver "nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī Savienības ārējās attiecības ar attiecīgajām trešām valstīm, apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību"
                  10
               . Īpaša uzmanība būtu jāvelta ieceļošanas dokumentu drošībai, kurus izdevušas attiecīgās trešās valstis.

               Nav iemesla noteikt, ka bezvīzu režīma piemērošana Gruzijas pilsoņiem tiks īstenota, ja tiks noslēgts nolīgums par vīzu atcelšanu ar ES, jo Gruzija jau ir atbrīvojusi visus ES pilsoņus no vīzas prasības 90 dienu uzturēšanās laikposmam (180 dienu laikposmā). Ja šis lēmums tiek atcelts vai bezvīzu režīms tiek pārkāpts, pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus sniedz esošie Regulas (EK) Nr. 539/2001 savstarpības un apturēšanas mehānismi.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Tā kā šis priekšlikums grozīs ES kopējo vīzu politiku, priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts. Ierosinātajā regulā ir ietverta Šengenas acquis pilnveidošana.

                •Subsidiaritāte

                  Tā kā Regula (EK) Nr. 539/2001 ir ES tiesību akts, to var grozīt tikai ar līdzvērtīgu tiesību aktu. Dalībvalstis nevar rīkoties atsevišķi.

               •Samērīgums

                  Skatīt iepriekš – nav pieejami citi risinājumi politikas mērķa sasniegšanai.

               •Instrumenta izvēle

                  Skatīt iepriekš.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  neattiecas

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Ir notikušas regulāras apspriedes ar dalībvalstīm Padomes Austrumeiropas un Vidusāzijas jautājumu darba grupā (COEST), un Eiropas Parlamentā ir sniegtas vairākas prezentācijas par vīzu režīma liberalizācijas procesu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Komisija ir apkopojusi visaptverošus datus par visu Gruzijas VRLRP kritēriju īstenošanu. Komisijas galīgajam progresa ziņojumam par Gruziju, tāpat kā diviem iepriekšējiem ziņojumiem, tika pievienots Komisijas dienestu darba dokuments
                  11
               , kurā sniedza sīkāku pamatinformāciju par atbilstīgi katram kritērijam veiktajiem pasākumiem.

               •Ietekmes novērtējums

                  Dienestu darba dokumenta pielikumā Komisija sniedza atjauninātu faktu analīzi un uz statistiku balstītu informāciju par to, kā vīzu režīma turpmāka liberalizācija attiecībā uz Gruzijas pilsoņiem, kas ieceļo ES, varētu ietekmēt migrācijas un drošības jomu, pamatojoties uz attiecīgo ES aģentūru un ieinteresēto personu sniegto ieguldījumu. Nav nepieciešams veikt turpmāku ietekmes novērtējumu.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  neattiecas

               •Pamattiesības

                  Šim priekšlikumam nav negatīvas ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  neattiecas

               5.CITI ASPEKTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Grozītā regula būs tieši piemērojama no tās spēkā stāšanās brīža, un to nekavējoties īstenos dalībvalstis. Nav nepieciešams izstrādāt īstenošanas plānu.

                  Komisija turpinās aktīvi uzraudzīt, kā Gruzija nepārtraukti īsteno visus kritērijus, kas noteikti VRLRP četros jautājumu blokos, izmantojot esošās asociācijas struktūras un dialogus, un, ja nepieciešams, ad hoc turpmāko pasākumu mehānismus.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  neattiecas

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Regula (EK) Nr. 539/2001 tiks grozīta, pārceļot Gruziju no I pielikuma (to valstu saraksts, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES nepieciešama vīza) uz II pielikumu (bezvīzu režīma valstu saraksts). Tiks pievienota zemsvītras piezīme, kurā precizēs, ka vīzu režīma atcelšana attieksies tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem.

               2016/0075 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

               (Gruzija)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  12
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. I un II pielikumā ietverto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst tajā izklāstītajiem kritērijiem. Norādes uz trešām valstīm, kurās attiecībā uz minētajiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu attiecīgā gadījumā jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.

               (2)Tiek uzskatīts, ka Gruzija ir panākusi atbilstību visiem kritērijiem, kas izklāstīti Gruzijas valdībai 2013. gada februārī iesniegtajā vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānā, un līdz ar to atbilst visiem attiecīgajiem kritērijiem, lai tās pilsoņiem piemērotu atbrīvojumu no vīzas prasības, ieceļojot
                  ES dalībvalstu teritorijā.

               (3)Tādēļ Gruzija būtu jāpārceļ no Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikuma uz tās II pielikumu. Šai vīzu režīma atcelšanai būtu jāattiecas tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem.

               (4)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  13
               . Tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, kā arī šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (5)Šī Regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  14
               . Tādējādi Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (6)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  15
                1. panta B punktā.

               (7)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  16
                3. pantu.

               (8)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  17
                3. pantu.

                  IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (EK) Nr. 539/2001 groza šādi:

               a)I pielikuma 1. daļā ("VALSTIS") dzēš atsauci uz Gruziju.

               b)II pielikuma 1. daļā ("VALSTIS") iekļauj šādu norādi:

               "Gruzija*

               ______________

               *
                     Vīzu režīma atcelšana attiecas tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  COM(2013) 808 galīgā redakcija.

                     (2)
                  COM(2014) 681 galīgā redakcija.

                     (3)
                  COM(2015) 199 galīgā redakcija.

                     (4)
                  COM(2015) 684 galīgā redakcija.

                     (5)
                  Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 259/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 105, 8.4.2014., 9. lpp.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (8)
                  Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīna, Trinidāda un Tobāgo.

                     (9)
                  Kiribati, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Samoa, Zālamana salas, Tuvalu, Tonga, Austrumtimora un Vanuatu.

                     (10)
                  Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko uzskaitītas trešās valstis, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no šīs prasības

                     (11)
                  SWD(2015) 299 galīgā redakcija.

                     (12)
                  Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (13)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

                     (14)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

                     (15)
                  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

                     (16)
                  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

                     (17)
                  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos, OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.