|

52011PC0165

/* COM/2011/0165 galīgā redakcija - NLE 2011/0071 */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 4.4.2011COM(2011) 165 galīgā redakcija2011/0071 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas RepublikāPASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiPriekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (“pamatregula”), piemērošanu izmeklēšanā par iespējamu to antidempinga pasākumu apiešanu, kas konkrētu plastikāta maisu un maisiņu, kuru izcelsme ir cita starpā Ķīnas Tautas Republikā, importam tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā un īpaši tās 13. pantā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāSpēkā esošie pasākumi tika noteikti ar Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmProcedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēti noteikumi par vispārēja ietekmes novērtējuma veikšanu, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisija 2010. gada 20. augustā publicēja Regulu (ES) Nr. 748/2010, ar ko sāk izmeklēšanu par tādu antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kuri ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006 uzlikti konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam, un šī apiešana notiek, novirzot šo importu ar tāda Ķīnas uzņēmuma starpniecību, kam piemēro zemāku maksājuma likmi. Izmeklēšanas ex-officio uzsākšana pamatojās uz pietiekamiem pirmšķietamiem pierādījumiem, ka attiecīgajam ražojumam piemērotie antidempinga pasākumi tiek apieti, reorganizējot attiecīgā ražojuma pārdošanas modeļus un kanālus.Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pievienotais Padomes Regulas priekšlikums balstīts uz veiktās izmeklēšanas konstatējumiem un pieejamajiem faktiem.Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu.Tādēļ ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006 uzlikto atlikušo antidempinga maksājuma likmi tiek ierosināts piemērot arī uzņēmumam, uz kuru attiecas izmeklēšana.Turklāt, lai turpmāk varētu detalizētāk uzraudzīt izlasē neiekļauto uzņēmumu tirdzniecības plūsmas, katram Padomes Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumā uzskaitītajam izlasē neiekļautajam uzņēmumam jāpiešķir TARIC papildu kods.Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē ne vēlāk kā 2011. gada 20. maijā.-  Juridiskais pamatsPadomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un jo īpaši tās 13. pants.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas.IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.2011/0071 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[1], un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu un 14. panta 3. un 5. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:1.  PROCEDŪRA2.  Spēkā esošie pasākumi3.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 (“sākotnējā regula”)[2] noteica galīgos antidempinga maksājumus konkrētu plastikāta maisu un maisiņu, kuru izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”), importam Savienībā. Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, lielo skaitu, tika izveidota ražotāju eksportētāju izlase, un tajā iekļautajiem uzņēmumiem noteica individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8% līdz 12,8%, savukārt citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un ir uzskaitīti sākotnējās regulas I pielikumā, noteica maksājuma likmi 8,4% apmērā. Maksājuma likmi 28,8% apmērā (“atlikusī maksājuma likme”) piemēroja ĶTR uzņēmumiem, kuri nepieteicās vai izmeklēšanā nesadarbojās.4.  Ar Regulu (EK) Nr. 189/2009[3] un saskaņā ar sākotnējās regulas 2. pantu trīs ĶTR uzņēmumus pievienoja ĶTR ražotāju sarakstam I pielikumā.5.  Ex-officio izmeklēšana6.  Komisijas rīcībā esošie pirmšķietamie pierādījumi liecināja, ka pēc pasākumu noteikšanas notika ĶTR eksporta uz ES tirdzniecības modeļa pārmaiņas, kurām nav cita iemesla vai pamatojuma kā tikai spēkā esošo maksājumu uzlikšana. Šīs pārmaiņas tirdzniecības modelī bija šādas — ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem piemēro atlikušo maksājuma likmi, savu saražoto attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda ĶTR ražotāja eksportētāja starpniecību, kuram piemēro zemāku maksājuma likmi, t.i., ar sākotnējās regulas I pielikumā minētā uzņēmuma Xiamen Xingxia Polymers Co., Ltd (“ Xiamen ”) starpniecību.7.  Turklāt pierādījumi liecināja, ka esošo attiecīgajam ražojumam piemērojamo antidempinga pasākumu koriģējošā iedarbība attiecībā uz cenām tiek apdraudēta. Bija pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka attiecīgā ražojuma imports tika veikts par cenām, kuras ir ievērojami zemākas par cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus.8.  Visbeidzot, Komisijas rīcībā bija pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka attiecīgā ražojuma cenas ir dempinga cenas attiecībā pret iepriekš noteikto normālo vērtību.9.  Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai saskaņā ar pamatregulas 13. pantu sāktu izmeklēšanu, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja Regulu (ES) Nr. 748/2010[4], ar ko sāka izmeklēšanu par antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu (“izmeklēšanas sākšanas regula”). Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu Komisija ar izmeklēšanas sākšanas regulu arī noteica, ka muitas iestādēm jāreģistrē attiecīgā ražojuma imports, kurš tiek deklarēts kā Xiamen ražots imports, ar tam noteiktu īpašu TARIC kodu A981, lai nodrošinātu to, ka pienācīga apjoma antidempinga maksājumus var iekasēt ar atpakaļejošu datumu no šā importa reģistrēšanas dienas, ja izmeklēšanā tiktu konstatēta apiešana.10.  Izmeklēšana11.  Komisija oficiāli informēja ĶTR iestādes, Xiamen un uzņēmumus, kuri, iespējams, eksportēja savus ražojumus ar Xiamen starpniecību (“citi ražotāji eksportētāji”) par izmeklēšanas sākšanu un nosūtīja anketas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Ieinteresētajām personām arī tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā var tikt piemērots pamatregulas 18. pants un ka konstatējumi tiks izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.12.  No citiem ražotājiem eksportētājiem atbildes netika saņemtas, un nepilnīga atbilde tika saņemta no Xiamen .13.  Izmeklēšanas periods14.  Izmeklēšanas periods aptvēra laiku no 2009. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 30. jūnijam („IP”). Izmeklējot šķietamās pārmaiņas tirdzniecības modelī un pārējos pamatregulas 13. pantā noteiktos aspektus, tika apkopoti dati par laikposmu no 2006. gada janvāra līdz IP beigām.15.  IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI16.  Vispārīgie apsvērumi, sadarbības apjoms, metodika17.  Kā paskaidrots 8. apsvērumā, Xiamen iesniedza nepilnīgu daļēju atbildi uz anketas jautājumiem. Komisijas dienesti nosūtīja vēstuli Xiamen , kurā norādīja uz trūkumiem atbildē un pieprasīja pilnīgu un strukturētu informāciju, taču Xiamen uz to nereaģēja. Turklāt Xiamen atteicās uzņemt ierosinātu datu pārbaudes vizīti uzņēmuma telpās.18.  Tad Xiamen tika informēts, ka šādos apstākļos Komisija pamatregulas 18. panta izpratnē uzskata uzņēmumu par tādu uzņēmumu, kurš nesadarbojas, un ka konstatējumi tiks balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tāpat Xiamen tika informēts, ka izmeklēšanas rezultāti varētu būt nelabvēlīgāki kā tad, ja uzņēmums pilnībā sadarbotos. Arī uz šo vēstuli Xiamen nereaģēja.19.  Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nav pieejami statistikas dati, lai IP noteiktu eksporta apjomu un cenas uzņēmumu līmenī, konstatējumi par šķietamo apiešanu jāizdara, balstoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t.i., balstoties uz pierādījumiem, kas saņemti no dalībvalstu muitas iestādēm un uz Xiamen iesniegto nepārbaudīto daļējo atbildi uz anketas jautājumiem.20.  Attiecīgais ražojums21.  Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes plastikāta maisi un maisiņi, kuri pēc svara satur vismaz 20 % polietilēna, kuru biezums nepārsniedz 100 mikrometrus (μm) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 un ex 3923 29 90 ( TARIC kodi 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 un 3923 29 90 20).22.  Tirdzniecības modeļa pārmaiņas23.  Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu novērtējumu par to, vai notiek pasākumu apiešana, veica, izanalizējot šādus aspektus: vai ir pārmaiņas atsevišķu ĶTR uzņēmumu un Savienības tirdzniecības modelī, kas radušās sakarā ar kādu praksi, procesu vai darbu, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma uzlikšana, un vai ir pierādījumi par kaitējumu vai par to, ka maksājuma koriģējošo iedarbību vājina attiecīgā ražojuma cenas un/vai daudzumi, un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.24.  Tā kā eksporta apjoma un cenu noteikšanai uzņēmumu līmenī nevar izmantot Eurostat datus, jo ir pieejami tikai apkopoti dati par visu valsti un nav nekādu citu statistikas datu uzņēmumu līmenī, tika izmantots eksporta apjoms un cenas, ko savā daļējā atbildē uz anketas jautājumiem norādīja Xiamen .25.  Saskaņā ar Xiamen sniegto informāciju pārdevumi uz Savienību pēc pasākumu noteikšanas 2006. gada septembrī ievērojami pieauga. Dažos laikposmos eksports divkāršojās salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto izlases laikposmu (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam), un paziņotās cenas bija zem vidējās ES mērķa cenas, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.26.  Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājumu uzlikšana27.  Papildus pārdevumu apjoma pieaugumam tika konstatēts, ka saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā iesniegto informāciju izlases veidošanai Xiamen bija paziņojis, ka tam nav saistītu uzņēmumu vai ražošanas ārpus galvenās ražotnes. Daļējā atbildē uz anketu par pasākumu apiešanu Xiamen paziņoja, ka IP laikā tas ir nodevis apakšuzņēmējiem dažus ražošanas posmus, piemēram, krāsu apdruku vai saiņošanu, un ka tas dažkārt pārdod izejmateriālus uzņēmumiem, ar kuriem slēdz darba līgumus.28.  Daļējās atbildes uz anketas jautājumiem apstiprināja, ka Xiamen minētie uzņēmumi, ar kuriem slēdz darba līgumus, ir pārējie eksportētāji, kuri saskaņā ar pirmšķietamiem pierādījumiem, šķiet, virzīja savu eksportu uz Savienību. Tomēr atbilde arī atklāja, ka šī nav parasta apakšlīguma slēgšana, kur izejmateriāli un gatavās preces pieder uzņēmumam, kurš pasūtījis attiecīgo darbu, bet pārsniedz to turpmāk minēto iemeslu dēļ.29.  Visos gadījumos, kas minēti kā “daļēja pārstrāde”, Eiropas klientu maksājums ir noticis nevis Xiamen , bet divu tādu uzņēmumu bankas kontos, kuri, šķiet, ir iesaistīti ražojumu novirzīšanā. Šādi pārdevumi aptver vairāk nekā 20% no visiem pārdevumiem uz ES 2009. gadā. Turklāt Xiamen iesniegtais pārdošanas darījumu saraksts liecina par dažādiem rēķiniem, kuri atšķiras pēc struktūras un garuma. Attiecībā uz ražojumu pārdošanu, kas “daļēji pārstrādāti” vienā no diviem uzņēmumiem (un lielākā daļa šo pārdevumu ir šādi), tiek secināts, ka rēķina numurā ir divi burti, kas norāda uz tā uzņēmuma nosaukumu, kurš šķietami piedalās ražojumu novirzīšanā. Turklāt abi uzņēmumi atrodas apmēram 1000km attālumā no Xiamen , kas liek apšaubīt šāda darījuma ekonomisko pamatojumu.30.  Tāpat nevar izslēgt, ka šķietamā ražojumu novirzīšana skar lielāku pārdevumu apjomu nekā redzams Xiamen iesniegtajā darījumu sarakstā, jo saskaņā ar produkcijas un jaudas statistiku, ko arī iesniedzis Xiamen , vairāk nekā 40% no tā produkcijas 2007., 2008. un 2009. gadā tika paziņoti kā nodoti apakšuzņēmējiem.31.  Tāpat tika konstatēts, ka “daļēji pārstrādātu” ražojumu pārdevumi beidzās 2009. gada oktobrī, t.i., pēc tam, kad dažu dalībvalstu muitas iestādes atteicās piemērot Xiamen noteikto individuālo antidempinga maksājuma likmi konkrētam importam, kuru acīmredzot bija ražojuši pārējie ražotāji eksportētāji.32.  Iepriekš minētais liek secināt, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī notika pēc pasākumu noteikšanas attiecīgajam ražojumam, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien izvairīšanās no spēkā esošās atlikušās antidempinga maksājuma likmes.33.  Antidempinga maksājuma koriģējošās iedarbības uz kaitējumu vājināšana34.  Importa, ko deklarēja kā Xiamen ražojumu, apjoma pieaugums bija ievērojams. Saskaņā ar Xiamen atbildi uz anketas jautājumiem uzņēmums 2007. un 2008. gadā gandrīz divkāršoja pārdevumus uz ES salīdzinājumā ar pārdevumiem sākotnējā IP, kas bija galvenokārt dēļ pārējo ražotāju eksportētāju iesaistes. Sākotnējā izmeklēšanā noteiktās vidējās ES mērķa cenas salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu IP liecina par cenas samazinājumu.35.  Tāpēc jāsecina, ka iepriekš aprakstītā prakse samazina maksājuma koriģējošo iedarbību uz kaitējumu gan saistībā ar daudzumiem, gan cenām.36.  Dempinga pierādījumi37.  Visbeidzot saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu tika izpētīts, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret iepriekš noteikto normālo vērtību.38.  Vidējās svērtās normālās vērtības, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā (normālā vērtība analogajā valstī Malaizijā), salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu pašreizējā IP, ko norādīja Xiamen daļējā atbildē uz anketas jautājumiem, liecina, ka dempinga starpība pārsniedz to dempinga starpību, kura izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā.39.  PASĀKUMI40.  Ņemot vērā iepriekš minēto un piemērojot pamatregulas 18. pantu, tika secināts, ka ir notikušas pārmaiņas tirdzniecības modelī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta otro teikumu atlikusī antidempinga maksājumu likme, kas noteikta ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jāpiemēro arī šā paša ražojuma importam, kas deklarēts kā Xiamen ražojums. Praksē no šīs regulas spēkā stāšanās brīža šim importam jānorāda TARIC papildu kods A999.41.  Turklāt, lai turpmāk varētu detalizētāk uzraudzīt izlasē neiekļauto uzņēmumu tirdzniecības plūsmas, katram sākotnējās regulas I pielikumā uzskaitītajam izlasē neiekļautajam uzņēmumam jāpiešķir TARIC papildu kods.42.  Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kur noteikts, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā saskaņā ar prasību par reģistrāciju, kura noteikta izmeklēšanas sākšanas regulā, ir jāiekasē maksājumi par reģistrēto importu, kas tiek sūtīts no Xiamen .43.  INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA44.  Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Padome paredzēja piemērot spēkā esošo atlikušo antidempinga maksājumu likmi arī Xiamen , un tām tika dota iespēja sniegt atsauksmes un tikt uzklausītām. Netika saņemtas atsauksmes, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekšminētie secinājumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants45.  Ar šo importam, kas deklarēts kā ražots uzņēmumā XIAMEN XINGXIA POLYMERS CO., LTD. , arī piemēro galīgo antidempinga maksājumu 28,8% apmērā, kuru saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”, importējot ĶTR izcelsmes konkrētus plastikāta maisus un maisiņus.46.  Regulas (EK) Nr. 1425/2006 1. panta 2. punkta tabulu aizstāj ar šādu tabulu.Valsts | Uzņēmums | AD maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |Ķīnas Tautas Republika | Cedo (Shanghai) Limited un Cedo (Shanghai) Household Wrappings, Shanghai | 7,4 | A757 |Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 | A758 |Sunway Kordis (Shanghai) Ltd. un Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai | 4,8 | A760 |Suzhou Guoxin Group Co., Ltd., Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd., Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. and Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 | A761 |Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. un Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi | 12,8 | A763 |Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan | 5,7 | A764 |Huizhou Jun Yang Plastics Co,. Ltd., Huizhou | 4,8 | A765 |Xinhui Alida Polythene Limited, Xinhui | 4,3 | A854 |I PIELIKUMĀ uzskaitītie uzņēmumi | 8,4 | Sk. I PIELIKUMU |Visi pārējie uzņēmumi | 28,8 | A999 |Taizeme | King Pac Industrial Co., Ltd., Chonburi un Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok | 14,3 | A767 |Multibax Public Co., Ltd., Chonburi | 5,1 | A768 |Naraipak Co Ltd. un Narai Packaging (Thailand) Ltd., Bangkok | 10,4 | A769 |Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok | 6,8 | A770 |Thai Plastic Bags Industries Co., Ltd., Nakornpathorn | 5,8 | A771 |II PIELIKUMĀ uzskaitītie uzņēmumi | 7,9 | A772 |Visi pārējie uzņēmumi | 14,3 | A999 |47.  Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.2. pants48.  Maksājumu, ko piemēro saskaņā ar 1. pantu, iekasē par importu, ko reģistrē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 748/2010 2. pantu.49.  Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.3. pantsMuitas iestādes ar šo pārtrauc importa reģistrāciju, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 748/2010 2. pantu.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Tomēr 2. pantu piemēro no Regulas (ES) Nr. 748/2010 spēkā stāšanās dienas.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —PriekšsēdētājsPIELIKUMSI PIELIKUMS. Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojāsUzņēmums | Pilsēta | TARIC papildu kods |BAO XIANG PLASTIC BAG MANUFACTURING (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen | B014 |BEIJING LIANBIN PLASTIC & PRINTING CO LTD | Beijing | B015 |CHANGLE BEIHAI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zhuliu | B016 |CHANGLE UNITE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B017 |CHANGLE HUALONG PLASTIC PRODUCTS CO LTD | Changle | B018 |CHANGLE SANDELI PLASTIC PRODUCTS CO LTD | Changle | B019 |CHANGLE SHENGDA RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B020 |CHANGZHOU HUAGUANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Wujin | B021 |CHEONG FAT PLASTIC BAGS (CHINA) PRINTING FACTORY | Shenzhen | B022 |CHUN HING PLASTIC PACKAGING MANUFACTORY LTD | Hong Kong | B023 |CHUN YIP PLASTICS (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen | B024 |CROWN POLYETHYLENE PRODUCTS (INT'L) LTD. | Hong Kong | B025 |DALIAN JINSHIDA PACKING PRODUCTS CO., LTD | Dalian | B026 |DONG GUAN HARBONA PLASTIC & METALS FACTORY CO., LTD. | Dongguan | B027 |DONGGUAN CHERRY PLASTIC INDUSTRIAL, LTD | Dongguan | B028 |DONGGUAN FIRSTWAY PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Dongguan | B029 |DONGGUAN MARUMAN PLASTIC PACKAGING COMPANY LIMITED | Dongguan | B030 |DONGGUAN NAN SING PLASTICS LIMITED | Dongguan | B031 |DONGGUAN NOZAWA PLASTIC PRODUCTS CO. LTD | Dongguan | B032 |DONGGUAN RUI LONG PLASTICS FACTORY | Dongguan | B033 |FOSHAN SHUNDE KANGFU PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Shunde | B034 |FU YUEN ENTERPRISES CO. | Hong Kong | B035 |GOLD MINE PLASTIC INDUSTRIAL LIMITED | Jiangmen | B036 |GOOD-IN HOLDINGS LTD. | Hong Kong | B037 |HANG LUNG PLASTIC FACTORY (SHENZHEN) LTD | Shenzhen | B038 |HUIYANG KANLUN POLYETHYLENE MANUFACTURE FACTORY | Huizhou | B039 |JIANGMEN CITY XIN HUI HENGLONG PLASTIC LTD. | Jiangmen | B040 |JIANGMEN TOPTYPE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jiangmen | B041 |JIANGMEN XINHUI FENGZE PLASTIC COMPANY LTD. | Jiangmen | B042 |JIANGYIN BRAND POLYTHENE PACKAGING CO., LTD. | Jiangyin | B043 |JINAN BAIHE PLASTIC CO., LTD | Jinan | B044 |JINAN CHANGWEI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jinan | B045 |JINAN CHENGLIN PLASTIC PRODUCTS COMPANY LTD. | Jinan | B046 |JINAN MINFENG PLASTIC CO., LTD. | Jinan | B047 |JINYANG PACKING PRODUCTS (WEIFANG) CO. LTD | Qingzhou | B048 |JUXIAN HUACHANG PLASTIC CO., LTD | Liuguanzhuang | B049 |JUXIAN HUAYANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang | B050 |KIN WAI POLY BAG PRINTING LTD. | Hong Kong | B051 |LAIZHOU JINYUAN PLASTICS INDUSTRY & TRADE CO., LTD. | Laizhou | B052 |LAIZHOU YUANXINYIE PLASTIC MACHINERY CO., LTD. | Laizhou | B053 |LICK SAN PLASTIC BAGS (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen | B054 |LINQU SHUNXING PLASTIC PRODUCTS CO. LTD. | Linqu | B055 |LONGKOU CITY LONGDAN PLASTIC CORPORATION LTD. | Longkou | B056 |NEW CARING PLASTIC MANUFACTORY LTD. | Jiangmen | B057 |NEW WAY POLYPAK DONGYING CO., LTD. | Dongying | B058 |NINGBO HUASEN PLASTHETICS CO., LTD. | Ningbo | B059 |NINGBO MARUMAN PACKAGING PRODUCT CO. LTD. | Ningbo | B060 |POLY POLYETHYLENE BAGS AND PRINTING CO. | Hong Kong | B061 |QINGDAO NEW LEFU PACKAGING CO., LTD. | Qingdao | B062 |QUANZHOU POLYWIN PACKAGING CO. LTD | Nanan | B063 |RALLY PLASTICS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan | B064 |RIZHAO XINAO PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang | B065 |DONGGUAN SEA LAKE PLASTIC PRODUCTS MANUFACTURING CO., LTD. | Dongguan | B066 |SHANGHAI HANHUA PLASTIC PACKAGE PRODUCT CO., LTD. | Shanghai | B067 |SHANGHAI HUAYUE PACKAGING PRODUCTS CO., LTD. | Shanghai | B068 |SHANGHAI LIQIANG PLASTICS INDUSTRY CO., LTD. | Zhangyan | B069 |SHANGHAI MINGYE PLASTICS GOODS COMPANY LIMITED | Shanghai | B070 |SHANGHAI QUTIAN TECHNOLOGY INDUSTRY DEVELOPMENT CO. LTD. | Shanghai | B071 |SHANTOU ULTRA DRAGON PLASTICS LTD. | Shantou | B072 |SHAOXING YUCI PLASTICS AND BAKELITE PRODUCTS CO., LTD. | Shangyu | B073 |SHENG YOUNG INDUSTRIAL (ZHONGSHAN) CO., LTD. | Zhongshan | B074 |SUPREME DEVELOPMENT COMPANY LIMITED | Hong Kong | B075 |TAISHING PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan | B076 |TIANJIN MINGZE PLASTIC PACKAGING CO., LTD. | Tianjin | B077 |UNIVERSAL PLASTIC & METAL MANUFACTURING LIMITED | Hong Kong | B078 |WAI YUEN INDUSTRIAL AND DEVELOPMENT LTD | Hong Kong | B079 |WEIFANG DESHUN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B080 |WEIFANG HENGSHENG RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B081 |WEIFANG HONGYUAN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B082 |WEIFANG HUASHENG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B083 |WEIFANG KANGLE PLASTICS CO., LTD. | Changle | B084 |WEIFANG LIFA PLASTIC PACKING CO., LTD. | Weifang | B085 |WEIFANG XINLI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B086 |WEIFANG YUANHUA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B087 |WEIFANG YUJIE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B088 |WEIHAI WEIQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Weihai | B089 |WINNER BAGS PRODUCT COMPANY (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen | B090 |WUI HING PLASTIC BAGS PRINTING (SHENZHEN) COMPANY LIMITED | Shenzhen | B091 |XIAMEN EGRET PLASTICS CO., LTD. | Gaoqi | B092 |XIAMEN RICHIN PLASTIC CO., LTD | Xiamen | B093 |XIAMEN UNITED OVERSEA ENTERPRISES LTD. | Xiamen | B094 |XIAMEN XINGYATAI PLASTIC INDUSTRY CO. LTD. | Xiamen | B095 |XINTAI CHUNHUI MODIFIED PLASTIC CO., LTD | Xintai | B096 |YANTAI BAGMART PACKAGING CO., LTD. | Yantai | B097 |YANTAI LONGQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Yantai | B098 |YAU BONG POLYBAGS PRINTING CO., LTD. | Hong Kong | B099 |YINKOU FUCHANG PLASTIC PRODUCTS. CO., LTD. | Yingkou | B100 |YONGCHANG (CHANGLE) PLASTIC INDUSTRIES CO., LTD. | Weifang | B101 |ZHANGJIAGANG YUANHEYI PAPER & PLASTIC COLOR PRINTING & PACKING CO., LTD | Zhangjiagang | B102 |ZHONGSHAN DONGFENG HUNG WAI PLASTIC BAG MFY | Zhongshan | B103 |ZHONGSHAN HUANGPU TOWN LIHENG METAL & PLASTIC FACTORY | Zhongshan | B104 |ZHUHAI CHINTEC PACKING TECHNOLOGY ENTERPRISE CO. LTD | Zhuhai | B105 |ZIBO WEIJIA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zibo | B106 |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |[1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.[3] OV L 67, 12.3.2009., 5. lpp.[4] OV L 219, 20.8.2010., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0508

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).  /* COM/2009/0508 galīgā redakcija - CNS 2009/0136 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.9.2009COM(2009) 508 galīgā redakcija2009/0136 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts• Priekšlikuma pamatojums un mērķiKomisija dod savu ieguldījumu jaunu SIS II funkciju pieejamībā un tādējādi – augsta drošības līmeņa uzturēšanā tiesiskuma, brīvības un drošības telpā. Tās mērķis ir pēc analīzes un problēmu novēršanas perioda, kura laikā ir novērsts vērā ņemams skaits konstatētu problēmu un defektu un risinājumi šo problēmu novēršanai ir vai nu izstrādāti, vai arī ieviesti, piešķirt SIS II attīstībai jaunu stimulu.Šis priekšlikums un priekšlikums Padomes Lēmumam par šo pašu tēmu ir paredzēts, lai nepieļautu, ka beidzas darbības termiņš Regulai (EK) Nr. 1104/2008, kas reglamentē migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas tās pašreizējā formā ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ), pirms migrēšana kļuvusi tehniski iespējama. Turklāt priekšlikums nodrošina tiesisku elastību SIS II attīstībai ar alternatīva tehniska scenārija SIS 1 + RE palīdzību gadījumā, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju.Vienlaikus, lai nodrošinātu efektīvu SIS II izstrādes un migrēšanas pārvaldību, tiek izveidota Vispārējā programmu vadības valde ("VPVV") kā ekspertu grupa, lai labāk pārvaldītu un koordinētu vispārējo SIS II programmu un saistītās darbības kā vienotu veselumu, kā arī nodrošinātu saskanību centrālās sistēmas un valstu sistēmu attīstībā. Šis priekšlikums atbilst Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem, kuros Komisija tika aicināta iesniegt uzlabotu vadības pieeju SIS II projektu vadības struktūrai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, izmantojot Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra secinājumos noteikto vispārējās SIS II programmas vadības pieeju, un ievērojot tiesisko regulējumu.SIS II attīstības procesa pārredzamība Eiropas Parlamentam tiek nodrošināta, izmantojot spēkā esošo pienākumu sniegt ziņojumus.• Vispārīgais kontekstsŠengenas Informācijas sistēma ( SIS ), kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas konvencija), un tās turpinājums SIS 1 + ir svarīgs instruments Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā integrēto Šengenas acquis noteikumu piemērošanai.Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrāde ir uzticēta Komisijai saskaņā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi. SIS II aizstās SIS 1 +. SIS II izstrādē tiek ņemtas vērā jaunākās attīstības tendences informācijas tehnoloģijas jomā, un tās ietvaros var ieviest papildu funkcijas.Noteikumi par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006[1] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu un Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā 2007/533/TI[2] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu. Šajos instrumentos paredzēts, ka dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1 +, tos piemēros tikai no dienas, ko noteiks Padome ar to Padomes locekļu vienprātīgu lēmumu, kuri pārstāv to dalībvalstu valdības, kas piedalās SIS 1 +. Tie pēc tam aizstās Šengenas acquis noteikumus, ar kuriem reglamentē SIS 1 +, īpaši Šengenas konvencijas attiecīgos noteikumus.Iekams tas var notikt, SIS 1 + lietotājiem būs jāmigrē uz SIS II vidi. Tādēļ tika izstrādāts tiesiskais regulējums migrēšanai no SIS 1 + uz SIS II vidi. Lai samazinātu darbības pārtraukšanas risku migrēšanas laikā, SIS 1 + darbības pagaidu tehniskā arhitektūra ļaus SIS 1 + un atsevišķām SIS II arhitektūras tehniskām daļām pārejas periodā darboties paralēli.Pašreizējo migrēšanas jomas instrumentu termiņi – jo īpaši to darbības termiņa beigas, kas šobrīd ir paredzētas vēlākais 2010. gada 30. jūnijā, – vairs nešķiet reāli izpildāmi. Tādējādi šā priekšlikuma mērķis ir nepieļaut, ka beidzas Regulas (EK) Nr. 1104/2008 darbības termiņš, pirms notikusi migrēšana. VPVV darbotos kā centrālais punkts to dalībnieku un ieinteresēto personu starpā, kuras ir iesaistītas vispārējās SIS II attīstībā. Konkrēti, tā ļautu Komisijai un dalībvalstīm saskaņot vispārējo programmu atbilstoši to attiecīgajiem pienākumiem un darbībām saistībā ar centrālās un valstu SIS II projektiem.Saglabājot atbildības pamatsadali Komisijas, Francijas un iesaistīto dalībvalstu starpā, kā jau tas paredzēts grozāmajos instrumentos, šis priekšlikums racionalizēs vadības procesus.• Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā-  1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām[3] (Šengenas Konvencija);-  Padomes 2001. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi[4], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1988/2006[5];-  Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/886/TI[6] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Lēmumu 2006/1007/TI[7];-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu;-  Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu;-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai ( SIS II )[8];-  Komisijas 2007. gada 16. marta Lēmums 2007/170/EK un 2007/171/EK par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam[9];-  Padomes 2008. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 189/2008 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) testiem[10];-  Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmums 2008/173/EK par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) testiem[11];-  Padomes 2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[12];-  Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmums 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[13].• Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums• Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmSIS II pastāvīgā attīstībā ir cieši iesaistīti dalībvalstu eksperti – jo īpaši SIS-VIS komitejā. Turklāt SIS II attīstība ir apspriesta Padomes sagatavošanas struktūrās un Padomes 2009. gada 4. jūnija sanāksmē. Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos Komisija tiek aicināta pēc iespējas ātrāk un vēlākais līdz 2009. gada oktobrim iesniegt atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus, lai veiktu grozījumus migrēšanas instrumentos.• Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāŠajā priekšlikumā tiek ņemti vērā rezultāti, ko ieguva plašās apspriedēs ar dalībvalstīm, jo īpaši 36. panta komitejā un Padomes 2009. gada 4. jūnija sanāksmē.• Ekspertu atzinumu apkopošana un izmantošanaGatavojot šo priekšlikumu, netika izmantoti pieaicinātu ekspertu atzinumi.• Ietekmes novērtējumsŠim Padomes regulas priekšlikumam, kurš nav iekļauts Komisijas ikgadējās likumdošanas un darba programmā, nav nepieciešams ietekmes novērtējums, jo tas ir tehniska projekta turpinājums bez konstatējamas ekonomiskas, sociālas un vides ietekmes.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti• Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPašreizējā priekšlikuma mērķis ir novērst Regulas (EK) Nr. 1104/2008 darbības termiņa beigšanos, pirms pabeigta migrēšana, nodrošināt tiesisku elastību alternatīvam tehniskam scenārijam SIS II funkciju ieviešanai, pamatojoties uz SIS 1 +, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju, un padarīt SIS II izstrādes un migrēšanas pārvaldību pēc iespējas efektīvāku, jo īpaši attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu projektu koordināciju. Lai panāktu pēdējo minēto mērķi, VPVV ir izveidota kā ekspertu grupa vispārējā programmas līmenī.• Juridiskais pamatsŠīs regulas juridiskais pamats ir EK līguma 66. pants, jo tas attiecas uz pasākumiem, lai nodrošinātu sadarbību starp atbilstīgām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju attiecībā uz politikas jomām, kas saistītas ar personu brīvu pārvietošanos.• Subsidiaritātes principsSaskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts EK līguma 5. pantā, ierosinātās darbības galveno mērķi, proti, migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , dalībvalstis nespēj sasniegt atsevišķi.• Proporcionalitātes principsŠis priekšlikums ir samērīgs ar tam izvirzīto mērķi. Tas atbilst proporcionalitātes principam, jo Komisijas pasākumi joprojām attiecas vienīgi uz centrālo SIS II , koordinācijas pasākumiem un tehniskā līdzekļa (konvertētāja) nodrošināšanu, lai varētu sekmīgi veikt SIS 1 + datu apmaiņu starp SIS 1 + un SIS II . Turklāt VPVV jau ir pastāvējusi kā neformāla konsultāciju struktūra koordinācijas nolūkā, kā tas prasīts pašreizējos instrumentos. Lai nodrošinātu SIS II vispārējus panākumus, ir nepieciešama koordinācija starp Komisiju un dalībvalstīm.• Juridisko instrumentu izvēlePadomes regula ir vienīgais pieejamais juridiskais veids, kā atlikt Padomes Regulas (EK) Nr. 1104/2008 darbības termiņa beigas atbilstoši sākotnēji noteiktajam. Attiecībā uz atlikušo šā priekšlikuma daļu regula ir vispiemērotākais instruments ierosinātajai rīcībai, ņemot vērā vajadzību piemērot vienotus noteikumus un procesus SIS II izstrādes un migrēšanas pārvaldībai. Šajā regulā ietvertie noteikumi ir precīzi, beznosacījumu un tieši piemērojami, un to būtības dēļ dalībvalstīm nav jāveic nekāda darbība, lai tos transponētu savos valsts tiesību aktos.Ņemot vērā to, ka SIS II attiecas uz diviem pīlāriem, šeit ierosināto Padomes regulu papildina Padomes lēmums, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu.4. Ietekme uz budžetuPadomes Regulā (EK) Nr. 2424/2001 un Padomes Lēmumā 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas izstrādi noteikts, ka ar SIS II izveidi saistītie izdevumi jāmaksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.Tāpat saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 5. pantu Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā Nr. 533/2007 centrālās SIS II un komunikācijas infrastruktūras izveides, darbības un uzturēšanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Katras N.SIS II izveides, darbības un uzturēšanas izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts.Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI atbilstoši to līdzšinējai redakcijai papildu izmaksas par migrēšanas, testēšanas, uzturēšanas un attīstības pasākumiem centrālā līmenī (centrālā SIS II un komunikāciju infrastruktūra) arī tiek segtas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Valstu sistēmu, tostarp N.SIS II , testēšanas, migrēšanas, uzturēšanas un attīstības izmaksas joprojām tiek segtas no attiecīgās dalībvalsts budžeta.Pašreizējā priekšlikumā šī pamatstruktūra netiek mainīta. Tomēr tas paplašinās pašreizējo juridisko pamatu, kas jau ir noteikts Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI, lai aptvertu laikposmu pēc 2010. gada 30. jūnija līdz migrēšanai. Turklāt izmaksas, kas rodas ar šo priekšlikumu izveidotās VPVV sanāksmju rezultātā, tostarp izmaksas par dalībniekiem un ekspertiem, kas piedalās sanāksmēs, sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, tiks iegūtas no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).Izmaksas, ko rada SIS 1 + līmeņa pasākumi, tostarp papildu pasākumi, kurus veic Francija, rīkojoties ( SIS 1 +) dalībvalstu vārdā, joprojām sedz saskaņā ar Šengenas konvencijas 119. pantu. Šajā pantā noteikts, ka SIS 1 + tehniskā nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, kas paredzēta konvencijas 92. panta 3. punktā, tai skaitā līniju ierīkošanas izmaksas Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu sakariem ar tehniskā nodrošinājuma vienību, kopīgi apmaksā dalībvalstis, bet Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu izveidošanas un uzturēšanas izmaksas sedz katra dalībvalsts atsevišķi.Komisija ir sagatavojusi finanšu pārskatu, kas pievienots šim priekšlikumam.5. Papildu informācija• Spēkā esošo tiesību aktu grozījumiPieņemot šo priekšlikumu, būs nepieciešams izdarīt grozījumus Regulā (EK) Nr. 1104/2008.• Pārbaude, pārskatīšana un turpināmības klauzulaPriekšlikumā ir iekļauta grozīta turpināmības klauzula. Jauno darbības beigu termiņu nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu.• GrafiksŠo regulu jāpieņem vēlākais līdz 2010. gada jūnijam, lai nodrošinātu sagatavošanās darbu turpināmību un aptverto pasākumu savlaicīgu izpildi.2009/0136 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu un jo īpaši tā 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[14],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[15],tā kā:(1) Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu[16] un ar Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu[17].(2) Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1 + uz SIS II , ir noteikti Padomes 2008. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[18] un Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumā 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[19]. Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā.(3) Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.(4) Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru, ir jāizveido ekspertu grupa.(5) Komisijai arī turpmāk jābūt atbildīgai par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Nepieciešams uzturēt un, ja vajadzīgs, turpināt attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem.(6) Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.(7) Dalībvalstīm arī turpmāk jābūt atbildīgām par savām valsts sistēmām ( N.SIS II ). Joprojām ir nepieciešams uzturēt un, ja vajadzīgs, turpināt attīstīt N.SIS II .(8) Francijai arī turpmāk ir jābūt atbildīgai par C.SIS .(9) Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās darbības mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , un tādējādi paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.(10) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar EK līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas jānolemj, vai tā to ieviesīs savos valsts tiesību aktos.(11) Šī regula pilnveido tos noteikumus Šengenas acquis , kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[20]; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.(12) Šī regula pilnveido tos noteikumus Šengenas acquis , kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[21]; tādēļ Īrija nepiedalās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro.(13) Šī regula neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis , kā attiecīgi noteikts Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK.(14) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[22] attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta G. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[23] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.(15) Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[24] tajā jomā, kura norādīta 1. panta G. punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 146/2008/EK[25] par minētā nolīguma noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā.(16) Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas minēta 1. panta G. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes 2008. gada 28. februāra Lēmumā 2008/261/EK par Protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[26].IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1104/2008 groza šādi:(1) Regulas 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:"Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:"(2) Regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3. Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas."(3) Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1 +, migrē no N.SIS uz N.SIS II , izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas."(4) Jāiekļauj šāds 17.a pants:“17.a pantsVispārējā programmu vadības valde1. Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1 +, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk – VPVV). VPVV nodrošina forumu centrālās un valstu SIS II projektu koordinēšanai.2. VPVV ir ne vairāk kā 10 eksperti. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ divus ekspertus un divus aizstājējus. VPVV sanāksmēs var piedalīties citas ieinteresētas Komisijas amatpersonas.3. VPVV var pēc vajadzības uzaicināt citus ekspertus piedalīties VPVV sanāksmēs, lai tā varētu sasniegt savu mērķi atbilstoši 1. punktā noteiktajam.4. VPVV sanāksmes notiek Komisijas telpās. Tās sekretariātu nodrošina Komisija.5. VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.6. Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas "Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs"."(5) Ar šādu teikumu aizstāj 19. panta pēdējo teikumu:"Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu."2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā —priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSŠis pārskats ir pievienots diviem tiesību aktu priekšlikumiem:priekšlikumam Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II );priekšlikumam Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s):18. nodaļa. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa18 02. nodaļa. Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu18.02.04 01 – Šengenas Informācijas sistēma II ( SIS II )3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsTā kā šie grozījumu instrumenti pagarina derīguma termiņu, kas paredzēts tajos instrumentos, kuros jāveic grozījumi, tiks ņemtas vērā tikai tās izmaksas, kuras rada attīstības un migrēšanas posma pagarināšana pēc 2010. gada 30. jūnija. Tas neattiecas uz izmaksām, kas radīsies līdz 2010. gada 30. jūnijam.Tas neattiecas arī uz tām darbības izmaksām, kas tiek finansētas, pamatojoties uz citu juridisko pamatu, piemēram, 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.Saistību apropriācijas, kas izriet no šiem grozījumu instrumentiem, ir paredzētas laikposmam no 2010. gada 30. jūnija līdz migrēšanas pabeigšanai (un tādējādi līdz instrumentu darbības termiņa beigām) tajos līdzekļos, no kuriem plānots segt lielapjoma IT sistēmu finansēšanu.3.3. Budžeta informācija (ja nepieciešams, pievienot rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna kategorija |18 02 04 01 | Fakult. | Dif.[27] | NĒ | NĒ | NĒ | 3.a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | Kopā |Darbības izdevumi[28] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[29] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[30] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), paredzamais līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). Nav pieejams.-  Norvēģijas iemaksa 2,200081 % apmērā un Īslandes iemaksa 0,113386 % apmērā (2007. gada skaitļi) darbības izmaksām, pamatojoties uz 12. panta 1. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.).-  Šveices iemaksa 2,402999 % apmērā (2007. gada skaitļi) darbības izmaksām, pamatojoties uz 11. panta 3. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.).Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šie priekšlikumi pamatojas uz Šengenas acquis atbilstoši tam, kā noteikts A pielikumā Nolīgumam, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Šā nolīguma 12. panta 1. punkta pēdējā daļā noteikts: “Gadījumos, kad saimnieciskās darbības izmaksas, kas saistās ar šā nolīguma piemērošanu, tiek ieskaitītas Eiropas Kopienas vispārējā budžetā, Īslande un Norvēģija kopīgi sedz izmaksas, minētajā budžetā veicot ikgadēju ieguldījumu, kas nosakāms saskaņā ar procentuālo attiecību starp šo valstu nacionālo kopproduktu un visu iesaistīto valstu nacionālo kopproduktu.”Attiecībā uz Šveici šie priekšlikumi pilnveido Šengenas acquis noteikumus Nolīguma starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā nozīmē. Šā nolīguma 11. panta 2. punktā noteikts: "Tajā, kas attiecas uz Šengenas II informācijas sistēmas attīstības izdevumiem, Šveice atbilstoši savam iekšējam kopproduktam, salīdzinājumā ar dalību ņemošo Valstu kopuma iekšējo kopproduktu, izdara Eiropas Kopienu vispārējā budžetā ikgadēju maksājumu attiecīgajiem budžeta gadiem, sākot no 2002. budžeta gada."4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, tiks iegūtas no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[31] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopā cilvēkresursi | 50 | 50 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPriekšlikuma mērķis ir pagarināt juridiskā pamata darbību attiecībā uz migrēšanu, līdz tā kļūst tehniski iespējama. Tā mērķis ir arī radīt pārvaldības struktūru saskaņā ar starptautiski pieņemtu labāko praksi pārvaldības jomā. Turklāt priekšlikums nodrošina tiesisku elastību SIS II funkciju ieviešanai, izmantojot alternatīvu tehnisko scenāriju, pamatojoties uz SIS 1 +, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju. Priekšlikums nemaina ne atbildības pamatstruktūru, ne finansēšanas pamatstruktūru.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaŅemot vērā Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un ņemot vērā to, ka SIS II ir saistīta gan ar Kopienas, gan Eiropas Savienības kompetenci, kopīgas lielapjoma IT sistēmas izveides projektā ir jāiesaista Kopiena.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma galvenais mērķis ir nodrošināt SIS II darbības sekmīgu sākšanu. No šā priekšlikuma tiek sagaidīts, ka ar to nodrošinās datu raitu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II un pilnīgu pāreju uz SIS II . Rādītājs ir visu iesaistīto dalībvalstu spēja sekmīgi veikt savu datu un sistēmu migrēšanu.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes: Nav pieejams.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaRegulāri tiks novērtēta procesa attīstība un izpildījums atbilstoši obligātajiem standartiem un iepriekš noteiktajiem kritērijiem. To veic, izmantojot kvalitātes nodrošināšanas līgumdarbinieku.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšējs novērtējumsNovērtējuma un salīdzinājuma ziņojumā par SIS II turpmāko virzību, ko Padomei iesniedza prezidentvalsts un Komisija, sniegts iepriekšējs novērtējums. Ņemot vērā minēto, Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos minēta SIS II problēmu novēršanas un analīzes perioda pabeigšana, kura laikā ir novērsts vērā ņemams skaits konstatētu problēmu un defektu un risinājumi šo problēmu novēršanai ir vai nu izstrādāti, var arī ieviesti. Padome secināja, ka SIS II attīstība ir jāturpina, pamatojoties uz pašreizējo SIS II projektu, un ka SIS 1 + RE tiks saglabāts kā ārkārtas rīcības plāns.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Ar pašreizējiem priekšlikumiem tiek izveidota Vispārējā programmu vadības valde, tādējādi ņemot vērā gūto pieredzi SIS II izstrādes vadībā, pamatojoties uz darba struktūru, kas noteikta tajos instrumentos, kas tagad tiek grozīti.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsTurpmākā vērtēšana notiks, pamatojoties uz 6 ikmēneša "atskaites punktiem", kā noteikts Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiJa izrādīsies, ka ir vajadzīgi papildu līgumi, tiks piemērotas Komisijas procedūras par līguma slēgšanas tiesībām, nodrošinot atbilstību Kopienas publiskā iepirkuma tiesībām.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)(Mērķi, darbības un rezultāti) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |2010. gads | 2011. gads |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Personāls, ko finansē[33] atbilstoši XX 01 02. pantam | 17 | 17 |Pārējais personāls[34], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 50 | 50 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts-  Programmas koordinācija-  Projekta vadība-  Tehniskā vadība-  Novērtēšana un ziņojumi-  Publiskais iepirkums, līgumu un finanšu pārvaldība.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štata personāls)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas, kas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas, kas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas, kas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi )Nav pieejams.8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2010. gads (pro rata no 1. jūlija) | 2011. gads (pro rata līdz plānotajam migrēšanas laikam) |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valstu norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,580 | 0,870 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 2,593 | 3,890 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |AD/AST – EUR 122 000 gadā * 33 personas = 4,026 miljoni euro |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |Līgumdarbinieki (18 01 02 01 01. pants): EUR 64 000 gadā * 9 personas = 0,576 miljoni euro |Valstu eksperti (18 01 02 01 03. pants): EUR 73 000 gadā * 8 personas = 0,584 miljoni euro |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Komandējumi ietver vienas personas braucienu katru gadu uz 27 dalībvalstīm un 2 personu iknedēļas braucienus uz Strasbūru līdz paredzamajam migrēšanas laikam.Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.[2] OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.[3] OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumu 2008/839/TI (OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.).[4] OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.[5] OV L 411, 30.12.2006., 1. lpp.[6] OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.[7] OV L 411, 30.12.2006., 78. lpp.[8] OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.[9] OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp., un OV L 79, 20.3.2007., 29. lpp.[10] OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp.[11] OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp.[12] OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.[13] OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.[14] OV C ., ., . lpp.[15] OV C ., ., . lpp.[16] OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.[17] OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.[18] OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.[19] OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.[20] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[21] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[22] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[23] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[24] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.[25] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.[26] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.[27] Diferencētā apropriācija.[28] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[29] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[30] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[31] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[32] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[33] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[34] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0423

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.7.2006COM(2006) 423 galīgā redakcija2006/0143 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | ( Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saistībā ar pasākumiem, ko veic, lai uzlabotu Kopienas tiesību aktus, pamatojoties uz jēdzienu „no lauku saimniecības līdz patērētājam”, Baltajā grāmatā par pārtikas nekaitīgumu Komisija paziņoja par savu nodomu atjaunināt un papildināt esošos tiesību aktus pārtikas piedevu un aromatizētāju jomā, kā arī noteikt īpašus noteikumus attiecībā uz fermentiem. (Baltās grāmatas 11. un 13. darbība.) Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus normālu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu cilvēka dzīvības un veselības aizsardzības līmeni attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem. Lai to paveiktu, ar priekšlikumu iecerēts izveidot vienveidīgu, centralizētu, efektīvu, lietderīgu un pārskatāmu atļauju piešķiršanas procedūru, kuras pamatā ir risku novērtēšana, ko veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (saukta par Iestādi), un risku pārvaldība, kurā piedalās Komisija un dalībvalstis saskaņā ar komitejas regulatīvu procedūru. Priekšlikums uzliek Komisijai pienākumu, pamatojoties uz Iestādes zinātniskajiem vērtējumiem, izveidot, turpināt un atjaunināt vispārēju atļauto vielu sarakstu par katru attiecīgās vielas kategoriju. Vielas iekļaušana kādā no šiem sarakstiem nozīmē, ka tās lietošana ir vispārēji atļauta visiem uzņēmējiem Kopienas tirgū. |120 | ( Vispārīgais konteksts Lai sasniegtu Baltajā grāmatā noteiktos mērķus un panāktu efektivitāti pārtikas nekaitīguma un cilvēku veselības aizsardzības jomā un nodrošinātu attiecīgo produktu brīvu apriti, Komisija līdztekus ir izstrādājusi trīs citus regulu priekšlikumus, kuros noteikts, ka šo vielu laišana Kopienas tirgū būs atkarīga no vienotu kritēriju ievērošanas un atļaujas saņemšanas. 1. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pārtikas piedevām. 2. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pārtikas fermentiem. 3. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par aromatizētājiem un pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētājām īpašībām lietošanai pārtikas produktu sastāvā un to dekorēšanai. Tā kā pastāvošā atļauju piešķiršanas kārtība dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga, kas var dot atšķirīgus rezultātus un — kā sekas tam — kavēt attiecīgo vielu brīvu apriti un traucēt brīvu konkurenci, tad ierosinātie jaunie reglamentējošie noteikumi attiecībā uz minētajām vielām jāpapildina ar atļauju piešķiršanas vienotas procedūras ieviešanu. |130 | ( Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma darbības jomā 1. Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā. Minētajā direktīvā noteiktā procedūra jautājumā par atļauto pārtikas piedevu saraksta izveidi Kopienas līmenī ir tuva tai, kāda noteikta šajā priekšlikumā. Taču tā atšķiras no šajā priekšlikumā paredzētās procedūras šādos jautājumos: Pastāvošā kārtība ir novecojusi tai ziņā, ka tā neizmanto jauno risku novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. Lai pārtikas piedevu varētu iekļaut atļauto vielu sarakstā, kopīgi jāpieņem direktīva, kurpretim šajā priekšlikumā šim nolūkam paredzēta regula un komitejas procedūra. 2. Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 28. oktobra Regula Nr. 2232/96, ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai. Minētajā regulā noteiktā procedūra ir tuva tai, kas noteikta šajā priekšlikumā, tādā ziņā, ka Komisijai dots uzdevums sastādīt atļauto aromatizētājvielu sarakstu un ka šo sarakstu pieņem saskaņā ar komitejas procedūru. Taču vairākos punktos tā atšķiras no šajā priekšlikumā paredzētās kārtības un konkrēti šādos jautājumos: Pastāvošā procedūra ir novecojusi tai ziņā, ka tā neizmanto jauno risku novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 178/2002. Tā ir procedūra, kas nesniedzas tālāk par to, ka dalībvalstis paziņo Komisijai par visām aromatizētājvielām, kuras saskaņā ar Direktīvu 88/388/EEK var tikt izmantotas to pārtikas produktu sastāvā vai uz tiem, kuri ir pārdošanā šo valstu teritorijā. Pretstatā šim priekšlikumam, iepriekšminētajā procedūrā nav paredzēta iespēja privātam uzņēmējam iesniegt atļaujas pieteikumu. Procedūra būtībā ir tikai atļauto aromatizētājvielu saraksta izveide, neparedzot šā saraksta atjaunināšanu. Pastāvošajai procedūrai trūkst skaidrības par jaunajām vielām un atšķirīgajiem termiņiem dažādos procedūras posmos. |140 | ( Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Ierosinātā regula iekļaujas ne tikai vispārējā Lisabonas stratēģijas kontekstā, bet atbilst arī Komisijas mērķiem vienkāršošanas un „labākas reglamentēšanas” jomā. |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |( Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Apspriešanās metodes un organizācijas, ar kurām notikušas apspriedes, sīki aprakstītas paskaidrojuma rakstā visos priekšlikumos regulai par pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Aprindas, kas piedalījušās apspriedēs, labvēlīgi uzņēmušas domu par vienotas, vienkāršotas, pārredzamas un lietderīgas procedūras ieviešanu. Dalībvalstis kritiski vērtēja savu iesaisti atļaujas procedūrā kā nepieciešamu starpniecību starp atļaujas pieteicēju un Komisiju. Šādu „papildu procedūru”, šķiet, var uzskatīt par birokrātisku sarežģījumu, kas nevajadzīgi aizkavē procedūras norisi. Tādēļ ar šo priekšlikumu vienotajā procedūrā valsts iestāžu „pastkastītei” vairs nav nozīmes. Dažas patērētāju apvienības pauda bažas, ka koplēmuma procedūras aizstāšana ar komitejas procedūru pārtikas piedevu lietošanas atļauju piešķiršanā mazinās pašreizējo pārredzamību. Tomēr komitoloģija ir vēlama, jo ar to ievieš vienotu procedūru visu triju veidu vielām. Turklāt pašlaik piemērojamā koplēmuma procedūra pārtikas piedevu jomā ir atsevišķs gadījums visā pārtikas tiesību aktu sistēmā, kaut arī šīs procedūras lietošanu neattaisno tas, ka ar pārtikas piedevām saistīta augstāka riska pakāpe. |( Ekspertu atzinumi un to izmantošana |229 | Ārējs atzinums nebija vajadzīgs. |230 | ( Ietekmes novērtējums Priekšlikums un apsvērtās iespējas vidi neietekmē. 1. Nav darbības Ekonomiskās sekas Pašreizējā atļauju piešķiršanas sistēma darbojas lēni un tā ir novecojusi. Pašreiz spēkā esošo tiesību aktu skaidrības trūkums un nepilnības rada juridiskas nenoteiktības apstākļus, kas var aizkavēt jauninājumu ieviešanu rūpniecībā un kavēt tehnoloģijas attīstību. Sociālās sekas Atšķirības starp dalībvalstīm attiecīgo vielu nekaitīguma novērtēšanā varētu novest pie atšķirīgiem aizsardzības līmeņiem. Šāda situācija var radīt sajukumu patērētāju vidū un iedragāt viņu uzticību valsts iestādēm, graut iekšējo tirgu un pārtikas tiesību zinātnisko pamatu. 2. Nav likumdošanas darbības Šajā jomā veicamās darbības veids ir atkarīgs no tās darbības veida un saistīts ar to, kuru veic attiecīgajās nozarēs. Tā kā vispārējas pārtikā lietojamo vielu atļaujas saņemšana Kopienas līmenī principā ir pieņemama, tad ir vajadzīga tiesību aktu pieņemšana, lai nodrošinātu vienotu, efektīvu un ātru procedūru. Ekonomiskās sekas Koordinācijas risinājums (iespējamā pamatnostādņu pieņemšana, lai ieinteresētās aprindas orientētu veicamajā procedūrā, vai Kopienas kodeksa pieņemšana) nesniegtu rūpniecībai nepieciešamo aizsardzību un tiesisko noteiktību. Turklāt tā būtu pretrunā ar tiesisko pieeju, kāda pastāv attiecībā uz atļauju izsniegšanu par citu pārtikas vielu lietošanu. Šāda situācija varētu radīt negatīvas ekonomiskās sekas, jo tā varētu kavēt jauninājumu ieviešanu rūpniecībā. Sociālās sekas Tiesiskā nenoteiktība attiecībā uz procedūrām, kas jāievēro, varētu mazināt zinātniskās novērtēšanas efektivitāti un pazemināt cilvēka veselības aizsardzības līmeni. Šī situācija varētu iedragāt patērētāju uzticību. 3. Ierobežojumu atcelšana Ekonomiskās sekas Ierobežojumu atcelšanas sekas būtu tādas, ka dalībvalstīs tiktu ieviestas atšķirīgas procedūras, kas attiecīgajām dalībvalstu iestādēm varētu radīt papildus administratīvo slodzi. Turklāt attiecīgajiem uzņēmējiem būtu jāiesniedz atļauju pieteikums atsevišķi katrā dalībvalstī, kurā viņi vēlētos pārdot savus ražojumus. Sociālās sekas Atšķirīgu pārtikas vielu nekaitīguma novērtēšanas procedūru pastāvēšana novestu pie atšķirīga aizsardzības līmeņa, kas varētu radīt sajukumu patērētāju vidū un iedragāt viņu uzticību. |231 | Komisija ir uzsākusi ietekmes analīzi, kas ierakstīta Komisijas Likumdošanas un darba programmā, tās pārskatu var apskatīt tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/additives/index_en.htm. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |305 | ( Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar šo priekšlikumu paredz ieviest vienotu, efektīvu, lietderīgu un pārskatāmu procedūru (atjauninot pārtikas vielu sarakstu) attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem. Kopienas atļauja tiks piešķirta pārredzamā un centralizētā veidā, pamatojoties uz Iestādes zinātnisku atzinumu, ja vien tiks izpildīti pārtikas ražošanas nozaru tiesību aktos noteiktie kritēriji. Priekšlikums būs regulas veidā, ko pieņems saskaņā ar komitoloģijas normām. |310 | ( Juridiskais pamats EK Līguma 95. pants. Šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbības apstākļus, jo produktus, par kuriem būs izsniegta atļauja saskaņā ar ierosināto procedūru, varēs lietot visā Kopienā. Plānotā regula harmonizēs dalībvalstu tiesību normas attiecībā uz pārtikas piedevu, fermentu un aromatizētāju lietošanu, pateicoties atļauto pārtikas vielu sarakstam, ko Komisija izveidos uz šīs regulas pamata. |320 | ( Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums neskar jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis pašas nevar pietiekamā mērā īstenot priekšlikuma mērķus turpmāk minēto iemeslu dēļ. |321 | Šā priekšlikuma mērķis ir izstrādāt centralizētu atļauju piešķiršanas procedūru Kopienas līmenī. Valsts likumdevēji nespētu sasniegt šādu rezultātu arī tad, ja dalībvalstis vienlaicīgi pieņemtu noteikumus, kas pēc satura būtu tādi paši, kā ierosinātajā regulā. Kopienas pasākums attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūru papildina trīs citus harmonizēšanas pasākumus, kas ierosināti šajā jomā. |323 | Atļauju izsniegšanas procedūras ieviešana katrā dalībvalstī atsevišķi padarītu atļauju piešķiršanas mehānismu ievērojami smagnējāku un attiecīgajām dalībvalstu iestādēm un uzņēmējiem nevajadzīgi palielinātu administratīvo slodzi. |Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Kopienas līmeņa pasākumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ. |324 | Kopienas līmeņa pasākumi attiecībā uz atļauju izsniegšanu par minētajām pārtikas vielām ir efektīvāki par pasākumiem dalībvalstu līmenī, jo Kopienas pasākumi dos labumu pilnā mērā visiem uzņēmējiem, kas pārdod attiecīgos produktus Kopienas tirgū, un patērētājiem, kas visās dalībvalstīs varēs saņemt vienāda līmeņa aizsardzību. |325 | Kopienas līmeņa pasākumi šajā jomā rada virsvērtību, palielinot nozares uzņēmējiem tiesisko noteiktību un efektivitāti, vienkāršojot administratīvos soļus, uzlabojot iekšējā tirgus darbību un patērētāju aizsardzību. |327 | Priekšlikums attiecas vienīgi uz centralizētas atļauju izsniegšanas procedūras raksturīgiem elementiem. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |( Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |331 | Ierosinātais pasākums ir procesuāls pasākums un pamatojas uz principa, ka pirms laišanas tirgū jāsaņem attiecīgajās nozarēs noteiktā tirdzniecības atļauja. Koordinācijas risinājums attiecīgo pārtikas vielu lietošanas atļauju piešķiršanas procedūru padarītu ievērojami smagnējāku. Ierosinātais tiesību akts nepārsniedz atbilstības un nepieciešamības robežas, lai sasniegtu likumīgo mērķi, kas jāpanāk ar attiecīgajiem tiesību aktiem: iekšējā tirgus pareizu darbību un cilvēka veselības aizsardzību. |332 | Ierosinātā pasākuma ieviestās procedūras uzlabo to atļauju dokumentācijas izskatīšanas kārtību, kuru lielāko daļu (izņemot attiecībā uz fermentiem) Iestāde ir jau izvērtējusi no zinātniskā viedokļa un Komisija ir izskatījusi. Tātad tas ietekmē procedūras, kuras Komisija un Iestāde lieto pašreiz, taču šī ietekme ir neliela. Tomēr ierosinātais pasākums ievērojami samazinās dalībvalstu administratīvo slodzi, ļaujot tām veltīt spēkus tiesību aktu īstenošanai un kontroles pasākumiem. Jaunie noteikumi nodos uzņēmēju rīcībā skaidru, pārskatāmu, efektīvu un ātru procedūru, jo viņi varēs iesniegt tikai vienu atļaujas pieteikumu. Kopienas atļauto pārtikas vielu saraksta izveidei un atjaunināšanai vajadzētu atvieglot arī attiecīgo produktu apriti un paaugstināt informētības līmeni šai jomā. |( Instrumentu izvēle |341 | Piedāvātais(-ie) instruments(-i): regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti turpmāk minēto iemeslu dēļ. Ierosinātais pasākums pēc sava rakstura ir pakārtots un saistīts ar tā pasākuma raksturu, ko veic attiecīgajās nozarēs. Cits risinājums (direktīva, rīcības kodekss, pamatnostādnes) ievērojami sarežģītu attiecīgo pārtikas vielu lietošanas atļaujas piešķiršanas procedūru un nenodrošinātu vajadzīgo tiesisko noteiktību. |4) IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |5) PAPILDU INFORMāCIJA |510 | ( Vienkāršošana |511 | Priekšlikums vienkāršo administratīvās procedūras, ko piemēro pārvaldes iestādēm (valsts vai Eiropas līmenī), kā arī administratīvās procedūras, ko piemēro iestādēm un privātām personām. |512 | Procedūra, kas jāpiemēro pārtikas piedevu, fermentu un aromatizētāju atļaujām, būs aprakstīta vienotā regulā. |513 | Dalībvalstu kompetentās iestādes varēs izsekot līdzi visiem atļaujas izsniegšanas procedūras posmiem, taču bez liekas administratīvas slodzes. |514 | No centralizētas, pārredzamas un laika ziņā ierobežotas procedūras attiecīgie uzņēmēji pilnībā būs ieguvēji. Atļaujas piešķiršana ar regulas palīdzību, atjauninot Kopienas sarakstu, ievērojami paātrinās atļaujas procedūras norisi. |515 | Priekšlikums ir iekļauts Komisijas programmā par Kopienas acquis atjaunināšanu un vienkāršošanu un tās Darba un likumdošanas programmā ar atsauces numuru 2005/SANCO/034. |560 | ( Eiropas Ekonomikas zona Šis tiesību akta priekšlikums saistās ar jomu, kuru aptver EEZ līgums, tādēļ tā piemērošana jāpaplašina, attiecinot to arī uz Eiropas Ekonomikas zonu. |570 | ( Priekšlikuma sīks skaidrojums pa nodaļām vai pa pantiem I nodaļa Vispārīgi principi Ir izveidota vienota procedūra pārtikas piedevu, fermentu un aromatizētāju novērtēšanai un atļaujas piešķiršanai. Procedūra radīta, lai tā būtu vienkārša, ātra un efektīva, vienlaikus ievērojot labas pārvaldības un juridiskas noteiktības principus. Tā vērsta uz tāda atļauto pārtikas vielu saraksta atjaunināšanu, pamatojoties uz nozaru tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, kas jāizveido un jāuztur Komisijai. II nodaļa: Vienota procedūra Saskaņā ar ierosināto procedūru pieteikumi par atjaunināšanu jāiesniedz Komisijai, un nav vajadzības tos iepriekš iesniegt valsts iestādei. Komisija nodod pieteikuma dokumentāciju Iestādei un dalībvalstīm un saņem Iestādes atzinumu, kurš tai jāiesniedz sešu mēnešu laikā. Lai nodrošinātu, ka atjaunināšanas pasākumi būtu tiesiski saistoši, priekšlikumā paredzēts, ka tos pieņems ar regulas juridisko statusu un saskaņā ar komitejas procedūru. Atjauninot sarakstu saskaņā ar šo regulas priekšlikumu, jāņem vērā attiecīgie pārējie tiesiskie faktori. Tādējādi, uzsākot lēmuma pieņemšanas procesu, Komisija kā risku pārvaldītāja var ierosināt pasākumu, kas nesakrīt ar tās risku novērtēšanas rezultātiem, par kuras veikšanu ir atbildīga Iestāde. Vajadzības gadījumā Komisijas pienākums būs izklāstīt šīs nesakritības iemeslus. Tas ir saskaņā ar Codex Alimentarius (Pārtikas kodeksa) riska analīzes vispārējiem principiem. III nodaļa: Dažādi noteikumi Lai ņemtu vērā katras nozares pārtikas tiesību aktu specifiku, šis priekšlikums dod Komisijai pilnvaras pēc apspriešanās ar Iestādi noteikt dažādas procedūras detaļas un paredz zināmu elastību attiecībā uz sarežģītu un konfidenciālus datus saturošu dokumentāciju. Visi dati, kas nesatur konfidenciālu informāciju, jānodod sabiedrības rīcībā. Ja dalībvalstis vai Komisija uzskata, ka pārtikas viela, kuras lietošana atļauta saskaņā ar šo priekšlikumu, bīstami apdraud cilvēka veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, paredzēts, ka jāpieņem steidzami pasākumi. |F-11958 |2006/0143 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiemEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, un tā ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī nostiprina viņu sociālās un ekonomiskās intereses.(2) Īstenojot Kopienas politiku, jānodrošina augsts cilvēku dzīvības un veselības aizsardzības līmenis.(3) Lai aizsargātu cilvēku veselību, lietojot pārtikā piedevas, fermentus un aromatizētājus, pirms to laišanas Kopienas tirgū jānovērtē to nekaitīgums.(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. XXX/2006, par pārtikas piedevām[3], Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. YYY/2006 par pārtikas fermentiem[4] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. ZZZ/2006 par pārtikas aromatizētājiem un pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētājām īpašībām[5] nosaka dažus kritērijus un vienotas prasības attiecībā uz šo vielu vērtēšanu un atļauju piešķiršanu to lietošanai.(5) Īpaši ir paredzēts, ka pārtikas piedevas, pārtikas fermentus un pārtikas aromatizētājus, ja pēdējo drošums jānovērtē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. ZZZ/2006, var laist tirgū un lietot cilvēku pārtikā atbilstīgi katras pārtikas nozares tiesību aktos noteiktajiem nosacījumiem tikai tad, ja tie ir iekļauti Kopienas sarakstā.(6) Tādēļ par šīm trijām vielu kategorijām ir jānosaka vienota Kopienas vērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūra, kas būtu efektīva, laika ziņā ierobežota un pārredzama, lai veicinātu šo vielu brīvu apriti Kopienas tirgū.(7) Šīs vienotās procedūras pamatā jābūt labas pārvaldības un juridiskas noteiktības principiem, un tā jāīsteno, ievērojot šos principus.(8) Tādējādi šī regula papildina pārtikas vielu atļauju reglamentējošos noteikumus, nosakot dažādus procedūras posmus, tiem atbilstīgos termiņus, iesaistīto personu pienākumus un piemērojamos principus. Tomēr attiecībā uz atsevišķiem procedūras aspektiem jāņem vērā katras pārtikas nozares tiesību aktu īpatnības.(9) Saskaņā ar riska novērtēšanas sistēmu pārtikas nekaitīguma jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[6], pārtikas vielu laišanu tirgū var atļaut tikai pēc to risku zinātniskas novērtēšanas iespējami augstākā līmenī, ar ko tās apdraud cilvēka veselību. Šai novērtēšanai, kas jāveic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (še turpmāk „Iestāde”) pārraudzībā, seko Komisijas lēmums par risku pārvaldību saskaņā ar regulatīvu procedūru, ar kuru nodrošina ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm.(10) Ir pierādīts, ka dažos gadījumos zinātniskais risku novērtējums vien nevar nodrošināt visu informāciju, ar kuru jāpamato risku pārvaldības lēmums, un ka var ņemt vērā citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz aplūkojamo jautājumu.(11) Lai attiecīgo nozaru uzņēmēji un sabiedrība būtu lietas kursā par spēkā esošajām atļaujām, atļautās vielas jāiekļauj Kopienas sarakstā, ko nosaka, uztur un publicē Komisija.(12) Vienota tīkla izveide starp Iestādi un dalībvalstu institūcijām, kas darbojas Iestādes kompetencē ietilpstošajās jomās, ir viens no tās darbības pamatprincipiem. Tādējādi, lai Iestāde sagatavotu atzinumu, tā var izmantot tīklu, kas ir tās rīcībā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 36. pantu un Komisijas 2004. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2230/2004 par Regulas (EK) Nr. 178/2002 izpildes kārtību attiecībā uz organizāciju tīklu, kas darbojas jomās, kuras ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetencē[7].(13) Vienotai pārtikas vielu lietošanas atļauju piešķiršanas procedūrai jāatbilst pārredzamības un sabiedrības informēšanas prasībām, vienlaikus nodrošinot pieteicējam tiesības ievērot atsevišķu ziņu konfidencialitāti.(14) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 41. panta noteikumiem Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[8].(15) Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. un 54. pantā noteiktas ārkārtas pasākumu veikšanas procedūras attiecībā uz pārtikas produktiem, kas ražoti Kopienā vai ievesti no trešās valsts. Saskaņā ar tām Komisija var pieņemt šādus pasākumus situācijās, kad pārtikas produkti varētu nopietni apdraudēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un kad šo apdraudējumu nevar apmierinoši novērst ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu veiktajiem pasākumiem.(16) Tiesību aktu efektivitātes un vienkāršošanas labad vidēji īsā laikposmā jānoskaidro, vai vienotās procedūras piemērošanas joma jāattiecina uz citiem pārtikas ražošanas nozarē esošajiem noteikumiem.(17) Tā kā pastāvošie tiesību akti un noteikumi starp dalībvalstīm atšķiras, dalībvalstis pašas vien nevar pietiekami sekmīgi sasniegt šīs direktīvas mērķus, un tādēļ tos labāk var sasniegt Kopienas līmenī, tad Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar EK Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā nav paredzēts nekas tāds, kas nav tieši saistīts ar šo mērķu sasniegšanu.(18) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[9],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I NODAļA VISPĀRĪGI PRINCIPI1. pants Priekšmets un darbības joma1. Šajā Regulā attiecībā uz pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem, pārtikas aromatizētājiem un pārtikas aromatizētāju izejvielām, kurus lieto vai kuri paredzēti lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai uz tiem (še turpmāk „vielas”), ir noteikta vienota novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūra (še turpmāk „vienotā procedūra”), kas veicina šo vielu brīvu apriti Kopienā.2. Vienotā procedūra nosaka reglamentētu kārtību, kādā atjaunina to vielu sarakstu, kuru laišana tirgū Kopienā ir atļauta saskaņā ar Regulām (EK) Nr. XXX/2005, (EK) Nr. YYY/2005 un (EK) Nr ZZZ/2005 (še turpmāk „pārtikas ražošanas nozaru tiesību akti”).3. Kritēriji, saskaņā ar kuriem vielas var iekļaut 2. pantā paredzētajā Kopienas sarakstā, 7. pantā minētās regulas saturs un, ja vajadzīgs, pagaidu noteikumi attiecībā uz iesāktajām procedūrām noteikti katras attiecīgās pārtikas ražošanas nozares tiesību aktos.2. pants Kopienas pārtikas vielu saraksts1. Katras pārtikas ražošanas nozares tiesību aktos vielas, kuru laišana Kopienas tirgū ir atļauta, iekļautas sarakstā, kura saturs noteikts minētajos tiesību aktos (še turpmāk „Kopienas saraksts”). Kopienas sarakstu atjaunina Komisija. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .2. Ar Kopienas saraksta atjaunināšanu jāsaprot:a) vielas iekļaušana Kopienas sarakstā;b) vielas svītrošana no Kopienas saraksta;c) to nosacījumu, specifikāciju vai ierobežojumu papildināšana vai grozīšana, kuri saistīti ar to, ka viela ir Kopienas sarakstā.II NODAļA VIENOTā PROCEDūRA3. pants Vienotās procedūras galvenie posmi1. Vienoto procedūru, ar ko panāk Kopienas saraksta atjaunināšanu, var sākt pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc pieteikuma saņemšanas. Šo pieteikumu var iesniegt dalībvalsts vai ieinteresēta persona; šī persona var pārstāvēt vairākas ieinteresētās personas saskaņā ar noteikumiem kas paredzēti 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos īstenošanas pasākumos (še turpmāk „pieteikuma iesniedzējs”).2. Komisija iepriekš saņem Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (še turpmāk „Iestāde”) atzinumu saskaņā ar 5. panta noteikumiem.Tomēr atjauninot sarakstu tā, kā minēts 2. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, Komisija prasa Iestādes atzinumu tikai tad, ja šie atjauninājumi var nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību.3. Vienotā procedūra beidzas, kad Komisija saskaņā ar 7. panta noteikumiem pieņem regulu, ar kuru uzsāk atjaunināšanu.4. Atkāpjoties no 3. punkta noteikumiem, Komisija jebkurā procedūras posmā var izbeigt vienoto procedūru un atteikties uzsākt plānoto atjaunināšanu, ja tā uzskata, ka šāda atjaunināšana nav pamatota. Vajadzības gadījumā Komisija ņem vērā Iestādes atzinumu, visus attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumus un citus derīgus likumīgus faktorus izskatāmā jautājuma risināšanai.Šādā gadījumā Komisija, ja vajadzīgs, tieši informē pieteikuma iesniedzēju, savā vēstulē norādot iemeslus, kuru dēļ tā uzskata, ka atjaunināšana nav pamatota.4. pantsProcedūras uzsākšana1. Kad Komisija saņem pieteikumu ar lūgumu atjaunināt Kopienas sarakstu, tā:a) četrpadsmit dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas rakstiski apliecina pieteikuma iesniedzējam, ka ir saņēmusi pieteikumu;b) ja vajadzīgs, paziņo pieteikumu Iestādei un prasa no tās atzinumu.Komisija dara pieteikumu pieejamu dalībvalstīm.2. Ja Komisija sāk procedūru pēc savas iniciatīvas, tā informē par to dalībvalstis un vajadzības gadījumā prasa no Iestādes atzinumu.5. pantsIestādes atzinums1. Iestāde sniedz savu atzinumu sešu mēnešu laikā pēc derīga pieteikuma saņemšanas.2. Iestāde nodod savu atzinumu Komisijai, dalībvalstīm un, ja vajadzīgs, pieteikuma iesniedzējam.6. pantsPapildu ziņas par risku novērtēšanu1. Pietiekami pamatotos gadījumos, kad Iestāde prasa no pieteikuma iesniedzēja papildu ziņas, 5. panta 1. punktā minēto termiņu var pagarināt. Pēc apspriešanās ar pieteikuma iesniedzēju Iestāde nosaka termiņu, kurā šo informāciju var iesniegt, un informē Komisiju par nepieciešamo papildu termiņu. Ja astoņu darba dienu laikā pēc informācijas saņemšanas no Iestādes Komisija pret to neiebilst, 5. panta 1. punktā minēto termiņu automātiski pagarina par minēto papildu termiņu.2. Ja papildu ziņas neiesniedz 1. punktā minētajā papildu termiņā, Iestāde noformē savu atzinumu, pamatojoties uz jau saņemto informāciju.3. Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu ziņas pēc savas iniciatīvas, tas nosūta tās gan Iestādei, gan Komisijai. Šādā gadījumā Iestāde sniedz savu atzinumu sākotnējā termiņā.4. Iestāde dara papildu informāciju pieejamu dalībvalstīm.7. pants Kopienas saraksta atjaunināšanaDeviņu mēnešu laikā pēc Iestādes atzinuma saņemšanas Komisija, ņemot vērā Iestādes atzinumu, visus attiecīgos Kopienas tiesību aktu noteikumus un citus derīgus likumīgus faktorus izskatāmā jautājuma risināšanai, iesniedz 14. panta 1. punktā minētajai komitejai regulas projektu, ar kuru atjaunina Kopienas sarakstu.Ja regulas projekts nav saskaņā ar Iestādes atzinumu, Komisija sniedz atšķirību pamatojumu.Regulu pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā noteikto procedūru.8. pantsPapildu ziņas par risku pārvaldību1. Ja Komisija prasa no pieteikuma iesniedzēja papildu ziņas par jautājumiem attiecībā uz risku pārvaldību, tā, vienojoties ar pieteikuma iesniedzēju, nosaka termiņu, kurā šīs ziņas jāiesniedz. Šādā gadījumā 7. pantā minēto termiņu attiecīgi var pagarināt.2. Ja papildu ziņas neiesniedz 1. punktā minētā termiņa pagarinājuma laikā, Komisija rīkojas, pamatojoties uz jau saņemto informāciju.III NODAļA DAŽĀDI NOTEIKUMI9. pantsPiemērošanas noteikumi1. Saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru vēlākais divdesmit četru mēnešu laikā pēc katras pārtikas ražošanas nozares tiesību aktu pieņemšanas tiek pieņemti šīs regulas piemērošanas noteikumi, konkrēti attiecībā uz:a) tā pieteikuma saturu, sagatavošanu un iesniegšanu, kurš minēts 4. panta 1. punktā,b) pieteikuma derīguma pārbaudes kārtību,c) tās informācijas raksturu, kura jāiekļauj 5. pantā minētajā Iestādes atzinumā.2. Lai pieņemtu 1. punkta a) apakšpunktā minētos piemērošanas noteikumus, Komisija apspriežas ar Iestādi, kura sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz tai priekšlikumu attiecībā uz datiem, kas nepieciešami attiecīgo vielu riska novērtēšanai.10. pantsTermiņa pagarinājumsTermiņus, kas minēti 5. panta 1. punktā un 7. pantā, Komisija var pagarināt pēc pašas iniciatīvas vai, ja vajadzīgs, pēc Iestādes lūguma, ja vien to pietiekami pamato dokumentācijas raksturs, neskarot 6. panta 1. punktu un 8. panta 1. punktu. Šādā gadījumā Komisija, ja vajadzīgs, informē pieteicēju par šo pagarinājumu, kā arī par iemesliem, kuri to pamato.11. pantsPārredzamībaIestāde nodrošina savas darbības pārredzamību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu. Tā publicē savu atzinumu nekavējoties. Turklāt tā publicē atzinuma pieprasījumus, kā arī 6. panta 1. punktā minētos termiņu pagarinājumus.12. pantsKonfidencialitāte1. No pieteikuma iesniedzēja iesniegtajām ziņām konfidenciāli izskatāmas var būt tās, kuru publicēšana var jūtami kaitēt iesniedzēja stāvoklim attiecībā pret konkurenci.Nekādā gadījumā par konfidenciālu neuzskata šādu informāciju:a) pieteikuma iesniedzēja vārds vai nosaukums un adrese, produkta nosaukums;b) skaidrs vielas apraksts un nosacījumi tās lietošanai īpašu pārtikas produktu vai to kategoriju sastāvā vai uz šiem produktiem;c) informācija, kas tieši saistīta ar vielu drošības novērtējumu;d) ja vajadzīgs, analīzes metodi vai metodes.2. Piemērojot 1. punktu, pieteikuma iesniedzējs no paziņotās informācijas norāda to, attiecībā uz kuru viņš vēlas, lai to izskatītu konfidenciāli. Šādos gadījumos jāsniedz pārbaudāms pamatojums.3. Komisija nosaka, kādas ir tās ziņas, attiecībā uz kurām jāievēro konfidencialitāte, un informē par to pieteikuma iesniedzēju.4. Pēc iepazīšanās ar Komisijas nostāju pieteikuma iesniedzējam ir trīs nedēļas laika, lai atsauktu savu pieteikumu sniegto ziņu konfidencialitātes saglabāšanas nolūkā. Konfidencialitāti saglabā līdz šā termiņa beigām.5. Komisija, Iestāde un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu saskaņā ar šo regulu saņemtās informācijas atbilstīgu konfidencialitāti, izņemot informāciju, kas zināmos apstākļos jāpublisko, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi.6. Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc vai ir atsaucis pieteikumu, Iestāde, Komisija un dalībvalstis ievēro komercinformācijas un ražošanas informācijas, tai skaitā pētniecības un attīstības informācijas konfidencialitāti, kā arī tās informācijas konfidencialitāti, par kuru Komisijai un pieteikuma iesniedzējam ir domstarpības jautājumā par to, vai tā maz ir konfidenciāla.7. Šā panta 1. līdz 6. punkta piemērošana nekaitē informācijas apritei starp Komisiju, dalībvalstīm un Iestādi.13. pantsĀrkārtas situācijasJa saistībā ar vielu, kas ir Kopienas sarakstā, rodas ārkārtas situācija, it īpaši Iestādes atzinuma vērtējumā, veic pasākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. un 54. panta noteikumiem.14. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ievērojot minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais termiņš ir trīs mēneši.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.15. pantsDalībvalstu atbildīgās iestādesVēlākais sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis saskaņā ar katras pārtikas ražošanas nozares tiesību aktiem nosūta Komisijai un Iestādei tās valsts iestādes nosaukumu, adresi un kontaktpersonas datus, kura ir atbildīga par vienoto procedūru.IV NODAļA NOBEIGUMA NOTEIKUMS16. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Katras pārtikas ražošanas nozares tiesību aktiem to piemēro no dienas, kad piemēro 9. panta 1. punktā minētos pasākumus.Šīs regulas 9. pantu piemēro no tās spēkā stāšanās dienas.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV C […], […]., […]. lpp.[3] OV L […], […], […]. lpp.[4] OV L […], […], […]. lpp.[5] OV L […], […], […]. lpp.[6] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.).[7] OV L 379, 24.12.2004 ., 64. lpp.[8] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.[9] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.