|

52011PC0203

Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam  /* COM/2011/0203 galīgā redakcija - NLE 2011/0085 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 13.4.2011COM(2011) 203 galīgā redakcija2011/0085 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importamPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot 5. pantu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), un jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 9. pantu. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Pagaidu pasākumi tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1036/2010 (OV L 298, 16.11.2010., 27. lpp.). |Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. |APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2010. gada 17. februārī sāka antidempinga procedūru attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importu. Izmeklēšanā konstatēja attiecīgā ražojuma dempingu, kas radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz iepriekšminēto, noteica pagaidu pasākumus. Izmeklēšanai turpinoties, būtiskie pagaidu konstatējumi tika apstiprināti. Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt pielikumā iekļauto regulas priekšlikumu, lai noteiktu galīgos pasākumus Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”). |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekšminētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDŽETU |Priekšlikums neietekmē ES budžetu. |2011/0085 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], („pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija („Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:1.  PAGAIDU PASĀKUMI2.  Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1036/2010 („pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Bosnijas un Hercegovinas („BiH”) izcelsmes ceolīta A pulvera importam.3.  Procedūru sāka pēc tam, kad 2010. gada 4. janvārī Industrias Quimicas del Ebro SA , MAL Magyar Aluminium , PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. un Zeolite Mira Srl Unipersonale („sūdzības iesniedzēji”) iesniedza sūdzību; sūdzības iesniedzēji ražo nozīmīgu daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 25 % — no kopējā ceolīta A pulvera ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par dempingu un tā nodarītu būtisku kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.4.  TURPMĀKĀ PROCEDŪRA5.  Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus („pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.6.  Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem.7.  Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 11. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”).8.  Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Bosnijas un Hercegovinas („BiH”) izcelsmes ceolīta A pulvera importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus.9.  Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.10.  ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS11.  Tā kā nav citu piezīmju par šiem jautājumiem, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12.–15. apsvērumu.12.  Ņemot vērā iepriekšminēto, galīgais secinājums ir, ka visi ceolīta A pulvera veidi, kas definēti iepriekš tekstā, ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.13.  ATLASE14.  Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa („ Birac ”) atgriezās pie sava apgalvojuma, ko tā pauda izmeklēšanas pagaidu posmā, ka Savienības ražotājs, ko neiekļāva atlasē, ( Silkem d.o.o. vai „ Silkem ”) būtu pilnīgi jāiekļauj atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasē iekļautais Savienības ražotājs ( MAL Magyar Aluminium vai „ MAL ”), jo abi uzņēmumi ir saistīti. Tika apgalvots, ka gadījumā, ja šo izlaidumu novērstu, tiktu konstatēta diskriminācija starp Savienības ražotājiem un eksportētājiem, kā gadījumos, kuros ir saistītie ražotāji eksportētāji, kas atrodas valstīs, kurās veic antidempinga izmeklēšanu; šādos gadījumos visas personas aizpilda anketas. Turklāt Birac apgalvoja, ka gan MAL , gan Silkem būtu jādeklarē kā uzņēmumi, kas nav sadarbojušies.15.  Šādi apgalvojumi nav pieņemami. Ievērojot pagaidu regulas 19. apsvērumā minētos iemeslus, gan MAL , gan Silkem ir pilnība sadarbojušies izmeklēšanas gaitā. Atgādina, ka Silkem ir sniedzis informāciju, atbildot uz atlases anketu, un makrodatu rādītājos dati par Silkem tika iekļauti. Tomēr uzņēmumu neiekļāva atlasīto uzņēmumu sarakstā, jo tas bija pārāk mazs. Tāpēc Silkem nevajadzēja iesniegt t.s. mikrodatus, un a fortiori tie nav pārbaudīti. Tā kā Silkem attiecīgā ražojuma pārdevumi salīdzinājumā ar MAL pārdevumiem ir relatīvi mazi, nekas neliecina, ka, ietverot Silkem datus MAL datos, tiktu konstatētas atšķirības.16.  Turklāt apgalvojums par diskrimināciju starp ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem ir pavisam nepamatots, jo situācijas ir atšķirīgas. No vienas puses izmeklēšanu par dempinga esamību parasti veic uzņēmuma līmenī, kuram iestādes aprēķina dempinga starpību, kas attiecas uz konkrēto uzņēmumu. Turklāt ražotāju eksportētāju grupa ir jāaplūko kā kopums, jo citādi pastāv risks, ka eksportu novirzīs caur grupas struktūru, kurai ir zemākā likme. No otras puses kaitējuma izmeklēšanas mērķis ir pārbaudīt, vai Savienības nozare kā veselums cieš būtisku kaitējumu. Šajā gadījumā uzskatīja, ka atlasītie Savienības ražotāji attiecīgajā izmeklēšanā pārstāv visu ES ražošanas nozari attiecībā uz konkrētiem kaitējuma rādītājiem (mikrorādītāji). Tāpēc šo apgalvojumu noraida.17.  Turklāt Birac apgalvoja, ka Bosnijas ieguves uzņēmumam, kas saistīts ar MAL un kas veic sākotnējas izejvielas (tas ir, boksīta) piegādes šīm konkrētajam Savienības ražotājam, arī būtu jāsadarbojas izmeklēšanas gaitā. Šajā saistībā tiek atzīmēts, ka ieguves uzņēmums tikai uzskaitīts MAL atbildēs uz anketas jautājumiem. Izmaksas, kas ir saistītas ar boksīta ieguvi un tā pārstrādi alumīnija trihidrātā, tika pilnībā aplūkotas MAL ražošanas izmaksās. Tāpēc MAL grupa ir pilnībā ievērojusi ziņošanas prasības, kuras paredzējuši Komisijas dienesti. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.18.  Ņemot vērā to, ka nav saņemtas citas piezīmes par šiem jautājumiem, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērumu.19.  DEMPINGS20.  Normālā vērtība21.  Atgādina, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, jo vietējā tirgū nebija reprezentatīvu pārdevumu.22.  Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem guvis no līdzīgā ražojuma pārdevumiem vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Tā kā nav atsevišķu attiecīgā ražojuma vai līdzīga ražojuma veidu, izmantoja vidējo svērto peļņu. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.23.  Turklāt pēc provizorisko secinājumu atklāšanas Birac sniedza piezīmes par peļņas normas noteikšanu, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai. Saskaņā ar Birac izmantotā metodika neatbilst pamatregulas 2. panta 3. punktam, jo šajā konkrētajā gadījumā peļņas normas izmantošana nereprezentatīviem pārdevumiem vietējā tirgū, lai noteiktu normālo vērtību, ir tieši tas pats, ja tiktu izmantotas nereprezentatīvo pārdevumu cenas vietējā tirgū. Birac apgalvoja, ka šāda nekonsekventa pieeja nav pamatregulas 2. panta 3. punkta un 2. panta 6. punkta kombinētas izmantošanas nozīmē. Birac uzskatīja, ka izmantotā peļņas norma ir nepamatota un nesamērīga, īpaši salīdzinājumā ar mērķa izmantoto peļņu, ko izmantoja cenu samazinājuma aprēķināšanai.24.  Turklāt Birac apgalvoja, ka pārdevumus vietējā tirgū, ievērojot to specifiskumu, nevajadzētu aplūkot kā tādus, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, un tādējādi tos nevajadzētu izmantot, lai noteiktu normālo vērtību.25.  Attiecībā uz pirmo apgalvojumu tiek atzīmēts, ka piemērotā metode ir saskaņā ar pamatregulas noteikumiem un tiesu praksi, kas izriet no PTO nolēmumiem, saskaņā ar kuru, nosakot normālo vērtību, ir jāizmanto vietējo pārdevumu peļņa parastajā tirdzniecības apritē pat tad, ja šie pārdevumi nav reprezentatīvi. Šajā konkrētajā gadījumā tiek atzīmēts, ka, tā kā visi vietējie pārdevumi bija ienesīgi, nosakot normālo vērtību, tik tiešām ieguva tādu pašu rezultātu, kā gadījumā, ja normālo vērtību balstītu uz pārdevumu cenām vietējā tirgū. Pirmkārt, jāatzīmē, ka peļņas un PVA datus balstīja uz paša uzņēmuma vietējiem pārdevumiem, par kuriem uzskatīja, ka tie ir veikti parastajā tirdzniecības apritē. Turklāt tiek atzīmēts, ka „pamatotību” nevar mērīt pret mērķa peļņu, ko izmanto cenu samazinājuma aprēķināšanai, jo šī peļņa atspoguļo situāciju Savienības tirgū, kad nav importa par dempinga cenām, tāpēc tā nevar būt atbilstoša robežvērtība, lai noteiktu peļņu, kas izmantojama, nosakot normālo vērtību. Tāpēc šo prasību noraida.26.  Attiecībā uz apgalvojumu, ka pārdevumus vietējā tirgū nevajadzētu uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē, izmeklēšanā konstatēja, ka dati un pierādījumi, kurus iesniedza Birac , ir uzticams pamats normālās vērtības noteikšanai. Tāpēc šis apgalvojums netika uzskatīts par pamatotu un tas bija jānoraida.27.  Tā kā nav citu piezīmju par normālās vērtības noteikšanu, tiek apstiprināta pagaidu regulas 21. un 26. apsvērumā aprakstītā metode.28.  Eksporta cena29.  Tā kā piezīmes par eksporta cenu netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 27. un 28. apsvērums.30.  Salīdzinājums31.  Tā kā piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29. apsvērums.32.  Dempinga starpība33.  Tā kā par dempinga starpību netika saņemtas citas piezīmes, kas ietekmētu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 30.–32. apsvērumu.34.  KAITĒJUMS35.  Piezīmes par konstatējumiem attiecībā uz kaitējumu tika saņemtas no dažiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem ES un no vienīgā Bosnijas ražotāja eksportētāja.36.  Tā kā argumenti ir pilnībā aplūkoti pagaidu regulā, tos šajā regulā neatkārtos.37.  Vispārīgas piezīmes38.  Pagaidu regulas 45. un 68. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka Savienības nozare šajā izmeklēšanā aptver visus ražotājus ES. Turklāt kaitējuma faktori, kuri pamato konstatējuma izdarīšanu par kaitējumu, parasti balstās uz datiem, kas attiecas uz Savienības nozari. Ja ir izmantoti dati, kas attiecas uz Savienības nozari, pagaidu regulas 5.4. iedaļā tos definē kā „makrodatus”. Tomēr, ja informācija par visu Savienības nozari nebija pieejama, izmantoja Savienības ražotāju reprezentatīvas atlases datus. Par šiem jautājumiem piezīmes nav saņemtas, un ar šo galīgi apstiprina pagaidu konstatējumus.39.  Tomēr 34. apsvērumā ir pausts kļūdains apgalvojums. Šis apsvērums jālasa šādi: „Visi Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tiks saukti par „Savienības ražošanas nozari””.40.  Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 52.–56. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.41.  Patēriņš Savienībā42.  Piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 35.–38. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.43.  Imports no attiecīgās valsts44.  Piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 39.–43. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.45.  Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē46.  Kaitējuma rādītāji47.  2010. gada oktobrī vienā no Savienības ražotājiem notika rūpnieciska avārija. Tomēr uzņēmuma sniegtie rādītāji liecina, ka līdz 2011. gada janvārim attiecīgā ražojuma piegādes atguvās. Tādējādi ir skaidrs, ka šī avārija neradīja piegādes problēmas ES tirgū.48.  Birac apgalvoja, ka, ņemot vērā apstākli, ka iepriekšminētais Bosnijas ieguves uzņēmums, kas saistīts ar MAL , IP laikā ir guvis peļņu, Komisijai būtu jāpielāgo MAL peļņa pirms nodokļiem un peļņa, aprēķinot ekonomiskos rādītājus, jo MAL peļņa esot samazinājusies, jo ar to saistītais ieguves uzņēmums Bosnijā guva lielu peļņu.49.  Attiecībā uz iepriekšminēto apgalvojumu, tiek atzīmēts, ka boksīta iepirkumi no saistītā uzņēmuma tika veikti par tirgus cenām. Šo jautājumu aplūkoja pārbaudē uz vietas. Tā kā MAL IP iegādājās boksītu gan no saistītiem uzņēmumiem, gan no nesaistītiem uzņēmumiem par aptuveni tādām pašām vidējām cenām, Komisija pieņem, ka boksītu iepirkumus veica par tirgus cenām, un tādējādi nav jāpielāgo MAL rentabilitāte, ko izmantoja pagaidu regulas 52. apsvēruma izklāstītās tendences aprēķinam. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.50.  Birac arī apgalvoja, ka, ņemot vērā apstākli, ka tas ieguvis konkrētas izejvielas tieši no savas alumīnija ražošanas, tam ir būtiskas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar lielāko daļu ES ražotāju, un tas ir jāatspoguļo kaitējuma līmeņos. Šim argumentam nevar piekrist. Ja uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, tas parasti ietekmē kopējo dempinga aprēķināšanu zemāku izmaksu un tādējādi arī zemākas normālās vērtības ziņā. Šāda veida konkurences priekšrocība teorētiski neattiecas uz kaitējuma līmeni. Vērtējot kaitējuma līmeni, pārbauda, vai maksājuma līmenis, kas ir zemāks par dempinga starpību, būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.51.  Savienības lietotāji apgalvoja, ka Komisijas pagaidu novērtējumā (rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem) nav ņemti vērā dažu kaitējuma faktoru pozitīvās tendences, norādot, ka ir jāanalizē visi faktori. Tomēr kaitējuma novērtējumā šīs pozitīvās tendences ir pilnībā analizētas. Tās ir ņemtas vērā, bet šajā gadījumā netika uzskatītas par izšķirošām pagaidu regulā izklāstīto iemeslu dēļ (52.–60. apsvērums). Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.52.  Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 44.–64. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.53.  Secinājums par kaitējumu54.  Pamatojoties uz iepriekšminēto, un tā kā nav citu piezīmju šajā sakarā, ar šo apstiprina pagaidu regulā izdarītos secinājumus (65.–69. apsvērums).55.  CĒLOŅSAKARĪBA56.  Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka cēloņsakarības analīze ir kļūdaina, jo Komisija norāda, ka IP (2009. gads) dažos kaitējuma faktoros ir novērots pagaidu uzlabojums. Šī persona nepiekrīt veiktajam novērtējumam, ka lielāka rentabilitāte IP salīdzinājumā ar 2008. gadu ir radusies īstermiņa pagaidu tendenču rezultātā, kas neatkārtosies 2010. gadā.57.  Attiecībā uz iepriekšminēto apgalvojumu, tiek atzīmēts, ka personas argumenti ir vienkārši apgalvojumi, kas nav pamatoti ar jauniem pierādījumiem. Pretstatā Komisijas viedoklis ir pamatots ar ES ražotāju informāciju, ko tie snieguši izmeklēšanas laikā, gan pagaidu, gan galīgajā posmā. Pirms pārbaudes vizītēm iesniegto informāciju pārbaudīja arī uz vietas. Paredzamā peļņas normas samazināšanās pēc IP ir arī apstiprināta ar divu ES ražotāju sniegtajiem datiem par visu 2010. gadu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.58.  Birac apstrīdēja pagaidu konstatējumu attiecībā uz importa ietekmi no trešajām valstīm. Tomēr Komisijas analīze pagaidu regulā (77. apsvērums) liecina, ka Birac bija vienīgais lielais eksportētājs ES tirgū. Citas izcelsmes importa praktiski nebija. Birac nesniedza jaunus pierādījumus šajā sakarā, tāpēc tā apgalvojumu noraida59.  Viens lietotājs, kas sadarbojās, apstrīdēja analīzi pagaidu regulā attiecībā uz patēriņa samazināšanos, norādot uz krāsaino televizoru katodstaru lampu antidempinga izmeklēšanu kā precedentu attiecībā uz pieprasījuma samazināšanos[2]. Tika apgalvots, ka iepriekšminētajā izmeklēšanā pieprasījuma samazināšanās rezultātā procedūru izbeidza. Tomēr krāsaino televizoru katodstaru lampu lieta un pašreizējā izmeklēšana nav līdzīgas. Attiecībā uz krāsaino televizoru katodstaru lampu lietu patēriņš ievērojami samazinājās, jo attiecīgo ražojumu aizstāja citi ražojumi. Turpretim patēriņa samazinājums pašreizējā izmeklēšanā ir ļoti mērens (7 %, kā minēts pagaidu regulas 37. un 38. apsvērumā). Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka patēriņa tendences sīkāk aplūkoja pagaidu regulas 78.–80. apsvērumā, bet iepriekšminētais lietotājs, kas sadarbojās, nespēja sniegt pierādījumus, lai atspēkotu Komisijas konstatējumus. Tāpēc minētos apgalvojumus noraida.60.  Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70.–92. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, tas ir, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām.61.  SAVIENĪBAS INTERESES62.  Viens lietotājs apgalvoja, ka Komisija sniedza maldinošu informāciju par ceolīta izmaksu nozīmi tā kopējās izmaksās (pagaidu regulas 104. apsvērums). Īpaši tika apgalvots, ka ceolīta izmaksas ir lielākas par 5 % no 104. apsvērumā norādītajām kopējām izmaksām. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šī persona nav sniegusi jaunus datus, lai pamatotu savu apgalvojumu, turpretim Komisijas konstatējumi ir balstīti uz pabaudītu informāciju no lietotājiem, kas sadarbojās. Attiecībā uz terminu „kopējās izmaksas”, ko izmanto pagaidu regulā (104. apsvērums), tiek atzīmēts, ka tajā ietver ražošanas izmaksas plus pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas. Turklāt apgalvojums „mazāk nekā 5 %” ir vidējais svērtais lielums, kas kopā aptver gan mazgāšanas līdzekļu, gan ūdens mīkstinātāju izstrādājumus. Visbeidzot ir jāprecizē, ka ceolīta izmaksas ūdens mīkstinātājiem ir lielākas nekā mazgāšanas līdzekļiem, tomēr ceolīts daudz vairāk tiek izmantots mazgāšanas līdzekļos. Tik tiešām šim konkrētajam lietotājam, kas sadarbojās, ūdens mīkstinātāju īpatsvars tādu pakārtoto ražojumu apgrozījumā, kuros izmanto ceolītu, bija neliels. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.63.  Viens lietotājs, kas sadarbojās, apstrīdēja pagaidu konstatējumu 102. apsvērumā, ka Ķīna ir potenciālais alternatīvais piegādes avots. Ņemot vērā attiecīgās piezīmes, Komisija apstiprina, ka, lai gan daži Ķīnas tirgotāji IP ir ienākuši ES tirgū, visticamāk, Ķīna nekļūs par lielu piegādātāju tuvākajā nākotnē (sk. iepriekš 41. apsvērumu). Tomēr, ņemot vērā jaudas izmantošanas rādītājus Eiropas Savienībā attiecībā uz attiecīgo ražojumu, Komisija joprojām uzskata, ka saistībā ar attiecīgo ražojumu nav piegādes problēmu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.64.  Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, ja šīs izmeklēšanas rezultātā noteiktu maksājumu, ceolīta izmaksas palielinātos tiktāl, ka tā mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju cenas arī palielinātos, tādējādi pieaugot patēriņa cenām. Šis apgalvojums balstās uz pieņēmumu, ka lietotāji novirzīs ceolīta cenas kāpumu šā antidempinga maksājuma rezultātā. Pirmkārt, Komisija uzskata, ka Savienības ražotāji gūs priekšrocības no apjomu palielinājuma, nevis no cenu pieauguma (sk. pagaidu regulas 108. un 111. apsvērumu). Visbeidzot, kā minēts iepriekš, ar ceolītu saistīto izmaksu īpatsvars kopējās pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksās ir mazs, tādējādi jebkādas maksājuma noteikšanas konsekvences (lai arī mazticamas) neliek apšaubīt pagaidu secinājumu, ka nav prevalējošu Savienības interešu, kas pamatotu pasākumu nenoteikšanu. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.65.  Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas var pāriet uz tādām mazgāšanas līdzekļu formulām, kuras nesatur ceolītu, kas negatīvi ietekmētu ES ceolīta ražotājus. ES ražotāji, iegūstot informāciju no dokumentācijas „Open for Inspection by Interested Parties”, apzinās, ka šāds risks to uzņēmējdarbībai pastāv. Tomēr nav konkrētu pierādījumu, lai novērtētu šo hipotētisko pārmaiņu domājamo ietekmi uz Savienības nozari. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.66.  Iepriekšminētie apgalvojumi ir ņemti vērā izmeklēšanas beigu posmā, tomēr tie neietekmē galvenos secinājumus. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 93.–112. apsvērumā izklāstītie konstatējumi. Tādējādi secina, ka nav izvirzīti argumenti, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana šīs izmeklēšanas rezultātā nav Savienības interesēs.67.  GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI68.  Kaitējuma novēršanas līmenis69.  Piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114.–116. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.70.  Galīgie pasākumi71.  Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jānosaka galīgais antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi jānosaka konstatētā dempinga līmenī. To aprēķināja 28,1 % apmērā.72.  Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgā antidempinga maksājuma likme attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ir 28,1 %.73.  PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA74.  Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot šajā regulā noteiktā galīgā maksājuma apmēru.75.  PASĀKUMU VEIDS76.  Šīs izmeklēšanas gaitā Bosnijas ražotājs eksportētājs Alumina d.o.o. Zvornik , kopā ar saistīto uzņēmumu Savienībā, Kauno Tiekimas AB , kas atrodas Kauņā, Lietuvā, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības. Jāatgādina, ka nesen Fabrica glinice „ Birac ” kļuva par holdinga sabiedrību un Alumina d.o.o , kas atrodas Zvornikā, joprojām bija vienīgais ražotājs eksportētājs grupā.77.  Komisija apsvēra piedāvājumu. Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums ir pamatizstrādājums, kas ir tikai vienā ražojumā veidā un specifikācijā, tādējādi tiek izslēgts iespējamais risks saistībā ar cenu kompensāciju, izmantojot dažādus ražojumu veidus. Izmeklēšanā konstatēja, ka par eksportu uz Savienību rēķinus izrakstīja caur saistīto uzņēmumu Savienībā (tas ir, Kauno Tiekimas AB , Kauņa, Lietuva). Šis saistītais uzņēmums tirgo arī citus Birac grupas ražojumus. Tomēr ceolīta A pulvera tirgus ir precīzi definēts, un klienti, kas iegādājas ceolīta A pulveri, pēc būtības neiegādātos citus ražojumus, ko ražo Birac grupa. Tādējādi secināja, ka šķērskompensācijas risks, kas varētu rasties, tirgojot citus produktus tiem pašiem klientiem, ir ļoti zems.78.  Ar Lēmumu 2011/XX/ES Komisija ir apstiprinājusi Alumina d.o.o. Zvornik un ar to saistītā uzņēmuma Kauno Tiekimas saistību piedāvājumu. Padome atzīst, ka saistību piedāvājums nepieļauj kaitējumu nodarošu dempingu un pietiekami ierobežo pasākumu apiešanas risku.79.  Lai Komisija un muitas iestādes turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt, kā Alumina d.o.o. Zvornik un ar to saistītais uzņēmums pilda saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei ticis iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķirs ar nosacījumu, ka i) ir iesniegts saistību rēķins, proti, rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un ietverta deklarācija, kas ir minēta pielikumā; ii) importētās preces ir ražojis, piegādājis un pārdevis tieši Alumina d.o.o. Zvornik pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā vai rēķinu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā izrakstījis tieši Kauno Tiekimas , un iii) muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja iepriekšminētie nosacījumi nav ievēroti, apstiprinot deklarāciju laišanai brīva apgrozībā, piemērojams antidempinga maksājums.80.  Ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija pēc pārkāpuma atsauc savu saistību apstiprinājumu, norādot konkrētus darījumus, un attiecīgos saistību rēķinus pasludina par nederīgiem, muitas parāds rodas brīdī, kad apstiprina deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā.81.  Importētājiem jāņem vērā tas, ka muitas parāds, apstiprinot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 56. un 57. apsvērumā, var rasties pat tad, ja Komisija ir apstiprinājusi tāda ražotāja piedāvātas saistības, ar kuru importētājiem bijuši tieši vai netieši iegādes darījumi, un tas uzskatāms par normālu tirdzniecības risku.82.  Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija gadījumā, ja konstatēti fakti, kas norāda uz saistību pārkāpumu.83.  Iepriekšminēto iemeslu dēļ Komisija uzskata Alumina d.o.o. Zvornik un Kauno Tiekimas piedāvātās saistības par pieņemamām. Attiecīgie uzņēmumi ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz kuriem balstās saistību apstiprinājums vai atteikums.84.  Saistību pārkāpuma vai anulēšanas gadījumā, vai tad, ja Komisija anulē saistību apstiprinājumu, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, piemēro automātiski, izmantojot pamatregulas 8. panta 9. punktu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam, kas pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA vai ceolīta 4A pulveris un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 ( TARIC kods 2842 10 00 30).2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas, 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir 28,1%.3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.2. pants1. Imports, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un par kuru rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija un kuru nosaukumi ir norādīti Lēmumā 2011/XX/EU , ko laiku pa laikam groza, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ja:— tas ražots, piegādāts un par to pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā ir tieši izrakstījis rēķinu vai nu Alumina d.o.o. Zvornik , Bosnija un Hercegovina, vai arī rēķinu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā izrakstījis tieši Kauno Tiekimas , Kauņa, Lietuva, un— šādam importam pievienots saistību rēķins, proti, rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un deklarācija, kas minēta šīs regulas pielikumā, un— muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.2. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:— ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas uzskaitīti minētajā punktā, vai— ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu ar regulu vai lēmumu atsauc savu saistību apstiprinājumu, norādot konkrētus darījumus, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem.3. pantsSummas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1036/2010 par Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importu, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 (TARIC kods 2842 10 00 30), iekasē galīgi.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSRēķinā, kas pievienots uzņēmuma pārdevumiem Kopienā, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādu informāciju.1. Virsraksts „RĒĶINS, KAS PIEVIENOTS PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.2. Tā uzņēmuma nosaukums, kas izrakstījis rēķinu.3. Rēķina numurs.4. Rēķina izrakstīšanas datums.5. TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā norādītās preces ir jāmuito uz Savienības robežas ( Taric papildu kods xxxx vai yyyy).6. Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:— skaidri formulēts tādu preču apraksts, kas atbilst precēm, uz kurām attiecas saistības,— uzņēmuma ražojuma kods (URK),— TARIC kods,— daudzums (jānorāda tonnās).7. Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā norāda:— cenu par tonnu,— piemērojamos maksāšanas noteikumus,— piemērojamos piegādes noteikumus,— atlaides un rabatus kopā.8. Tā uzņēmuma, kurš darbojas kā importētājs (tas ir, persona, kas deklarē preces muitošanai) Savienībā, nosaukums, kuram uzņēmums tieši izraksta rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.9. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izrakstījusi rēķinu un parakstījusi turpmāk izklāstīto deklarāciju:„Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Savienību tiek veikta, ievērojot darbības jomu un saskaņā ar saistībām, kuras piedāvājis Alumina d.o.o ., Zvornik , un ar to saistītais uzņēmums Kauno Tiekimas AB , un ievērojot to nosacījumus, un kuras apstiprinājusi Eiropas Komisija ar Lēmumu 2011/XX/EK . Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”___________(*) OV atsauce[1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] Komisijas 2006. gada 15. maija Lēmums, 2006/781/EK.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0289

Priekšlikums Padomes regula (EK, EURATOM) ar ko atceļ Padomju Regulu Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK, Padomju Regulu Nr. 7/66/Euratom, 122/66/EEK un Padomju Regulu Nr. 174/65/EEK, 14/65/Euratom  /* COM/2005/0289 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.6.2005COM(2005) 289 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM)ar ko atceļ Padomju Regulu Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK, Padomju Regulu Nr. 7/66/Euratom, 122/66/EEK un Padomju Regulu Nr. 174/65/EEK, 14/65/Euratom(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 tika grozīta Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. Jo īpaši ar šo Regulu tika atcelts Civildienesta noteikumu VII pielikuma 14.a un 14.b pants, kā arī VIII pielikuma 39. pants. Šajos pantos attiecīgi tika aplūkoti šādi jautājumi. - Īres maksas un transporta izdevumu pabalsta piešķiršana. Lai nodrošinātu Civildienesta noteikumu VII pielikuma 14.a un 14.b panta piemērošanu, Padomes bija pieņēmušas Regulu Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK, ar ko paredz to vietu sarakstu, attiecībā uz kurām var piešķirt īres maksas pabalstu, minētā pabalsta maksimālo apjomu un tā piešķiršanas noteikumus, un Regulu Nr. 7/66/Euratom, 122/66/EEK, ar ko paredz to vietu sarakstu, attiecībā uz kurām var piešķirt transporta izdevumu pabalstu, minētā pabalsta maksimālo apjomu un tā piešķiršanas noteikumus. - Budžeta lēmējinstitūciju pieņemtas mirstības un invaliditātes tabulas un likums par algu izmaiņām, kas jāizmanto aktuāro vērtību aprēķināšanai. Šie aktuāro vērtību aprēķināšanas parametri ir noteikti ar Padomju Regulu Nr. 174/65/EEK, 14/65/Euratom, piemērojot Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 39. pantu. Tā kā pēc Civildienesta noteikumu pārskatīšanas minētās regulas vairs nav pamatotas, tās vairs nav spēkā. Skaidrības un tiesiskās noteiktības labad tās ir oficiāli jāatceļ. |Vispārējais konteksts Priekšlikums iekļaujas plašākā darbībā, kuras mērķis ir atcelt 84 piemērošanas noteikumus, kas ir novecojuši sakarā ar Civildienesta noteikumu reformu. Citi skartie noteikumi ir iestāžu kopīgie noteikumi, īstenošanas vispārējie noteikumi, Komisijas lēmumi un administrācijas vadītāju secinājumi. |Priekšlikuma jomā spēkā esošie noteikumi Priekšlikuma jomā spēkā esošu noteikumu nav (izņemot tos, kurus ir ierosināts atcelt). |Saskanība ar citām politikām un Eiropas Savienības mērķiem Priekšlikums ir saskaņā ar mērķi uzlabot pārredzamību un juridisko noteiktību, skaidri atceļot tos likumdošanas noteikumus, kas ir novecojuši. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PUSēM UN IETEKMES ANALīZE |Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm |Metodes, kuras izmantotas apspriedēm, galvenās mērķa nozares un respondentu vispārējais profils Priekšlikums tika apspriests ar arodbiedrībām un profesionālajām organizācijām saskaņā ar Civildienesta noteikumu 24. b pantu. Apspriedes notika arī ar Komisijas Personāla komiteju un Civildienesta noteikumu komiteju (sk. Civildienesta noteikumu 10. pantu). |Kopsavilkums attiecībā uz saņemtajām atbildēm un veidu, kādā tās ņemtas vērā Uzklausītās puses ir sniegušas pozitīvus atzinumus, nepiedāvājot grozījumus. |Atzinuma iegūšana un izmantošana |Ārējs atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes analīze Alternatīvā iespēja būtu saglabāt trīs minētās regulas, kas būtu pretrunā ar mērķi uzlabot juridisko noteiktību un pārredzamību. Iesniegtais priekšlikums veicina to, ka tiek „attīrīts” acquis communautaire, kam vajadzētu aptvert tikai noteikumus ar praktisku pielietojumu. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Piedāvāto pasākumu kopsavilkums Atcelt trīs Padomes regulas, kuras ir novecojušas sakarā ar Civildienesta noteikumu reformu. |Juridiskais pamats Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes princips netiek piemērots. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |Priekšlikuma mērķis ir triju regulu atcelšana; tas ir mērķis, kuru nav iespējams sasniegt ar vienkāršākiem pasākumiem. |Priekšlikums neuzliek ne finansiālas, ne administratīvas saistības ne Kopienām, ne dalībvalstīm. |Instrumentu izvēle |Piedāvātais(ie) instruments(i): regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti turpmāk minēto iemeslu dēļ. Runa ir par triju regulu atcelšanu; to var izdarīt tikai ar regulu. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Vienkāršošana |Priekšlikums vienkāršo tiesisko regulējumu. |Priekšlikums ļauj vienkāršot acquis communautaire. |Spēkā esošo likumdošanas noteikumu atcelšana Priekšlikuma pieņemšana izraisīs atsevišķu likumdošanas noteikumu atcelšanu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM)ar ko atceļ Padomju Regulu Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK, Padomju Regulu Nr. 7/66/Euratom, 122/66/EEK un Padomju Regulu Nr. 174/65/EEK, 14/65/EuratomEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus (turpmāk tekstā Civildienesta noteikumi) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, ko nosaka ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Civildienesta noteikumu komitejas atzinumu,tā kā:(1) Ar Padomju 1966. gada 28. jūlija Regulu Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK, ar ko paredz to vietu sarakstu, attiecībā uz kurām var piešķirt īres maksas pabalstu, minētā pabalsta maksimālo apjomu un tā piešķiršanas noteikumus[2], nosaka Civildienesta noteikumu VII pielikuma 14.a panta izpildes noteikumus. Ņemot vērā, ka šis pants ir atcelts ar Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību[3], Regula Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK vairs nav pamatota.(2) Tāpat ir ar Padomju 1966. gada 28. jūlija Regulu Nr. 7/66/Euratom, 122/66/EEK, ar ko paredz to vietu sarakstu, attiecībā uz kurām var piešķirt transporta izdevumu pabalstu, minētā pabalsta maksimālo apjomu un tā piešķiršanas noteikumus[4], kas nosaka sīki izstrādātus izpildes noteikumus, pēc kuriem piešķirams transporta izdevumu pabalsts, ko nosaka ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 14.b pantu. Arī šo pantu atcēla ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004.(3) Tāda pati situācija ir ar Padomju 1965. gada 28. decembra Regulu Nr. 174/65/EEK, 14/65/Euratom, ar ko nosaka mirstības un invaliditātes tabulas, kā arī paredzamos algu paaugstinājumus, kurus izmanto, lai aprēķinātu Kopienu Civildienesta noteikumos paredzētās aktuārās vērtības[5], kura pieņemta, lai nodrošinātu Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 39. panta piemērošanu, kurš arī tika atcelts ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004.(4) Skaidrības un tiesiskās noteiktības labad oficiāli ir jāatceļ iepriekš minētās Padomju regulas, kas vairs nav pamatotas,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomju Regula Nr. 6/66/Euratom, 121/66/EEK, Padomju Regula Nr. 7/66/Euratom, 122/66/EEK un Padomju Regula Nr. 174/65/EEK, 14/65/Euratom ir atcelta.2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 31/2005 (OV L 8, 12.1.2005., 1. lpp.).[2] OV 150, 12.8.1966., 2749. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Padomes Regulu (EOTK, EK, Euratom) Nr. 3358/94 (OV L 356, 31.12.1994., 1. lpp.).[3] OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.[4] OV 150, 12.8.1966., 2751. lpp. Grozījumi regulā izdarīti ar Padomes Regulu (EK, EOTK, Euratom) Nr. 2460/98 (OV L 307, 17.11.1998., 4. lpp.)[5] OV 226, 31.12.1965., 3309. lpp.


|

52011PC0468

Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka korekcijas koeficientus,kurus no 2010. gada 1. jūlija piemērotrešās valstīs strādājošuEiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam  /* COM/2011/0468 galīgā redakcija - 2011/0208 (NLE) */

	PASKAIDROJUMA RAKSTSAr 1987. gada 5. oktobra Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 3019/87 tika grozīti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, pievienojot X pielikumu, kurā ir ietverti īpaši noteikumi un izņēmuma noteikumi, ko piemēro trešās valstīs strādājošiem ierēdņiem.Jo īpaši tika izveidota specifiska finanšu sistēma. X pielikuma 11., 12. un 13. panta noteikumi attiecas uz minētajās valstīs strādājošo ierēdņu atalgojumu. Saskaņā ar šo sistēmu atalgojumu izmaksā euro Beļģijā, bet to var pilnībā vai daļēji izmaksāt arī darba vietas valsts valūtā. Tādā gadījumā atalgojuma daļai, ko izmaksā vietējā valūtā, piemēro korekcijas koeficientu.Saskaņā ar minētā pielikuma 13. panta pirmo daļu Padomei bija reizi sešos mēnešos jānosaka korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs.Ar 1988. gada 18. jūlija Regulu (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 2175/88 Padome noteica pirmos korekcijas koeficientus, ko piemēroja no 1987. gada 10. oktobra.Kopš jauno Civildienesta noteikumu stāšanās spēkā 2004. gada 1. maijā (2004. gada 22. marta Regula (EK, Euratom) Nr. 723/2004) šī finanšu sistēma attiecas arī uz līgumdarbiniekiem.Saskaņā ar jauno Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs, Padomei jānosaka reizi gadā.Pēdējos korekcijas koeficientus Padome noteica ar 2010. gada 26. augusta Regulu (EK) Nr. 768/2010, un tie stājās spēkā 2009. gada 1. jūlijā.Šis priekšlikums attiecas uz to korekcijas koeficientu noteikšanu, kurus no 2010. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam.Ārpus Eiropas Savienības atalgojuma sistēmas pamatā ir šāds princips: pirktspējas ekvivalence starp vietējā valūtā izmaksātu un Briselē izmaksātu atalgojumu, ievērojot Civildienesta noteikumu 64. pantu.Šā principa piemērošanai nepieciešams veikt ekonomiskās paritātes aprēķinus, ko dara Eurostat . Korekcijas koeficientu iegūst, dalot ekonomiskās paritātes vērtību ar valūtas maiņas kursu . Tādējādi korekcijas koeficientu noteikšanā galvenais uzdevums ir aprēķināt ekonomiskās paritātes, veicot (cenu) salīdzinājumu starp attiecīgajām darba vietām un Briseli.Izmantojamos valūtas maiņas kursus nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību, un tie atbilst valūtas maiņas kursam korekcijas koeficientu piemērošanas dienā.Ierosinātās regulas pielikumā visām darba vietām 2010. gada jūlija mēnesim ir norādīti korekcijas koeficienti, kas izriet no Eurostat paziņotajām ekonomiskajām paritātēm. Detalizēts salīdzinājums ar 2009. gada jūliju ir sniegts pievienotajā tabulā ( Summary of the Overall Change in the Parities ). Ietekme uz budžetu (procentuāli) ir neliela; skatīt finanšu pārskatu .2011/0208 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2010. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 336. pantu,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kuri noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[1], un jo īpaši X pielikuma 13. panta pirmo daļu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Ir jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas valstīs ārpus Savienības un no 2010. gada 1. jūlija attiecīgi jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā.2.  Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 613/2009[2], var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu spēku.3.  Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, būtu jāparedz maksājumi ar atpakaļejošu spēku.4.  Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, būtu jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.5.  Būtu jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešos no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Savienībā piemēro Savienības ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsKorekcijas koeficienti, kurus no 2010. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darba vietas valsts valūtā, ir noteikti pielikumā.Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[3], īstenošanas kārtību, un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā 2010. gada 1. jūlijā.2. pants1. Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu spēku.2. Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, iestādes ar atpakaļejošu spēku samazina atalgojumu par laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.Korekcijas ar atpakaļejošu spēku, lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laika posmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no tās pašas dienas.3. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS2010. GADA JŪLIJSDARBA VIETA | Ekonomiskās paritātes, 2010. gada jūlijs | Valūtas maiņas kurss, 2010. gada jūlijs(*) | Korekcijas koeficienti, 2010. gada jūlijs(**) |(***) | Afganistāna | 0 | 0 | 0 |Dienvidāfrika | 6,319 | 9,318 | 67,8 |Albānija | 86,28 | 136,693 | 63,1 |Alžīrija | 73,2 | 94,6259 | 77,4 |Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 37,3 | 61,6021 | 60,5 |Angola | 137 | 115,037 | 119,1 |Saūda Arābija | 3,619 | 4,4823 | 80,7 |Argentīna | 3,321 | 4,8506 | 68,5 |Armēnija | 376,7 | 453,4 | 83,1 |Austrālija | 1,542 | 1,425 | 108,2 |Azerbaidžāna | 1,088 | 0,9806 | 111 |Bangladeša | 50,15 | 85,5047 | 58,7 |Barbadosa | 2,979 | 2,4518 | 121,5 |Baltkrievija | 2610 | 3722,37 | 70,1 |Beliza | 1,81 | 2,4049 | 75,3 |Benina | 610,3 | 655,957 | 93 |Bolīvija | 5,66 | 8,563 | 66,1 |Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 1,253 | 1,95583 | 64,1 |Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 1,456 | 1,95583 | 74,4 |Botsvāna | 5,447 | 8,62069 | 63,2 |Brazīlija | 2,459 | 2,1946 | 112 |Burkinafaso | 634,6 | 655,957 | 96,7 |(***) | Burundija | 0 | 0 | 0 |Kambodža | 4448 | 5201 | 85,5 |Kamerūna | 612,1 | 655,957 | 93,3 |Kanāda | 1,207 | 1,2812 | 94,2 |Kaboverde | 81,84 | 110,265 | 74,2 |Čīle | 452,4 | 652,86 | 69,3 |Ķīna | 8,31 | 8,2918 | 100,2 |Jordānas Rietumkrasts — Gazas josla | 5,512 | 4,7628 | 115,7 |Kolumbija | 2185 | 2304,82 | 94,8 |Kongo (Brazavilla) | 765,4 | 655,957 | 116,7 |Dienvidkoreja | 1577 | 1484,96 | 106,2 |Kostarika | 599,1 | 641,853 | 93,3 |Kotdivuāra | 634,7 | 655,957 | 96,8 |Horvātija | 5,972 | 7,1973 | 83 |Kuba | USD 1,006 | USD 1,2198 | 82,5 |Džibutija | 237,9 | 216,784 | 109,7 |Ēģipte | 4,159 | 6,99795 | 59,4 |Salvadora | USD 0,9752 | USD 1,2198 | 79,9 |Ekvadora | USD 0,9829 | USD 1,2198 | 80,6 |Eritreja | 17,91 | 18,8103 | 95,2 |ASV (Ņujorka) | 1,286 | 1,2198 | 105,4 |ASV (Vašingtona) | 1,232 | 1,2198 | 101 |Etiopija | 15,26 | 16,7933 | 90,9 |Gabona | 685 | 655,957 | 104,4 |Gambija | 28,07 | 32,8 | 85,6 |Gruzija | 1,652 | 2,2603 | 73,1 |Gana | 1,284 | 1,75825 | 73 |Gvatemala | 7,756 | 9,7462 | 79,6 |Gvineja (Konakri) | 4931 | 7293,53 | 67,6 |Gvineja-Bisava | 624,3 | 655,957 | 95,2 |Gajāna | 173,2 | 250,657 | 69,1 |Haiti | 54,21 | 50,0791 | 108,2 |Hondurasa | 19,13 | 23,129 | 82,7 |Honkonga | 10,35 | 9,4958 | 109 |Fidži salas | 1,573 | 2,43635 | 64,6 |Zālamana salas | 10,8 | 9,7236 | 111,1 |Indija | 39,17 | 56,702 | 69,1 |Indonēzija (Banda Ačeha) | 8672 | 11052,7 | 78,5 |Indonēzija (Džakarta) | 9431 | 11052,7 | 85,3 |(***) | Irāka | 0 | 0 | 0 |Islande | 149,4 | 157,29 | 95 |Izraēla | 5,229 | 4,7628 | 109,8 |Jamaika | 112 | 104,64 | 107 |Japāna (Tokija) | 162,6 | 108,31 | 150,1 |Jordānija | 0,8491 | 0,86484 | 98,2 |Kazahstāna (Astana) | 174 | 180,65 | 96,3 |Kenija | 83,16 | 99,834 | 83,3 |Kirgizstāna | 44,4 | 56,1108 | 79,1 |Kosova (Priština) | 0,6088 | 1 | 60,9 |Laosa | 8644 | 10164 | 85 |Lesoto | 6,406 | 9,318 | 68,7 |Libāna | 1612 | 1838,85 | 87,7 |Libērija | USD 1,321 | USD 1,2198 | 108,3 |Lībija | 1,011 | 1,6193 | 62,4 |Madagaskara | 2218 | 2720,67 | 81,5 |Malaizija | 3,189 | 3,9692 | 80,3 |Malāvija | 166 | 184,836 | 89,8 |Mali | 657,2 | 655,957 | 100,2 |Maroka | 8,577 | 10,997 | 78 |Maurīcija | 32,06 | 40,028 | 80,1 |Mauritānija | 233,1 | 346,305 | 67,3 |Meksika | 12,22 | 15,6591 | 78 |Moldova | 10,16 | 15,7927 | 64,3 |Melnkalne | 0,6501 | 1 | 65 |Mozambika | 29,96 | 42,61 | 70,3 |Namībija | 8,034 | 9,318 | 86,2 |Nepāla | 75,54 | 90,77 | 83,2 |Nikaragva | 16,53 | 26,0955 | 63,3 |Nigēra | 578 | 655,957 | 88,1 |Nigērija (Abudža) | 179,9 | 181,748 | 99 |Norvēģija | 11,12 | 7,9085 | 140,6 |Jaunkaledonija | 135,5 | 119,332 | 113,5 |Jaunzēlande | 1,764 | 1,7579 | 100,3 |Uganda | 1946 | 2768,57 | 70,3 |Uzbekistāna | 1095 | 1942,23 | 56,4 |Pakistāna | 54,66 | 104,835 | 52,1 |Panama | USD 0,8233 | USD 1,2198 | 67,5 |Papua-Jaungvineja | 3,58 | 3,4638 | 103,4 |Paragvaja | 3881 | 5830,04 | 66,6 |Peru | 3,165 | 3,4502 | 91,7 |Filipīnas | 44,41 | 56,609 | 78,5 |Centrālāfrikas Republika | 664,5 | 655,957 | 101,3 |Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | USD 1,801 | USD 1,2198 | 147,6 |Dominikānas Republika | 31,13 | 44,0387 | 70,7 |Krievija | 40,98 | 38,13 | 107,5 |Ruanda | 702,7 | 721,185 | 97,4 |Samoa | 2,91 | 3,15976 | 92,1 |Senegāla | 592,1 | 655,957 | 90,3 |Serbija (Belgrada) | 70,63 | 104,089 | 67,9 |Sjerraleone | 5193 | 4764,26 | 109 |Singapūra | 2,062 | 1,7075 | 120,8 |Sudāna (Hartuma) | 2,663 | 3,01508 | 88,3 |Šrilanka | 114,1 | 140,185 | 81,4 |(***) | Dienvidsudāna (Džuba) | 0 | 0 | 0 |Šveice (Berne) | 1,586 | 1,3258 | 119,6 |Šveice (Ženēva) | 1,617 | 1,3258 | 122 |Surinama | 2,179 | 3,46 | 63 |Svazilenda | 6,689 | 9,318 | 71,8 |Sīrija | 52,11 | 57,71 | 90,3 |Tadžikistāna | 3,751 | 5,34565 | 70,2 |Taivāna | 35,34 | 39,365 | 89,8 |Tanzānija | 1295 | 1691,16 | 76,6 |Čada | 733,3 | 655,957 | 111,8 |Taizeme | 32,43 | 39,564 | 82 |Austrumtimora | USD 1,212 | USD 1,2198 | 99,4 |Togo | 563,8 | 655,957 | 86 |Trinidāda un Tobāgo | 7,192 | 7,85895 | 91,5 |Tunisija | 1,338 | 1,8572 | 72 |Turcija | 1,899 | 1,9303 | 98,4 |Ukraina | 7,584 | 9,69851 | 78,2 |Urugvaja | 24,06 | 25,5548 | 94,2 |Vanuatu | 152,5 | 127,05 | 120 |Venecuēla | 4,246 | 5,23861 | 81,1 |Vjetnama | 13488 | 23380,7 | 57,7 |Jemena | 202,4 | 278,652 | 72,6 |Zambija | 4985 | 6254,26 | 79,7 |(***) | Zimbabve | 0 | 0 | 0 |(*) | 1 EURO = x valsts valūtas vienības (izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora). |(**) | Brisele = 100. |(***) Skaitļi nav pieejami, ņemot vērā vietējo nestabilo situāciju vai datu ticamības trūkumu. |NB! | Ekonomiskā paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir: |Naudas vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR 1). |Pirmajā ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums. |Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX. |Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā, nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX, jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība. |FINANŠU PĀRSKATS1. DARBĪBAS NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2010. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam.2. ATTIECĪGĀS BUDŽETA POZĪCIJASEK (BGUE-B2011): XX-01.01.02-11.01, 08.01.05.01, 19.01.04.02-02,19.01.04.03-02, 21.01.04.01-02, 21.01.04.10.EĀDD (B2011): 1100, 3000, 3001.3. JURIDISKAIS PAMATSCivildienesta noteikumu X pielikuma 12. un 13. pants.4. FINANSIĀLĀ IETEKME4.1 EK + EĀDD budžets kopāSummas aplēse 2010. gada algām visiem ārpus ES strādājošiem darbiniekiem 187 175 000 € (1)Summas aplēse faktiskajiem izdevumiem vietējā valūtā 2010. gadam, tikai skartajiem darbiniekiem 12 884 461 € (2)Lēstā 2010. gada jūlija korekcijas koeficientu ietekme + 1 305 029 € (3)Starpības apmērs[( 3) : (1) =] + 0,006973[( 3) : (2) =] + 0,1012874.2 EK budžetsSummas aplēse faktiskajiem izdevumiem vietējā valūtā 2010. gadam, tikai skartajiem darbiniekiem 7 166 250 € (1)Lēstā 2010. gada jūlija korekcijas koeficientu ietekme + 659 617 € (2)Starpības apmērs[( 2) : (1) =] + 0,0920454.3 EĀDD budžetsSummas aplēse faktiskajiem izdevumiem vietējā valūtā 2010. gadam, tikai skartajiem darbiniekiem 5 718 211 € (1)Lēstā 2010. gada jūlija korekcijas koeficientu ietekme + 645 412 € (2)Starpības apmērs[( 2) : (1) =] + 0,1128694NB! Sīkāk skatīt izejas datu tabulā, kura tās apjoma dēļ ir pieejama vienīgi elektroniski ( Excel datne). Lai to saņemtu, jāvēršas pie EEAS/MDR/C3. Cilnē Table coef correct atspoguļota korekcijas koeficientu attīstība visu pēdējo divpadsmit mēnešu laikā, un tos var salīdzināt ar priekšlikuma datiem 2010. gada jūlijam. Cilnē Calculs norādītas skartās personas, to alga vietējā valūtā un darba vieta. Cilnē Synthèse fonct contract summas apkopotas pa personu grupām ( FO — ierēdņi, AC — līgumdarbinieki). Visbeidzot, cilnē Synthèse budget ir sniegtas vispārējo kopsummu veidojošās summas, kas sagrupētas pa budžeta pozīcijām (katrai pozīcijai atsevišķa aile, budžeta kodus sasaistot ar PMO kodiem)[1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.[2] OV L 181, 14.7.2009., 1. lpp.[3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0563

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām {SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437}  /* COM/2008/0563 galīgā redakcija - CNS 2008/0183 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.9.2008COM(2008) 563 galīgā redakcija2008/0183 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām{SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSPadomes Regula (EEK) Nr. 3730/87 paredzēja vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām. Vēlāk šo regulu atcēla un iestrādāja regulā, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula).Vairāk nekā divas desmitgades intervences uzkrājumi, kurus Kopiena darīja pieejamus, ir bijuši droša pārtikas palīdzība vistrūcīgākajām personām. Vajadzība pēc pārtikas izdalīšanas ir pieaugusi pēc secīgas paplašināšanās, kas ievērojami palielināja Kopienas trūkumcietēju skaitu. 2006. gadā atbalstu no šīs shēmas saņēma vairāk nekā 13 miljoni cilvēku. Turklāt pieaugošajām pārtikas cenām ir negatīva ietekme uz vistrūcīgāko personu nodrošinātību ar pārtiku, līdz ar to pieaug arī pārtikas palīdzības piešķiršanas izmaksas.Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi, kā minēts Līguma 33. panta 1. punktā, paredz stabilizēt tirgus un nodrošināt, lai piegādes līdz patērētājiem nonāktu par saprātīgām cenām. Gadu gaitā saskaņā ar shēmu īstenotie pārtikas izdalīšanas plāni ir palīdzējuši sasniegt abus mērķus un, samazinot Kopienas vistrūcīgāko personu nedrošību par pārtiku, ir izrādījušies svarīgs līdzeklis, kas garantē, ka pārtika Eiropas Savienībā ir plaši pieejama, tajā pašā laikā samazinot intervences uzkrājumus.Pēdējos gados KLP ir ievērojami pārstrādāta, pārliekot uzsvaru no primārā mērķa palielināt ražīgumu uz lauksaimniecības ilgtermiņa ilgt spējas veicināšanu. Šajā kontekstā dažiem produktiem, piemēram, olīveļļai, cukuram un kukurūzai, intervence kā regulārs līdzeklis ir pilnīgi atcelta, un attiecībā uz pārējiem produktiem notiek atgriešanās pie to sākotnējās drošības tīkla lomas. Rezultātā gadu laikā ir ievērojami palielinājusies Kopienas programmas paļaušanās uz tirgus iepirkumiem, lai nodrošinātu ar pārtiku.Savā 2006. gada 4. aprīļa deklarācijā par apstiprinātu labdarības organizāciju apgādi, lai īstenotu vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzēto Eiropas pārtikas palīdzības programmu, Eiropas Parlaments pauda bažas par Eiropas pārtikas palīdzības programmas vistrūcīgākajām personām nākotni un, apstiprinot to, ka ir jāpilda to noteikumi attiecībā uz pārtiku, aicināja Komisiju un Padomi nodrošināt Eiropas pārtikas palīdzības programmai pastāvīgu atbalstu.Pavisam nesen, 2008. gada 22. maijā, Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par pārtikas cenu paaugstināšanos ES un jaunattīstības valstīs, kurā tas uzsver, ka tiesībām uz pārtiku ir fundamentāls raksturs un visos laikos ir jāuzlabo visu cilvēku piekļuve pietiekamam pārtikas daudzumam, lai nodrošinātu aktīvu, veselīgu dzīvi.Komisija jau ir atzinusi šīs shēmas nozīmīgumu savā 2008. gada 20. maija paziņojumā "Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana — Norādījumi par ES rīcību". Savā uzrunā Parlamentam 2008. gada 18. jūnijā Eiropas Komisijas priekšsēdētājs norādīja, ka šai iniciatīvai Komisija plāno palielināt budžetu par divām trešdaļām.- Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumsInternetā veiktā publiskā apspriešana par Kopienas pārtikas izdalīšanas programmu radīja plašu rezonansi, atbildēs pārliecinošs atbalsts tika pausts Kopienas pārtikas izdalīšanas programmas turpināšanai. Priekšlikumi no labdarības organizācijām, kas nodarbojas ar pārtikas izdalīšanu dalībvalstīs, tika uzklausīti divos semināros, kuri notika 2008. gada 11. aprīlī un 15. jūlijā, un Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas ietvaros valstu iestādes darīja zināmus savus viedokļus par programmas īstenošanu.Apņemoties izveidot labāku regulējumu, Komisija ir novērtējusi četru varbūtējo iespēju ietekmi: "status quo" , kad intervences uzkrājumi paliktu vienīgais pastāvīgais pārtikas avots; "intervences krājumi, ko papildina tirgus iepirkumi", kad programma tiek balstīta uz produktiem no intervences krājumiem, ja tie ir pieejami, un ko papildina tirgus iepirkumi; "tikai tirgus iepirkumi", kad intervences uzkrājumu izmantošana vairs nebūtu iespējama; un "pārtikas izdalīšanas izbeigšana", kad pārtikas izdalīšanas programma vai nu tiktu izbeigta pakāpeniski, vai novesta līdz galam. Ietekmes novērtējuma rezultātā tika secināts, ka noteiktos mērķus var sasniegt vislabāk, izmantojot otro un trešo iespēju.2. PRIEKšLIKUMA ASPEKTIŠajā kontekstā Komisija ierosina pārskatīt pārtikas izdalīšanas programmu, balstoties uz šādiem aspektiem.-  Divi piegādes avoti. Pārtikas avoti var būt vai nu intervences uzkrājumi, vai tirgus. Pēdējo turpmāk izmantotu ne tikai gadījumos, kad uz laiku nav pieejami intervences uzkrājumi. Taču priekšroka tiks dota piemērotu intervences uzkrājumu izmantošanai, ja tie būs pieejami.-  Izdalāmo pārtikas produktu lielāka dažādība. Lai uzlabotu uztura vielu sabalansētību programmā paredzētajā pārtikā, izdalāmie produkti vairs neaprobežosies tikai ar tiem, uz kuriem attiecas intervence. Pārtiku izvēlētos dalībvalstu iestādes, balstoties uz uztura vielu rādītājiem, un to izdalītu, sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības partneriem.-  Ilgtermiņa perspektīva. Pārtikas izdalīšanas darbībām ir vajadzīga plānošana ilgtermiņā un rūpīga sagatavošanās no valstu iestāžu un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības partneru puses. Lai palielinātu Kopienas pārtikas izdalīšanas plāna efektivitāti, tas tiktu sastādīts uz trim gadiem. Palīdzības summas otrajā un trešajā gadā būtu tikai orientējošas un pēc tam būtu jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai.-  Skaidrākas prioritātes. Dalībvalstis pamatotu savus lūgumus pēc palīdzības ar valstu pārtikas izdalīšanas programmām, kurās noteikti šo valstu mērķi un prioritātes attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām.-  Līdzfinansēšana. Līdzfinansēšanas ieviešana būtu pamatā shēmas kohēzijas mērogam, nodrošinātu pienācīgu plānošanu un pastiprinātu sinerģijas. Lai palīdzētu veicināt atvēlētā Kopienas finansējuma vieglu ieviešanu un nepārtrauktu turpināšanu augstā līmenī, Kopienas līdzfinansējuma likmes kohēzijas dalībvalstīs 2010./2012. gada plānā būtu 75% un 85%. Pēc tam 2013./2015. gada plānā Kopienas līdzfinansējuma likmes būtu attiecīgi 50% un 75%.-  Pastiprināta uzraudzība un atskaitīšanās. Tiktu palielināti pienākumi atskaitīties dažādos līmeņos un ietvertu Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.3. IETEKME UZ BUDžETUIerosinātās normas ir paredzētas, lai īstenotu jaunos noteikumus attiecībā uz pārtikas izdalīšanas shēmu Kopienas vistrūcīgākajām personām. Jauno shēmu līdzfinansēs Kopiena; tādēļ ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkts. Šīs normas pašas par sevi neietekmēs budžetu. Ietekme uz budžetu sāksies līdz ar 2010. gada pārtikas izdalīšanas programmu, un to noteiks šīs programmas izstrādes laikā.2008/0183 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personāmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],tā kā:(1) Padomes 1987. gada 10. decembra Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām[2], ko pēc tam atcēla un iestrādāja Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007[3], jau vairāk nekā divas desmitgades ir garantējusi drošu avotu pārtikas izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām.(2) Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķos, kas definēti Līguma 33. panta 1. punktā, paredzēts stabilizēt tirgus, kā arī nodrošināt, lai piegādes patērētājus sasniedz par saprātīgām cenām. Gadu gaitā pārtikas izdalīšanas plāni, kas īstenoti saskaņā ar šo shēmu, ir sekmīgi palīdzējuši pildīt abus mērķus un, samazinot Kopienas vistrūcīgāko personu nedrošību par pārtiku, ir izrādījušies svarīgs līdzeklis, kas garantē pārtikas plašu pieejamību Kopienā, samazinot intervences uzkrājumus.(3) Eiropas Parlaments savā 2006. gada 4. aprīļa deklarācijā par apstiprinātu labdarības organizāciju apgādi vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētās Eiropas pārtikas palīdzības programmas īstenošanai[4] atzīmēja, ka Eiropas pārtikas palīdzības programma vistrūcīgākajām personām ir pierādījusi savu vērtību un ir bijusi svarīga miljoniem Eiropas iedzīvotāju. Taču tas pauda bažas par vistrūcīgākajām personām paredzētās Eiropas pārtikas palīdzības programmas nākotni un, apstiprinot to, ka ir jāapmierina to vajadzības pēc pārtikas, aicināja Komisiju un Padomi cita starpā nodrošināt Eiropas pārtikas palīdzības programmai pastāvīgu atbalstu.(4) Kopienas secīgās paplašināšanās rezultātā Kopienā ir palielinājies potenciālais to personu skaits, kas izmanto pārtikas palīdzības shēmas. Tajā pašā laikā pieaugošās pārtikas cenas ir negatīvi ietekmējušas vistrūcīgāko personu nodrošinātību ar pārtiku un ir palielinājušas pārtikas palīdzības nodrošināšanas izmaksas. Līdz ar to saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3730/87 sākotnēji izveidotās shēmas nozīme gadu laikā ir pieaugusi. Tāpēc ir svarīgi turpināt shēmas darbību Kopienas līmenī un turpmāk to pielāgot mainīgajai tirgus attīstībai.(5) Pašreizējā pārtikas izdalīšanas shēma balstās uz produktu izdalīšanu no Kopienas intervences uzkrājumiem, ko pagaidām papildina, izdarot iepirkumus tirgū. Taču KLP secīgu reformu un ražotāju cenu labvēlīgas attīstības rezultātā ir progresīvi samazinājušies intervences uzkrājumi un pieejamo produktu klāsts. Līdz ar to arī tirgus iepirkumi būtu jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā, lai papildinātu intervences uzkrājumus, ja vēlamie intervences uzkrājumi nav pieejami.(6) Kopienas shēma nevar būt vienīgais risinājums pieaugošajai nepieciešamībai pēc pārtikas palīdzības Kopienā. Lai nodrošinātu ar pārtiku vistrūcīgākās personas, tikpat vajadzīgas ir valsts iestāžu īstenotas valstu politikas un pilsoniskās sabiedrības mobilizēšana. Taču Kopienas shēma ar stingru kohēzijas elementu varētu kalpot par paraugu, kā izdalīt pārtiku vistrūcīgākajām personām, palīdzēt izveidot sinerģijas un veicināt valsts un privātās iniciatīvas nolūkā palielināt trūcīgo personu nodrošinātību ar pārtiku. Turklāt ņemot vērā to, ka pieejamie samazinātie intervences uzkrājumi atrodas dažādās vietās dalībvalstīs, tas var veicināt to vislabāko izmantošanu. Tāpēc Kopienas shēma nedrīkstētu ierobežot nevienu no šādām valstu politikām.(7) Lai pilnībā izmantotu Kopienas shēmas kohēzijas mērogu un pastiprinātu saistībā ar to izveidotās sinerģijas, un lai nodrošinātu pienācīgu plānošanu, būtu jāparedz noteikums dalībvalstīm līdzfinansēt pārtikas izdalīšanas programmu. Kopienas līdzfinansējuma maksimālās likmes būtu jānosaka un Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāpievieno to pasākumu sarakstā, kuriem pienākas finansējums no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), kurš paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005[5] 3. panta 1. punktā. Lielākas līdzfinansējuma likmes būtu jāpiemēro pārskatītās shēmas piemērošanas pirmajos gados, lai nodrošinātu liela apjoma līdzekļu nepārtrauktu piešķiršanu, pakāpenisku līdzfinansēšanas ieviešanu, lai pāreja būtu plūstoša un izvairītos no riska, ka shēma tiek izbeigta iespējamā līdzekļu trūkuma dēļ.(8) ELGF ieguldījuma likme būtu jānosaka, ņemot vērā to dalībvalstu situāciju, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda, kā minēts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK[6] I pielikumā vai turpmākajos attiecīgajos lēmumos, lai stiprinātu Kopienas ekonomisko un sociālo kohēziju.(9) Pieredze ir pierādījusi, ka ir vēlami daži uzlabojumi šīs shēmas pārvaldībā, jo īpaši, lai nodrošinātu dalībvalstīm un izraudzītām organizācijām ilglaicīgāku perspektīvu ar daudzgadu plānu palīdzību. Tāpēc Komisijai būtu jāizveido trīsgadu plāni shēmas īstenošanai, pamatojoties uz dalībvalstu lūgumiem, kuri jāpaziņo Komisijai, un citu informāciju, kuru Komisija uzskata par būtisku. Dalībvalstīm būtu jāpamato savi lūgumi par pārtikas produktiem, kas izdalāmi saskaņā ar jebkuru trīsgadu plānu, ar valstu pārtikas izdalīšanas programmām, kurās noteikti to mērķi un prioritātes saistībā ar pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām. Komisijai būtu jāizveido objektīva metodoloģija pieejamo līdzekļu piešķiršanai.(10) Tāpēc ir atbilstīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 1234/2007,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1 . pantsRegulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktu papildina ar šādu g) apakšpunktu:"(g) Tas Kopienas finansiālais ieguldījums pārtikas izdalīšanā Kopienas vistrūcīgākajām personām, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 27. pantā."2 . pantsRegul u (EK) Nr. 1234/2007 groza šādi.(1) Regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:" 27 . pants Pārtikas izplatīšana Kopienas vistrūcīgākajām personām1. Produktus no intervences rezervēm dara pieejamus vai pārtikas produktus iepērk tirgū, lai pārtikas produktus varētu izdalīt Kopienas vistrūcīgākajām personām ar dalībvalstu nozīmēto organizāciju palīdzību.Pārtikas produktus iepērk tirgū tikai tad, ja nav pieejami pārtikas izplatīšanas shēmai piemērotas intervences rezerves.2. Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties shēmā, paziņo Komisijai par valsts pārtikas izplatīšanas programmām, nosūtot pieprasījumu par tiem pārtikas produktu apjomiem, kas jāizplata trīs gadu laikā, un citu būtisku informāciju.3. Shēmu, kas minēta 1. punktā, balsta uz trīs gadu plāniem, ko Komisija sastādījusi, pamatojoties uz pieprasījumiem, kurus nosūtījušas dalībvalstis saskaņā ar 2. punktu, un citu informāciju, ko Komisija uzskata par būtisku.Trīsgadu plānā paredz Kopienas ikgadējos finanšu asignējumus katrai dalībvalstij un dalībvalstu minimālos ikgadējos finanšu ieguldījumus, ko nosaka Komisija saskaņā ar metodoloģiju, kura jānosaka īstenošanas kārtībā, kas pieņemta saskaņā ar 43. panta g) punktu. Asignējumi programmas otrajā un trešajā gadā ir orientējoši. Dalībvalstis, kas piedalās shēmā, katru gadu apstiprina 2. punktā minētos pieprasījumus. Pēc šiem apstiprinājumiem Komisija katru nākošo gadu lemj par galīgajiem asignējumiem budžetā pieejamo apropriāciju ietvaros.Trīsgadu plānu var grozīt, ņemot vērā jebkuras atbilstīgas pārmaiņas, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu.4. Dalībvalstu saskaņā ar 1. punktu nozīmētās organizācijas nedrīkst būt komerciāli uzņēmumi.Nozīmētajām organizācijām 1. punktā minētos pārtikas produktus nodod bez maksas.Pārtikas produktu izplatīšana vistrūcīgākajām personām ir:(a) bez maksas vai(b) par cenu, kas nekādā gadījumā nav lielāka nekā tā, ko attaisno izmaksas, kuras rodas nozīmētajām organizācijām, izpildot operāciju, izņemot izmaksas, kuras var segt saskaņā ar 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu.5. Dalībvalstis, kas piedalās shēmā:(a) iesniedz Komisijai gada pārskatu par shēmas īstenošanu;(b) laikus informē Komisiju par notikumiem, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu.6. Attaisnotās izmaksas saskaņā ar shēmu ir:(a) no intervences krājumiem saņemto produktu izmaksas, kuras uzskaita intervences cenā, kam vajadzības gadījumā piemēroti koeficienti, lai ņemtu vērā kvalitātes atšķirības;(b) to pārtikas produktu izmaksas, kas iepirkti tirgū.Šādas izmaksas var uzskatīt par attaisnotām saskaņā ar 43. panta g) punktu:(a) nozīmētajām organizācijām radušās 1. punktā minēto pārtikas produktu transportēšanas izmaksas;(b) pārtikas produktu transportēšanas izmaksas un administratīvās izmaksas, kas radušās nozīmētajām organizācijām, kuras ir tieši saistītas ar shēmas īstenošanu.7. Kopiena līdzfinansē attaisnotās izmaksas saskaņā ar shēmu. Kopienas līdzfinansējuma likme nepārsniedz:(a) trīsgadu plānā, kas sākas 2010. gada 1. janvārī, 75% no attaisnotajām izmaksām vai 85% no attaisnotajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, kā noteikts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK* I pielikumā;(b) nākošajos trīsgadu plānos 50% no attaisnotajām izmaksām vai 75% no attaisnotajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda konkrētajā gadā, kā noteikts Lēmuma 2006/596/EK I pielikumā un turpmākajos lēmumos.8. Kopienas shēma neierobežo nevienu valstu shēmu, kas ievēro Kopienas tiesību aktus un saskaņā ar kuru tiek izplatīti produkti vistrūcīgākajām personām."* OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp."(2) Regulas 43. pantā g) un h) punkts ir aizstāts ar šādiem:"(g) tā pārtikas izplatīšanas shēma Kopienas vistrūcīgākajām personām, kas paredzēta 27. pantā, tostarp normas par finanšu un budžeta vadību, intervences produktu pārvietošanu starp dalībvalstīm un attaisnotajām izmaksām, un par koeficientiem, kas minēti šā panta 6. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā;(h) regulas 27. panta 3. punktā paredzēto trīsgadu plānu sastādīšana un grozīšana, tostarp Komisijas lēmumi par galīgajiem finanšu asignējumiem;"(3) Regulas 184. pantu papildina ar šādu 9. punktu:"(9) vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim — Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā piemēro 27. pantā paredzēto pārtikas izplatīšanas shēmu Kopienas vistrūcīgākajām personām, kā arī jebkādus attiecīgus priekšlikumus."3 . pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro attiecībā uz trīsgadu plāniem, kas sākas 2010. gada 1. janvārī vai vēlāk.Lai izpildītu 2009. gada izdalīšanas plānu, piemēro saskaņā ar 1. un 2. pantu grozītos noteikumus, kādi tie bija pirms šīs regulas stāšanās spēkā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 04 01 | APROPRIĀCIJAS 2008. gads: 307 miljoni euro |2. | NOSAUKUMS Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) |3. | JURIDISKAIS PAMATS Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants |4. | MĒRĶI Ieviest jaunos noteikumus par pārtikas izdalīšanas shēmu vistrūcīgākajām personām |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos euro) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2008. gads (miljonos euro) | NĀKOŠAIS FINANŠU GADS 2009. gads (miljonos euro) |5.0. | IZDEVUMI, KO SEDZ - NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES) - VALSTS IESTĀDES - CITI | - | - | - |5.1. | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI) - VALSTU | - | - | - |2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads |5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | (a) | - | - | - |5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | - | - | - | - |5.2. | APRĒĶINA METODE - |6.0. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS? | JĀ NĒ |6.2. | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3. | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES (a) Ierosināto normu mērķis ir ieviest jaunos noteikumus par pārtikas izdalīšanas shēmu Kopienas vistrūcīgākajām personām. Jauno shēmu līdzfinansēs Kopiena, tādējādi, izpildot Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktu. Šīs normas pašas par sevi neietekmēs budžetu. Ietekme uz budžetu sāksies līdz ar 2010. gada pārtikas izdalīšanas programmu un tiks noteikta šīs programmas izstrādes laikā. |[1] XX[2] OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp.[3] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[4] OV C 293 E, 2.12.2006., 170. lpp.[5] OV L 209, 11.8.2005., 1.lpp.[6] OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp.


				|

		52013PC0186

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu /* COM/2013/0186 final - 2013/0098 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Šīs Padomes regulas projekta
mērķis ir autonomi nodrošināt beznodokļu režīmu
attiecībā uz plakanajiem ekrāniem, kas ar pieņemamu
funkcionalitātes līmeni spēj attēlot signālus no automātiskas
datu apstrādes (ADA) ierīcēm. Šis apzīmējums attiecas
uz plakanajiem ekrāniem, kuri, pat ja tos neizmanto tikai vai
galvenokārt ADA iekārtā, spēj attēlot
signālus no ADA ierīcēm, lietotājam nodrošinādami
pietiekama standarta kvalitāti.
Harmonizētās sistēmas (HS)
apakšpozīcijā 8528 51 ietilpst monitori “kas izmantojami
tikai vai vienīgi automātiskā datu apstrādes
iekārtā, kas minēta pozīcijā 8471”. Līgtā
nodokļu likme šiem monitoriem ir “bez nodokļa”. Monitori, kuri nav
“izmantojami tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes
iekārtā, kas minēta pozīcijā 8471” ir klasificēti
HS apakšpozīcijā 8528 59. Līgtā nodokļu
likme otrā veida monitoriem ir “14 %”.
Saskaņā ar Eiropas Savienības
Tiesas spriedumu lietā C-376/07 (Kamino), lai veiktu šādu
monitoru klasifikāciju, izvērtēšanā jāņem
vērā arī citi kritēriji un šo monitoru objektīvās
pazīmes un īpašības, gan pakāpe, kādā šie
monitori var īstenot vairākas funkcijas, gan izpildes līmenis, kuru
šie monitori sasniedz, īstenojot šīs funkcijas.
Digitālo tehnoloģiju saplūšana
tomēr ir izraisījusi situāciju, kad, par pamatu ņemot tikai
tehniskas un objektīvas īpašības, kļuvis ļoti
grūti noteikt, vai konkrētais monitors ir tāds, kurš tikai vai
galvenokārt lietojams ADA iekārtā, kas minēta
pozīcijā 8471. Proti, ir kļuvis tehniski neiespējami
nodrošināt, lai tiktu pareizi un vienveidīgi klasificēti
plakanie ekrāni, kas ar pieņemamu funkcionalitātes līmeni
spēj attēlot signālus gan no ADA iekārtām, gan citiem
avotiem (piemēram, DVD atskaņotājiem, videokamerām,
satelītuztvērējiem).
Pašlaik ievērojamai daļai monitoru,
ko importē Eiropas Savienībā, ir plakani ekrāni, kas ar
pieņemamu funkcionalitātes līmeni spēj attēlot
signālus gan no ADA iekārtām, gan citiem avotiem. Tas īpaši
attiecas uz monitoru veidiem, kas piemēroti ļoti specializētiem
lietojumiem specifiskās nozarēs (piemēram, diagnostikā vai
pētniecībā). Lai nodrošinātu ražošanas racionālu
attīstību un patēriņa pieaugumu ES teritorijā un
lai veicinātu tirdzniecību starp dalībvalstīm un
trešām valstīm, gan Eiropas patērētāju, gan
rūpniecības interesēs ir nodrošināt beznodokļu
režīmu attiecībā uz iepriekšminētajiem monitoriem.
Uzskatāms, ka pievienotajā
priekšlikumā ietverta līdzsvarota pieeja, kurā ņemts
vērā juridiskais konteksts un Eiropas patērētāju un
rūpniecības intereses.
Priekšlikums ir saskaņā ar
Savienības ārējās tirdzniecības un
rūpniecības politiku.
Ņemot vērā iepriekš
minēto, tiek ierosināts attiecīgi grozīt Padomes Regulu
(EEK) Nr. 2658/87.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
2012. gada 27. septembrī notika
apspriešanās ar Muitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas
nomenklatūras nodaļu.
2012. gada 13. novembrī notika
apspriešanās ar Savienības rūpniecības
pārstāvjiem.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 31. un 32. pants.
Subsidiaritātes principu nepiemēro,
jo priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu, jo, kā paredzēts Līgumā,
tas veicina tirdzniecību starp dalībvalstīm un trešām
valstīm un, neietekmējot ES PTO plānu, līdzsvaro
uzņēmumu (Eiropas Savienības ražotāju un
importētāju) komerciālās intereses.
Autonomo tarifa likmi pēc Komisijas
priekšlikuma nosaka Padome ar kvalificētu balsu vairākumu atbilstīgi
Līguma par Eiropas Savienības darbību 31. pantam.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Tradicionālo pašu resursu
ieņēmumu zaudējums — 20,5 miljoni euro gadā
(pamatojoties uz importa statistiku par 2011. gadu).
2013/0098 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK)
Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas
tarifu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       HS apakšpozīcijā
8528 51 ietilpst monitori, kuri izmantojami tikai vai galvenokārt
automātiskā datu apstrādes iekārtā, kas minēta
pozīcijā 8471, bet kuri nav katodstaru lampu (CRT) monitori.
Monitori, kuri nav izmantojami tikai vai galvenokārt automātiskā
datu apstrādes iekārtā, kas minēta pozīcijā 8471,
ir klasificēti HS apakšpozīcijā 8528 59.
(2)       Saskaņā ar Eiropas
Savienības Tiesas iedibināto judikatūru[1], lai klasificētu monitorus
vai nu HS apakšpozīcijā 8528 51, vai 8528 59,
jāpamatojas uz katra konkrētā monitora objektīvo
pazīmju un īpašību vispārēju novērtējumu.
(3)       Digitālo
tehnoloģiju saplūšanas dēļ, par pamatu ņemot tikai
tehniskās īpašības, kļuvis ļoti grūti noteikt,
vai konkrētais monitors ir tāds, kas tikai vai galvenokārt lietojams
automātiskā datu apstrādes iekārtā, kas minēta
pozīcijā 8471. Proti, ir kļuvis tehniski neiespējami
nodrošināt, lai tiktu pareizi un vienveidīgi klasificēti
plakanie ekrāni, kas ar pieņemamu funkcionalitātes līmeni
spēj attēlot signālus gan no automātiskas datu
apstrādes iekārtām, gan citiem avotiem.
(4)       Lai nodrošinātu
ražošanas racionālu attīstību un patēriņa pieaugumu
Savienības teritorijā un lai veicinātu tirdzniecību starp
dalībvalstīm un trešām valstīm, gan Eiropas patērētāju,
gan rūpniecības interesēs ir nodrošināt beznodokļu
režīmu attiecībā uz iepriekšminētajiem monitoriem.
(5)       Tādēļ
būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EEK) Nr. 2658/87
I pielikums,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Regulas (EEK) Nr. 2658/87
I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. Šajā regulā paredzētos KN
apakšpozīciju grozījumus piemēro kā TARIC
apakšpozīcijas, līdz tie saskaņā ar Regulas (EEK)
Nr. 2658/87 12. pantu tiek iekļauti kombinētajā
nomenklatūrā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
2013. gada 1. jūnijā.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Regulas (EEK) Nr. 2658/87
I pielikuma 85. nodaļas XVI sadaļas otrajā
daļā KN kodus 8528 59, 8528 59 10,
8528 59 40 un 8528 59 80 aizstāj ar šādiem:
 “8528 59 || – – citādi: ||   ||
   || – – – plakani ekrāni, kas ar pieņemamu funkcionalitātes līmeni spēj attēlot signālus no automātiskas datu apstrādes iekārtām: ||   ||
 8528 59 20(1) || – – – – monohroma attēla || 14(5) || p/st
   || – – – – krāsu: ||   ||
 8528 59 31(2) || – – – – – ar ekrānu, kurā izmantota šķidro kristālu displeju (LCD) tehnoloģija || 14(5) || p/st
 8528 59 39(3) || – – – – – citādi || 14(5) || p/st
 8528 59 70(4) || – – – citādi || 14 || p/st
(1)        TARIC kods
8528 59 10 20
(2)        TARIC kods
8528 59 40 91
(3)        TARIC kods
8528 59 80 91
(4)        TARIC kodi
8528 59 10 90, 8528 59 40 99 un
8528 59 80 99
(5)        Autonomā nodokļa likme:
bez nod.”
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
Padomes regula, ar ko groza I pielikumu
Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas
nomenklatūru un kopējo muitas tarifu
              1.2.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
Konkrētiem rūpniecības
izstrādājumiem, kas klasificējami pozīcijā 8528,
kas iekļauta I pielikumā Padomes 1987. gada
23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas
nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, nodrošina autonomu
atbrīvojumu no nodokļiem.
              1.3.    Mērķis
Autonomi nodrošināt beznodokļu
režīmu plakaniem ekrāniem, kas ar pieņemamu
funkcionalitātes līmeni spēj attēlot signālus no
automātiskas datu apstrādes (ADA) ierīcēm. Šis apzīmējums
attiecas uz plakanajiem ekrāniem, kuri, pat ja tos neizmanto tikai vai
galvenokārt ADA iekārtā, spēj attēlot
signālus no ADA ierīcēm, lietotājam nodrošinādami
pietiekama standarta kvalitāti.
              1.4.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
Digitālo tehnoloģiju saplūšana ir
izraisījusi situāciju, kad, par pamatu ņemot tikai tehniskas un
objektīvas īpašības, kļuvis ļoti grūti noteikt,
vai konkrētais monitors ir tāds, kas tikai vai galvenokārt
lietojams automātiskā datu apstrādes iekārtā, kura
minēta pozīcijā 8471. Proti, ir kļuvis tehniski
neiespējami nodrošināt, lai tiktu pareizi un vienveidīgi
klasificēti plakanie ekrāni, kas ar pieņemamu
funkcionalitātes līmeni spēj attēlot signālus gan no
ADA iekārtām, gan citiem avotiem (piemēram, DVD atskaņotājiem,
videokamerām, satelītuztvērējiem).
Pašlaik ievērojamai daļai monitoru, ko
importē Eiropas Savienībā, ir plakani ekrāni, kas ar
pieņemamu funkcionalitātes līmeni spēj attēlot
signālus gan no ADA iekārtām, gan citiem avotiem. Tas īpaši
attiecas uz monitoru veidiem, kas piemēroti ļoti specializētiem
lietojumiem specifiskās nozarēs (piemēram, diagnostikā vai
pētniecībā). Lai nodrošinātu ražošanas racionālu
attīstību un patēriņa pieaugumu ES teritorijā un
lai veicinātu tirdzniecību starp dalībvalstīm un
trešām valstīm, gan Eiropas patērētāju, gan
rūpniecības interesēs ir nodrošināt beznodokļu
režīmu attiecībā uz iepriekšminētajiem monitoriem.
              1.5.    Ilgums
un finansiālā ietekme
Ilgums: beztermiņa priekšlikums
Finansiālā ietekme: tradicionālo
pašu resursu ieņēmumu zaudējums — 20,5 miljoni euro
gadā (pamatojoties uz importa statistiku par 2011. gadu).
              1.6.    Paredzētais
pārvaldības veids
Piemēro Savienības muitas kodeksa
uzraudzības, kontroles un pārvaldības noteikumus.
2.           PRIEKŠLIKUMA PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
              Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
x   Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
ietekmē:
–
x           pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[2]
 gads N || gads N+1
 120. pants || / || 8 mēneši × 20,5 milj. euro 12 mēneši || 20,5 milj. euro
Beztermiņa priekšlikums.
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Aprēķinot
tradicionālo pašu resursu ieņēmumu zaudējumu, par pamatu
izmantota to Eiropas Savienībā 2011. gadā importēto
izstrādājumu vērtība, uz kuriem attiecas TARIC kodi
8528 59 10 90, 8528 59 40 90 un
8528 89 80 90. Datus nodrošinājis Eurostat.
Pirmkārt,
to importēto monitoru kopējā vērtība pārskata
gadā, proti, 2011. gadā, uz kuriem attiecas TARIC kodi
8528 59 10 90, 8528 59 40 90 un
8528 89 80 90, tika reizināta ar procentuālā
nodokļa likmi (14 %).
Otrkārt,
lai iegūtu kopējos tradicionālo pašu resursu ieņēmumus
ES 2011. gadā, atņemtas nodokļa iekasēšanas izmaksas
(25 %).
Šā
aprēķina rezultāts ir šāds:
- TARIC
kods 8528 59 10 90: (EUR 10 891 640 × 14 %)
× 75 % = EUR 1 143 622,20
- TARIC
kods 8528 59 40 90: (EUR 233 167 690 × 14 %)
× 75 % = EUR 24 482 607,45
- TARIC
kods 8528 89 80 90: 2011. gadā nebija
tirdzniecībā
Ja
šis priekšlikuma projekts tiks pieņemts, ne visiem
izstrādājumiem, kas klasificēti ar minētajiem TARIC
kodiem, tiks piemērots beznodokļu režīms. Pasākums ir
piemērojams tikai konkrētiem monitoriem (ar “plakaniem ekrāniem,
kas ar pieņemamu funkcionalitātes līmeni spēj attēlot
signālus no automātiskas datu apstrādes ierīcēm”).
Ņemot
vērā pasākuma paredzēto darbības jomu un ES tirgū
pieejamo izstrādājumu īpašības, var lēst, ka vismaz
80 % no izstrādājumiem, ko pašlaik importē ar
minētajiem TARIC kodiem, atbilst šai definīcijai.
Tāpēc
paredzamais tradicionālo pašu resursu ieņēmumu zaudējums
gadā būtu jāaprēķina šādi:
(EUR 1 143 622,20
+ EUR 24 482 607,45) × 80 % = EUR 20 500 983,72
Gadā,
kad priekšlikums stāsies spēkā, finansiālā ietekme
aprēķināma proporcionāli.
Tradicionālo
pašu resursu ieņēmumu zaudējumu sedz no dalībvalstu
iemaksām, pamatojoties uz NKI.
[1]               Lieta
C-376/07 Kamino [2009], Krājums I-1167.
[2]               Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.