|

52010PC0691

/* COM/2010/0691 galīgā redakcija - NLE 2010/0338 */  Priekšlikums PADOMES REGULA par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 26.11.2010COM(2010) 691 galīgā redakcija2010/0338 (NLE)2010/0338 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem(Kodificēta redakcija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai tiesību akti būtu skaidri pārskatāmi.2. 1987. gada 1. aprīlī Komisija nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem uzsākt visu tiesību aktu kodifikāciju ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropas Padomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā ar Savienības aktu normālo pieņemšanas procedūru.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1998. gada 3. maija Regulas (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr. 975/98 un tās grozošās Regulas konsolidāciju 22 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas III pielikumā.ê 975/98 (pielāgots)è1 Kļūdu labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)PriekšlikumsPADOMES REGULApar apgrozībai paredzēto è1 euro ç monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem(Kodificēta redakcija)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā Ö 128. Õ panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas atzinumu[6],tā kā:ê1.  Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem ir būtiski grozīta[7]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 975/98 (pielāgots)è1 Kļūdu labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)2.  Saskaņā ar Līguma Ö 128. Õ panta 2. punktu dalībvalstis var izlaist euro monētas apgrozībā saskaņā Ö ar Õ apstiprinājumu, ko attiecībā uz emisijas apjomu sniegusi Eiropas Centrālā banka (ECB). Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Ö Eiropas Parlamentu un Õ ECB -var pieņemt pasākumus, lai saskaņotu visu apgrozībai paredzēto monētu nominālvērtības un tehniskos datus tādā mērā, lai nodrošinātu to vienmērīgu apgrozību Savienībā.3.  è1 Euro ç naudaszīmju vērtība Ö ir Õ robežās no 5 līdz 500 Ö euro Õ . Naudaszīmju un monētu nominālvērtības dod iespēju veikt è1 euro ç vai centos izteiktas summas skaidras naudas maksājumus.4.  Savienības naudas kaltuvju direktori 1996. gada novembrī iesniedza ziņojumu, kam sekoja grozīts ziņojums 1997. gada februārī, kurā tika norādītas è1 euro ç monētu nominālvērtības un tehniskie dati (diametrs, biezums, svars, krāsa, sastāvs un josta).5.  Eiropas vienotās metāla naudas sistēmai vajadzētu piesaistīt sabiedrības uzticību un izraisīt tehnoloģiskus jauninājumus, kas Ö nodrošina, ka tā ir Õ droša, uzticama un efektīvu sistēma.6.  Sistēmas vispārēja pieņemšana ir viens no svarīgākajiem Savienības metāla naudas sistēmas mērķiem. Sabiedrības uzticība sistēmai ir atkarīga no è1 euro ç monētu fiziskajām pazīmēm, kam ir jānodrošina, cik iespējams, ērta lietošana.7.  Notika apspriedes ar patērētāju asociācijām, Eiropas Neredzīgo savienību un automatizētās tirdzniecības pārstāvjiem, lai ņemtu vērā īpašās vajadzības, kādas ir nozīmīgām naudas lietotāju grupām. Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz è1 euro ç un sekmētu to, ka lietotāji pieņem metāla naudas sistēmu, bija jānodrošina, ka tās būtu viegli identificējamas, pateicoties to ārējām pazīmēm un pazīmēm pēc taustes.8.  è1 Euro ç monētu nošķiršana Ö ir Õ vienkāršāka, un pie tām varēs vieglāk pierast, ja starp diametru un monētas vērtību ir ievērota atbilstība.9.  Ir vajadzīgi daži speciāli drošības pasākumi, lai samazinātu iespējas viltot 1 un 2 è1 euro ç monētas, ņemot vērā to augsto vērtību. Metodi, pēc kuras monētas tiek izgatavotas no trīs kārtām un izmantojot divu dažādu krāsu kombināciju, uzskata par visefektīvāko drošības pasākumu, kāds ir pieejams.10.  Paredzot, ka viena monētas puse ir Eiropas puse un otra – valsts puse, attiecīgi tiek pausta ideja par Eiropas monetāro savienību dalībvalstu starpā.11.  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīva 94/27/EK, ar ko divpadsmito reizi groza Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas[8] ierobežo niķeļa izmantošanu dažos produktos sakarā ar to, ka tas attiecīgos apstākļos var izsaukt alerģiju. Minētā direktīva neattiecas uz monētām. Neskatoties uz to, šķiet, Ö ka sabiedrības veselības apsvērumu dēļ Õ ir vēlams samazināt monētu niķeļa saturu.ê 975/98è1 Kļūdu labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)(12) Tāpēc principā ir pareizi sekot priekšlikumam, ko iesniedza iepriekš pieminētie naudas kaltuvju direktori, un pielāgot to tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai jo īpaši ņemtu vērā īpašās prasības, kādas ir nozīmīgām monētu lietotāju grupām, un vajadzību samazināt niķeļa izmantošanu metāla naudas izgatavošanā.(13) No è1 euro ç monētām paredzētā tehnisko datu kopuma tikai biezuma vērtība ir orientējoša rakstura, jo monētu faktiskais biezums ir atkarīgs no paredzētā diametra un svara,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.ê 975/98 (pielāgots)è1 Kļūdu labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)1. pantsè1 Euro ç monētu sērijas veido astoņas monētu nominālvērtības no 1 centa līdz 2 è1 euro ç, kuri Ö atbilst I pielikumā izklāstītajiem tehniskajiem datiem. Õê2. pantsRegulu (EK) Nr. 975/98 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā.ê 975/98 (pielāgots)3. pantsŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Õ .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.Briselē, […]Padomes vārdāpriekšsēdētājs[…] ê 975/98 (pielāgots)è1 Kļūdu labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)è2 423/1999 1. pants, 1. punkts, a) apakšpunktsè3 423/1999 1. pants, 1. punkts, b) apakšpunktsè4 423/1999 1. pants, 1. punkts, c) apakšpunktsè5 423/1999 1. pants, 2. punkts,Norādītā vērtība (è1 euro ç) | Diametrs mm | Biezums mm(1) | Svars g | Forma | Krāsa | Sastāvs | Josta |2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Apaļa | Ārējā puse: balta | varš–niķelis (CU75Ni25) | Uzraksts uz smalki rievotas jostas |Iekšējā puse: dzeltena | Trīs kārtas: Niķeļa misiņš/niķelis/niķeļa misiņš CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Apaļa | Ārējā puse: dzeltena | niķeļa misiņš (CuZn20Ni5) | Rievota ar intervāliem |Iekšējā puse: balta | Trīs kārtas: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |0,50 | 24,25 | è2 1,88 ç | è3 7,8 ç | Apaļa | Dzeltena | ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5 Sn1 | è4 Smalki viļņota monētas josta ç |0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | Apaļa ar dziļām rievām | Dzeltena | ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5 Sn1 | Gluda |0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Apaļa | Dzeltena | ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5 Sn1 | è5 Smalki viļņota monētas josta ç |0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Apaļa | Sarkana | Ar varu pārklāts tērauds | Gluda |0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Apaļa | Sarkana | Ar varu pārklāts tērauds | Gluda ar rievu |0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Apaļa | Sarkana | Ar varu pārklāts tērauds | Gluda |(1) Biezuma vērtības ir orientējošas. |éI I PIELIKUMSAtceltā regula ar sekojošo grozījumuPadomes Regula (EK) Nr. 975/98 | (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.) |Padomes Regula (EK) Nr. 423/1999 | (OV L 52, 27.2.1999., 2. lpp.) |_____________III PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULAREGULA (EK) Nr. 975/98 | Šī regula |1. pants | 1. pants |__ | 2. pants |2. pants | 3. pants |__ | I pielikums |__ | II pielikums |__ | III pielikums |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma II pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] Skat. II pielikumu.[8] OV L 188, 22.7.1994., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0514(01)

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām  /* COM/2008/0514 galīgā redakcija - CNS 2008/0167 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.8.2008COM(2008) 514 galīgā redakcijaVOL.I2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētāmPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2183/2004, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSVispārīgais kontekstsPadomes Regulas 2182/2004[1] mērķis ir aizsargāt euro monētas attiecībā pret medaļām un žetoniem, kas ir līdzīgi euro monētām. Kopš regulas pieņemšanas tā ir būtiski palīdzējusi nepieļaut līdzību starp euro monētām un medaļām/žetoniem, jo privātie uzņēmumi tagad parasti ievēro regulā noteiktās definīcijas un aizliegumus.Īstenošanas periodā gūtā pieredze norāda uz to, ka jāprecizē noteikumi par aizsardzību un jāpalielina lēmumu pieņemšanas procesa pārskatāmība; tādējādi regula ir jāmaina.Konkrētāk, sabiedrība var uzskatīt, ka dažām medaļām vai žetoniem ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss ne tikai tad, ja to dizains ir līdzīgs euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet arī tad, ja uz šīm medaļām un žetoniem ir šāda dizaina īpaši elementi[2]. Šie elementi ir Eiropas Savienības divpadsmit zvaigznes, ģeogrāfiskie attēlojumi un skaitļi, malu formas un malu dizains tādā izpildījumā, kā tas redzams uz euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis.Turklāt ir vēlams oficiāli definēt, jo īpaši privātajiem uzņēmējiem, kas ražo medaļas un žetonus, īpašās zīmes, kuras nevajadzētu attēlot uz medaļām un žetoniem tādā izpildījumā, kā tās ir attēlotas uz euro monētām, kas ir likumīgs maksāšanas līdzeklis. Tie ir simboli, kas atspoguļo izdevējvalsts suverenitāti, piemēram, valsts galvas veidols, ģerbonis, kaltuves zīmes, kaltuves direktora iniciāļi, valsts ģeogrāfiskā attēlojuma nosaukums un attēls, tādā izpildījumā, kādā tie parādās uz euro monētām.Tā kā iepriekš minētie aizsargātie elementi ir daļa no euro monētu vienotā vai valstu dizaina, vairs nav lietderīgi turpināt abus nošķirt (2.c pants). Turklāt vairākos gadījumos uz euro monētu valsts puses tikuši iekļauti plašāki vienotie elementi, piemēram, Romas līguma attēls vai EMS 10 gadu jubileja. Tādējādi aizsardzības pasākumi jāattiecina uz dizainu, kas parādās uz medaļu vai žetonu virsmas, līdzinoties jebkādam dizainam uz euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis.Pašreiz regulā ir paredzēts, ka Komisija ir kompetenta noteikt, vai dizains ir līdzīgs uz euro monētām redzamajam dizainam. Tā kā līdzība var būt arī dizaina daļās un var būt vajadzība novērtēt pakāpi, kādā tiek ievēroti citi aizsardzības nosacījumi, ir lietderīgi, ka Komisijas atzinuma pamatā ir visi 2. pantā iekļautie noteikumi par aizsardzību, tostarp interpretācija par to, vai metālisks priekšmets būtu jāuzskata par medaļu/žetonu 1. panta c) apakšpunktā minētās definīcijas izpratnē.Ir vairāk jāprecizē arī kritēriji, uz kuru pamata Komisija sniedz atzinumu par līdzību vai atbilstību citiem regulas noteikumiem. Konkrēti, Komisijas lēmumā papildus jāņem vērā medaļu vai žetonu saražotais apjoms, pārdošanas cena, iepakojums, īpašie uzraksti uz medaļām un žetoniem (piemēram, uzņēmuma nosaukums, norāde „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis” utt.), kā arī attiecīgā reklāma. Kaut gan regulā tas nav tieši minēts, praksē ir bijis nepieciešams ņemt vērā šādus kritērijus. Pārskatāmības nolūkā šiem kritērijiem regulā jābūt nepārprotami minētiem.Paziņojot par līdzību un apsverot atbilstību regulas noteikumiem, Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstu ekspertiem, proti, ar viltoto monētu ekspertiem, kas minēti 4. panta 1. punktā Komisijas 2004. gada 29. oktobra lēmumā, ar ko izveido Eiropas Tehnikas un zinātnes centru[3], ņemot vērā viņu pieredzi un zināšanas monētu vizuālā un fiziskā analīzē. Šīm konsultācijām jāturpinās.Regulā saskaņā ar 4. pantu ir atsauce uz izņēmuma stāvokli, ko piešķir ar atļaujām, tostarp Komisijas pienākumu paziņot par līdzību. Ņemot vērā, ka šis pienākums ir saistīts ar noteikumu par aizsardzību ievērošanu (2. pants), skaidrības labad tas ir jāpārceļ uz minēto pantu.Saimnieciskās darbības subjekti uz medaļām un žetoniem var izmantot vārdus „euro” vai „euro cent”, vai euro simbolu tikai saskaņā ar ierobežojošiem nosacījumiem, cita starpā, ja uz medaļas vai žetona aversa vai reversa ir uzspiesta norāde „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis”. Ņemot vērā to, ka sajaukšanas iespēja ar euro monētām ir lielāka, ja uz medaļas vai žetona ir norādīta nominālvērtība, prasība saistībā ar norādi „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis” būtu jāattiecina tikai uz šo gadījumu.Priekšlikumā iekļauta paralēla regula, ar kuru groza Regulu 2183/2004, ar mērķi attiecināt grozījumu ietekmi arī uz tām dalībvalstīm, kas nav pievienojušās euro.Ierosinātie grozījumiŅemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ir ierosināts izdarīt grozījumus:1. Regulas 2182/2004 2. pantā, lai precizētu noteikumus par aizsardzību,2. Regulas 2182/2004 4. pantā, lai iekļautu novērtēšanas kritērijus un grozītu lēmumu pieņemšanas procedūru, kas tiks pārcelta uz 2. pantu,3. Regulā 2183/2004, lai Regulas 2192/2004 grozījumu ietekmi attiecinātu arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm.2008/0167 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētāmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 123. panta 4. punkta trešo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[6],tā kā:(1) Padomes 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām[7], aizliedz tādas medaļas un žetonus, kas ir līdzīgas euro monētām. Euro monētām līdzīgu medaļu un žetonu aizlieguma īstenošanas laikā gūtā pieredze norāda uz to, ka jāprecizē noteikumi par aizsardzību un jāpalielina lēmumu pieņemšanas procesa pārskatāmība.(2) Sabiedrība var uzskatīt, ka dažām medaļām un žetoniem ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss ne tikai tad, ja to dizains ir līdzīgs euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet arī tad, ja uz šīm medaļām un žetoniem ir šāda dizaina konkrēti elementi. Tādējādi euro monētu, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, dizaina konkrētus elementus nedrīkst attēlot tādā izpildījumā, kā tie ir attēloti uz euro monētām. Turklāt uz medaļām un žetoniem simbolus, kas atspoguļo izdevējvalsts suverenitāti, nedrīkst attēlot tādā izpildījumā, kādā tie parādās uz euro monētām.(3) Komisijai jābūt kompetentai sniegt atzinumu, konsultējoties ar dalībvalstīm, par to, vai 2. pantā paredzētie noteikumi par aizsardzību ir ievēroti un vai metālisks priekšmets ir medaļa/žetons.(4) Jāprecizē un jānosaka Komisijas izmantotie īpašie kritēriji, lai paziņotu par atbilstību noteikumiem par aizsardzību.(5) Iespēja, ka medaļu vai žetonu ar vārdiem „euro”, „euro cent” vai euro simbolu var kļūdaini noturēt par monētu, kura ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, ir lielāka tad, ja uz medaļas vai žetona ir norādīta arī attiecīga nominālvērtība. Tādējādi šādos gadījumos uz medaļas vai žetona aversa vai reversa jābūt uzspiestai norādei „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis”.(6) Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2182/2004,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumiRegulu (EK) Nr. 2182/2004 groza šādi.1. Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 2. pantsNoteikumi par aizsardzību1. Ņemot vērā 3. un 4. pantu, medaļas uz žetonus aizliegts ražot, pārdot, importēt un izplatīt tirdzniecības vai citos komerciālos nolūkos, jaa) uz to virsmas ir vārdi „euro” vai „euro cent”, vai euro simbols; vaib) to izmēri ir references joslā; vaic) ja medaļu un žetonu virsmas dizains ir līdzīgsi) jebkuram dizainam vai tā daļām, kas parādās uz euro monētu virsmas, tostarp jo īpaši Eiropas Savienības divpadsmit zvaigznes, ģeogrāfiskie attēlojumi un skaitļi tādā izpildījumā, kā tas redzams uz euro monētām, vaiii) tiem simboliem, kas atspoguļo dalībvalstu suverenitāti tādā izpildījumā, kā tas redzams uz euro monētām, tostarp jo īpaši valsts galvas veidols, ģerbonis, kaltuves zīmes, kaltuves direktora iniciāļi, dalībvalsts nosaukums, vaiiii) euro monētu malu formai vai malu dizainam.2. Komisijas kompetencē ir sniegt atzinumu par to,a) vai metāliskam priekšmetam ir monētas izskats un/vai tehniskās īpašības 1. panta nozīmē;b) vai uz medaļu vai žetonu attiecas šā panta 1. punktā minētais aizliegums.Neatkarīgi no šā panta 1. punkta noteikumiem Komisija ņem vērā, cita starpā, medaļu vai žetonu saražoto apjomu, pārdošanas cenu, iepakojumu, īpašos uzrakstus uz medaļām un žetoniem, kā arī to reklāmu.”2. Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:„4. pantsIzņēmuma stāvoklis, ko piešķir ar atļaujāmGadījumos, kad nepastāv sajaukšanas iespēja, Komisija var piešķirt īpašas atļaujas izmantot vārdus „euro” vai „euro cent”, vai euro simbolu, paredzot kontrolētus lietojuma nosacījumus. Šādos gadījumos dalībvalstī attiecīgajam saimnieciskās darbības subjektam ir jābūt skaidri identificējamam uz medaļas vai žetona virsmas, un, ja uz medaļas vai žetona ir norādīta attiecīga nominālvērtība, medaļas vai žetona aversa vai reversa pusē ir jāiespiež norāde „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis”.2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.[2] Ir dota atsauce arī uz Komisijas 2001. gada 22. oktobra paziņojumu par eiro monētu vienotās puses noformējuma autortiesību aizsardzību, kas ir saistīts ar aizliegumu pilnībā vai daļēji attēlot vienotās puses dizainu uz medaļām un žetoniem (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.).[3] OV L 19, 21.1.2005., 73. lpp.[4] OV C […], […], […] lpp.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku komitejas izveidošanu {COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 501 galīgā redakcija} {COM(2009) 502 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235}

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0499

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.9.2009COM(2009) 499 galīgā redakcija2009/0140 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku komitejas izveidošanu{COM(2009) 500 galīgā redakcija} {COM(2009) 501 galīgā redakcija} {COM(2009) 502 galīgā redakcija} {COM(2009) 503 galīgā redakcija} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma kontekstsPašreizējā finanšu krīze ir atklājusi ES uzraudzības sistēmas trūkumus, kas, neraugoties uz panākto progresu finanšu tirgu integrācijā un aizvien pieaugošo pārrobežu uzņēmumu lomu, joprojām ir sadrumstalota pa valstīm. Šajā kontekstā priekšsēdētājs Barrozu uzdeva augsta līmeņa ekspertu grupai, ko vadīja Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) bijušais izpilddirektors Jacques de Larosière , sniegt ieteikumus par to, kā izveidot efektīvāku, integrētāku un ilgspējīgāku uzraudzības sistēmu.Nozīmīgākie De Larosière grupas ieteikumi paredz:i) izveidot Eiropas Sistēmisko risku komiteju (ESRK), kura būtu atbildīga par Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību, lai novērstu vai vājinātu sistēmiskos riskus, izvairītos no plašu finansiālo grūtību posmiem, veicinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību, kā arī nodrošinātu finanšu sektora ilglaicīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē;ii) izveidot Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu (EFUS), kas sastāv no valstu finanšu uzraudzības iestāžu tīkla un sadarbojas ar jaunajām Eiropas uzraudzības iestādēm (ESA) , kas radītas, pārveidojot esošās Eiropas uzraudzītāju komitejas[1] par Eiropas Banku iestādi (EBI), Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi (EAFPI). Eiropas finanšu uzraudzības sistēma būtu jāveido tā, lai pienākumi būtu dalīti un savstarpēji papildinoši, apvienojot uzņēmumu uzraudzību valstu līmenī ar konkrētiem uzdevumiem Eiropas līmenī. Turklāt EFUS sekmēs noteikumu saskaņotību, konsekventu uzraudzības praksi un saskaņotu piemērošanu.Komisija un Eiropadome 2009. gada martā kopumā atbalstīja Larosière grupas ieteikumus. Komisija 2009. gada 27. maijā publicēja paziņojumu par finanšu uzraudzību ES, kurā ir precīzi norādīts, kā šos ieteikumus varētu īstenot praksē, īpašu uzmanību pievēršot ierosinātajai Eiropas finanšu uzraudzības sistēmai un Eiropas Sistēmisko risku komitejai. Ekonomikas un finanšu padome 2009. gada 9. jūnija sanāksmē pieņēma sīki izstrādātus secinājumus, kuros tā piekrita Komisijas paziņojumā paustajiem mērķiem un uzsvēra, ka finanšu stabilitāte, regulējums un uzraudzība ES ir jāstiprina ar vērienīgiem pasākumiem. Eiropadome 2009. gada 18.–19. jūnijā apstiprināja, ka Komisijas maija paziņojums un Ekonomikas un finanšu padomes secinājumi radīja priekšnoteikumus jaunas mikrouzraudzības un makrouzraudzības sistēmas izveidei. Eiropadome mudināja Komisiju iesniegt visus vajadzīgos priekšlikumus vēlākais 2009. gada rudens sākumā, lai jaunā sistēma tiktu pilnībā izveidota 2010. gada laikā.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmPar kopējo paketi, t.i. – Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu un Eiropas Sistēmisko risku komiteju – Komisija vadīja divas atklātas apspriedes. Pirmā konsultācija notika no 2009. gada 10. marta līdz 2009. gada 10. aprīlim pēc Larosière grupas ziņojuma publicēšanas, un tajā iegūtās atziņas iekļāva Komisijas 2009. gada 27. maijā publicētajā paziņojumā par finanšu uzraudzību Eiropā. 116 atklāto iesniegumu kopsavilkums atrodams:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdfOtrā konsultācija notika no 2009. gada 27. maija līdz 2009. gada 15. jūlijam; šajā konsultācijā visas ieinteresētās personas – finanšu pakalpojumu nozares dalībnieki un to pārstāvju organizācijas, regulatīvās un uzraudzības iestādes, kā arī citas ieinteresētās personas – tika aicinātas izteikt savu viedokli par 2009. gada maija paziņojumā iekļautajām sīki izstrādātajām reformām. Saņemtās atbildes lielākoties atbalstīja ierosinātās reformas, lai gan par atsevišķiem jautājumiem saistībā ar ierosināto ESRK un EFUS tika izteikti apsvērumi. Publisko iesniegumu kopsavilkums atrodams:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf3. Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējumā, kas pievienots 2009. gada maija paziņojumam, tika izvērtēti galvenie politiskie risinājumi saistībā ar EFUS un ESRK izveidošanu. Tomēr veica vēl vienu ietekmes novērtējumu, kurā sīkāk apskatīti atsevišķi priekšlikuma jautājumi. Tas ir pieejams Komisijas tīmekļa vietnē.4. Priekšlikuma juridiskie aspektiTikai tad, ja sistēma ir tāda, kurā ir pienācīgi ņemta vērā mikrorisku un makrorisku savstarpējā mijiedarbība, visām ieinteresētajām personām, t.i., finanšu iestādēm, ieguldītājiem un patērētājiem, var rasties tāda uzticēšanās, lai iesaistītos pārrobežu finanšu darbībās. Līdz šim uzraudzība pārāk bieži ir notikusi tikai mikrolīmenī, uzraudzības iestādēm izvērtējot atsevišķu finanšu iestāžu bilances, taču nepietiekami ņemot vērā iestāžu savstarpējo mijiedarbību, kā arī iestāžu un finanšu sistēmas mijiedarbību kopumā. Šādas plašākas perspektīvas nodrošināšana ir makrouzraudzības iestāžu uzdevums. Šīm uzraudzības iestādēm ir jāuzrauga un jānovērtē iespējamie finansiālās stabilitātes riski, ko rada tādas attīstības tendences, kam var būt ietekme nozares vai visas finanšu sistēmas līmenī. Pievēršoties šādiem riskiem, ESRK būtu neatņemama sastāvdaļa integrētā ES uzraudzības struktūrā, kas ir vajadzīga, lai sekmētu savlaicīgu un konsekventu politisko reakciju dalībvalstīs, tādējādi novēršot atšķirīgu pieeju izmantošanu un uzlabojot iekšējā tirgus darbību.ESRK ir izveidota, pamatojoties uz EK līguma 95. pantu, kā struktūra, kurai nav juridiskas personas statusa. Šis juridiskais pamats nodrošina iepriekš aprakstītās ESRK pamatiezīmes un to, ka tās pilnvaras ir attiecināmas uz visu finanšu nozari bez izņēmumiem. Turklāt tādējādi ESRK kopā ar EFUS varētu izveidot kopēju novatorisku finanšu uzraudzības sistēmu, vienlaikus saglabājot skaidru pienākumu nošķīrumu starp ESRK un pārējām iestādēm.Regulu, ar kuru izveido ESRK, papildina Padomes lēmums, kas Eiropas Centrālajai bankai (ECB) uzdod nodrošināt ESRK sekretariātu. Tādējādi ECB sniegs ESRK analītisku, statistisku, administratīvu un loģistikas atbalstu. Ar šo lēmumu pirmo reizi tiks īstenots EK līguma 105. panta 6. punkts, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar ECB un saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ar vienprātīgu lēmumu var noteikt ECB konkrētus uzdevumus saistībā ar uzraudzību.5. Ietekme uz budžetuAr ESRK saistītās budžeta izmaksas segs ECB, un tās tieši neietekmēs Kopienas budžetu. Izdevumi par ECB sniegto palīdzību būs atkarīgi no tā, cik lielā mērā iespējams izmantot ECB esošo personālu un resursus ESRK sekretariāta uzdevumu pildīšanai.6. Sīkāks priekšlikuma izskaidrojumsLai izveidotu ESRK par jaunu Eiropas struktūru, kas būtu neatkarīga no esošajām struktūrām, ir vajadzīga Padomes regula.6.1. ESRK izveidošanaESRK ir pilnīgi jauna, bezprecedenta Eiropas struktūra, kas ir atbildīga par makrouzraudzību. ESRB trīs mērķi ir:-  izstrādāt Eiropas makrouzraudzības perspektīvu, lai vērstos pret sadrumstalotības problēmu, kas rodas, ja riskus vērtē atsevišķi, valstu līmenī;-  veicināt agrās brīdināšanas mehānismu efektivitāti, uzlabojot makrouzraudzības un mikrouzraudzības mijiedarbību. Atsevišķu uzņēmumu stabilitāti pārāk bieži aplūkoja atrauti, nepievēršot pienācīgu uzmanību savstarpējās mijiedarbības pakāpei finanšu sistēmā;-  rūpēties, lai risku novērtējumiem sekotu attiecīgo iestāžu rīcība.Ņemot vērā to, ka ESRK uzdevums attiecas uz plašu jautājumu klāstu, kā arī tā jutīguma dēļ, ESRK nav paredzēts juridiskas personas statuss ar saistošām pilnvarām, bet tā drīzāk gan ir plānota kā struktūra, kuras likumība balstās uz tās neatkarīgo spriedumu reputāciju, analīzes augsto kvalitāti un secinājumu precizitāti.ESRK galvenā lēmējinstance ir valde.Valdes sastāvam ir izšķiroša loma ESRK efektivitātes nodrošināšanā. Izvēlētais risinājums nodrošina ievērojamu centrālo banku klātbūtni. Lielākajā daļā dalībvalstu centrālās bankas zināmā pakāpē ir atbildīgas par finanšu sektora makrouzraudzību. Šā pienākuma un gūtās pieredzes dēļ centrālas bankas var dot vērtīgu ieguldījumu, analizējot finanšu sektora un plašākas makroekonomiskās vides savstarpējās mijiedarbības ietekmi uz finansiālo stabilitāti.Eiropas Centrālā banka nodrošina ESRK sekretariātu, kas veiks analītisko darbu un sniegs tai loģistikas atbalstu. ECB, nodrošinot ESRK sekretariātu, ļaus Eiropas Sistēmisko risku komitejai padziļināti iepazīties ar ECB lielo pieredzi makrouzraudzībā, kā arī ar ECB izšķirošo lomu ES monetārajā sistēmā. Sadarbojoties ar valstu centrālajām bankām, Eiropas Centrālā banka vāc un izplata plaša spektra monetāro statistiku un rādītājus par finanšu iestādēm. Eiropas Centrālā banka un Eurosistēma uzrauga cikliskās un strukturālās attīstības tendences euro zonas/ES banku nozarē un citās finanšu nozarēs, lai apzinātu finanšu nozares potenciāli vājās vietas un tās spēju pretoties varbūtējiem satricinājumiem.6.2. ESRK uzdevumi un pilnvarasESRK nebūs saistošu pilnvaru likt dalībvalstīm vai valstu iestādēm piemērot pasākumus. Ir iecerēts, ka tās reputācija un augsti kvalificētie speciālisti ar savu morālo autoritāti ietekmēs politikas veidotāju un uzraudzītāju rīcību. Tādējādi tā ne tikai sniegs augsta līmeņa novērtējumu saistībā ar makrouzraudzības situāciju, bet var arī izteikt brīdinājumus un ieteikumus, kuros tā konstatē potenciālo nelīdzsvarotību finanšu sistēmā, kas eventuāli varētu palielināt sistēmiskos riskus, un ieteikt attiecīgi koriģējošus pasākumus. ESRK uzdevumu loks būs plašs, un tā nepievērsīsies īpašiem uzņēmumiem vai tirgiem. Brīdinājumi un ieteikumi var būt izteikti par jebkuru finanšu sistēmas aspektu, kas var radīt sistēmisku risku. Turklāt par jautājumiem, kas saistīti ar makrouzraudzību, tā arī sadarbosies ar attiecīgajām starptautiskajām finanšu iestādēm (SVF, Finansiālās stabilitātes padomi (FSP)) un trešo valstu organizācijām. Tā kā šis priekšlikums pamatojas uz EK līguma 95. pantu, tas attiecas uz Eiropas Ekonomikas Zonu (EEZ). Sadarbības veidi starp EBTA valstīm, kas ir EEZ dalībnieces, un ESRK tiks apspriesti EEZ Apvienotajā komitejā.6.2.1. Brīdinājumi un ieteikumiViens no ESRK galvenajiem uzdevumiem ir noteikt sistēmiska rakstura riskus un novērst vai vājināt to ietekmi uz ES finanšu sistēmu. Tādēļ ESRK var izteikt riska brīdinājumus. Lai izvairītos no vēl lielākām problēmām un iespējamas krīzes nākotnē, uz šiem brīdinājumiem jāreaģē savlaicīgi. Vajadzības gadījumā ESRK var arī ieteikt konkrētas darbības, lai vērstos pret konstatētiem riskiem.Lai gan ESRK ieteikumi nebūs juridiski saistoši, tomēr ieteikumu adresātiem ir jārīkojas attiecībā uz konstatēto risku. Ja adresāts ieteikumam piekrīt, tam jāpaziņo par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo ieteikumu. Ja tas ieteikumam nepiekrīt un pasākumi netiek veikti, tam izsmeļoši jāapmato sava pasivitāte. Tādējādi ESRK ieteikumus nevar vienkārši ignorēt.Izskatot katru gadījumu atsevišķi, ESRK izlemj, vai brīdinājumus un ieteikumus darīt publiski pieejamus. No vienas puses, ieteikumu publiskošana palielina spiedienu nekavējoties veikt koriģējošus pasākumus, bet no otras puses, tā varētu izraisīt negatīvu reakciju finanšu tirgos. Ņemot vērā to, ka jautājums par brīdinājumu un ieteikumu publiskošanu ir delikāts, šādi lēmumi ir jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi. Turklāt ir lietderīgi publiskot brīdinājumus un ieteikumus tikai tādos gadījumos, ja divas trešdaļas valdes ar kvalificētu balstu vairākumu ir par to nobalsojušas.Brīdinājumu un ieteikumu adresāti var būt visa Kopiena, viena vai vairākas dalībvalstis, viena vai vairākas Eiropas uzraudzības iestādes, kā arī viena vai vairākas valsts uzraudzības iestādes. Visi brīdinājumi un ieteikumi ir jānosūta Padomei, bet tie, kas attiecas uz uzraudzības jautājumiem, jānosūta arī attiecīgajai uzraudzības iestādei (ESA) . Iemesls, kālab brīdinājumus un ieteikumus paredzēts nosūtīt Padomei vai attiecīgajai uzraudzības iestādei, nav mazināt to saturisko nozīmi, bet gan gluži pretēji – tam jārada lielāks morālais spiediens uz saņēmēju, mudinot to rīkoties vai izskaidrot savu pasivitāti, un dod iespēju Padomei izteikt savu viedokli.6.2.2. Piekļuve informācijaiNo finanšu iestāžu un tirgu savstarpējās saiknes izriet, ka iespējamo sistēmisko risku uzraudzībai un novērtējumam jāpamatojas uz plaša spektra attiecīgiem makroekonomikas un mikrofinanšu datiem un rādītājiem. Tālab ESRK ir jābūt pieejamai visai informācijai, kas tai vajadzīga savu pienākumu veikšanai, vienlaikus saglabājot šo datu konfidencialitāti. ESRK varēs izmantot plašu datu kopumu, ko ECB ar Eurosistēmas starpniecību jau ir ieguvusi par monetārajām un finanšu iestādēm. Turklāt, lai ESRK varētu izpildīt savu uzdevumu un nodrošināt vajadzīgo atbilstību starp mikrouzraudzītājiem un ESRK, tā ar sava sekretariāta starpniecību varēs arī pieprasīt Eiropas uzraudzības iestādēm (ESA) sniegt informāciju pārskata vai apkopotā veidā. Ja šāda informācija nav pieejama (vai pieeja netiek dota), ESRK varēs pieprasīt datus tieši no valstu uzraudzības iestādēm, valstu centrālajām bankām vai citām dalībvalstu iestādēm. Turklāt šī regula uzliek vispārēju pienākumu Eiropas uzraudzības iestādēm (ESA) , valstu centrālajām bankām un dalībvalstīm sniegt ESRK visu informāciju, kas tai vajadzīga, lai tā varētu veikt savu uzdevumu, tādējādi garantējot plašu pieeju datiem, kas vajadzīgi, lai veiktu makrouzraudzības analīzi.Tā kā dažas atsevišķas iestādes (sava izmēra, savstarpējās saiknes ar citām finanšu iestādēm vai sava riska profila dēļ) var būt sistēmiska rakstura, ESRK pēc pamatota pieprasījuma Eiropas uzraudzības iestādēm (ESA) ar sava sekretariāta starpniecību varēs piekļūt arī atsevišķiem datiem.6.3. Saikne ar EFUSIerosinātā ES uzraudzības sistēma var veiksmīgi darboties vienīgi tad, ja ESRK un EFUS efektīvi sadarbojas. Reformas mērķis ir nodrošināt veiksmīgāku makrouzraudzības un mikrouzraudzības mijiedarbību. Lai izpildītu makrouzraudzības iestādes pienākumus, ESRK būs vajadzīgi aktuāli un saskaņoti mikrouzraudzības dati, savukārt valstu iestāžu veiktajai mikrouzraudzībai būtu lietderīga ESRK īpašā informācija par makrouzraudzības vidi. Regulas turklāt arī konkretizē procedūras, kas jāveic Eiropas uzraudzības iestādēm, saņemot ESRK ieteikumus, un to, kā Eiropas uzraudzības iestādēm būtu jāizmanto savas pilnvaras, lai bez kavēšanās tiktu īstenoti ieteikumi vienā vai vairākās kompetentās valsts uzraudzības iestādēs.6.4. KonfidencialitāteESRK valdes locekļiem un darbiniekiem ir pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Jebkāda konfidenciāla informācija, ko saņēmis kāds valdes loceklis vai ESRK strādājoša perona, netiks izpausta, izņemot vienīgi pārskata vai apkopotā veidā tā, ka nav iespējams atpazīt atsevišķas finanšu iestādes. Šie konfidencialitātes noteikumi īpaši attiecas uz ECB darbiniekiem, jo ECB nodrošinās ESRK ar sekretariātu. Tādejādi informācija, ko ECB ieguvusi, pildot ESRK sekretariāta pienākumus, tiks izmantota vienīgi, lai pildītu ESRK uzdevumus. Saskaņā ar ES iestāžu esošo praksi personām, kas strādājušas saistībā ar ESRK, jāievēro dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums, pat ja tām vairs nav jāpilda savi pienākumi.Adresāti, Padome un Eiropas uzraudzības iestādes arī veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai saglabātu brīdinājumu un ieteikumu konfidenciālo raksturu.6.5. ESRK iekšējā organizācijaESRK veido: i) valde; ii) koordinācijas komiteja un iii) sekretariāts.6.5.1. ValdeESRK galvenā lēmējinstance ir valde, un tā ir atbildīga par šā paskaidrojuma raksta 6.2.1. punktā minēto brīdinājumu un ieteikumu formulēšanu.Valdes balsstiesīgie locekļi ir:-  valstu centrālo banku vadītāji;-  ECB priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks;-  Eiropas Komisijas loceklis;-  triju Eiropas uzraudzības iestāžu priekšsēdētāji.Valdes locekļi bez balsstiesībām ir:-  viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts kompetentajām uzraudzības iestādēm;-  Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētājs.Atkarībā no apspriežamajiem jautājumiem valstu uzraudzības iestāžu pārstāvis var mainīties (šī rotācija būs vajadzīga daudzās dalībvalstīs, kurās, piemēram, par apdrošināšanas un finanšu nozares uzraudzību atbild dažādas iestādes).Valdes locekļi rīkosies neitrāli. Tas nozīmē, ka veicot ar ESRK saistītu darbību, tie neseko atsevišķu dalībvalstu instrukcijām un neņem vērā to individuālās intereses. Neitralitāte ir vissvarīgākā prasība, jo atsevišķu dalībvalstu intereses ne vienmēr atbilst ESRK galvenajam mērķim – uzturēt finansiālo stabilitāti Eiropas Savienībā kopumā.Valdes balsstiesīgajiem locekļiem katram ir viena balss. Valdes lēmumi tiks pieņemti ar vienkāršu balsu vairākumu (izņemot lēmumu par brīdinājumu vai ieteikumu publiskošanu; par to jābalso ar divu trešdaļu kvalificētu balsu vairākumu. Saskaņā ar esošo praksi balsošanai jānosaka kvorums.)Valdes sanāksmes notiek vismaz četras reizes gadā. Sanāksmes rīko pēc priekšsēdētāja ierosmes vai, ja to pieprasa viena trešdaļa valdes balsstiesīgo locekļu.6.5.2. PriekšsēdētājsPriekšsēdētāju ievēl uz pieciem gadiem no ESRK valdes locekļu vidus, kas vienlaikus ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi. Valdes priekšsēdētājs vada valdi un koordinācijas komiteju, kā arī dod norādījumus ESRK sekretariātam valdes vārdā. Priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas var sasaukt valdes ārkārtas sanāksmes. Attiecībā uz balsošanas kārtību valdē – ja ir vienāds balsu skaits – izšķirošā ir priekšsēdētāja balss. Valdes priekšsēdētājs pārstāv ESRK ārējās attiecībās.6.5.3. Koordinācijas komitejaŅemot vērā valdes sastāvu, kurā kopumā būs 61 loceklis, koordinācijas komiteja atbalstīs valdi lēmumu pieņemšanas procesā. Koordinācijas komiteja sagatavos valdes sēdes, pārskatīs apspriežamos dokumentus un uzraudzīs ESRK darba virzību.Koordinācijas komiteju veidos valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, Eiropas uzraudzības iestāžu priekšsēdētāji, Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētājs, Eiropas Komisijas loceklis un pieci valdes locekļi, kas vienlaikus ir ECB Ģenerālpadomes locekļi (12 locekļi).6.5.4. SekretariātsECB nodrošina ESRK sekretariātu. Sekretariāts norādījumus saņems tieši no valdes priekšsēdētāja.Sekretariāta vadītāju iecels ECB, apspriežoties ar ESRK valdi. Sekretariāts sniegs ESRK analītisku, statistisku, administratīvu un loģistikas atbalstu, tostarp sagatavos sanāksmes, vāks un apstrādās ESRK paredzētu kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju, veiks analīzi un novērtējumus, kas vajadzīgi, lai ESRK varētu izpildīt savu uzdevumu. Turklāt sekretariāts vēl atbalstīs konsultatīvās speciālistu komitejas darbu (Skatīt 6.5.5. punktu).6.5.5. Konsultatīvā speciālistu komiteja un citi konsultāciju avotiKonsultatīvās speciālistu komitejas (turpmāk "KSK") uzdevums ir pēc ESRK pieprasījuma konsultēt un palīdzēt valdei jautājumos, kas ir ESRK kompetencē.KSK locekļi ir:-  viens pārstāvis no katras valsts centrālās bankas;-  viens pārstāvis no ECB;-  viens pārstāvis no katras dalībvalsts uzraudzības iestādes;-  viens pārstāvis no katras Eiropas uzraudzības iestādes;-  divi Eiropas Komisijas pārstāvji;-  divi Ekonomikas un finanšu komitejas pārstāvji.KSK priekšsēdētāju ieceļ valde, valdes priekšsēdētājam izsakot priekšlikumu. Atkarībā no apspriežamajiem jautājumiem valstu uzraudzības iestāžu pārstāvji var mainīties.6.6. Ziņošanas pienākumiESRK par savu darbību atskaitās Eiropas Parlamentam un Padomei, un tādejādi tā vismaz reizi gadā sniedz tiem ziņojumu. Eiropas Parlaments un Padome var pieprasīt ESRK ziņot biežāk.2009/0140 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku komitejas izveidošanuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[3],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[5],tā kā:(1) Finanšu krīze ir atklājusi būtiskus trūkumus finanšu uzraudzībā, kas nav novērsusi pārmērīga riska uzkrāšanos finanšu nozarē, un jo īpaši ir norādījusi uz trūkumiem esošajā makrouzraudzībā.(2) Komisija 2008. gada novembrī pilnvaroja augsta līmeņa ekspertu grupu Jacques de Larosière vadībā ( de Larosière grupa) sniegt ieteikumus par to, kā stiprināt Eiropas uzraudzības sistēmu, lai varētu labāk aizsargāt Eiropas iedzīvotājus un atjaunotu uzticību finanšu sistēmai.(3) Nobeiguma ziņojumā, kas iesniegts 2009. gada 25. februārī, de Larosière grupa cita starpā ieteica izveidot Kopienas līmeņa struktūru, kas atbildētu par risku pārraudzību visā finanšu sistēmā.(4) Komisija savā 2009. gada 4. marta paziņojumā "Impulsi Eiropas atveseļošanai"[6] atzinīgi novērtēja un kopumā atbalstīja de Larosière grupas ieteikumus. Eiropadome 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmē vienojās par nepieciešamību Eiropas Savienībā uzlabot finanšu iestāžu regulējumu un uzraudzību un izmantot de Larosière ziņojumu par pamatu rīcībai.(5) Komisija 2009. gada 27. maija paziņojumā "Eiropas finanšu uzraudzība"[7] izklāstīja vairākas reformas pašreizējā sistēmā finanšu stabilitātes nodrošināšanai ES līmenī, tostarp jo īpaši Eiropas Sistēmisko risku komitejas (ESRK) izveidi, lai atbildētu par makrouzraudzību. Padome 2009. gada 9. jūnijā un Eiropadome 18. un 19. jūnija sanāksmē atbalstīja Komisijas viedokli un atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, lai pilnībā 2010. gada laikā varētu pabeigt izveidot jauno sistēmu. Atbilstīgi Komisijas viedoklim tā cita starpā secināja, ka ECB "būtu jāsniedz analītisks, statistisks, administratīvs un loģistikas atbalsts ESRK, arī izmantojot valstu centrālo banku un uzraudzītāju specializētus padomus".(6) Pašreizējā ES sistēmā uz makrouzraudzību ir likts pārāk mazs uzsvars. Atbildība par makrouzraudzības analīzi joprojām ir sadrumstalota, un to veic dažādas atšķirīgu līmeņu iestādes bez jebkāda mehānisma, kas nodrošinātu, ka makroriski tiek attiecīgi identificēti un brīdinājumi un ieteikumi tiek izteikti skaidri, un tiem seko rīcība, un tiek veikti attiecīgi pasākumi.(7) Kopienai ir vajadzīga īpaša, par visas ES finanšu sistēmas makrouzraudzību atbildīga struktūra, kas konstatētu finansiālās stabilitātes riskus un vajadzības gadījumā izteiktu brīdinājumus un sniegtu ieteikumus, lai veiktu pasākumus šo risku novēršanai. Tādēļ būtu jāizveido Eiropas Sistēmisko risku komiteja (ESRK) kā jauna, neatkarīga struktūra, kas atbild par makrouzraudzību Eiropas līmenī.(8) Vajadzības gadījumā ESRK būtu jāizsaka vispārēja rakstura brīdinājumi un jāsniedz ieteikumi Kopienai kopumā, atsevišķām dalībvalstīm vai dalībvalstu grupām, nosakot konkrētu termiņu attiecīgajai politiskajai rīcībai.(9) Lai palielinātu šo brīdinājumu un ieteikumu nozīmību un likumību, tie jānosūta ar Padomes starpniecību un vajadzības gadījumā ar Eiropas Banku iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)Nr. …/…[8], Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. …/…[9], Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. …/…[10], starpniecību.(10) ESRK, pamatojoties uz adresātu ziņojumiem, būtu arī jāuzrauga, vai tās ieteikumi tiek ievēroti, lai nodrošinātu to, ka šiem brīdinājumiem un ieteikumiem patiešām tiek sekots. Ieteikumu adresātiem jārīkojas saskaņā ar šiem ieteikumiem, izņemot, ja tie savu nerīkošanos var pienācīgi pamatot ("rīkojies vai paskaidro" mehānisms).(11) ESRK ir jāizlemj, vai ieteikumam jābūt konfidenciālam vai publiski pieejamam, ņemot vērā, ka konkrētos apstākļos publiskošana var veicināt šo ieteikumu ievērošanu.(12) ESRK vismaz reizi gadā ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei; plašu finansiālo grūtību gadījumā tas jādara biežāk.(13) ECB un valstu centrālajām bankām jāuzņemas vadošā loma makrouzraudzībā to pieredzes un esošo uzdevumu dēļ finanšu stabilitātes jomā. Lai nodrošinātu to, ka makrorisku novērtējums pamatojas uz pilnīgu un precīzu informāciju par attīstības tendencēm finanšu sistēmā, mikrouzraudzības iestāžu līdzdalība ESRK darbībā ir būtiska. Līdz ar to Eiropas uzraudzības iestāžu priekšsēdētājiem jābūt balsstiesīgiem locekļiem, un vienam uzraudzības iestāžu pārstāvim no katras dalībvalsts jāpiedalās kā loceklim bez balsstiesībām.(14) Eiropas Komisijas locekļa līdzdalība palīdzēs izveidot saikni ar makroekonomikas un finanšu uzraudzību Kopienā, kamēr Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētāja klātbūtne atspoguļo finanšu ministru lomu finanšu stabilitātes nodrošināšanā.(15) Ir būtiski, lai ESRK locekļi pildītu savus pienākumus neitrāli un aplūkotu finanšu stabilitāti tikai Eiropas Savienībā kopumā. Balsojot par brīdinājumiem un ieteikumiem ESRK, katram loceklim jābūt vienai balsij, un lēmumi parasti būtu jāpieņem ar vienkāršu balsu vairākumu.(16) No finanšu iestāžu un tirgu savstarpējās saiknes izriet, ka iespējamo sistēmisko risku uzraudzībai un novērtējumam jāpamatojas uz plaša spektra attiecīgiem makroekonomikas un mikrofinanšu datiem un rādītājiem. Tālab ESRK ir jābūt pieejamai visai informācijai, kas tai vajadzīga savu pienākumu veikšanai, vienlaikus saglabājot šo datu konfidencialitāti.(17) Tirgus dalībnieki var dot vērtīgu ieguldījumu izpratnē par procesiem, kas ietekmē finanšu sistēmu. Tālab ESRK vajadzības gadījumā būtu jākonsultējas ar privātā sektora dalībniekiem (finanšu sektora dalībnieki, patērētāju apvienības, finanšu pakalpojumu lietotāju grupas, ko izveidojusi Komisija vai kas izveidotas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem), lai dotu tiem vienlīdzīgas iespējas izteikt savus apsvērumus.(18) Ņemot vērā starptautisko finanšu tirgu integrāciju starptautiskā mērogā un finanšu krīzes izplatīšanās risku, ESRK ir jāsaskaņo darbība ar Starptautisko Valūtas fondu un jaunizveidoto Finansiālās stabilitātes padomi, kam paredzēts nodrošināt agrīno brīdināšanu par pasaules līmeņa makroriskiem.(19) ESRK izveidošanai tiešā veidā jāsekmē iekšējā tirgus mērķu sasniegšana. Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzība ir Kopienas jaunās kopīgās uzraudzības sistēmas neatņemama sastāvdaļa, jo makrouzraudzības aspekts ir cieši saistīts ar mikrouzraudzības uzdevumiem, ko uzticēts veikt Eiropas uzraudzības iestādēm. Tikai tad, ja sistēma ir tāda, kurā ir pienācīgi ņemta vērā mikrorisku un makrorisku savstarpējā mijiedarbība, visām ieinteresētajām personām var rasties tāda uzticēšanās, lai iesaistītos pārrobežu finanšu darbībās. ESRK ir jāuzrauga un jānovērtē finansiālās stabilitātes riski, ko rada tādas attīstības tendences, kam var būt ietekme nozares līmenī vai visas finanšu sistēmas līmenī. Pievēršoties šādiem riskiem, ESRK ir jādod tiešs ieguldījums integrētā Kopienas uzraudzības struktūrā, kas ir vajadzīga, lai sekmētu savlaicīgu un konsekventu politisko reakciju dalībvalstīs, tādējādi novēršot atšķirīgu pieeju izmantošanu un uzlabojot iekšējā tirgus darbību.(20) Dalībvalstis nevar veikt Kopienas finanšu sistēmas efektīvu makrouzraudzību pietiekamā līmenī Eiropas finanšu tirgu integrācijas dēļ, tālab Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I nodaļa Vispārīgi noteikumi1. PANTS IZVEIDOšANAEiropas Sistēmisko risku padome, turpmāk "ESRK", ir izveidota.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā lieto šādas definīcijas:1.  "finanšu iestāde" ir jebkura iestāde, kuras galvenā nodarbošanās ir noguldījumu pieņemšana, kredītu piešķiršana, apdrošināšanas vai citu finanšu pakalpojumu sniegšana klientiem vai locekļiem, vai tā patstāvīgi iesaistās finansiālos ieguldījumos vai tirdzniecības darbībās;2.  "finanšu sistēma" ir visas finanšu iestādes, tirgi un tirgus infrastruktūras.3. pantsMisija, mērķi un uzdevumi1. ESRK atbild par Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību, lai novērstu vai vājinātu sistēmiskos riskus finanšu sistēmā, tādējādi izvairoties no plašu finansiālo grūtību posmiem, veicinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību un nodrošinātu finanšu sektora ilglaicīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē.2. Šā panta 1. punkta vajadzībām ESRK veic šādus uzdevumus:3.  nosaka un/vai vajadzības gadījumā vāc un analizē visu informāciju, kas ir būtiska 1. punktā izklāstītajai misijai;4.  konstatē šādus riskus un nosaka to prioritāti;5.  izsaka brīdinājumus, ja šie riski tiek uzskatīti par būtiskiem;6.  vajadzības gadījumā sniedz ieteikumus korektīviem pasākumiem;7.  uzrauga, vai brīdinājumiem un ieteikumiem seko rīcība;8.  cieši sadarbojas ar Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu un vajadzības gadījumā nodrošina Eiropas uzraudzības iestādes ar informāciju par sistēmiskiem riskiem, kas tām ir nepieciešama, lai pildītu savus uzdevumus;9.  saskaņo ar makrouzraudzību saistītus jautājumus ar starptautiskām iestādēm, īpaši ar Starptautisko Valūtas fondu un Finansiālās stabilitātes padomi, kā arī ar attiecīgajām iestādēm trešās valstīs;10.  veic citus saistītus uzdevumus, kas paredzēti Kopienas tiesību aktos.II nodaļaOrganizācija4. PANTS STRUKTūRA1. ESRK ir valde, koordinācijas komiteja un sekretariāts.2. Valde pieņem lēmumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ESRK uzticēto uzdevumu izpildi.3. Koordinācijas komiteja palīdz ESRK lēmumu pieņemšanas procesā, atbalstot to valdes sēžu sagatavošanā, pārskatot apspriežamos dokumentus un uzraugot ESRK darba virzību.4. Sekretariāts valdes priekšsēdētāja vadībā sniedz ESRK analītisku, statistisku, administratīvu un loģistikas atbalstu saskaņā ar Padomes Lēmumu XXXX/EK/2009[11] .5. ESRK palīdz 12. pantā minētā konsultatīvā speciālistu komiteja, kas pēc pieprasījuma sniedz konsultācijas un palīdzību jautājumos, kas ir būtiski ESRK darbā.5. pantsPriekšsēdētājs1. ESRK valdes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēl uz pieciem gadiem no valdes locekļu, kas vienlaikus ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi, vidus. Viņus var ievēlēt amatā atkārtoti.2. Priekšsēdētājs vada valdes un koordinācijas komitejas sanāksmes.3. Ja valdes priekšsēdētājs sanāksmē nevar piedalīties, valdes un/vai koordinācijas komitejas sanāksmes vada priekšsēdētāja vietnieks.4. Ja ECB Ģenerālpadomes locekļa, kas ir ievēlēts par valdes priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku, pilnvaru termiņš beidzas, pirms pagājuši pieci gadi, vai ja valdes priekšsēdētājs vai valdes priekšsēdētāja vietnieks kaut kāda iemesla dēļ nevar pildīt savu pienākumu, saskaņā ar pirmo punktu tiek ievēlēts jauns valdes priekšsēdētājs vai valdes priekšsēdētāja vietnieks.5. Valdes priekšsēdētājs pārstāv ESRK ārējās attiecībās.6. pantsValde1. Valdes balsstiesīgie locekļi ir:a) ECB priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks;b) valstu centrālo banku vadītāji;c) Eiropas Komisijas loceklis;d) Eiropas Banku iestādes priekšsēdētājs;e) Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes priekšsēdētājs;f) Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētājs.2. Valdes locekļi bez balsstiesībām ir:a) viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts kompetentajām uzraudzības iestādēm;b) Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētājs.3. Ja sanāksmes darba kārtībā ir iekļauti punkti, kas attiecas uz vairākām valsts uzraudzības iestādēm vienā un tajā pašā dalībvalstī, attiecīgais augstā līmeņa pārstāvis piedalās tikai to jautājumu apspriešanā, kas ir viņa vai viņas kompetencē.4. Valde izstrādā ESRK reglamentu.7. pantsNeitralitāte1. Piedaloties valdes un koordinācijas komitejas darbā vai veicot jebkādas citas darbības saistībā ar ESRK, ESRK locekļi veic savu uzdevumu neitrāli, neprasot un nepieņemot instrukcijas no dalībvalstīm.2. Dalībvalstis netiecas ietekmēt ESRK locekļus, tiem pildot savu uzdevumu.8. pantsDienesta noslēpums1. ESRK valdes locekļi un citas personas (tostarp centrālo banku, konsultatīvās speciālistu komitejas, Eiropas uzraudzības iestāžu, dalībvalstu kompetento valsts uzraudzības iestāžu attiecīgie darbinieki), kas strādā vai ir strādājušas saistībā ar ERSK, nedrīkst izpaust informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, pat pēc sava amata pienākumu beigām.2. Informācija, ko saņem ESRK locekļi, var tikt izmantota vienīgi, pildot pienākumus un veicot uzdevumus, kas izklāstīti 3. panta 2. punktā.3. Neskarot 16. pantu un krimināltiesību piemērošanu, jebkuru konfidenciālu informāciju, ko saņem 1. punktā minētās personas, pildot pienākumus, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot pārskata vai apkopojuma formā tā, ka nav iespējams atpazīt konkrētas finanšu iestādes.4. ESRK vienojas ar Eiropas uzraudzības iestādēm par īpašām konfidencialitātes procedūrām, lai sargātu informāciju par atsevišķām finanšu iestādēm vai informāciju, kas ļauj atpazīt atsevišķas finanšu iestādes.9. pantsValdes sanāksmes1. Parastās valdes pilnsapulces sasauc valdes priekšsēdētājs, un tās notiek vismaz četras reizes gadā. Ārkārtas sanāksmes var sasaukt pēc priekšsēdētāja ierosmes vai, ja to pieprasa vismaz viena trešdaļa valdes balsstiesīgo locekļu.2. Valdes sanāksmēs piedalās visi valdes locekļi personīgi un tos nevar pārstāvēt.3. Atkāpjoties no 2. punkta, ja kāds no locekļiem sanāksmes nevar ilgstoši apmeklēt, tas var nozīmēt aizstājēju. Šo valdes locekli var arī aizstāt persona, kas saskaņā ar attiecīgās iestādes reglamentējošiem noteikumiem ir oficiāli iecelta aizstāšanai uz laiku.4. Sanāksmes ir konfidenciālas.10. pantsBalsošanas kārtība valdē1. Katram valdes balsstiesīgajam loceklim ir viena balss.2. Valdē lēmumi tiek pieņemti ar vienkāršu balsu vairākumu, balsojot klātesošiem balsstiesīgiem valdes locekļiem. Ja ir vienāds balsu skaits, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.3. Lai valde varētu balsot, vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas valdes balsstiesīgo locekļu. Ja kvoruma nav, priekšsēdētājs var sasaukt ārkārtas sanāksmi, kurā lēmumu var pieņemt arī bez kvoruma.11. pantsKoordinācijas komiteja1. Koordinācijas komitejas sastāvā ir šādi locekļi:a) ESRK priekšsēdētājs;b) ESRK priekšsēdētāja vietnieks;c) pieci valdes locekļi, kas ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi. Tos ievēl valdes locekļi uz diviem gadiem no to valdes locekļu vidus, kas vienlaikus ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi;d) Eiropas Komisijas loceklis;e) Eiropas Banku iestādes priekšsēdētājs;f) Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes priekšsēdētājs;g) Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšsēdētājs;h) Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētājs.Katra ievēlētā koordinācijas komitejas locekļa vakantā vieta tiks aizpildīta, ievēlot jaunu valdes locekli.2. Koordinācijas komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs, un tās notiek vismaz reizi ceturksnī pirms katras valdes sanāksmes. Priekšsēdētājs var sasaukt arī ad-hoc sanāksmes.12. pantsKonsultatīvā speciālistu komiteja1. Konsultatīvās speciālistu komitejas sastāvā ir šādi locekļi:a) viens pārstāvis no katras valsts centrālās bankas un viens pārstāvis no ECB;b) viens pārstāvis no katras dalībvalsts kompetentās uzraudzības iestādes;c) viens Eiropas Banku iestādes pārstāvis;d) viens pārstāvis no Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes;e) viens pārstāvis no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes;f) divi Komisijas pārstāvji;g) viens pārstāvis no Ekonomikas un finanšu komitejas.Katras dalībvalsts uzraudzības iestādes izraugās komitejai vienu pārstāvi. Ja sanāksmes darba kārtībā ir iekļauti punkti, kas attiecas uz vairākām valsts uzraudzības iestādēm vienā un tajā pašā dalībvalstī, attiecīgais pārstāvis piedalās tikai to darba kārtības jautājumu apspriešanā, kas ir viņa kompetencē.2. Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāju ieceļ valde, valdes priekšsēdētājam izsakot priekšlikumu.3. Komiteja pēc valdes priekšsēdētāja pieprasījuma veic 4. panta 5. punktā minētos uzdevumus.4. ESRK sekretariāts atbalsta konsultatīvās speciālistu komitejas darbu, un sekretariāta vadītājs piedalās tās sanāksmēs.13. pantsCiti konsultāciju avotiVeicot savu uzdevumu, ESRK vajadzības gadījumā konsultējas ar attiecīgā privātā sektora dalībniekiem.14. pantsPiekļuve dokumentiem1. Uz ESRK rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001[12].2. Valde sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā pieņem praktiskus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.3. ESRK lēmumi, ko tā pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt iemesls sūdzībai ombudam vai prasības iesniegšanai Eiropas Kopienu Tiesā atbilstīgi EK līguma 195. un 230. pantā paredzētajiem nosacījumiem.III nodaļaUzdevumi15. PANTS INFORMāCIJAS VāKšANA UN APMAIņA1. ESRK nodrošina Eiropas uzraudzības iestādes ar informāciju par sistēmiskiem riskiem, kas tām ir vajadzīga to uzdevumu izpildei.2. Eiropas uzraudzības iestādes, valstu centrālās bankas un dalībvalstis cieši sadarbojas ar ESRK un nodrošina to ar visu informāciju, kas tai vajadzīga, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.3. ESRK var pieprasīt informāciju no Eiropas uzraudzības iestādēm pārskata vai apkopojuma veidā tā, ka nav iespējams atpazīt atsevišķas finanšu iestādes. Ja pieprasītie dati minētajām iestādēm nav pieejami vai tie nav pieejami savlaicīgi, ESRK var pieprasīt datus no valstu uzraudzības iestādēm, valstu centrālajām bankām vai citām dalībvalstu iestādēm.4. ESRK ar pamatotu pieprasījumu var vērsties pie Eiropas uzraudzības iestādēm, lai saņemtu datus, kas nav sniegti pārskata vai apkopojuma veidā.5. Pirms informācijas pieprasījuma atbilstīgi 3. un 4. punktam ESRK apspriežas ar attiecīgo Eiropas uzraudzības iestādi, lai pārliecinātos par pieprasījuma proporcionalitāti.16. pantsBrīdinājumi un ieteikumi1. Ja konstatēti nopietni riski, kas apdraud 3. panta 1. punktā minētā mērķa sasniegšanu, ESRK izsaka brīdinājumus un vajadzības gadījumā sniedz ieteikumus korektīviem pasākumiem.2. ESRK brīdinājumi vai ieteikumi, kas sniegti saskaņā ar 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, var būt gan vispārīgi, gan konkrēti, un tie ir adresēti Kopienai kopumā vai vienai vai vairākām dalībvalstīm, vai vienai vai vairākām Eiropas uzraudzības iestādēm, vai vienai vai vairākām valstu uzraudzības iestādēm. Ieteikumos paredzēts konkrēts termiņš politiskajai rīcībai. Ieteikumi var būt adresēti arī Komisijai par attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem.3. Brīdinājumi un ieteikumi tiek nosūtīti arī Padomei un, ja tie ir adresēti vienai vai vairākām valsts uzraudzības iestādēm, tad arī Eiropas uzraudzības iestādēm.4. Ikviens valdes loceklis jebkurā laikā var pieprasīt balsot par brīdinājuma vai ieteikuma projektu.17. pantsTurpmākie pasākumi, kas seko ESRK ieteikumiem1. Ja 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētais ieteikums ir adresēts vienai vai vairākām dalībvalstīm vai vienai vai vairākām Eiropas uzraudzības iestādēm, vai vienai vai vairākām valstu uzraudzības iestādēm, adresāti ESRK paziņo par pasākumiem, kas veikti, atbildot uz ieteikumiem, vai paskaidro, kādēļ tie nav rīkojušies. Padome un, ja vajadzīgs, Eiropas uzraudzības iestādes tiek informētas.2. Ja ESRK nolemj, ka ieteikums nav ņemts vērā, un tā adresāti nav varējuši pienācīgi paskaidrot rīcības trūkumu, tā informē Padomi vai, ja nepieciešams, konkrētas Eiropas uzraudzības iestādes.18. pantsPubliski brīdinājumi un ieteikumi1. Izskatot katru gadījumu atsevišķi, ESRK valde lemj, vai brīdinājumu vai ieteikumu darīt publiski pieejamu. Atkāpjoties no 10. panta 2. punkta, lai brīdinājums vai ieteikums kļūtu publiski pieejams, par to jābalso ar divu trešdaļu kvalificētu balsu vairākumu.2. Ja ESRK valde izlemj brīdinājumu vai ieteikumu darīt publiski pieejamu, tā par to iepriekš brīdina adresātu(-us).3. Ja ESRK valde izlemj nedarīt brīdinājumu vai ieteikumu publiski pieejamu, adresāts un vajadzības gadījumā Padome un Eiropas uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu to konfidenciālo raksturu. Padomes priekšsēdētājs var izlemt neizplatīt brīdinājumu vai ieteikumu citiem Padomes locekļiem.IV nodaļaNobeiguma noteikumi19. PANTS ZIņOšANAS PIENāKUMI1. Vismaz reizi gadā ESRK sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.2. Pēc Padomes vai Komisijas uzaicinājuma ESRK izskata arī īpašus jautājumus.20. pantsPārskatīšanas klauzulaPamatojoties uz Komisijas ziņojumu, un pēc ECB atzinuma saņemšanas Padome pārskata šo regulu pēc trīs gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā un nosaka, vai ESRK misija un organizācija ir jāpaskata.21. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs [..] priekšsēdētājs [..] [1] Šīs komitejas ir: Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja (EBUK), Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja (EAFPUK) un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK).[2] OV C , , . lpp.[3] Lēmums XXXX[4] OV C , , . lpp.[5] OV C , , . lpp.[6] COM(2009) 114[7] COM(2009) 252[8] OJ L , , lpp. .[9] OJ L , , lpp. .[10] OJ L , , lpp. .[11] OJ L , , lpp. .[12] OV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0039

Priekšlikums Padomes regula ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu par antidempinga pasākumiem attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) lokšņu importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā  /* COM/2005/0039 galīgā redakcija */

	Briselē, 11.2.2005COM(2005) 39 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu par antidempinga pasākumiem attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) lokšņu importu, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAr Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001[1] Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus polietilēntereftalāta (PET) loksnēm, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Maksājumi par Indijas izcelsmes PET lokšņu importu bija robežās no 0 % līdz 62,6 %. Uzņēmumam Jindal Poly Films Limited pašlaik piemēro maksājumu 0 % apmērā.Pēc tam, kad vairāki lieli Kopienas PET lokšņu ražotāji iesniedza prasību, Komisija 2004. gada februārī attiecībā uz Jindal Poly Films Limited uzsāka daļēju starpposma pārskatu, kas skar tikai dempingu.Izmeklēšana pierādīja, ka Jindal Poly Films Limited neveic dempingu.Tādēļ Komisija ierosina, ka attiecībā uz Jindal Poly Films Limited antidempinga maksājums jāsaglabā 0 % apmērā.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu par antidempinga pasākumiem attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) lokšņu importu, kura izcelsme, cita starpā, ir IndijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 [2] (turpmāk „pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kāA. PROCEDŪRA1. Iepriekšējā procedūra un esošie pasākumi(1) Pēc 2000. gadā uzsāktās izmeklēšanas (turpmāk „sākotnējā izmeklēšana”), saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 [3] Padome 2001. gada augustā noteica galīgos antidempinga maksājumus polietilēntereftalāta (PET) lokšņu importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Maksājumi par Indijas izcelsmes PET lokšņu importu bija robežās no 0 % līdz 62,6 %.(2) Importam no Jindal Poly Films Limited, uzņēmuma agrākais nosaukums Jindal Polyester Limited (paziņojums par nosaukuma maiņu publicēts 2004. gada 2. decembrī [4]), pašlaik piemēro antidempinga maksājumu 0 % apmērā. PET lokšņu importam no uzņēmuma piemēro arī kompensācijas maksājumu 7 % apmērā, kas 1999. gadā tika noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2597/1999 [5].2. Pārskatīšanas pieprasījums(3) Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatu tikai par dempingu attiecībā uz Jindal Poly Films Limited iesniedza šādi Kopienas ražotāji: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH un Nuroll SpA (turpmāk „pieteikuma iesniedzēji”). Pieteikuma iesniedzēji saražo lielāko daļu no Kopienas PET lokšņu produkcijas. Toray Plastics Europe izteica savu atbalstu pieprasījumam, lai gan formāli tas nebija pieteikuma iesniedzējs.(4) Pieteikuma iesniedzēji apgalvoja, ka Jindal Poly Films Limited dempinga starpība ir mainījusies un ir lielāka nekā sākotnējās izmeklēšanas laikā, uz kuru pamatojoties tika noteikti esošie pasākumi.3. Izmeklēšana(5) Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka prasībā ir pietiekoši daudz sākotnējo pierādījumu, un ar paziņojumu („paziņojumu par izmeklēšanas uzsākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [6], 2004. gada 19. februārī informēja par daļēja starpposma pārskata uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.(6) Pārskata darbības joma ietvēra tikai dempinga pārbaudi attiecībā uz Jindal Poly Films Limited. Izmeklēšanas laika posms („IP”) bija no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim.(7) Komisija oficiāli informēja Jindal Poly Films Limited, eksportētājas valsts pārstāvjus un Kopienas ražotājus par pārskata uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm deva iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu.(8) Lai iegūtu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, Komisija nosūtīja anketu attiecīgajam eksportētājam ražotājam - Jindal Poly Films Limited, kurš sadarbojās sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Uzņēmuma telpās Deli notika pārbaudes apmeklējums, lai apstiprinātu sniegtās informācijas atbilstību.B. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS1. Attiecīgais produkts(9) Saskaņā ar sākotnējās izmeklēšanas laikā noteikto definīciju attiecīgais produkts ir Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) loksne, kuru parasti klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.2. Līdzīgs produkts(10) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, Komisija konstatēja, ka PET loksnēm, ko ražo un pārdod Indijas vietējā tirgū, un PET loksnēm, ko no Indijas ieved Kopienā, kā arī PET loksnēm, ko ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare Kopienas tirgū, ir vienādi fiziskie un tehniskie raksturlielumi un izmantošanas veidi. Tāpēc minētie produkti ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.C. DEMPINGS1. Normālā vērtība(11) Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms pārbaudīja, vai eksportētāja ražotāja pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas sastāda vismaz 5 % vai vairāk no Kopienā importētā attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma.(12) Tad Komisija pārliecinājās, vai katra produkta tipa pārdošanas apjoms vietēja tirgū sastāda 5 % vai vairāk no kopējā pārdošanas apjoma attiecīgajam produkta tipam, ko ieved Kopienā.(13) Attiecībā uz tiem produkta tipiem, kuru pārdošanas apjoms vietējā tirgū sastādīja 5 % vai vairāk no Kopienā ievestā tāda paša produkta tipa pārdošanas apjoma, Komisija pēc tam pārbaudīja, vai parastajā tirdzniecības apritē ir bijis pietiekoši liels pārdošanas apjoms saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Attiecībā uz katru produkta tipu, kura pārdošanas apjoms vietējā tirgū par cenu, kas pārsniedz ražošanas izmaksas, sastādīja vismaz 80 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, ko faktiski maksāja vietējā tirgū par produktu. Attiecībā uz tiem produkta tipiem, kuru rentablie darījumi sastādīja 80 % vai mazāk, bet vairāk kā 10 % no pārdošanas apjoma, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, ko faktiski maksāja vietējā tirgū tikai par rentabliem darījumiem.(14) Attiecībā uz tiem produktu tipiem, kuru ražotāja eksportētāja noteiktās cenas vietējā tirgū nevarēja izmantot, lai noteiktu normālo vērtību nepietiekamas reprezentativitātes dēļ vai tāpēc, ka nenotika tirdzniecība parastajā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kas rodas attiecīgajam ražotājam eksportētājam, tām pieskaitot sapratīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas („TV un A izmaksas”), un peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.(15) TV un A izmaksas aprēķināja, pamatojoties uz izmaksām, kas rodas ražotājam eksportētājam attiecībā uz minētā produkta to tirdzniecības apjomu vietējā tirgū, ko uzskata par reprezentatīvu. Peļņas normu aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto peļņas normu uzņēmumam attiecībā uz tiem produkta tipiem, kurus parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū pārdod pietiekamos daudzumos.2. Eksporta cena(16) Ražotājs eksportētājs paziņoja par pārdošanu (vienu sūtījumu), ko tas veicis uz saistītu uzņēmumu Kopienā. Tā kā attiecīgais daudzums bija neliels, šo pārdošanas apjomu neņēma vērā.(17) Pārējie attiecīgā produkta eksporta preču pārdošanas apjomi Kopienā IP ir tirgoti neatkarīgiem pircējiem. Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.3. Salīdzinājums(18) Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, izveidoja pietiekošu rezervi korekcijas veidā, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Tāpēc vajadzības gadījumā tika piešķirtas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanu, kredītiem un komisijas maksām, nodrošinot apliecinošus pierādījumus.a) Ievedmaksājums(19) Jindal Poly Films Limited pieprasīja normālās vērtības korekciju attiecībā uz ievedmaksājumu, kas nav iekasēts saskaņā ar iepriekšējas atļaujas shēmu (IAS) par izejmateriālu importu, ko izmanto eksportēto preču ražošanā. IAS paredz izejmateriālu beznodokļu ievešanu, ja uzņēmums eksportē atbilstošu galīgās produkcijas daudzumu un vērtību, ko nosaka saskaņā ar oficiāli noteiktām standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normām. Importu IAS ietvaros var izmantot, lai ražotu eksporta preces vai lai papildinātu vietējās izejvielas, ko izmanto šo preču ražošanā. Uzņēmums apgalvoja, ka izmanto attiecīgā produkta eksportu uz EK, lai pildītu IAS prasības attiecībā uz ievestajiem izejmateriāliem.(20) Komisija neizdarīja secinājumus attiecībā uz to, vai šai prasībai tika vai netika piešķirts pielāgojums, jo tas neietekmētu pārskata izmeklēšanas galīgo iznākumu.b) Citas korekcijas(21) Ražotājs eksportētājs pieprasīja eksporta cenas pielāgojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, pamatojoties uz saņemtajiem atvieglojumiem attiecībā uz ievedumiem pēceksporta piešķīrumu shēmas ievedmuitas maksājumiem („ DEPB ”) ietvaros. Eksportējot attiecīgo produktu šīs shēmas ietvaros, saņemtos atvieglojumus var izmantot, lai kompensētu muitas nodevas, kas jāmaksā par visu preču importu, vai tos var brīvi pārdot citiem uzņēmumiem. Bez tam, nepastāv nosacījums, ka importētās preces jāizmanto tikai eksportējamā produkta ražošanā. Ražotājs nepierādīja, ka atvieglojumi pēceksporta DEPB shēmas ietvaros ietekmē cenu salīdzināmību, un jo īpaši, ka klienti pastāvīgi maksā dažādas cenas vietējā tirgū DEPB ietvaros saņemto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šo prasību noraidīja.4. Dempinga starpība(22) Dempinga starpību noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtas eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu.(23) Šā salīdzinājuma rezultātā iegūtā dempinga starpība bija 0 %.D. SECINĀJUMS(24) Pamatojoties uz augstākminētajiem faktiem un apsvērumiem un ņemot vērā pieejamo informāciju, Komisija secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu patreizējā pārskata izmeklēšana ir jāizbeidz un ir jāsaglabā antidempinga maksājums 0 % apmērā, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001, kuru piemēro Jindal Poly Films Limited Kopienā ievestajām PET loksnēm.(25) Visas ieinteresētās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika pieņemts lēmums saglabāt spēkā esošo antidempinga maksājumu, un tām bija dotas iespējas sniegt savus komentārus.(26) Kopienas nozares pārstāvji apgalvoja, ka dempinga aprēķins jāveic, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un individuālo eksporta darījumu salīdzinājumu, jo viņi apgalvoja, ka pastāv dempings, kas orientēts uz „īpašas kategorijas pircējiem”. Nozares pārstāvji apgalvoja, ka, ja konkrēta veida loksnes tiek pārdotas klientiem lietošanai īpašā galīgās izmantošanas segmentā, to var uzskatīt par dempingu attiecībā uz konkrētu patērētāju grupu. Viņi arī uzskatīja, ka šādu pieeju apstiprina Indijas ražošanas jaudas pieaugums, kas, pēc viņu domām, attiecas tikai uz konkrētu lokšņu tipu. Attiecībā uz iepriekšminēto, jāņem vērā, ka minētā tipa loksnes pārdeva ne tikai klientiem, kas iegādājās vienīgi šo lokšņu tipu, bet arī cita tipa lokšņu pircējiem. Dažādiem pircējiem pārdotu vienāda tipa lokšņu cenu salīdzinājums nepierādīja cenu atšķirības atkarībā no klienta. Ņemot vērā, ka šāda cenu sistēma nepastāv, potenciāla dempinga atkarībā no modeļa esamība nav svarīga dempinga aprēķināšanas metodes izvēlē, kā tas norādīts pamatregulas 2. panta 11. punktā. Turklāt jāņem vērā, ka arī ražošanas jaudas izmaiņas nav būtisks faktors, izvēloties metodi, pēc kuras noteikt dempinga starpību. Ņemot vērā to, ka netika konstatēts dempings, kas vērsts uz klientu, reģionu vai laikposmu, Kopienas nozares prasību noraidīja un kā piemērotu metodi saglabāja normālās vērtības salīdzinājumu ar eksporta cenu, kas noteikta pamatojoties uz vidējo svērto cenu,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo izbeidz daļējo starpposma pārskatu par antidempinga pasākumiem attiecībā uz polietilēntereftalāta (PET) loksnēm, kuru izcelsme, cita starpā, ir Indijā, ko parasti klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, ciktāl šie pasākumi attiecas uz Indijas ražotāju eksportētāju Jindal Poly Films Limited.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –Priekšsēdētājs [1] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[2] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).[3] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[4] OV C 297, 2.12.2004., 2. lpp.[5] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[6] OV C 43, 19.2.2004., 14. lpp.