title: Priekšlikums Padomes regula ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (Vienotā TKO regula) attiecībā uz 2009. un 2010. gada intervences periodiem sviestam un vājpiena pulverim

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0354

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.7.2009COM(2009) 354 galīgā redakcija2009/0094 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (Vienotā TKO regula) attiecībā uz 2009. un 2010. gada intervences periodiem sviestam un vājpiena pulverimPASKAIDROJUMA RAKSTSStāvoklis piena produktu tirgū pēdējos 12 mēnešos ir būtiski pasliktinājies. Pēc 2007. gada cenu kāpuma, kas sakrita ar augstām pārtikas cenām ES un pasaules tirgū, 2008. gada pēdējos sešos mēnešos un 2009. gadā bija vērojams ievērojams cenu kritums, kas ietekmēja piena produktu ražotāju ienākumus. Ievērojami samazinājušās cenas par pienu, kas piegādāts piena pārstrādes uzņēmumiem.Cenu sabrukums pasaules tirgos galvenokārt noticis tāpēc, ka pasaules mērogā palielinājies ražošanas apjoms, bet jo īpaši tāpēc, ka finanšu un ekonomikas krīzes dēļ visā pasaulē samazinājies pieprasījums. Šis cenu kritums pasaules tirgos tieši ietekmējis tirgus cenas Eiropas Savienībā, kur cenas samazinājās no 30-40 centiem par litru piena līdz ES drošības tīkla līmenim – 21 centam par litru. Ar šādām cenām varētu segt ražošanas mainīgās izmaksas, bet ne mazāk efektīvi ražojošu piena ražotāju pastāvīgās izmaksas un nekādā gadījumā visas izmaksas, tostarp zemes, darba un kapitāla izmaksas. Lai gan, reaģējot uz augošajām pārtikas cenām, piena kvotu 2008. gadā palielināja par 2 %, piena ražošana Eiropas Savienībā 2008./2009. kvotas gadā samazinājās par 0,6 %, kas izraisīja to, ka kopējā piena ražošana bija 4,2 % mazāka par kopējo kvotas apjomu.Komisija 2009. gada janvārī uzsāka atbalstu par sviesta uzglabāšanu privātā noliktavā, atkal ieviesa eksporta kompensācijas par piena produktiem un turpināja sviesta iepirkšanu intervencē virs maksimālā 30 000 tonnu apjoma un vājpiena pulvera iepirkšanu virs maksimālā 109 000 tonnu apjoma, izmantojot konkursa sistēmu, par cenām, kas tuvinājās noteiktajām intervences iepirkuma cenām.Eksporta kompensācijas tika noteiktas ļoti apdomīgi un piesardzīgi, lai neizraisītu pasaules tirgus cenu samazināšanos.Daudzumi, kas iepirkti intervencē (līdz 2009. gada 25. jūnijam: sviests 81 000 t; vājpiena pulveris 203 000 t), liecina, ka tirgū joprojām ir nelīdzsvarotība, kas daļēji skaidrojama ar ražošanas sezonalitāti, jo maksimumu tā sasniedz gada pirmajā pusē. Ja intervenci pārtrauc 2009. gada 31. augustā, kā tas paredzēts Vienotajā TKO regulā, ļoti iespējams, ka cenas kritīsies zem intervences cenu līmeņa un tādējādi radīs nopietnus tirgus traucējumus, kas ietekmēs jau tā ļoti zemās cenas lauku saimniecības līmenī.Ņemot vērā ārkārtējo situāciju, sviesta un vājpiena pulvera valsts iepirkums, izmantojot konkursu, pašreizējam intervences periodam jāpagarina līdz 2010. gada 28. februārim. Turklāt, ņemot vērā to, ka nav zināms, kad paredzama piena produktu tirgus atveseļošanās, Komisija jāpilnvaro pagarināt intervences periodu 2010./2011. gada intervences periodam (arī izmantojot konkursa procedūru), ja to prasīs tirgus situācija.Šie pasākumi palielinās ticību tam, ka piena produktu tirgum ir nākotne. Paredzams, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā pieprasījums palielināsies un cenas normalizēsies, tiklīdz uzlabosies ekonomiskais un finansiālais stāvoklis un pircēji atgūsies.2009/0094 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (Vienotā TKO regula) attiecībā uz 2009. un 2010. gada intervences periodiem sviestam un vājpiena pulverimEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Piena produktu pasaules tirgus cenas ir ievērojami kritušās, ko jo īpaši veicinājis piedāvājuma pieaugums pasaules tirgū un finansiālās un ekonomiskās krīzes izraisīta pieprasījuma samazināšanās. Ievērojami kritušās piena produktu cenas Kopienas tirgū. Dažādie tirgus pasākumi, kurus veica kopš šā gada sākuma, veicinājuši Kopienas cenu stabilizāciju atbalsta cenu līmenī. Ir būtiski, ka šos tirgus atbalsta pasākumus, proti, valsts intervenci turpina piemērot tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu turpmāku cenu kritumu un traucējumus Kopienas tirgū.(2) Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulas (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem[3] 11. panta e) apakšpunktā paredzēts, ka sviestam un sausajam vājpienam valsts intervence pieejama no 1. marta līdz 31. augustam.(3) Ņemot vērā sagaidāmo tirgus situāciju, jāparedz valsts intervences saglabāšana sviestam un vājpiena pulverim pēc 2009. gada 31. augusta, vajadzības gadījumā līdz 2010. gada 28. februārim.(4) Turklāt, ja iespējams ievērojams cenu kritums, tādējādi izraisot tirgus traucējumus vai traucējumu draudus, Komisija jāpilnvaro vajadzības gadījumā pagarināt intervences periodu sviestam un vājpiena pulverim no 2010. gada 31. augusta līdz 2011. gada 28. februārim,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAtkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta e) apakšpunkta, 2009. gada periods, kurā pieejama intervence sviestam un vājpiena pulverim, beidzas 2010. gada 28. februārī.2. pantsJa iespējams, ka Kopienas tirgū cenas piena un piena produktu nozarē var ievērojami samazināties, tādējādi izraisot vai draudot izraisīt traucējumus tirgū, Komisija, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 11. panta e) apakšpunkta, un saskaņā ar minētās regulas 195. panta 2. punktā minēto procedūru var nolemt turpināt, izmantojot konkursa procedūru, valsts iepirkumu pēc 2010. gada 31. augusta, vajadzības gadījumā līdz 2011. gada 28. februārim.3. pantsKomisija saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā, veic šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus.4. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS | Fichefin/09/MS/dz Ares 143713 rev1 6.142.2009.1 |DATUMS: 11.06.2009. |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 12 02 05 02 12 04 | APROPRIĀCIJAS p.m. EUR 16 980 747 |2. | NOSAUKUMS Padomes regula, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz intervences periodu sviestam un vājpiena pulverim |3. | JURIDISKAIS PAMATS Līguma 37. pants |4. | MĒRĶI Ņemot vērā sagaidāmo tirgus situāciju, paredzēt valsts intervences saglabāšanu sviestam un vājpiena pulverim pēc 2009. gada 31. augusta, vajadzības gadījumā līdz 2010. gada 28. februārim |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (EUR miljoni) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2009 (EUR miljoni) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2010 (EUR miljoni) |5.0 | IZDEVUMI, - KO SEDZ NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) - VALSTS IESTĀDES - CITI | - | 9,2 |5.1 | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/ MUITAS NODOKĻI) - VALSTS | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | PAREDZĒTIE IZDEVUMI | 13,5 | 4,2 | - | - |5.1.1 | PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI | - | - | - | - |5.2 | APRĒĶINA METODE Izmaksas, kas saistītas ar šo perioda pagarinājumu, kurā var turpināt intervences iepirkumus, pamatojās uz šādiem pieņēmumiem. Pamatojoties uz 2009. gada pavasara patēriņa modeli un paredzamo ražošanas modeli no 2009. gada septembra līdz 2010. gada janvārim, tika aplēsts, ka šajā pagarinātajā periodā intervencē iepirks 50 000 tonnu sviesta un 31 000 tonnu sausā vājpiena. Turklāt tika pieņemts, ka šis papildu daudzums tiks glabāts noliktavā 2 gadus un tad pārdots tirgū par intervences cenu. Tehniskajām izmaksām izmantoja 2009. gada budžeta līdzekļus. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem un aplēsēm, paredzamie izdevumi par sviestu 2010. -2012. budžeta gadā būs 12,5 milj. euro. Par vājpiena pulveri minētajā laikposmā kopējie izdevumi būs 14,4 milj. euro. |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES |[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.


|

52010PC0681

Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību  /* COM/2010/0681 galīgā redakcija - NLE 2010/0331 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 19.11.2010COM(2010) 681 galīgā redakcija2010/0331 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldībuPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSRažojumiem ir vajadzīgas autonomas Savienības tarifa kvotas, ja ražošana Savienībā nav pietiekama, lai kārtējā kvotu periodā Savienībā apmierinātu izmantotājas nozares vajadzības. Atsaucoties uz vairāku dalībvalstu pieprasījumiem, Komisija kopā ar attiecīgajiem valdību ekspertiem izvērtēja autonomu tarifa kvotu ieviešanas lietderību atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem.Lai attiecīgo produktu pieprasījumu Savienībā varētu apmierināt ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem, Padome 2009. gada 22. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2505/96.Savienības tarifa kvotas ar samazinātu vai nulles autonomā Savienības tarifa nodokļa likmi attiecīgiem apjomiem ir jāievieš, neiejaucoties šo ražojumu tirgū. Apspriežoties Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas sanāksmēs, tika secināts, ka dalībvalstis ir gatavas ieviest kvotas ražojumiem, uz kuriem attiecas regulas priekšlikums, neiejaucoties šo ražojumu tirgū.Priekšlikums atbilst lauksaimniecības, tirdzniecības, uzņēmējdarbības, attīstības un ārējo attiecību politikai. Jo īpaši šis priekšlikums neskar to valstu intereses, kuras ar ES noslēgušas preferenciālas tirdzniecības nolīgumus (piemēram, VPS, ĀKK režīms, Rietumbalkānu kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis).APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSIr notikusi apspriešanās ar Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupu, kas pārstāv katras dalībvalsts attiecīgās ražošanas nozares. Visas norādītās kvotas atspoguļo darba grupas panākto vienošanos.Netika minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām.Šis priekšlikums tiks pakļauts dienestu savstarpējo konsultāciju procedūrai un publicēts, kad to būs pieņēmusi Padome.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIGrozījumi Padomes Regulā, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību, par juridisko pamatu izmantojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 31. pantu. Saskaņā ar minēto pantu autonomās tarifa kvotas ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome pēc Komisijas priekšlikuma.Priekšlikums ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Šie pasākumi ir saskaņā ar principiem, kuru mērķis ir vienkāršot procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītiem uzņēmējiem, un ar Komisijas 1998. gada paziņojumu par autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotām (C 128, 25.4.1998., 2. lpp.).IETEKME UZ BUDŽETUNeiekasēti muitas nodokļi kopsummā par EUR 9 422 228.2010/0331 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:1.  Lai nodrošinātu Savienībā nepietiekamā daudzumā ražotu preču pietiekamu un nepārtrauktu piegādi un nepieļautu nekādus tirgus traucējumus, atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ar Padomes Regulu (ES) Nr. 7/2010[2] ir ieviestas autonomas tarifa kvotas. Produktus šo tarifa kvotu robežās var importēt ar pazeminātu vai nulles nodokļa likmi. Šo pašu iemeslu dēļ zināmiem atsevišķa ražojuma daudzumiem ir jāievieš jauna tarifa kvota ar nulles nodokļa likmi, kas būtu spēkā no 2011. gada 1. janvāra.2.  Autonomo tarifa kvotu ar kārtas numuriem 09.2977 un 09.2635 kvotu apjomi neapmierina Savienības rūpniecības vajadzības kārtējā kvotu periodā, kas beigsies 2010. gada 31. decembrī. Tāpēc šie kvotu apjomi ir jāpalielina, sākot no 2010. gada 1. jūlija.3.  Savienības interesēs vairs nav 2011. gadā uzturēt spēkā tarifa kvotas atsevišķiem ražojumiem, kuriem šīs kvotas tika noteiktas 2010. gadam. Tāpēc šīs kvotas no 2011. gada 1. janvāra ir jāslēdz un šie produkti ir jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 7/2010 I pielikuma tabulas.4.  Ņemot vērā daudzās veicamās izmaiņas, skaidrības labad jāaizstāj viss Regulas (ES) Nr. 7/2010 I pielikums.5.  Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Regula (ES) Nr. 7/2010.6.  Tarifa kvotām jāstājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tāpēc šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas un tai jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.2. pantsRegulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā no 2010. gada 1. jūlija:– tarifa kvotai ar kārtas numuru 09.2977 kvotas apjoms ir 40 000 tonnu.– tarifa kvotai ar kārtas numuru 09.2635 kvotas apjoms ir 1 300 000 km.3. pantsSākot no 2011. gada 1. janvāra, Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā iekļauj rindas ar tarifa kvotu kārtas numuriem 09.2638, 09.2639, 09.2640, 09.2941, 09.2642 un 09.2643.4. pantsSākot no 2011. gada 1. janvāra, Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā tiek svītrotas rindas ar tarifa kvotu kārtas numuriem 09.2002, 09.2604, 09.2611, 09.2807 un 09.2914.5. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.Tomēr 2. pantu piemēro no 2010. gada 1. jūlija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS“PIELIKUMSkārtas nr. | kn kods | taric | apraksts | kvotas ilgums | kvotas lielums | kvotas nodevas likme (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)(2) | 1.1.-31.12. | 700 tonnu | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Dabīga vai neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tonnu | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkēnu maisījums, kas pēc svara satur 80 % vai vairāk 1-alkēnu ar 20 un 22 oglekļa atomu ķēdi | 1.1.-31.12. | 10 000 tonnu | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonnu | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds | 1.1.-31.12. | 12 000 tonnu | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromohlorometāns | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-dihlorbenzols | 1.1.-31.12. | 2 600 tonnu | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Hloretanols apakšpozīcijā 4002 99 90 iekļauto šķidro tioplastu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonnu | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | o-Krezols, kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Alilglicidilēteris | 1.1.-31.12. | 2 500 tonnu | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds) | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |*09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Etiķskābe ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku | 1.1.-31.12. | 500 000 tonnu | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Etiķskābes anhidrīds | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilsebacāts | 1.1.-31.12. | 1 300 tonnu | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekanediokskābe, ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 % | 1.1.-31.12. | 4 600 tonnu | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilskābe | 1.1.-31.12. | 120 tonnu | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarbonskābes dianhidrīds | 1.1.-31.12. | 1 000 tonnu | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametilēndiamīns | 1.1.-31.12. | 35 000 tonnu | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilēndiamīns | 1.1.-31.12. | 1 800 tonnu | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitrils | 1.1.-31.12. | 30 000 tonnu | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cistīns | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis-(3-trietoksisililpropils) tetrasulfīds | 1.1.-31.12. | 9 000 tonnu | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahidrofurāns | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamons (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tonnu | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksān-6-olīds | 1.1.-31.12. | 4 000 tonnu | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleīnskābe | 1.1.-31.12. | 110 tonnu | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksiloze | 1.1.-31.12. | 400 tonnu | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Nātrija lignosulfonāts | 1.1.-31.12. | 40 000 tonnu | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Sulfātterpentīns | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem | 1.1.-31.12. | 280 000 tonnu | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda | 1.1.-31.12. | 2 200 tonnu | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām: — ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara; — ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110, un — ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100° C | 1.1.-31.12. | 1 600 tonnu | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Terciāro amīnu maisījums, kas satur: — 60 % vai vairāk dodecildimetilamīna no svara, — 20 % vai vairāk dimetil(tetradecil)amīna no svara, — 0,5 % vai vairāk heksadecildimetilamīna no svara, ko izmanto amīnu oksīdu ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 14 315 tonnu | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas: — 75 % vai vairāk sterīnu, — ne vairāk kā 25 % stanolu, izmantošanai sterīnu/stanolu vai sterīnu/stanolu esteru ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 2 500 tonnu | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Terciāru amīnu maisījums ar: — 2,0-4,0 % N,N-dimetil-1-oktanamīnu — vismaz 94 % N,N-dimetil-1-dekanamīnu — ne vairāk kā 2 % N,N-dimetil-1-dodekanamīnu | 1.1.-31.12. | 4 500 tonnu | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Propilēna un butilēna kopolimērs ar propilēna masas saturu ne mazāk par 60 % un ne vairāk par 68 %, ar butilēna masas saturu ne mazāk par 32 % un ne vairāk par 40 %, ar kausējuma viskozitāti ne augstāku par 3 000 mPa 190° C grādos, kā noteikts ar ASTM D 3236 metodi, ko izmanto kā adhezīvu apakšpozīcijā 4818 40 iekļauto izstrādājumu ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonnu | 0 % |*09.2947 | ex 3904 69 80 | 95 | Polivinilidēnfluorīda pulveris krāsu vai laku ražošanai metāla pārklāšanai (1) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonnu | 0 % |*09.2639 | 3905 30 00 | Poli(vinilspirts) | 1.1.-31.12. | 18 000 tonnu | 0 % |*09.2640 | ex 3905 99 90 | 91 | Polivinilbutirāls | 1.1.-31.12. | 8 000 tonnu | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polidimetilsiloksāns ar polimerizācijas pakāpi, kas ir vienāda ar 2 800 monomēru vienībām (± 100) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonnu | 0 % |*09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Celulozes acetāta pārslas | 1.1.-31.12. | 58 500 tonnu | 0 % |*09.2641 | ex 3913 90 00 | 87 | Nātrija hialuronāts, nesterils, kura — masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000, — endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg, — etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas, — izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas | 1.1.-31.12. | 200 kg | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Ar līdzekstrūzijas paņēmienu izgatavota polivinilbutirāla trīsslāņu plēve bez pakāpeniskas krāsu pārejas joslas, kas satur no 29 % līdz 31 % (masas) plastifikatoru 2,2’etilēndioksidietilbis(2-etilheksanoātu) | 1.1.-31.12. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru — šķautnes garums ir lielāks par 300mm, — TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas, — Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas, un — tilpuma izmaiņas 1700° C temperatūrā nepārsniedz 9 % | 1.1.-31.12. | 75 tonnu | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalizatoru vai filtru nesēji, kas sastāv no porainiem, galvenokārt no alumīnija un titāna oksīdiem izgatavotiem keramikas gabaliem; to kopējais tilpums nepārsniedz 65 litrus, un tiem uz katru šķērsgriezuma virsmas cm2 ir vismaz viens kanāls (vaļējs vienā vai abos galos) | 1.1.-31.12. | 380 000 vienību | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | No stiklšķiedras austs un ar plastmasu pārklāts tīkls, kura svars ir vienāds ar 120 g/m²(± 10 g/m²), ko parasti izmanto, ražojot izrullējamus un cietos rāmjos pretinsektu aizsegus. | 1.1.-31.12. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Ferohroms ar oglekļa masas saturu 1,5 % vai vairāk, bet ne vairāk par 4 %, un ar hroma masas saturu ne vairāk par 70 % | 1.1.-31.12. | 50 000 tonnu | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 240 000 vienību | 0 % |*09.2636 | ex 8411 82 80 | 20 | 64 MW rūpnieciskas aviācijas tipa gāzturbīnas iebūvēšanai rūpnieciskos ģeneratoragregātos darbībai maksimumslodzes/vidējas slodzes režīmā mazāk nekā 5 500 stundu gadā un ar vienkārša cikla lietderības koeficientu vairāk nekā 40 % | 1.1.-31.12. | 10 vienību | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Vienfāzes maiņstrāvas elektromotori ar kolektoru, kuru izejas jauda ir lielāka par 750 W, patērētā jauda ir lielāka par 1 600 W, bet ne lielāka par 2 700 W, ārējais diametrs ir lielāks par 120 mm (± 0,2 mm), bet ne lielāks par 135 mm (± 0,2 mm), un nominālais apgriezienu skaits ir lielāks par 30 000 apgr./min, bet ne lielāks par 50 000 apgr./min, kuri ir aprīkoti ar sauso vakuumsūkni, paredzēti izmantošanai putekļsūcēju ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 2 000 000 vienību | 0 % |*09.2642 | ex 8501 40 80 | 40 | Bloks, kas sastāv no — vienfāzes maiņstrāvas kolektora elektromotora ar izejas jaudu no 480 W līdz 1 400 W, patērēto jaudu no 900 W līdz 1 600 W, ārējo diametru no 119,8 mm līdz 135,2 mm, un kura nominālais apgriezienu skaits ir no 30 000 apgr./min līdz 50 000 apgr./min, — centrbēdzes ventilatora izmantošanai putekļsūcēju ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 120 000 vienību | 0 % |*09.2633 | ex 8504 40 82 | 20 | Strāvas pārveidotājs, kura jauda nepārsniedz 1 kVA un ko paredzēts izmantot epilatoru ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 4 500 000 vienību | 0 % |*09.2643 | ex 8504 40 82 | 30 | Pozīcijā 8521 un 8528 klasificējamu preču ražošanai paredzētas barošanas plates (1) | 1.1.-31.12. | 1 038 000 vienību | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Komplekts GPS sistēmai ar vietas noteikšanas funkciju | 1.1.-31.12. | 3 000 000 vienību | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri uzmontēti uz iespiestas shēmas, kas ir apvalkā, kura ārējie izmēri nepārsniedz 30 x 30 mm | 1.1.-31.12. | 1 400 000 vienību | 0 % |*09.2635 | ex 9001 10 90 | 20 | Optiskās šķiedras pozīcijā 8544 klasificēto optiskās šķiedras kabeļu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 2 600 000 km | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai, kuru KN kods ir 9005, 9013 un 9015 (1) | 1.1.-31.12. | 5 000 000 vienību | 0 % |(1) | Uz atbrīvojumu no muitas nodokļiem vai to samazinājumu attiecas nosacījumi attiecīgajos Savienības noteikumos par šādu preču izmantošanas muitas kontroli (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) 291.–300. pantu). |(2) | Pasākums tomēr nav atļauts, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai pārtikas apgādes uzņēmumi. |* | Jauna vai grozīta pozīcija. |”  FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPadomes Regula, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību.2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pantsSumma, kas 2010. budžeta gadā iekļauta budžetā: EUR 14 079 700 000 Summa, kas 2011. budžeta gadā iekļauta budžetā: EUR 14 079 700 000 (budžeta projekts 2011)3. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmesx( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti:(miljonos EUR līdz vienam ciparam aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[3] | 6 mēnešu periods no 01.07.2010. | [2011] |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | - 0.2 | - 9,2 |I PIELIKUMSSpēkā no 01. 07.2010:Tarifa kvotas, kas minētas 2. pantāProdukta apraksts | Kvotas apjoms (vienība/t) | Novērtētā cena (EUR par t, km) | Nodoklis (%) (2011 KMT) | Kvotas nodoklis (%) | Plānotais zaudētais ieņēmums (EUR) |akrilnitrils 09.2977 | + 10 000 tonnu (sākotnējais apjoms: 30 000 tonnu) | 900 | 2,9 | 0 | 261 000 |Optiskās šķiedras 09.2635 | + 150 000 km (sākotnējais apjoms: 1 150 000 km) | 6,66 | 2,9 | 0 | 28 971 |Kopējais ieņēmumu zaudējums: (EUR 289 971 − EUR 72 493) = EUR 217 478 netoII PIELIKUMSSpēkā no 01. 01.2011:Tarifa kvotas, kas minētas 3. pantāProdukta apraksts | Kvotas apjoma izmaiņas (t/g) | Novērtētā cena (EUR par t/kg/vienība) | Nodoklis (%) (2011 KMT) | Kvotas nodoklis (%) | Paredzamās ieņēmuma zaudējuma izmaiņas saistībā ar iepriekšējo kvotas periodu (EUR) |09.2638 Etiķskābe | + 500 tonnu (sākotnējais apjoms: 0 tonnas) | 260 000 EUR/t | 5,5 | 0 | 7 150 000 |09.2639 Spirts | + 18 000 tonnu (sākotnējais apjoms: 0 tonnas) | 1 825 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 135 250 |09.2640 Butirāls | + 500 tonnu (sākotnējais apjoms: 0 tonnas) | 3 580 EUR/t | 6,5 | 0 | 116 350 |09.2641 Hialuronāts | + 200 kg (sākotnējais apjoms: 0 tonnas) | 173 081 EUR/kg | 6,5 | 0 | 2 250 053 |09.2642 Bloks | + 120 000 vien. (sākotnējais apjoms: 0 vienību) | 6,76 EUR/vienību | 2,7 | 0 | 21 902 |09.2643 Plate | + 1 038 000 gab. (sākotnējais apjoms: 0 vienību) | 17,50 EUR/vienību | 3,3 | 0 | 599 445 |Kopējais ieņēmumu zaudējums saistībā ar iepriekšējo kvotu periodu:(EUR 12 273 000 − EUR 3 068 250) = EUR 9 204 750 neto4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMITarifu kvotu pārvaldības noteikumos ietilpst pasākumi, kuru mērķis ir novērst krāpšanu un pārkāpumus un pasargāt no tiem.5. CITAS PIEZĪMES[1] OV C […], […], […] lpp.[2] OV L 3, 7.1.2010., 1. lpp.[3] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.9.2017
            COM(2017) 538 final
            2017/0232(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu
            (Dokuments attiecas uz EEZ)
            {SWD(2017) 313 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Pēc finanšu krīzes
                     1
                   ES izveidoja Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu (EFUS), kas balstīta uz sistēmu ar diviem pīlāriem – makroprudenciālo uzraudzību un mikroprudenciālo uzraudzību.

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK), kas izveidota 2010. gada decembrī, ir EFUS makroprudenciālās uzraudzības pīlārs. ESRK ir atbildīga par ES finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Tās pienākumi ir šādi: i) palīdzēt novērst vai mazināt sistēmiskos riskus, kuri skar Savienības finanšu stabilitāti un kuri rodas finanšu sistēmas ietvaros, ņemot vērā makroekonomikas norises, lai novērstu laikposmus, kuros plaši izplatītas finansiālas grūtības; ii) veicināt iekšējā tirgus raitu darbību un nodrošināt, ka finanšu sektors ilglaicīgi veicina ekonomikas izaugsmi.

               ESRK ir plašs dalībnieku loks: tajā ietilpst dalībvalstu centrālās bankas un uzraudzības iestādes un ES iestādes. Tās rīcībā ir speciāli rīki, piemēram, ieteikumi un brīdinājumi, ar kuriem tā var veidot makroprudenciālās uzraudzības politiku Eiropas Savienībā. ESRK pilnvaras, kas aptver visu sistēmu, nozīmīgas ir pirmām kārtām starpnozaru un pārrobežu risku un negatīvās ietekmes uzraudzīšanai un novērtēšanai, un tās koordinējošā loma ierobežo kaitīgās ietekmes izplatīšanās risku. ESRK, veicinot valstu makroprudenciālo pasākumu atzīšanu, nodrošina arī to, ka tiek ierobežota pārrobežu informācijas noplūde un regulējuma arbitrāža. Līdz ar to ESRK ir tieša iedarbība uz ES dalībvalstu makroprudenciālajiem pasākumiem un līdz ar to uz ES finanšu stabilitātes pakāpi. Ir sagaidāms, ka šajā kontekstā ESRK darbības uzlabošana palielinās makroprudenciālās politikas iedarbīgumu.

                  Kopš ESRK izveides tā ir:

               ·sniegusi ieteikumus un brīdinājumus daudziem adresātiem;

               ·veicinājusi makroprudenciālā regulējuma pastāvīgu attīstību Eiropas Savienībā;

               ·sekmīgi izmantojusi resursus un speciālās zināšanas, ko sniedz tās daudzpusīgais institucionālais sastāvs, un neatkarīgo akadēmisko atbalstu no Konsultatīvās zinātniskās komitejas;

               ·tai ir bijusi svarīga loma paziņojumu par makroprudenciālajiem pasākumiem Eiropas Savienībā koordinēšanā un novērtēšanā.

                  ESRK svarīgā loma izriet no tās darbības koordinācijas platformas un informatīvā centra statusā, no darba risku uzraudzīšanas jomā (no ES mēroga skatpunkta) un no vadlīniju noteikšanas attiecībā uz makroprudenciālo instrumentu izmantošanu.

                  Tomēr nesenās institucionālās izmaiņas saistībā ar banku savienību un centieni izveidot kapitāla tirgu savienību atšķir kontekstu, kurā tika izveidota ESRK, no konteksta, kurā tā pašlaik darbojas. Tas galvenokārt ietekmē ESRK sastāvu un organizāciju. Ir nepieciešami uzlabojumi attiecībā uz ESRK sastāvu un tās sadarbību ar Eiropas iestādēm, kuros būtu ņemtas vērā notikušās papildu izmaiņas makroprudenciālajā regulējumā un pakāpjveida attīstība regulēšanas jomā.

                  Turklāt ir nepieciešamas pārmaiņas, kas nodrošinātu to, ka ESRK spēj veikt makroprudenciālo pārraudzību pār finanšu sistēmu kopumā, jo uz tirgu balstīts finansējums kļūst arvien svarīgāks, it īpaši līdz ar kapitāla tirgu savienības izveidi.

                  ESRK efektivitātes un iedarbīguma palielināšana uzlabos makroprudenciālās politikas koordinēšanu ES ietvaros un dos ESRK iespēju labāk īstenot savas funkcijas. Papildu skaidrojums par šo priekšlikumu ir sniegts ietekmes izvērtējumā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums ir izskatāms pašlaik notiekošās Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) pārskatīšanas kontekstā. ESRK un EUI ir attiecīgi EFUS makroprudenciālās uzraudzības un mikroprudenciālās uzraudzības pīlāri.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  ESRK pārskatīšana notiek arī banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveides kontekstā. Plānotajai ES kapitāla tirgu padziļināšanai un papildu integrēšanai ir nepieciešami atbilstoši pielāgojumi pārraudzības regulējumā attiecībā uz sistēmiskiem riskiem.

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Tiesiskais pamats

                  Ierosināto grozījumu tiesiskais pamats ir tas pats, kas grozāmajam tiesību aktam, proti, LESD 114. pants. Regula par ESRK izveidi tiek papildināta ar Padomes Regulu, kurā Eiropas Centrālajai bankai (ECB) tiek uzticēts pienākums vadīt ESRK sekretariātu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               ESRK nav juridiskas personas statusa. Tā ir atbildīga par ES finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Priekšlikuma mērķi (padarīt ESRK efektīvāku un stiprināt makroprudenciālo koordinēšanu Eiropas Savienībā) var sasniegt, ja tiek papildināti jau spēkā esošie ES tiesību akti, kas nozīmē, ka to vislabāk var sasniegt ES mērogā, nevis ar dažādām dalībvalstu iniciatīvām. Turklāt, tā kā ESRK būtiski veicina valstu makroprudenciālo pasākumu salāgošanu (reciprocation), tā palīdz dalībvalstu iestādēm risināt ar sistēmiskiem riskiem saistītās problēmas, kas rodas atsevišķās valstīs.

               •Samērīgums

                  Ar šo priekšlikumu tiek grozīta spēkā esoša regula. Ierosināto izmaiņu nolūks ir precizēt vai stiprināt spēkā esošās normas un tādējādi padarīt tās samērīgas ar konstatētajām problēmām. ESRK pamatā esošā struktūra visumā paliks nemainīga.

               •Instrumenta izvēle

                  Spēkā esoša regulas grozījums

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Kā paredzēts ESRK regulā, Komisija veica pārskatīšanu, lai konstatētu, vai ir nepieciešams atjaunināt ESRK uzdevumus (funkcijas) un organizāciju. Pirmā ESRK regulas pārskatīšana tika veikta 2014. gadā.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Sabiedriskā apspriešana par makroprudenciālo regulējumu un atklāta uzklausīšana tika rīkotas 2016. gada otrajā pusē. Ieinteresētās personas kopumā uzskatīja, ka ESRK pilnvaras un funkcijas ir atbilstošas tam, lai varētu nodrošināt makroprudenciālo politiku efektivitāti un iedarbīgumu, un pauda atbalstu tam, ka tiktu pielāgota ESRK darbības prakse, padarot to efektīvāku. Lielākā daļa respondentu atbalstīja to, ka ECB prezidents turpinātu veikt ESRK priekšsēdētāja pienākumus. Daži respondenti atbalstīja to, ka ESRK Valdē būtu pārstāvēts arī vienotais uzraudzības mehānisms un Vienotā noregulējuma valde, lai tādējādi apliecinātu banku savienības izveidi, tomēr lielākā daļa uzskatīja, ka plašas izmaiņas Valdes sastāvā nav nepieciešamas. Daži respondenti atbalstīja to, ka tiktu stiprināts ESRK sekretariāts un palielināta ESRK loma paziņošanas procedūru vienādošanā ES mērogā.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  neattiecas: tas veikts līdz ar apspriešanos ar ieinteresētajām personām un atklātu uzklausīšanu (sk. iepriekš)

               •Ietekmes novērtējums

                  Komisija ir veikusi izvērtējumu par to, kāda būs ierosināto ESRK regulas izmaiņas ietekme. Formāls ietekmes novērtējums nav veikts, ņemot vērā to, kāda būtība ir ar tiesību akta priekšlikumu ieviestajām izmaiņām.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  [neattiecas]

               •Pamattiesības

                  [neattiecas]

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ar ESRK sekretariātu saistītās budžeta izmaksas sedz ECB, un tām nav tiešas ietekmes uz ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Regula tiks pārskatīta pēc 5 gadiem.

               •Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  [neattiecas]

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Priekšsēdētājs

                  Pašlaik ESRK priekšsēdētāja pienākumus veic ECB priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja statusā ECB prezidents pauž ESRK autoritāti un uzticamību un nodrošina, ka tā var iedarbīgi izmantot un paļauties uz ECB speciālajām zināšanām finanšu stabilitātes jomā. Tādēļ tiek ierosināts, ka ECB prezidents ESRK priekšsēdētāja pienākumus veiktu pastāvīgi.

                  ESRK sekretariāts

                  Tā kā neviens ESRK Valdes loceklis (nedz arī priekšsēdētājs un viņa vietnieki) savus pienākumus neveic ar pilnu slodzi, neviena persona Valdes sastāvā nevar veltīt visu savu laiku ar ESRK saistītām lietām un pienākumiem. Turklāt ESRK sekretariāta vadītāja oficiālo funkciju tvērums ir ierobežots. Tas varētu ierobežot ESRK darbības redzamību neatkarīgi no tā, ka ESRK priekšsēdētājs regulāri piedalās uzklausīšanā Parlamentā. ESRK sekretariāta vadītāja lomas stiprināšana palielinātu brīdinājumu un ieteikumu ietekmi un iedarbīgumu.

                  Šajā ziņā tiek ierosināts ieviest konsultāciju procedūru, kuras ietvaros Valde novērtētu kandidatūras, kuras ESRK sekretariāta vadītāja amatam ierosinājusi ECB, it īpaši kandidātu prasmes un pieredzi, kas nepieciešamas sekretariāta vadīšanai. Parlaments un Padome tiktu informēti par šo procedūru. Tas uzturētu saiti ar ECB un sekretariāta vadītāja pārskatatbildību attiecībā pret Valdi. Tas arī palielinātu procesa pārredzamību, vienlaikus nostiprinot sekretariāta vadītāja profilu. Tiek ierosināts papildus konkretizēt sekretariāta vadītājam uzticētos pienākumus, kā arī iespēju, ka priekšsēdētājs viņam deleģē pienākumus saistībā ar priekšsēdētāja ārējo pārstāvību.

                  ESRK sastāvs

                  Ar priekšlikumu tiek atjaunināta ESRK regula, tajā ņemot vērā banku savienības izveidi un ESRK Valdes balsstiesīgo locekļu sarakstu papildinot ar vienoto uzraudzības mehānismu un Vienotā noregulējuma valdi. Attiecīgas korekcijas būtu jāveic arī Konsultatīvajā speciālistu komitejā un Koordinācijas komitejā.

                  ESRK brīdinājumu un ieteikumu adresāti

                  Tiek ierosināts arī iekļaut ECB iespējamo ESRK brīdinājumu un ieteikumu adresātu sarakstā attiecībā uz ECB pienākumiem, kuri tai uzticēti Vienotā uzraudzības mehānisma regulā (Regula (EK) Nr. 1024/2013), t. i., attiecībā uz uzraudzības pienākumiem, kas nav saistīti ar monetārās politikas īstenošanu. Tādējādi tiktu mazināta pašreizējā asimetrija, proti, tas, ka valsts iestādes kā Valdes locekles var saņemt šādus brīdinājumus un ieteikumus, tomēr tie netiek nosūtīti ECB, kas banku savienības mērogā ir attiecīgi kompetentā vai izraudzītā iestāde.

                  Labāks regulējums

               Attiecīgā gadījumā ESRK konsultatīvās komitejas atbilstīgi labāka regulējuma principiem apspriedīsies ar ieinteresētajām personām, piemēram, tirgus dalībniekiem, patērētāju organizācijām un lietpratējiem par to atzinumiem, ieteikumiem un lēmumiem.

               2017/0232 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  2
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010
                  3
                (ESRK regula) 20. pantu Eiropas Parlaments un Padome, balstoties uz Komisijas ziņojumu
                  4
               , ir izskatījuši ESRK regulu, lai konstatētu, vai ir nepieciešams pārskatīt ESRK funkcijas un organizāciju. Ir pārskatīta arī ESRK priekšsēdētāja izraudzīšanās kārtība.

               (2)Komisijas 2017. gada ziņojumā par ESRK funkcijām un organizāciju
                  5
                ir secināts, ka, lai gan ESRK kopumā darbojas labi, dažos konkrētos jautājumos ir nepieciešami uzlabojumi.

               (3)Viena no ESRK priekšrocībām ir tās valdes plašais sastāvs. Tomēr valdes sastāvs neatspoguļo nesenās norises saistībā ar Savienības finanšu uzraudzības arhitektūru, konkrētāk, banku savienības uzbūvi. Šā iemesla dēļ ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētājam un Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājam būtu jākļūst par ESRK valdes balsstiesīgiem locekļiem. Attiecīgas korekcijas būtu jāveic arī Koordinācijas komitejā un Konsultatīvajā speciālistu komitejā.

               (4)Pirmajos piecos ESRK pastāvēšanas gados tās priekšsēdētāja pienākumus veica ECB prezidents, bet pēc tam ECB prezidents turpināja veikt ESRK priekšsēdētāja pienākumus pagaidu kārtībā. Šajā laikposmā ECB prezidents panāca, ka ESRK iegūst autoritāti un ticamību, un nodrošināja, ka ESRK var iedarbīgi izmantot un paļauties uz ECB speciālajām zināšanām finanšu stabilitātes jomā. Tādēļ būtu atbilstīgi, ja ECB prezidents veiktu ESRK priekšsēdētāja pienākumus pastāvīgi.

               (5)Lai stiprinātu ESRK kā tādas struktūras reputāciju, kas darbojas patstāvīgi no tās locekļiem, ESRK priekšsēdētājam vajadzētu būt iespējām ar ESRK ārējo pārstāvību saistītus pienākumus deleģēt ESRK sekretariāta vadītājam.

               (6)Padomes Regulas (ES) Nr. 1096/2010
                  6
                3. panta 2. punktā ir noteikts, ka ESRK sekretariāta vadītāju ieceļ ECB pēc apspriešanās ar ESRK valdi. Lai nostiprinātu ESRK sekretariāta vadītāja profilu, ESRK valdei, ievērojot atklātu un pārredzamu procedūru, būtu jānovērtē, vai atlasītajiem ESRK sekretariāta vadītāja amata kandidātiem-finālistiem piemīt prasmes un pieredze, kas nepieciešamas, lai vadītu ESRK sekretariātu. Valdei būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par novērtēšanas procedūru. Turklāt būtu jāprecizē ESRK sekretariāta vadītāja pienākumi.

               (7)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 5. panta 2. punktu ESRK priekšsēdētāja pirmo vietnieku līdz šim no sava vidus ir ievēlējuši ECB Ģenerālpadomes locekļi, ņemot vērā vajadzību nodrošināt līdzsvarotu pārstāvību starp dalībvalstīm kopumā, kā arī starp dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un dalībvalstīm, kuru valūta nav euro. Pēc banku savienības izveides ir atbilstīgi aizstāt norādi par dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un dalībvalstīm, kuru valūta nav euro, ar norādi par dalībvalstīm, kas piedalās banku savienībā, un dalībvalstīm, kas nepiedalās banku savienībā.

               (8)Ņemot vērā grozījumus Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ)
                  7
                un, konkrētāk, Regulas (ES) Nr. 1092/2010 pieņemšanu ar EEZ dalībvalstu lēmumu, šīs regulas 9. panta 5. punkts vairs nav nozīmīgs un tādēļ būtu dzēšams.

               (9)Lai mazinātu izmaksas un palielinātu procedūras efektivitāti, Komisijas pārstāvju skaits ESRK Konsultatīvajā speciālistu komitejā būtu jāsamazina no pašreizējiem diviem pārstāvjiem uz vienu pārstāvi.

               (10)Regulas (ES) Nr. 1092/2010 16. panta 3. punktā ir paredzēts, ka ESRK brīdinājumi un ieteikumi tiek nosūtīti Padomei un Komisijai un, ja tie adresēti vienai vai vairākām valsts uzraudzības iestādēm, tad arī EUI. Lai stiprinātu demokrātijas kontroli un pārredzamību, šie brīdinājumi un ieteikumi būtu jānosūta arī Eiropas Parlamentam un EUI.

               (11)Lai nodrošinātu ESRK atzinumu, ieteikumu un lēmumu kvalitāti un nozīmīgumu, attiecīgā gadījumā Konsultatīvajai speciālistu komitejai un Konsultatīvajai zinātniskajai komitejai jau agrīnā stadijā un atklātā un pārredzamā veidā būtu jāapspriežas ar ieinteresētajām personām.

               (12)Tāpēc Regula (ES) Nr. 1092/2010 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (ES) Nr. 1092/2010 groza šādi:

               1.
                     regulas 4. pantu groza šādi:

               a)
                     iekļauj šādu 2.a punktu:

               “2.a
                     Apspriežoties par ESRK sekretariāta vadītāja iecelšanu saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1096/2010* 3. panta 2. punktu, Valde, ievērojot atklātu un pārredzamu procedūru, novērtē, vai atlasītajiem ESRK sekretariāta vadītāja amata kandidātiem-finālistiem piemīt prasmes un pieredze, kas nepieciešamas, lai vadītu ESRK sekretariātu. Valde informē Eiropas Parlamentu un Padomi par konsultāciju procedūru.

               *
                     Padomes Regula (ES) Nr. 1096/2010 (2010. gada 17. novembris), ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.)”;

               _______________________________________________________________________________

               b)
                     iekļauj šādu 3.a punktu:

               “3.a
                     Dodot norādījumus ESRK sekretariāta vadītājam saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1096/2010 4. panta 1. punktu, ESRK priekšsēdētājs un Koordinācijas komiteja var norādīt, piemēram, uz šādiem jautājumiem:

               a)
                     ESRK sekretariāta ikdienas vadība;

               b)
                     ar ESRK sekretariātu saistīti administratīvie un budžeta jautājumi;

               c)
                     Valdes darba un lēmumu pieņemšanas koordinēšana un sagatavošana;

               d)
                     priekšlikuma par ESRK gada programmu sagatavošana un tās īstenošana;

               e)
                     gada pārskata sagatavošana par ESRK darbību un ziņošana Valdei par tā īstenošanu”;

               2.
                     regulas 5. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

               “1.
                     ESRK priekšsēdētāja pienākumus veic ECB priekšsēdētājs.

               2.
                     Priekšsēdētāja pirmo vietnieku uz pieciem gadiem no sava vidus ievēl ECB Ģenerālpadomes locekļi, ņemot vērā vajadzību nodrošināt pārstāvības līdzsvaru starp dalībvalstīm kopumā, kā arī starp dalībvalstīm, kuras ir iesaistītās dalībvalstis, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1024/2013** 2. panta 1. punktā, un dalībvalstīm, kuras nav iesaistītās dalībvalstis. Priekšsēdētāja pirmo vietnieku vienreiz var ievēlēt atkārtoti.

               __________________________________________________________________

               **
                     Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).”;

               b)
                     panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

               “8.
                     Priekšsēdētājs īsteno ESRK ārējo pārstāvību. Priekšsēdētājs pienākumus saistībā ar ESRK ārējo pārstāvību var deleģēt sekretariāta vadītājam.”;

               3.
                     regulas 6. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 1. punktu groza šādi:

               i)
                     iekļauj šādu fa) un fb) apakšpunktu:

               “fa)
                     ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētājs;

               fb)
                     Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs;”;

               ii)
                     punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “g)
                     Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs;

               b)
                     panta 2. punktu groza šādi:

               i)
                     tā a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “a)
                     viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts, proti, no attiecīgās valsts kompetentās iestādes vai valsts iestādes, kas izraudzīta tādu pasākumu veikšanai, kuru mērķis ir sistēmiskā vai makroprudenciālā riska mazināšana saskaņā ar 3. punktu;";

               c)
                     panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3.
                     Attiecībā uz 2. punkta a) apakšpunktā minēto valsts iestāžu pārstāvību, ja vien konkrētas dalībvalsts iestādes nav vienojušās par kopīgu pārstāvi, attiecīgie augsta līmeņa pārstāvji piedalās pārmaiņus atkarībā no apspriežamā jautājuma.”;

               4.
                     regulas 9. panta 5. punktu svītro;

               5.
                     regulas 11. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 1. punktu groza šādi:

               i)
                     punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “c)
                     četri citi Valdes locekļi, kas ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi, ņemot vērā vajadzību nodrošināt pārstāvības līdzsvaru starp dalībvalstīm kopumā, kā arī starp dalībvalstīm, kuras ir iesaistītās dalībvalstis, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 1. punktā, un dalībvalstīm, kuras nav iesaistītās dalībvalstis. Viņus uz trim gadiem no sava vidus ievēlē tie Valdes locekļi, kas vienlaikus ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi;”;

               ii)
                     iekļauj šādu ga) un gb) apakšpunktu:

               “ga)
                     ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētājs;

               gb)
                     Vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs;”;

               6.
                     regulas 12. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

               “5.
                     Attiecīgā gadījumā Konsultatīvā zinātniskā komiteja atklātā un pārredzamā veidā, ievērojot konfidencialitātes prasības, agrīnā stadijā rīko apspriešanos ar ieinteresētajām personām.”;

                7.
                     regulas 13. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 1. punktu groza šādi:

               i)
                     punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “f)
                     Komisijas pārstāvis;”;

               ii)
                     iekļauj šādu fa) un fb) apakšpunktu:

               “fa)
                     ECB Uzraudzības valdes pārstāvis;

               fb)
                     Vienotā noregulējuma valdes pārstāvis;”;

               b)
                     iekļauj šādu 4.a punktu:

               “4.a
                     Attiecīgā gadījumā Konsultatīvā speciālistu komiteja atklātā un pārredzamā veidā, ievērojot konfidencialitātes prasības, agrīnā stadijā rīko apspriešanos ar ieinteresētajām personām.”;

               8.
                     regulas 16. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

               “Brīdinājumi vai ieteikumi, ko ESRK sniegusi saskaņā ar 3. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, var būt vispārīgi vai konkrēti, un tos adresē Savienībai kopumā, vienai vai vairākām dalībvalstīm, vienai vai vairākām Eiropas Uzraudzības iestādēm, vienai vai vairākām valstu kompetentajām iestādēm vai ECB (attiecībā uz pienākumiem, kas ECB uzticēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. un 2. punktu un 5. panta 2. punktu).”;

               b)
                     panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3.
                     Vienlaikus ar brīdinājumu vai ieteikumu nosūtīšanu adresātiem saskaņā ar 2. punktu, tos nosūta arī Padomei, Eiropas Parlamentam, Komisijai un EUI, ievērojot stingrus konfidencialitātes noteikumus.”;

               9.
                     regulas 17. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “1.
                     Ja 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētais ieteikums ir adresēts Komisijai, vienai vai vairākām dalībvalstīm, vienai vai vairākām EUI vai vienai vai vairākām valstu kompetentajām iestādēm, šie adresāti informē Eiropas Parlamentu, Padomi un ESRK par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu, un norāda pienācīgu attaisnojumu, ja šādi pasākumi nav veikti. Attiecīgā gadījumā ESRK, ievērojot stingrus konfidencialitātes noteikumus, nekavējoties informē EUI par saņemtajām atbildēm.

               2.
                     Ja ESRK konstatē, ka tās ieteikums nav ievērots vai ka tā adresāti nav norādījuši pienācīgu attaisnojumu tam, ka šādi pasākumi nav veikti, tā, ievērojot stingrus konfidencialitātes noteikumus, par to informē adresātus, Eiropas Parlamentu, Padomi un attiecīgās Eiropas Uzraudzības iestādes.”;

               10.
                     regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

               “Ne agrāk kā piecus gadus pēc [OV: ierakstīt spēkāstāšanās datumu] Komisija veic šīs regulas izvērtēšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Nobeiguma ziņojumā, kas tika publiskots 2009. gada 25. februārī (de Larosière ziņojums), ieteikts izveidot Savienības līmeņa struktūru, kura pārraudzītu riskus, kas skar finanšu sistēmu kopumā.

                     (2)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

                     (4)
                  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) uzdevumu un organizāciju, COM(2014) 508 final.

                     (5)
                  Komisijas dienestu darba dokuments Effect Analysis, Amendments to ESRB Regulation (“ESRK regulas grozījumu ietekmes izvērtējums”), COM(2017).

                     (6)
                  Padomes Regula (ES) Nr. 1096/2010 (2010. gada 17. novembris), ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.)

                     (7)
                  EEZ Apvienotās komitejas 2016. gada 30. septembra Lēmums Nr. 198/2016, ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) [2017/275] (OV L 46, 23.2.2017., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0861

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu  /* COM/2007/0861 galīgā redakcija - COD 2007/0291 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.12.2007COM(2007) 861 galīgā redakcija2007/0291 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPAMATINFORMāCIJASakaru tīkli un informācijas sistēmas ir kļuvušas par būtisku ekonomikas un sabiedrības attīstības faktoru. Sabiedrībai aizvien vairāk rūp sakaru tīklu un informācijas sistēmu drošība un elastīgums. Komisijas stratēģijā „i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”[1] atkārtoti uzsvērts tīklu un informācijas drošības nozīmīgums vienotas Eiropas informācijas telpas izveidē.Vēl nesen sagatavotajā paziņojumā „Drošas informācijas sabiedrības stratēģija – Dialogs, partnerība un iespējas”[2] Komisija pārskatīja riskus, ar ko šobrīd nākas saskarties informācijas sabiedrībai, un iepazīstināja ar atjauninātu politikas stratēģiju, uzsverot tehnoloģiju daudzveidības pozitīvo ietekmi uz drošību, kā arī atvērtības un sadarbspējas svarīgumu.Padome 2007. gada 22. martā pieņēma rezolūciju par drošas informācijas sabiedrības stratēģiju Eiropā[3], kurā ENISA aicināja „turpināt cieši sadarboties ar dalībvalstīm, Komisiju un citām atbilstīgām ieinteresētām pusēm, lai pildītu Regulā (EK) Nr. 460/2004 noteiktos pienākumus un mērķus un lai atbalstītu Komisiju un dalībvalstis centienos izpildīt tīklu un informācijas drošības prasības, tādējādi veicinot jaunās Drošas informācijas sabiedrības stratēģijas Eiropā īstenošanu un tālāku attīstību, kā izklāstīts šajā rezolūcijā.”ENISA IZVEIDELai uzlabotu Kopienas, dalībvalstu un, tā rezultātā, darījumu aprindu iespējas novērst un risināt tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām, 2004. gadā uz pieciem gadiem tika izveidota Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ( ENISA ) [4].Aģentūra galvenokārt tika izveidota, „lai Kopienā nodrošinātu efektīvu augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību un lai attīstītu tīklu un informācijas drošības kultūru Eiropas Savienības iedzīvotāju, patērētāju, uzņēmumu un valsts sektora organizāciju interesēs, tā veicinot netraucētu iekšējā tirgus darbību.”Priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ENISA [5], Komisija atzina, ka tīklu un informācijas drošība „ ir kļuvusi par svarīgu politikas jautājumu . Valdības atzīst, ka sabiedrības atbildība paplašinās, un arvien palielina pūles uzlabot drošību savas valsts teritorijā. Tās vēlas veicināt drošību, piemēram, atbalstot ārkārtas pasākumu veicējus datordrošības jomā, kā arī atbalstot pētniecību un informācijas kampaņas. .. Tomēr dalībvalstīs nav paveikts vienādi daudz, un galvenā uzmanība tiek pievērsta atšķirīgiem jautājumiem. .. nenotiek sistemātiska pārrobežu sadarbība tīklu un informācijas drošības jomā .. Tiesiskais regulējums tiek īstenots dažādi. Produktu sertifikācija notiek valstī, bet galvenos standartus nosaka industrija pasaules mērogā, un operatori un pārdevēji saskaras ar dažādu valdības attieksmi. Visi šie faktori noved pie sadarbspējas trūkuma, kas kavē drošības produktu un pakalpojumu pienācīgu izmantošanu. ” Priekšlikumā tika izvirzīti argumenti par labu paplašinātai un efektīvai koordinācijai starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām nolūkā uzlabot Kopienas, dalībvalstu un, tā rezultātā, darījumu aprindu iespējas novērst un risināt tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām.ENISA PāRSKATīšANARegulas, ar ko izveido aģentūru, 25. pantā noteikts, ka Komisija līdz 2007. gada martam veic aģentūras novērtējumu. Šādā nolūkā Komisija „ veic auditu ar nepārprotamu mērķi noteikt, vai aģentūras pastāvēšanas termiņš jāpagarina pēc 27. pantā noteiktā perioda ” (tas ir, pieci gadi). Turklāt „ auditē aģentūras ietekmi uz tās mērķu un uzdevumu izpildi, kā arī tās darba praksi un pēc vajadzības paredz attiecīgos ieteikumus .”Atbilstīgi pilnvarām, par kurām vienojās ar ENISA administratīvo padomi, Komisija 2006. gada oktobrī uzsāka neatkarīgu novērtēšanu, ko veica ārējo ekspertu grupa un uz kuras pamata sniedza ENISA regulā paredzēto novērtējumu. Neatkarīgās novērtēšanas mērķis bija sniegt aģentūras darba prakses, organizācijas un uzdevumu formatīvu novērtējumu un vajadzības gadījumā ieteikt, kā uzlabot aģentūras darbību. Kā noteikts pilnvarās, neatkarīgās novērtēšanas gaitā ņēma vērā visu attiecīgo ieinteresēto personu viedokli. Eksperti 2007. gada janvārī iesniedza ziņojumu, kurā apstiprināja, ka aģentūras izveides sākotnējie politikas iemesli un mērķi vēl aizvien ir spēkā[6].Saskaņā ar regulas, ar ko izveido aģentūru, 25. panta 3. punktu aģentūras administratīvā padome 2007. gada martā izdeva ieteikumus attiecībā uz piemērotām izmaiņām minētajā regulā[7]. Viens no šiem ieteikumiem bija izdarīt regulā grozījumus, lai pagarinātu aģentūras pilnvaru termiņu, būtiski nemainot aģentūras darbības jomu.Komisija 2007. gada jūnijā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedza paziņojumu COM(2007) 285 par aģentūras novērtējumu, kurā īsi izklāstīja novērtēšanas procesu un izvērtēja ārējo ekspertu grupas veikto novērtējumu.Saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma stratēģiju[8] no 2007. gada 13. jūnija līdz 7. septembrim notika sabiedriskā apspriešana par aģentūras darbības termiņa pagarināšanu un tās nākotni[9]. Lielākā daļa respondentu cita starpā piekrita tam, ka aģentūra vēl aizvien ir īstais līdzeklis tīklu un informācijas drošības problēmu risināšanai.RīCīBAS PAMATOJUMSKomisija 2007. gada 13. novembrī ierosināja izveidot Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi[10]. Komisija ierosināja, lai šī iestāde no 2011. gada 14. marta pārņemtu atbildību par ENISA darbību, kas ietilpst regulas, ar ko izveido iestādi, darbības jomā.Aģentūras pilnvaru termiņš beigsies 2009. gada 13. martā, tāpēc, lai nodrošinātu nepārtrauktību, būs jāpieņem pagaidu pasākums diviem gadiem no paredzētā aģentūras pilnvaru termiņa beigām līdz dienai, kad Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestāde pārņems atbildību par aģentūras darbību, kas ietilpst regulas, ar ko izveido iestādi, darbības jomā.2007/0291 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[11],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[12],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[13],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[14],tā kā:1.  Eiropas Parlaments un Padome 2004. gadā pieņēma Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru[15], (turpmāk – „aģentūra”).2.  Aģentūras administratīvā padome 2007. gada martā izdeva ieteikumus attiecībā uz piemērotām izmaiņām regulā. Viens no šiem ieteikumiem bija izdarīt regulā grozījumus, lai pagarinātu aģentūras pilnvaru termiņu, būtiski nemainot aģentūras darbības jomu.3.  Saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma stratēģiju Komisija uzsāka sabiedrisko apspriešanu par aģentūras darbības termiņa pagarināšanu un nākotni, un šī apspriešana risinājās no 2007. gada 13. jūnija līdz 7. septembrim.4.  Komisija 2007. gada 13. novembrī ierosināja izveidot Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi[16]. Komisija ierosināja, lai šī iestāde no 2011. gada 14. marta pārņemtu atbildību par visām ENISA veiktajām darbībām, kas ietilpst regulas, ar ko izveido iestādi, darbības jomā.5.  Aģentūras pilnvaru termiņš beigsies 2009. gada 13. martā, tāpēc, lai nodrošinātu nepārtrauktību, ir jāpieņem pagaidu pasākums diviem gadiem no paredzētā aģentūras pilnvaru termiņa beigām līdz dienai, kad ierosināts Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādei pārņemt atbildību par aģentūras darbību, kas ietilpst regulas, ar ko izveido iestādi, darbības jomā.6.  Tāpēc aģentūras darbības termiņš jāpagarina līdz 2011. gada 13. martam,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsGrozījums Regulā (EK) Nr. 460/2004Regulas (EK) Nr. 460/2004 27. pantu aizstāj ar šādu:„27. pants — Darbības termiņšAģentūru izveido 2004. gada 14. martā uz septiņu gadu termiņu.”2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.[…], […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļii2010 – Elektronisko sakaru politika un tīklu drošība3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu09 02 03 Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra09 02 03 01 Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra — Subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu09 02 03 02 Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra — Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsŠā finanšu pārskata pamatā ir darbības termiņa pagarināšana līdz 2011. gada 13. martam.3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |09 02 03 01 | Fakult. | Dif.[17] | Nē | Jā | Nē | Nr. 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |09 02 03 02 | Fakult. | Dif. | Nē | Jā | Nē | Nr. 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014. gads un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi (3. sadaļa) |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (1. un 2. sadaļa) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[18] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,329 | 0,410 | 0,081 | 0,819 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014. gads un turpmākie gadi | Kopā |f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[19] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | 55 | 55 | 55 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasLīdz ENISA pašreizējā pilnvaru termiņa beigām nav pietiekami daudz laika, lai pilnībā un detalizēti apspriestu būtisku jaunu priekšlikumu, tāpēc termiņa pagarināšana nolūkā nodrošināt ENISA darbību identiskā veidā Eiropas Parlamentam un Padomei dos iespēju ātri pieņemt pagaidu juridisko pamatu, ar ko nodrošinātu ENISA darbības nepārtrauktību un to, ka netiek pārtraukti pasākumi tīklu un informācijas drošības problēmu risināšanai.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaNo tīkliem un informācijas sistēmām ir atkarīgs ļoti daudz, tāpēc to droša darbība ir kļuvusi par svarīgāko jautājumu. Informācijas sistēmas ir būtiski svarīgas gan visai tautsaimniecībai ne tikai vairākumam rūpniecības nozaru, gan valsts sektoram un privātpersonām. Jebkura kļūme šādās sistēmās skar visus – iedzīvotājus, valsts iestādes un uzņēmējsabiedrības.Tādējādi drošība ir kļuvusi par svarīgu politikas jautājumu. Valdības atzīst, ka sabiedrības atbildība paplašinās, un arvien palielina pūles uzlabot drošību savas valsts teritorijā. Tomēr dalībvalstīs nav paveikts vienādi daudz, un galvenā uzmanība tiek pievērsta atšķirīgiem jautājumiem. Arī tiesiskais regulējums tiek īstenots dažādi. Sadarbspējas nepietiekamība kavē drošības produktu pienācīgu izmantošanu.Aģentūras darbība vērsta uz tīklu un informācijas drošības uzlabošanu Eiropā, un aģentūra arī veicina dalībvalstu individuālās un kolektīvās iespējas risināt svarīgākās tīklu un informācijas drošības problēmas. Tās mērķis ir nodrošināt sistemātisku pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm tīklu un informācijas drošības jomā.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji-  Elastīguma uzlabošana Eiropas elektronisko sakaru tīklosAģentūras darbības jomā līdz 2009. gadam cita starpā ietverti pārskati par elastīguma nodrošināšanas saistībām, prasībām un izmantoto paraugpraksi[20], kā arī elastīguma turpmākas uzlabošanas metožu un procedūru analīze. 2009. un 2010. gadā uzsāks papildu izmēģinājuma projektus nolūkā novērtēt prasību, metožu un prakses piemērotību. Šī programma sekos pēc elektronisko sakaru direktīvu pārskatīšanas un atjaunināšanas vai attiecīgā gadījumā to papildinās.-  Dalībvalstu sadarbības attīstība un uzturēšanaENISA jāturpina tās centieni Eiropas mērogā drošības jomā apzināt kompetences loku saistībā ar tādiem jautājumiem kā informētības uzlabošana un reaģēšana uz starpgadījumiem, sadarbība Eiropas elektroniskās identifikācijas sistēmu sadarbspējas jautājumos[21] un foruma nodrošināšana, lai dotu iespēju Eiropā apmainīties ar paraugpraksi tīklu un informācijas drošības jomā[22]. No 2009. līdz 2010. gadam jāturpina dalībvalstu sadarbība ar mērķi uzlabot visu dalībvalstu iespējas un paaugstināt saskaņotības un sadarbspējas vispārējo līmeni.-  Potenciālo risku apzināšana, lai radītu uzticību un pārliecībuPotenciālo risku apzināšanu 2009. un 2010. gadā detalizēs, ieviešot sistemātiskas datu vākšanas, apstrādes un izplatīšanas praksi un nodrošinot atgriezenisko saikni. Paredzamā ietekme būs potenciālo risku savlaicīgāka apzināšana jaunu lietotņu un pakalpojumu ieviešanas un izvēršanas laikā.-  Mikrouzņēmumu uzticēšanās informācijas sistēmāmDigitālās informācijas laikmets paver arvien jaunas iespējas uzņēmējsabiedrībām, jo sevišķi mikrouzņēmumiem. Tomēr IST turpmākai attīstībai un pieņemamībai lietotājiem vēl aizvien ir savas vājās puses. Mērķis ir apkopot un novērtēt informāciju par mikrouzņēmumu vajadzībām un vēlmēm šajā jomā, veicot trūkumu analīzi un īstenojot ENISA riska pārvaldības un novērtējuma pieeju.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaIzpilddirektors atbild par aģentūras darbības faktisku uzraudzību un izvērtēšanu salīdzinājumā ar tās mērķiem un katru gadu sniedz pārskatu administratīvajai padomei.Izpilddirektors sagatavo gada pārskata projektu, kurā ietver visas aģentūras darbības iepriekšējā gadā un, jo īpaši, sasniegtos rezultātus salīdzina ar gada darba programmas mērķiem. Pēc tam, kad administratīvā padome ir pieņēmusi pārskatu, to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, kā arī publisko.6.2. NovērtēšanaKopš ENISA izveides 2004. gadā ir veikts tās ārējs un iekšējs novērtējums.Saskaņā ar ENISA regulas 25. pantu šā procesa pirmais posms bija ENISA neatkarīga novērtēšana, ko 2006./2007. gadā veica ārējo ekspertu grupa. Ārējo ekspertu grupas ziņojumā[23] tika apstiprināts, ka ENISA izveides sākotnējie politikas iemesli un mērķi vēl aizvien ir spēkā, un ziņojums bija noderīgs arī tāpēc, ka tajā izvirzīja dažus jautājumus, kurus vajadzēja risināt.Komisija 2007. gada martā par novērtējumu ziņoja administratīvajai padomei, kas pēc tam izklāstīja savus ieteikumus attiecībā uz aģentūras nākotni un grozījumiem ENISA regulā[24].Komisija 2007. gada jūnijā paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei[25] izteica savu izvērtējumu par neatkarīgās novērtēšanas rezultātiem un administratīvās padomes ieteikumiem. Paziņojumā bija teikts, ka jāizvēlas, vai pagarināt aģentūras pilnvaru termiņu, vai aizstāt aģentūru ar citu mehānismu, piemēram, ar ieinteresēto personu pastāvīgu forumu vai drošības jomas organizāciju tīklu. Ar paziņojumu arī uzsāka sabiedrisko apspriešanu par šo jautājumu, lūdzot ieinteresētajām personām Eiropā izteikt viedokli, pārrunu turpmākai virzībai izmantojot jautājumu sarakstu[26].7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiMaksājumus par visiem pieprasītajiem pakalpojumiem vai pētījumiem pirms apmaksas pārbauda aģentūras personāls, ņemot vērā visas līgumsaistības, ekonomikas principus un finanšu vai vadības paraugpraksi. Krāpšanas apkarošanas noteikumus (pārraudzība, prasības par ziņošanu u.c.) iekļaus visos nolīgumos un līgumos, ko noslēdz starp aģentūru un jebkādu maksājumu saņēmējiem.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Mērķi, darbības un rezultāti | 2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014. gads un turpmākie gadi | Kopējās izmaksas |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 1: elastīguma uzlabošana Eiropas elektronisko sakaru tīklos |Darbība Nr. 1: juridisko un reglamentējošo pasākumu analīze attiecībā uz publisko sakaru tīklu elastīgumu |Darbība Nr. 2: krīzes vadības pasākumu veicināšana datordrošības jomā |Darbība Nr. 3: turpmāku pasākumu izveide elastīguma uzlabošanai |- Rezultāts: virtuāla ekspertu grupa elastīguma uzlabošanas jautājumos (tostarp DNSSEC); ziņojumi par elastīgām pamattīkla un interneta tehnoloģijām; detalizēts ziņojums par potenciālajām elastīguma nodrošināšanas tehnoloģijām |Starpsumma (mērķis Nr. 1) | 0,245 | 0,305 | 0,060 | 0,610 |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 2: dalībvalstu sadarbības attīstība un uzturēšana |Darbība Nr. 1: sadarbības platforma aprindām, kas nodarbojas ar informētības uzlabošanu |- Rezultāts: iekšējs kontaktinformācijas saraksts, kurā ietverti eksperti informētības uzlabošanas jomā, kuri ir daļa no ENISA aprindām, kas nodarbojas ar informētības uzlabošanu |Darbība Nr. 2: kompetences loks drošības jomā CERT aprindām. ENISA balstīsies uz zināšanām, izveidojušos paraugpraksi un sekmīgiem projektiem no dažādām CERT aprindām gan Eiropā, gan ārpus tās |Starpsumma (mērķis Nr. 2) | 0,241 | 0,300 | 0,059 | 0,600 |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 3: potenciālo risku apzināšana, lai radītu uzticību un pārliecību |Darbība Nr. 1: potenciālo risku datubāzes prototips |Darbība Nr. 2: nostājas dokumenti, kuru mērķis ir potenciālo tehnoloģijas apdraudējumu analīze, balstoties uz ieinteresēto personu un pastāvīgās interešu pārstāvju grupas ieteikumiem |Starpsumma (mērķis Nr. 3) | 0,172 | 0,215 | 0,043 | 0,430 |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 4: mikrouzņēmumu uzticēšanās informācijas sistēmām |Darbība Nr. 1: mikrouzņēmumu vajadzību un vēlmju nepārtraukta analīze, veidojot zināšanu apmaiņu starp ieinteresētajām personām |Darbība Nr. 2: riska pārvaldības procesa novērtēšana mikrouzņēmumiem |- Rezultāts: izmēģinājuma projekti nolūkā izveidot un pielietot nepieciešamās zināšanas riska pārvaldības jautājumos |Starpsumma (mērķis Nr. 4) | 0,088 | 0,110 | 0,022 | 0,220 |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 5: Horizontālo pasākumu pārvaldība |Darbība Nr. 1: Saziņa ar ieinteresētajām personām tīklu un informācijas drošības jautājumos |Darbība Nr. 2: ENISA struktūru un grupu pārvaldība, t.i., administratīvās padomes un pastāvīgās interešu pārstāvju grupas sanāksmes, darba grupu pasākumu koordinācija un valsts sadarbības koordinatoru tīkla pārvaldība |Starpsumma (mērķis Nr. 5) | 1,446 | 1,858 | 0,379 | 3,683 |KOPĀ – IZMAKSAS | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidiAmata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/pilna laika ekvivalents) |2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A*/AD | 29 | 29 | 29 |B*, C*/AST | 15 | 15 | 15 |Pārējais personāls | 11 | 11 | 11 |KOPĀ | 55 | 55 | 55 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiAģentūra turpinās:-  veikt padomdevēja un koordinatora funkcijas, vācot un analizējot datus par informācijas drošību. Pašlaik gan sabiedriskas, gan privātas organizācijas ar atšķirīgiem mērķiem vāc datus par IT starpgadījumiem un citus datus saistībā ar informācijas drošību. Tomēr Eiropas mērogā nav centrālas struktūras, kas visaptverošā veidā var vākt un analizēt datus un sniegt atzinumus un konsultācijas, atbalstot Kopienas politisko darbību tīklu un informācijas drošības jomā;-  būt kompetences centrs , kam dalībvalstis un Kopienas iestādes var lūgt atzinumus un konsultācijas tehniskos jautājumos saistībā ar drošību;-  veicināt plašu sadarbību starp dažādām iesaistītajām personām informācijas drošības jomā, piemēram, piedalīsies papildu pasākumos drošas e-uzņēmējdarbības atbalstam. Šāda sadarbība būs svarīgs priekšnoteikums tīklu un informācijas sistēmu drošai darbībai Eiropā. Nepieciešama visu ieinteresēto personu dalība un iesaistīšanās;-  veicināt koordinētu pieeju informācijas drošībai, atbalstot dalībvalstis , piemēram, riska novērtējuma veicināšanas un informētības uzlabošanas pasākumos;-  nodrošināt tīklu un informācijas sistēmu sadarbspēju , kad dalībvalstis piemēro tehniskās prasības, kuras ietekmē drošību;-  apzināt attiecīgas standartizācijas vajadzības un novērtēt spēkā esošos drošības standartus un sertifikācijas sistēmas, kā arī veicināt to iespējami plašu izmantošanu Eiropas tiesību aktu atbalstam;-  atbalstīt aizvien nepieciešamāko starptautisko sadarbību šajā jomā, jo tīklu un informācijas drošības problēmas ir globālas.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |2. sadaļa – Aģentūras darbība Šī apropriācija ir paredzēta, lai segtu: izmaksas par ēkām un blakusizmaksas, izmaksas par kustamo īpašumu un blakusizmaksas, kārtējos administratīvos izdevumus un IST izmaksas | 0,501 | 0,637 | 0,129 | 1,266 |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014. gads un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,329 (3,5 ierēdņi) | 0,410 (3,5 ierēdņi) | 0,081 (3,5 ierēdņi) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,329 | 0,410 | 0,081 |Tās ir izmaksas saistībā ar personālu, kam Komisijā uzdots veikt aģentūras darbības novērtēšanu, uzraudzību un koordināciju.Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki2009.–2010. gadā 3,5 ierēdņiem/gadā tiks uzdots veikt aģentūras darbības pārraudzību, budžeta uzraudzību un finansēšanu un koordināciju starp Komisiju un aģentūru. Sīkāka informācija dota 8.2.5. tabulā. Paredzamā darba slodze aplēsta, vadoties pēc līdzšinējās pieredzes darbā ar aģentūru.Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamŠāds personāls nav paredzēts.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2009. g. 14. marts – 31. dec. | 2010 | 2011.g. 1. janv. – 13. marts | 2012 | 2013 | 2014. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[27] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] COM(2005) 229.[2] COM(2006) 251, 31.5.2006.[3] OV C 68, 24.3.2007., 1. lpp.[4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp. (turpmāk – „ ENISA regula”).[5] COM(2003) 63, 11.2.2003.[6] Pieejams: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[7] Pieejami: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.[8] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats, COM(2006) 689.[9] Saite uz sabiedriskās apspriešanas rezultātiem pieejama tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/enisa/index_en.htm.[10] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi, COM(2007) 699.[11] OV C […], […], […]. lpp.[12] OV C […], […], […]. lpp.[13] OV C […], […], […]. lpp.[14] OV C […], […], […]. lpp.[15] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.).[16] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi, COM(2007) 699.[17] Diferencētās apropriācijas.[18] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[19] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[20] Šādu pārskatu pamatā būs ENISA 2006. un 2007. gada veiktie pārskati par elektronisko sakaru operatoru īstenotajiem drošības pasākumiem.[21] Ar šiem atbalsta pasākumiem turpinās ENISA 2006. un 2007. gadā veikto darbu saistībā ar kopīgu valodu elektroniskās identifikācijas sistēmu sadarbspējas uzlabošanai.[22] Šis forums ir turpinājums darbam, ko 2007. gadā veica, lai izstrādātu plānu Eiropas tīklu un informācijas drošības paraugprakses apmaiņas iedibināšanai.[23] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[24] Kā noteikts ENISA regulas 25. pantā. ENISA administratīvās padomes pieņemtā dokumenta pilns teksts, kurā iekļauti arī administratīvās padomes apsvērumi, ir pieejams tīmekļa vietnē: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.[25] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) novērtējumu, COM(2007) 285 galīgā redakcija, 2007. gada 1. jūnijs. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT.[26] http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.[27] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.