				|

		52011PC0834

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.—2020. gadam) /* COM/2011/0834 galīgā redakcija - 2011/0394 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums
Uzņēmumi, jo īpaši mazie un
vidējie uzņēmumi (MVU), ir svarīgs izaugsmi un
nodarbinātību veicinošs spēks Savienībā. Lai Savienība
sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” izvirzītās
prioritātes, proti, gudru, ilgtspējīgu un integrējošu
izaugsmi, uzmanības centrā jābūt konkurētspējai.
Kaut gan Savienības rīcībā
ir normatīvi līdzekļi, tostarp lietpratīgu tiesību
aktu pieņemšana un birokrātijas sloga samazināšana Savienības
uzņēmumiem, daļu tirgus nepilnību var efektīvi risināt,
izmantojot publisko finansējumu ES līmenī.
Tas jau pašlaik tiek darīts.
Attiecīgiem politikas rīcībpasākumiem ir paredzēts
finansējums Konkurētspējas un jauninājumu
pamatprogrammā (CIP). Vajadzība turpināt un
attīstīt šādu finansiālu atbalstu tika atzīta
Komisijas paziņojumā “Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””[1]. Tagad Komisija ir
ierosinājusi “Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un
vidējo uzņēmumu programmu” ar kopējo piešķīrumu 2014.––2020. gadam
EUR 2,5 miljardu apmērā.
Vispārīgais konteksts
Savienības uzņēmumiem
jāspēj konkurēt pasaules mērogā. Taču tos
apgrūtina tirgus nepilnības, kas negatīvi ietekmē to
spēju konkurēt ar uzņēmumiem citur pasaulē. Tādēļ
ES mazo un vidējo uzņēmumu darbaspēka un resursu ražīgums
ir zemāks un tie attīstās lēnāk nekā,
piemēram, ASV uzņēmumi, un tie nespēj tik labi
pielāgoties mainīgiem pamatnosacījumiem kā Eiropas
lielākie uzņēmumi. Nesenā ekonomikas un finanšu krīze un
patēriņa preču un izejvielu cenu pieaugums ir
padziļinājuši grūtības, ar ko sastopas mazie un
vidējie uzņēmumi.
Kaut gan minētās tirgus
nepilnības galvenokārt ir dalībvalstu un reģionu
pienākums, ir dažas jomas, kurās ES noteikti var nodrošināt
pievienoto vērtību. Piemēram, Savienība var
palīdzēt, stiprinot vienoto tirgu, atbalstot saskaņotus un
konsekventus valstu pasākumus, izplatot paraugprakses piemērus, lai
radītu katalizējošu ietekmi, vai panākot apjomradītus
ietaupījumus. Papildus vienotā tirgus netraucētas darbības
nodrošināšanai ES jāuzlabo uzņēmējdarbības vide,
lai nodrošinātu spēcīgus un daudzveidīgus ES uzņēmumus
un tādus MVU, kas būtu konkurētspējīgi pasaules
mērogā, vienlaikus pielāgojoties darbībai ekonomikā ar
zemu oglekļa emisiju līmeni un efektīvu resursu izlietojumu.
Šī programma tiek ierosināta, lai
risinātu būtiskākās tirgus nepilnības, kas ierobežo
uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izaugsmi
Savienībā. Galvenās grūtības, ar ko joprojām
sastopas Savienības uzņēmumi konkurētspējas un
uzņēmējdarbības jomā, ir šādas:
–
apgrūtināta  finansējuma
pieejamība mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūti pierādīt savu kredītspēju un
piekļūt riska kapitālam,
–
uzņēmības trūkums: tikai 45 % Eiropas iedzīvotāju vēlētos
būt pašnodarbinātie salīdzinājumā ar 55 % Amerikas
Savienoto Valstu iedzīvotāju,
–
uzņēmējdarbības vide, kas
neveicina uzņēmējdarbības sākšanu un izaugsmi un kam raksturīga pastāvīga normatīvā regulējuma
sadrumstalotība un pārmērīga birokrātija,
–
ierobežota mazo un vidējo
uzņēmumu spēja pielāgoties
darbībai energoefektīvā, resursefektīvā un pret
klimata pārmaiņām noturīgā ekonomikā ar zemu
oglekļa emisiju līmeni ierobežotu finanšu līdzekļu un
īpašu zināšanu dēļ,
–
ierobežota mazo un vidējo
uzņēmumu spēja izvērst darbību tirgos ārpus savas mītnes valsts – gan vienotajā
tirgū, gan ārpus tā.
Šo grūtību dēļ tiek izveidots
nepietiekams uzņēmumu skaits, un tie, kas tiek izveidoti, bieži nav
dzīvotspējīgi vai tiem ir vāji ražīguma un
dzīvotspējas rādītāji. Makroekonomikas
līmenī ir vērojama ES ekonomikas konkurētspējas
vājināšanās.
Atbilstoši ES stratēģijai “Eiropa 2020”
šī programma ir izstrādāta, lai radītu apstākļus,
kuros Eiropas uzņēmumi varētu attīstīties, un lai
nodrošinātu, ka MVU spēj pilnībā izmantot vienotā
tirgus milzīgo potenciālu, kā arī mudinātu tos
meklēt iespējas izvērst darbību ārpus tā. MVU attīstības
veicināšanai jāvelta īpašas pūles, jo šie
uzņēmumi, kas nodarbina vairāk nekā 67 % no
privātajā sektorā strādājošajiem un kuru
apgrozījums veido vairāk nekā 58 % no kopējā
apgrozījuma ES, ir būtisks ekonomikas izaugsmes un darba vietu
izveides avots Savienībā.
Īpaša uzmanība tiks pievērsta
uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanai tūrisma
nozarē, lai īstenotu jaunās, Lisabonas līgumā
paredzētās Savienības kompetences, jo minētā nozare dod
ievērojamu ieguldījumu Savienības iekšzemes kopproduktā un tajā
ir liels MVU īpatsvars.
Priekšlikuma mērķi
Programma centīsies sasniegt šādus
vispārējos mērķus:
·
stiprināt Savienības uzņēmumu,
arī tūrisma nozares, konkurētspēju un ilgtspēju;
·
rosināt uzņēmējdarbības
kultūras veidošanu un veicināt MVU izveidi un izaugsmi.
Programmā finansēto pasākumu
mērķis būs:
·
pamatnosacījumu uzlabošana, lai
veicinātu Savienības uzņēmumu, arī tūrisma
nozares, konkurētspēju un ilgtspēju,
atbalstot tiesību aktu īstenošanas saskaņotību un
konsekvenci, kā arī pārdomātu politikas veidošanu Savienības
līmenī. Ekonomikas un normatīvā regulējuma vidi var
uzlabot, nosakot etalonus, apmainoties ar paraugpraksi un īstenojot nozaru
ierosmes. MVU politika tiks izstrādāta un MVU konkurētspēja
tiks veicināta saskaņā ar Mazās
uzņēmējdarbības aktā (MUA) un stratēģijā
„Eiropa 2020” izvirzītajiem mērķiem. Savienības
darbībās Savienības un dalībvalstu politikas veidošanā
arvien biežāk tiks izmantots princips “Vispirms domāt par
mazākajiem”, apzinot paraugprakses piemērus un apmainoties ar tiem,
lai veicinātu mazās uzņēmējdarbības akta
īstenošanu, un palīdzot MVU maksimāli lietderīgi izmantot
vienotā tirgus potenciālu. Tiks stiprinātas
uzņēmējdarbības nozares, arī ražošanas un pakalpojumu nozare,
un atsevišķas nozares ar lielu MVU īpatsvaru.
·
Uzņēmējdarbības
veicināšana, tostarp īpašās mērķgrupās: šajā jomā veicamie pasākumi ietvers administratīvo
procedūru vienkāršošanu, uzņēmējdarbības prasmju
un attieksmes veidošanu, īpaši jauno uzņēmēju, jauniešu un
sieviešu vidū, kā arī otras iespējas sniegšanu
uzņēmējiem.
·
Finansējuma pieejamības uzlabošana
mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kapitāla un aizņēmumu
veidā: izaugsmei paredzētie finanšu
instrumenti, tostarp jaunas kapitāla un aizņēmumu platformas,
kas nodrošinās kapitāla mehānismu un aizdevumu garantiju
mehānismu, atvieglos finansējuma pieejamību MVU. Pirmkārt,
kapitāla mehānisms izaugsmes posma ieguldījumiem nodrošinās
MVU komerciāli orientētu, atmaksājamu kapitāla
finansējumu, kurš galvenokārt būs riska kapitāla veidā
un ko sniegs, izmantojot finanšu starpniekus. Otrkārt, aizdevumu mehānisms
nodrošinās MVU tiešos vai citus mehānismus riska dalīšanai ar
finanšu starpniekiem, lai segtu aizdevumus.
·
Piekļuves uzlabošana Savienības un
pasaules tirgiem: Eiropas Biznesa atbalsta tīkls
sniegs atbalsta pakalpojumus uz izaugsmi orientētiem uzņēmumiem,
lai tādējādi veicinātu to paplašināšanos
vienotajā tirgū un ārpus tā. Turklāt šī programma
nodrošinās uzņēmējdarbības atbalstu MVU trešo valstu
tirgos. Turklāt tiks sniegts atbalsts starptautiskai sadarbībai
rūpniecībā, jo īpaši, lai samazinātu
normatīvās un uzņēmējdarbības vides
atšķirības starp ES un tās galvenajiem tirdzniecības
partneriem.
ES pievienotā vērtība
Pievienoto vērtību rīcībai
Savienības līmenī nodrošina šādi pieci galvenie aspekti:
·
vienotā tirgus stiprināšana,
novēršot tirgus sadrumstalotību tādās jomās kā
riska kapitāla ieguldījumi, pārrobežu finansēšana un aizdevumu
kvalitātes uzlabošana, kā arī informatīvi un
organizatoriski ierobežojumi, kas liedz MVU izmantot vienotā tirgus
sniegtās iespējas. Piemēram, finanšu instrumentu galvenais
nolūks būs uzlabot finansējuma pieejamību tiem MVU, kas
darbojas tirgus segmentā, uz ko neattiecas dalībvalstu pasākumi,
kas aprobežojas ar ieguldījumiem un atbalstu katrā valstī. Uzmanība
tiks pievērsta tādu uz izaugsmi orientētu uzņēmumu paplašināšanās
finansēšanai, kuri izvirzījuši mērķi paplašināties
starptautiskā mērogā un veikt pārrobežu darbības,
kā arī pārrobežu MVU finanšu tirgus attīstīšanai. Šo uzdevumu
var veikt tikai Savienība līmeņa programma.
·
Demonstrējoša un katalizējoša ietekme,
izplatot rūpniecības un politikas paraugpraksi. Šīs programmas
ietvaros Eiropas uzņēmumu balvas konkursam var atlasīt
labākos uzņēmējdarbības un mazo un vidējo
uzņēmumu atbalstīšanas piemērus valsts, reģionu un
vietējā līmenī. Balvas piešķir labākajiem
publisko iestāžu veiktajiem pasākumiem, piemēram,
administratīvā sloga samazināšanas un vienkāršošanas
jomā. Ik gadu valstu konkursos piedalās apmēram
400 projekti, no kuriem apmēram 56 tiek izraudzīti
dalībai Eiropas konkursā, kurā Eiropas žūrija izvēlas
sešus uzvarētājus. No 250 valstu nominētajiem
uzņēmumiem vairāk nekā 30 ir ieguvuši balvu, un
viņu paraugprakses piemērs ir ticis demonstrēts visā
Eiropā. Prasmju un zināšanu nodošana pāri robežām
palīdz tuvināt dalībvalstu politiku, veidot jaunas partnerības
un samazināt plaisu starp Eiropas valstu ekonomikām. Eiropas valsts
un vietējā mēroga pārvaldes iestādēm ir
iespēja iepazīstināt ar savām sekmīgajām
iniciatīvajām MUA konferencē, ko katru gadu rīko Komisija
un Savienības prezidentvalsts. Konference ir kļuvusi par
svarīgāko pasākumu, kurā tiek veicināta apmaiņa
ar labu praksi Savienībā un ārpus tās. Piemēram,
pēdējā MUA konferencē Budapeštā piedalījās
340 dalībnieki no ES dalībvalstīm un 30 dalībnieki no
trešām valstīm. Darbsemināros tika demonstrēti 28 labas
prakses piemēri. Attiecībā uz finanšu instrumentiem Eiropas
Investīciju fonda loma atvieglo nepārtrauktu paraugprakses
piemēru apmaiņu gan garantiju, gan riska kapitāla jomā, atzīstot,
ka īpaši katalizējošs ir riska kapitāls.
·
Apjomradīti ietaupījumi jomās,
kurās atsevišķām dalībvalstīm būtu grūti
sasniegt vajadzīgo kritisko masu. Piemēram, atbalstot mazos un vidējos
uzņēmumus ārvalstīs, pievienotā vērtība
Eiropai tiek radīta, apvienojot valstu centienus un izveidojot
pakalpojumus, kas nesasniegtu kritisko masu, ja tiktu sniegti valsts
līmenī (piemēram, atbalsts intelektuālā īpašuma
tiesību realizēšanai). Mazo un vidējo uzņēmumu
palīdzības dienests intelektuālā īpašuma tiesību
jautājumos Ķīnā, ko finansē pašreizējā
programma, sniedz konsultācijas, kas MVU no mazākām
dalībvalstīm citādi nebūtu pieejamas.[2] Šādi Savienības
intervence var palīdzēt novērst centienu pārklāšanos,
veicināt dalībvalstu sadarbību un koordinēt darbu ar
attiecīgām trešām valstīm. Tūrisma nozarē pievienoto
vērtību noteikti var radīt, īstenojot Savienības
līmeņa iniciatīvas, jo īpaši šādās jomās:
zināšanu bāzes konsolidācija, veicot Eiropas mēroga
apsekojumus un pētījumus, lai labāk izprastu pieprasījumu
un piedāvājumu, bez kuriem nevarētu salīdzināt datus
un nodrošināt to konsekvenci visā Savienībā[3]; kopīgu starpvalstu
stratēģiju izstrāde, lai popularizētu Eiropu kā
kvalitatīvu un ilgtspējīgu tūrisma galamērķu
atrašanās vietu[4];
tādas paraugprakses apzināšana, kas var dot labumu
konkrētām nozarēm, piemēram, jūras un piekrastes
tūrismam, kā arī tūrisma sezonas pagarināšana, ko varētu
sekmīgāk īstenot, koordinējot dalībvalstu
darbības, nevis katrai dalībvalstij rīkojoties atsevišķi.
·
Valstu īstenoto pasākumu
saskaņotība un konsekvence, ko nodrošinās, apmainoties
ar paraugprakses piemēriem Eiropas līmenī un nosakot etalonus.
Viens no labākajiem sekmīgas etalonu noteikšanas piemēriem, kas
finansēts pašreizējā programmā, ir
uzņēmējdarbības sākšanas procedūru vienkāršošana. Kopš 2008. gada ir tikusi uzraudzīta situācija un
progress pa valstīm un pa gadiem, ņemot vērā trīs
vienkāršošanas aspektus (attiecībā uz kuriem
Konkurētspējas padome ir sankcionējusi etalonu noteikšanu):
vidējais laiks, administratīvās izmaksas un procedūras, kas
vajadzīgas, lai izveidotu sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Šis
pasākums tika īstenots, divreiz gadā rīkojot
dalībvalstu izvirzītu ekspertu sanāksmes
(„Valstu uzņēmējdarbības sākšanas koordinatoru
tīkls”). Tā nolūks bija izstrādāt mērīšanas
metodiku, sekot panāktajam progresam un palīdzēt sasniegt
progresu, apmainoties ar paraugpraksi un informāciju. Kopš 2002. gada reģistrācijai vajadzīgais laiks ir
samazinājies par 70 %, bet izmaksas samazinājušās
vairāk nekā divas reizes. Pēc šī pasākuma
panākumiem izvirzītie mērķi tika pārskatīti
2011. gada februāra pārskatā par Mazās
uzņēmējdarbības aktu.
·
ES iestāžu gūtās unikālās speciālās
zināšanas:
–
ES finanšu iestādēm, Eiropas
Investīciju bankai (EIB) un Eiropas Investīciju fondam (EIF) ir
nesalīdzināma pieredze MVU labvēlīgu finansēšanas
shēmu izstrādē un ieviešanā. Pieredze, ko EIF uzkrājis
vairāk nekā 10 gados, ir unikāli vērtīga. Kopš
2007. gada tas ir bijis 19 CIP atbalstīto riska
kapitāla fondu ieguldītājs, bieži uzņemoties vadošu lomu, tādejādi
uz izaugsmi orientētos MVU ir ieguldīti kopumā vairāk
nekā EUR 1,4 miljardi. Aplūkojot iepriekš veiktos
pasākumus, jānorāda, ka saņēmēji, tostarp Skype
(balss pārraide ar IP), Vertaris (papīra pārstrāde)
un Solaire Direct (saules bateriju konstrukcijas) jau ir atdevuši vai
atdos vairāk nekā 98 % no pirmajā ES riska kapitāla
piesaistes posmā (Izaugsmes un nodarbinātības
iniciatīvā 1998.—2000. gadā īstenotais ETM sākuma
kapitāla mehānisms) ieguldītajiem līdzekļiem.
–
Eiropas Biznesa atbalsta tīkls ir guvis taustāmus rezultātus, pievēršot uzmanību
starptautiskai MVU darbības izvēršanai (iekšējā tirgū
un ārpus tā), sniedzot informāciju par Savienības jautājumiem,
kā arī iespēju ietekmēt lēmumu pieņemšanu. Tas
pilda īpaši svarīgu uzdevumu, palīdzot risināt informācijas
asimetrijas pieejamību, ar ko sastopas MVU, un atvieglot ar pārobežu
darbībām saistīto darījumu izmaksu slogu. Eiropas Biznesa
atbalsta tīkla vērtība ir kopīgi izmantojamā metodika,
instrumenti un rīki, ko izmanto kvalificēti pakalpojumu
sniedzēji, kurus sankcionējušas un kam (līdz)finansējumu
piešķīrušas reģionālās un valsts iestādes.
Atbilstība pārējiem
politikas virzieniem un programmām
Visu Savienības politikas virzienu un
finansēšanas programmu plānošanā ir jāņem vērā
konkrētās MVU intereses un apstākļus. Finanšu shēma turpmāk
tiks veidota tā, lai atvieglotu mazo uzņēmumu dalību
finansēšanas programmās, vienkāršojot noteikumus, samazinot
dalības izmaksas, paātrinot līdzekļu piešķiršanas
procedūras un nodrošinot “vienas pieturas aģentūras”
sistēmu, tādējādi palīdzot Savienības finansējuma
saņēmējiem.
Uzņēmējdarbības vides
uzlabošana MVU, kas ir svarīgs aspekts stratēģijas „Eiropa 2020”
mērķu izpildē, ir pieminēta sešās no
septiņām stratēģijas „Eiropa 2020”
pamatiniciatīvām: “Integrēta rūpniecības politika
globalizācijas laikmetam”, “Inovācijas Savienība”, “Jaunatne
kustībā”, “Digitālā programma Eiropai”, “Resursu
ziņā efektīva Eiropa”, “Jaunu prasmju un darbavietu programma”.
Īpaši svarīga jaunajai programmai ir pamatiniciatīva “Integrēta
rūpniecības politika globalizācijas laikmetam”, kurā
izklāstīta jauna stratēģiskā pieeja Eiropas
konkurētspējas uzlabošanai, kā arī mazo un vidējo
uzņēmumu izveidei un izaugsmei un uzņēmējdarbības
kultūras veicināšanai.
Ierosinātā jaunā programma
būs arī citiem politikas mērķiem noderīgs instruments.
Eiropas Biznesa atbalsta tīkls palīdzēs nodrošināt sasaisti
ar citām programmām un iniciatīvām, „lejupvērsti”
izplatot informāciju un popularizējot šīs programmas un
iniciatīvas, kā arī apkopojot ieinteresēto personu
„augšupvērstās” atsauksmes. Tas arī turpmāk nodrošinās
informāciju, padomus un atbalstu MVU par vides programmām un
attiecīgā regulējuma ievērošanu. Tiks panākta
maksimāla sinerģija ar citām programmām. Piemēram,
jaunajā programmā ierosinātie garantijas pasākumi darbosies
līdzās ES struktūrfondu un
mikrofinansēšanas instrumenta „Progress” finansētajiem garantijas
pasākumiem. Riska kapitāla instrumenti papildinās instrumentus,
kas tiek nodrošināti jaunajā Pētniecības un inovācijas
pamatprogrammā „Apvārsnis 2020”. Programma
arī palīdzēs novērst pārklāšanos ar citām
programmām, jo īpaši uzņēmējdarbības veicināšanas
un prasmju uzlabošanas jomā. Tiks rūpīgi apsvērta
jaunās programmas komplementaritāte ar ierosināto
partnerības instrumentu. Ir būtiski, lai Savienības
ārējā darbība papildinātu Eiropas iekšējo
pasākumu – ilgtspējīgas izaugsmes un
nodarbinātības nodrošināšanas – ārējo dimensiju.
Programmas pārvaldība
Kā norādīts Komisijas
paziņojumā “Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””[5], pārvaldība tiks
nodrošināta, galvenokārt izmantojot ārpakalpojumus.
–
Finanšu instrumentu darbību Komisijas vārdā
nodrošinās Eiropas Investīciju bankas grupa.
–
Citus pasākumus varētu
pārvaldīt izpildaģentūra, izmantojot pozitīvo pieredzi[6], kas gūta
Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras (EACI)
darbā pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā. Tiks veikta
izmaksu un ieguvumu analīze.
Īstenojot CIP programmu,
ārpakalpojumu izmantošana ir bijis veiksmīgs risinājums
attiecībā uz vienkāršošanu, jo EACI tās
specializācijas dēļ ir optimizējusi un
izstrādājusi MVU pielāgotas procedūras.
Citu turpmāku izdevumu programmu ar MVU saistītās
daļas arī varētu nodot EACI pārziņā.
Tās var ietvert pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” daļas;
šādi aģentūra kļūtu par “vienas pieturas
aģentūru” mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri
vēlas piekļūt Savienības finansēšanas programmām.
Izmantojot vienu izpildaģentūru, tiktu optimizēta arī IT
rīku un elektronisko portālu lietošana, tādējādi
vēl vairāk atvieglojot mazo un vidējo uzņēmumu
piekļuvi tiem.
Vienkāršošana
Tāpat kā citās daudzgadu
finanšu shēmas (DFS) programmās, arī šajā programmā
Komisijas prioritāte ir maksimāli vienkāršot normatīvo vidi
un atvieglot finansējuma pieejamību ES uzņēmumiem, jo
īpaši MVU. Šāda pieeja ir izmantota Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu
programmā (COSME), kas izstrādāta, tikai balstoties uz Finanšu
regulas noteikumiem, un neparedz atkāpes. Tādējādi tiek nodrošinātas
vienkāršas, saskanīgas un standartizētas
administratīvās procedūras, lai uzņēmumi varētu
piekļūt finansējumam.
Finanšu regulas pārskatīšana
palīdzēs atvieglot mazo uzņēmumu dalību finansēšanas
programmās, piemēram, vienkāršojot noteikumus, samazinot
dalības izmaksas, paātrinot piešķiršanas procedūras un
nodrošinot „vienas pieturas aģentūru”, lai palīdzētu
vieglāk piekļūt Savienības finansējumam. Tiek
ierosināta jauna vienreizējo maksājumu sistēma.
Sabiedriskajā apspriešanā par
Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (CIP)
nākotni ieinteresēto personu norādītās vajadzības
apmierina šādi elementi:
·
administratīvo procedūru un Eiropas
Biznesa atbalsta tīkla procedūru vienkāršošana, padarot vienkāršāku
priekšlikumu sagatavošanu,
·
plašāka vienreizējo maksājumu un
vienoto likmju izmantošana,
·
prasības nosaukt projektā
strādājošo darbinieku vārdus un uzvārdus atcelšana,
·
līguma nolūkā iesniedzamo
administratīvo dokumentu vienkāršošana,
·
prasības privātiem finansējuma
saņēmējiem iesniegt bankas garantiju atcelšana.
Programmā tiks ņemti vērā
šie ieteikumi, maksimāli lietderīgi izmantojot jauno ES Finanšu
regulu, un tiks demonstrēta apņēmība, turpmāk
vienkāršojot pārskatu sniegšanas prasības, plašāk
izmantojot pārskatu sniegšanu tiešsaistē. Turklāt, lai uzlabotu
finansējuma pieejamību mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem, cik vien iespējams tiks saskaņoti visu
turpmāko Savienības finansēšanas programmu dalības
noteikumi un noteikumi par attiecināmību.
Uzņēmumiem ir vienkārši
izmantot finanšu instrumentus, jo tiem jāiesniedz savai bankai vai riska
kapitāla fondam parasts lūgums piešķirt finansējumu, nevis
projekta priekšlikums, kas būtu jāsagatavo dotācijas
finansējuma saņemšanai. To finanšu instrumentu administratīvās
prasības, kurus paredzējis ieviest Eiropas Investīciju fonds
(EIF) vai citas atbilstošās finanšu iestādes, reglamentēs
Komisijas kapitāla un aizdevumu platformu priekšlikums un
pārskatītā Finanšu regula. Noteikumi tiks maksimāli
vienkāršoti, lai līdzsvarotu starpnieku un saņēmēju
pārskatu sniegšanas pienākumus, no vienas puses, un pareizu finanšu
pārvaldību, tostarp revīzijas prasības, no otras puses.
Turklāt Komisija pārņems EACI
izstrādātās vienkāršotās procedūras
līdzīga veida projektos. Tiks izplatīta paraugprakse,
piemēram, attiecībā uz Aģentūras ieviestajiem
dotāciju nolīgumu, līgumu un procedūru
vienkāršojumiem. Papildus varētu ieviest tādus
vienkāršojumus kā dotāciju nolīgumu elastīgāks īstenošanas
režīms, lai nolīgumos vēlāk nebūtu jāizdara
grozījumi.
APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
CIP darbība
beigsies 2013. gada 31. decembrī. Veicot tās pēcteces
programmas ietekmes novērtējumu, Komisija rīkoja sabiedrisko
apspriešanos, kurā tika uzrunāta plaša auditorija, tostarp
publiskās un privātās organizācijas un privātpersonas,
un tai bija četri posmi:
–
tiešsaistes apsekojums (tostarp īpašs
apsekojums par finanšu instrumentiem[7])
no 2010. gada 8. novembra līdz 2011. gada
11. februārim,
–
publiska konference 2011. gada
25. janvārī,
–
tikšanās ar dalībvalstu
pārstāvjiem Uzņēmējdarbības un inovāciju
programmas (EIP) komitejā un CIP komiteju kopīgajā
sanāksmē,
–
CIP
stratēģiskās padomdevējas padomes sanāksme
2011. gada 2. februārī.
Apspriešanā apstiprinājās, ka
daudzas pašreizējās programmas daļas darbojas sekmīgi un
MVU atbalstam un labvēlīgas uzņēmējdarbības vides
izveidei paredzētās Savienības programmas saglabāšana tiek
plaši atbalstīta. Jautājumi par finansējuma pieejamību MVU
tika apspriesti arī MVU finansējuma foruma sanāksmēs, kas
tika rīkotas 2010. gada septembrī un 2011. gada martā.
Pašreizējās programmas izvērtēšana
Atbilstoši pašreizējai CIP tiek
veikts novērtējums gan konkrētu programmu, gan pamatprogrammas
līmenī. Lielākā ierosinātās programmas daļa ir
Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā paredzētās
Uzņēmējdarbības un inovāciju programmas darbību turpinājums.
Turpmāk apkopoti EIP izvērtējumu
galvenie konstatējumi.
Starpposma izvērtējums
EIP starpposma izvērtējumā[8] tika vērtēti EIP
sākotnējie rezultāti, pievēršot uzmanību Eiropas
Biznesa atbalsta tīkla izveidei un saskaņā ar EIP un
tās priekšteces programmas finansēto finanšu instrumentu ietekmei.
Izvērtēšanā tika apstiprināts, ka EIP
mērķi ir bijuši izvirzīti efektīvi, lai novērstu
Eiropas MVU būtiskākos šķēršļus un ierobežojumus,
piemēram, normatīvo un administratīvo slogu un ierobežoto
finansējuma pieejamību. EIP atbalstītie finanšu
instrumenti ir vajadzīgi tirgus nepilnību dēļ, lai
novērstu finansēšanas ierobežojumus, ar ko visā Savienībā
sastopas MVU, kas sāk un paplašina savu darbību. EIP finanšu
instrumenti tika atzīti par novatorisku pieeju MVU finansēšanas
tirgus nepilnību novēršanā.
Tika sniegti šādi ieteikumi turpmāku
uzlabojumu veikšanai:
·
izstrādāt pārraudzības
indikatoru standarta kopumu programmas norises dokumentēšanai un
ziņošanai par to,
·
uzlabot Eiropas Biznesa atbalsta tīkla atgriezeniskās
saites apkopošanas funkciju,
·
vienkāršot EIP struktūru, lai
uzlabotu atsevišķo darbību un vispārējo EIP mērķu
saistību.
Galīgais izvērtējums
EIP galīgajā
izvērtējumā[9]
tika vērtēts programmas būtiskums, efektivitāte,
iedarbīgums, informētība par programmu, tās lietderība
un ilgtspēja, pievēršot īpašu uzmanību tās galvenajiem
elementiem, proti, finanšu instrumentiem, Eiropas Biznesa atbalsta tīklam un
inovācijai. Izstrādājot izvērtējumu, tika rīkota
plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām un līdzekļu
saņēmējiem aptauju un interviju veidā.
Izvērtējuma rezultāti ir
pozitīvi. Tika uzskatīts, ka EIP sasniegs gaidīto
ietekmi, un ļoti efektīvi Eiropas līmenī risinās
tās vajadzības, problēmas un jautājumus, kam tā bija
paredzēta.
Tika atzīts, ka tās mērķi
ir ļoti būtiski uzņēmumu vajadzībām un atbilst
stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem. Programma tika
novērtēta kā lietotājiem, jo īpaši MVU, efektīva
un noderīga. Tika konstatēts, ka EIP pasākumi, jo
īpaši finanšu instrumenti, ir izveidojuši apstākļus reālai
jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū.
Par EIP īstenošanas turpmāku
uzlabošanu tika sniegti turpmāk minētie ieteikumi:
·
izstrādāt sistemātisku
pārvaldības procesu vispārējo mērķu izpildei
programmā un augsta līmeņa mērķu saistīšanai ar
atsevišķām darbībām un pasākumiem, kam piešķir
finansējumu,
·
paredzēt konkrētāku saikni ar citiem
Rūpniecības politikas elementiem, piemēram, ņemot
vērā Mazās uzņēmējdarbības aktā noteiktās
prioritātes vai attiecīgās stratēģijas
„Eiropa 2020” pamatiniciatīvas,
·
izstrādāt pārraudzības
sistēmu un rādītājus, kuri, kaut gan dod noderīgumu
ieguldījumu programmas izpildes novērtēšanā, joprojām jāpilnveido.

Jau pašreizējā programmā tiek
pievērsta lielāka uzmanība izpildes mērīšanai un
izpildes rādītājiem, un šiem aspektiem tiks atvēlēta
nozīmīga vieta jaunajā programmā. Tajā tiks ņemti
vērā iepriekš izklāstītie ieteikumi, jo īpaši
stiprinot programmas intervences loģiku, ciešāk saistot to ar
Savienības stratēģiskajām prioritātēm.
Ietekmes novērtējums
Tika veikts programmas instrumentu ietekmes
novērtējums, kas pievienots šim Komisijas priekšlikumam. Ietekmes
novērtējumā tika izskatīti četri varianti:
–
1. variants: nemainīga situācija,
kas ietvertu tos pašus ar konkurētspēju un MVU saistītos
elementus, uz ko 2013. gadā attieksies EIP,
–
2. variants: visu pašreizējo
finansiālo iejaukšanās darbību pārtraukšana,
–
3.b variants: saglabāt pašreizējo
iejaukšanās tvērumu, līdzsvaroti palielinot tās budžetu,
–
3.c variants: mērķtiecīga
budžeta palielināšana, paredzot finansiālu atbalstu tikai finanšu
instrumentiem un Eiropas Biznesa atbalsta tīklam.
Ietekmes novērtējumā ir
secināts, ka vēlamā iespēja ir mērena budžeta
palielināšana, jo tā būtu līdzsvarota pieeja, kas
palīdzētu palielināt efektivitāti, sasniegt kritisko masu,
nodrošināt saskanīgumu un iedarbīgumu, kā arī
novērst tirgus un normatīvās vides trūkumus.
Ņemot vērā Ietekmes
novērtējuma padomes atzinumu, ziņojumā tika veikti
šādi uzlabojumi:
–
tekstā sīkāk izklāstīti
novērtējuma konstatējumi un ieinteresēto personu
viedokļi,
–
plašāk novērtēta sociālā
ietekme,
–
plašāk novērtēts un
ziņojumā izskaidrots politiskais saskanīgums un saskaņa ar
citām ES programmām.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Juridiskas pamats
Priekšlikuma pamatā ir Līguma par
Eiropas Savienības darbību 173. un 195. pants.
Tajā ir šādi noteikumi:
–
1. pants iedibina programmu;
–
2. pantā ir definēti
vispārējie mērķi, bet 3. pantā — konkrētie
mērķi;
–
4. pantā ir aprakstīts programmas
budžets;
–
5. pants attiecas uz trešo valstu dalību
programmā;
–
6., 7., 8. un 9. pants apraksta programmas
darbības jomas;
–
10. pants definē īstenošanas gada
darba programmu;
–
11. pantā ir izklāstīti Komisijas
veicamie atbalsta pasākumi;
–
12. pantā ir aprakstīti pārraudzības
un izvērtēšanas noteikumi;
–
13. pantā ir aprakstīti
finansiālās palīdzības veidi;
–
14. pantā ir sniegta informācija par
finanšu instrumentu īstenošanu;
–
15. pantā ir aprakstīti
Savienības finansiālo interešu aizsardzības noteikumi;
–
16. pantā ir izklāstīti
noteikumi par komiteju;
–
17., 18. un 19. pants apraksta
deleģētos aktus, deleģēšanas izpildi un steidzamības
procedūras noteikumus;
–
20. pantā ir noteikts šīs regulas
spēkā stāšanās datums.
Subsidiaritātes un proporcionalitātes
principi
Ierosinātā ES intervence ir
saskaņā ar Lisabonas līgumu, jo tā būs īpaši
paredzēta politikas trūkumu, piemēram, nepietiekamas
koordinācijas un efektīvas sadarbības trūkuma, un tirgus
nepilnību, piemēram, informācijas asimetrijas, novēršanai,
ko iespējams paveikt tikai ES līmenī. Koordinētas un
konsolidētas politikas noteikšana tiek uzskatīta par ļoti
noderīgu darbu galveno ieinteresēto personu apvienošanai,
zināšanu, ideju un bažu apmaiņai, kā arī valdību un
plašākas sabiedrības informētības uzlabošanai.
Nevienā no turpmākajā
programmā apskatītajiem pasākumiem netiek aicināts
aizstāt valsts līmeņa iniciatīvas ar ES līmeņa
pasākumiem vai pieņemt saistošus lēmumus ES līmenī. ES
iejaukšanās ir paredzēta, lai uzlabotu valsts mēroga pasākumu
iedarbību, piešķirot tiem ES dimensiju, uzlabojot koordināciju
un likvidējot robežu radītos šķēršļus privātu
tiesību subjektu vai publisku iestāžu sadarbībai. Tiek
veicināta horizontāla valsts un reģionāla mēroga
dalībnieku un struktūru sadarbības tīklu izveide, nevis
vertikāla centralizācija.
ES rīcībai ir jābūt
samērīgai, citiem vārdiem, mērķiem pilnībā
jāpamato izmantotie centieni un līdzekļi. Šajā
ziņā, ņemot vērā jautājumus, kas jārisina ES
tautsaimniecībai, paredzams, ka ES mēroga rīcības apjomam
un mērogam būs pozitīva ietekme Eiropā ieplūšanas
efekta un multiplikatora efekta dēļ. Budžeta ierobežojumu
dēļ ir rūpīgi atlasīti ES līmeņa
pasākumi, lai pierādītu to pievienoto vērtību Eiropas
Savienībai.
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto
analīzi, var secināt, ka ierosinātā ES līmeņa
iejaukšanās, lai veicinātu uzņēmējdarbību un
konkurētspēju, ir pilnībā pamatota, jo īpaši
ņemot vērā MVU vajadzības.
IETEKME UZ BUDŽETU
Programmas īstenošanai
paredzētās finanšu apropriācijas laikposmam no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 2,522 miljardi[10].
2011/0394 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko izveido Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu
(2014.—2020. gadam)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. un 195.
pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Komisija 2010. gada martā
pieņēma paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”[11] (turpmāk
“stratēģija „Eiropa 2020””). Eiropadome 2010. gada
jūnijā šo paziņojumu apstiprināja.
Stratēģija „Eiropa 2020” ir izstrādāta, reaģējot
uz ekonomikas krīzi, un paredzēta tam, lai sagatavotu Eiropu
nākamajai desmitgadei. Tajā izklāstīti pieci vērienīgi
līdz 2020. gadam sasniedzamie mērķi klimata un
enerģētikas, nodarbinātības, inovācijas,
izglītības un sociālās integrācijas jomā un
apzināti svarīgākie izaugsmi rosinošie faktori, kam
jāuzlabo Eiropas dinamisms un konkurētspēja. Tajā
uzsvērts arī, cik svarīgi ir stiprināt Eiropas ekonomikas izaugsmi,
vienlaikus sasniedzot augstu nodarbinātības līmeni, nodrošinot energoefektīvu,
resursefektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku
ar zemām oglekļa emisijām un panākot sociālo
kohēziju.
(2)
Lai nodrošinātu, ka uzņēmumiem ir
galvenā nozīme Eiropas ekonomikas izaugsmes sasniegšanā,
Komisija 2010. gada oktobrī pieņēma paziņojumu
“Integrēta rūpniecības politika globalizācijas
laikmetam — prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai”[12], ko Eiropadome
apstiprināja 2010. gada decembra sanāksmes secinājumos.
Tā ir stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva. Paziņojumā
ir izklāstīta stratēģija, kuras mērķis ir ievērojami
paātrināt izaugsmi un palielināt nodarbinātību,
saglabājot un atbalstot spēcīgu, daudzveidīgu un konkurētspējīgu
rūpniecības bāzi Eiropā, galvenokārt uzlabojot uzņēmumu
vispārējos apstākļus, kā arī stiprinot
vairākus vienotā tirgus aspektus, tostarp ar
uzņēmējdarbību saistītos pakalpojumus.
(3)
Komisija 2008. gada jūnijā
pieņēma paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem”
Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business
Act”[13],
ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada decembrī. Mazās
uzņēmējdarbības akts (MUA) paredz visaptverošu politikas
sistēmu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), veicina
uzņēmējdarbību un likumiski un politiski nostiprina
principu “vispirms domāt par mazākajiem”, lai stiprinātu MVU
konkurētspēju. Mazās uzņēmējdarbības
aktā ir noteikti 10 principi un izklāstīti politikas un
likumdošanas pasākumi, kam jāveicina MVU izaugsmes un darba vietu
izveides potenciāls. Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošana
palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus.
Pamatiniciatīvās jau ir ietverti vairāki MVU paredzēti
pasākumi.
(4)
Komisijas 2011. gada februāra
paziņojumā “Pārskats par „Eiropas mazās uzņēmējdarbības
aktu””[14],
ko Konkurētspējas padome apstiprināja 2011. gada maijā,
ir apskatīta minētā akta īstenošana un novērtētas
to MVU vajadzības, kuri darbojas pašreizējos ekonomikas
apstākļos, kuros tiem ir arvien grūtāk iegūt
finansējumu un piekļūt tirgiem. Minētajā
pārskatā aplūkots pirmajos divos MUA īstenošanas gados
sasniegtais, noteikti jauni pasākumi, kā reaģēt uz
problēmām, ko radījusi ekonomikas krīze un par ko
informējušas ieinteresētās personas, un ierosināti veidi,
kā uzlabot atbalstu MUA īstenošanai, skaidri paredzot
ieinteresēto personu lomu un priekšplānā izvirzot
uzņēmēju organizācijas.
(5)
Komisija 2011. gada 29. jūnijā
pieņemtajā priekšlikumā Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu
finanšu shēmu 2014.—2020. gadam[15],
nosaka Savienības budžetam 2014.—2020. gadā paredzētu
tiesību aktu priekšlikumu un dokumentu kopumu. Daudzgadu finanšu
shēmā ir izklāstīts, kā tiks sasniegti politikas
mērķi: palielināt izaugsmi un izveidot vairāk darba vietu
Eiropā, izveidot pret vidi saudzīgāku ekonomiku ar zemu oglekļa
emisiju līmeni, kā arī stiprināt Eiropas nozīmi
pasaulē.
(6)
Lai palīdzētu nostiprināt
Savienības uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju
un ilgtspēju, zināšanu sabiedrības attīstību un ar līdzsvarotu
ekonomikas izaugsmi pamatotu attīstību, būtu jāizveido Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programma
(turpmāk „programma”).
(7)
Komisija ir apņēmusies klimata
pārmaiņu pasākumus ietvert Savienības izdevumu
programmās un vismaz 20 % no Savienības budžeta novirzīt ar
klimatu saistītiem mērķiem. Ir svarīgi nodrošināt,
lai, gatavojot, izstrādājot un īstenojot programmu, tiktu
sekmēta klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās
klimata pārmaiņām, kā arī risku novēršana.
Šajā regulā paredzētajiem pasākumiem būtu
jāveicina pāreja uz zemu oglekļa emisiju un klimata
pārmaiņām pielāgoties spējīgu ekonomiku un
sabiedrību.
(8)
Paredzams, ka ar Savienības
konkurētspējas politiku tiks ieviesta institucionālā kārtība
un politikas pasākumi, kas radīs apstākļus, kuros
uzņēmumi var ilgtspējīgi attīstīties.
Ražīguma uzlabošana ir nozīmīgākais ilgtspējīga
ienākumu pieauguma avots, kas savukārt palīdz uzlabot
dzīves līmeni. Konkurētspēja ir atkarīga arī no
uzņēmumu spējām pilnībā izmantot iespējas,
piemēram, Eiropas vienoto tirgu. Tas ir īpaši svarīgi MVU, kuri
veido 99 % no Savienības uzņēmumiem, nodrošina divas no
trim esošajām darba vietām privātajā sektorā un
80 % no jaunizveidotajām darba vietām un rada vairāk
nekā pusi uzņēmumu radītās kopējās
pievienotās vērtības Savienībā. MVU ir
nozīmīgs ekonomiskās izaugsmes, nodarbinātības un
sociālās integrācijas virzītājs.
(9)
Tirgus, politikas un institucionālo
nepilnību dēļ, kuras vājina Savienības
uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju,
pēdējos gados Savienības politikas veidošanā ir
aktualizēts konkurētspējas jautājums.
(10)
Tāpēc programmai būtu
jānovērš tās tirgus nepilnības, kas ietekmē
Savienības ekonomikas konkurētspēju globālā
mērogā un galvenokārt izriet no problēmām, kuras
vājina uzņēmumu spējas konkurēt ar citiem
uzņēmumiem citur pasaulē.
(11)
Programmā īpaša uzmanība būtu
jāpievērš MVU, kā definēts Komisijas 2003. gada
6. maija Ieteikumā 2003/361/EK[16]
par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu
definīciju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš
mikrouzņēmumiem, uzņēmumiem, kas nodarbojas ar
amatniecību, un sociālas jomas uzņēmumiem. Uzmanība
būtu jāpievērš arī gados jaunu uzņēmēju,
jaunu un potenciālu uzņēmēju un sieviešu
uzņēmēju, kā arī īpašu mērķgrupu,
piemēram, migrantu vai pie sociāli nelabvēlīgākā
stāvoklī esošām vai neaizsargātām grupām
piederošu personu, piemēram, personu ar invaliditāti, specifiskajām
īpašībām un vajadzībām. Turklāt programmai
būtu jārosina gados vecāki iedzīvotāji kļūt
par uzņēmējiem un turpināt
uzņēmējdarbību vai arī jāveicina otras
iespējas sniegšana uzņēmējiem.
(12)
Daudzas Savienības konkurētspējas
problēmas ir saistītas ar MVU grūtībām iegūt
finansējumu, jo tie ne vienmēr var pierādīt savu
kredītspēju, un tiem ir apgrūtināta piekļuve riska
kapitālam. Tas negatīvi ietekmē jaunizveidoto uzņēmumu
skaitu un kvalitāti un uzņēmumu izaugsmi. Ierosināto
finanšu instrumentu pievienotā vērtība Savienībai cita
starpā būs riska kapitāla vienotā tirgus stiprināšana
un Eiropas mēroga MVU finansējuma tirgus attīstība.
Savienības darbībām būtu jāpapildina finanšu
instrumenti, kurus dalībvalstis izmanto MVU. Struktūrām,
kurām uzticēta darbību īstenošana ar ES resursu
palīdzību būtu jānodrošina finansējuma
papildināmība un jānovērš divkārša finansēšana.
(13)
Eiropas Biznesa atbalsta tīkls ir
apliecinājis savu Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem
sniegto pievienoto vērtību kā vienas pieturas uzņēmējdarbības
atbalsta aģentūra, palīdzot uzlabot šo uzņēmumu
konkurētspēju un apzināt uzņēmējdarbības
iespējas vienotajā tirgū un ārpus tā. Metodiku un
darba metožu racionalizāciju un uzņēmējdarbības
atbalsta pakalpojumus regulējošus Eiropas līmeņa noteikumus var
nodrošināt tikai Savienības līmenī. Tīkls jo
īpaši ir palīdzējis mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem atrast uzņēmējdarbības sadarbības
vai tehnoloģiju nodošanas partnerus, saņemt konsultācijas par
finansējuma ieguves avotiem, intelektuālo īpašumu, ekoinovācijām
un ilgtspējīgu ražošanu. Tas ir arī saņēmis atsauksmes
par Savienības tiesību aktiem un standartiem. Tā ārkārtīgi
vērtīgās speciālās zināšanas ir jo īpaši
svarīgas informācijas asimetrijas pārvarēšanā un ar
pārobežu darbībām saistīto darījumu izmaksu sloga
atvieglošanā.
(14)
Konkurētspēju ietekmē MVU
ierobežotā darbība starptautiskā līmenī gan
Eiropā, gan ārpus tās. Saskaņā ar dažām
aplēsēm pašlaik 25 % no Savienības MVU eksportē
vai pēdējo triju gadu laikā ir eksportējuši; no tiem tikai
13 % regulāri eksportē ārpus Savienības un tikai
2 % ir ieguldījuši līdzekļus ārpus savas mītnes
valsts. Saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības
aktu, kurā Savienība un dalībvalstis tiek aicinātas
atbalstīt MVU un rosināt tos izmantot augošos trešo valstu tirgus, ES
atbalsta Eiropas uzņēmēju organizāciju tīklu
vairāk nekā 20 ārvalstu tirgos. Tā sniedz
finansiālu palīdzību ES un Japānas Rūpniecības
sadarbības centram, uzņēmējdarbības iestādēm
Honkongā, Malaizijā un Singapūrā, kā arī Eiropas
Uzņēmējdarbības un tehnoloģijas centram Indijā,
ES MVU centriem Ķīnā un Taizemē un Mazo un vidējo
uzņēmumu palīdzības dienestam intelektuālā
īpašuma tiesību jautājumos Ķīnā. Pievienotā
vērtība Eiropai tiek radīta, apvienojot valstu centienus
šajā jomā, novēršot pārklāšanos, veicinot
sadarbību un piedāvājot pakalpojumus, kas nesasniegtu kritisko
masu, ja tiktu sniegti valsts līmenī.
(15)
Lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu, īpaši
MVU, konkurētspēju, dalībvalstīm un Komisijai jārada
vide, kas būtu labvēlīga uzņēmējdarbībai. Īpaša
uzmanība jāpievērš MVU interesēm un nozarēm,
kurās tie visaktīvāk darbojas. Lai mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem radītu vienlīdzīgus darbības apstākļus
un apmainītos ar informāciju un zināšanām Eiropas
mērogā, ir vajadzīgas Savienības līmeņa
iniciatīvas.
(16)
Vēl viens konkurenci ietekmējošs faktors
ir Savienības iedzīvotāju salīdzinoši zemā
uzņēmība. Tikai 45 % Savienības
iedzīvotāju (un mazāk nekā 40 % sieviešu)
vēlētos būt pašnodarbinātie salīdzinājumā ar
55 % Amerikas Savienoto Valstu iedzīvotāju un
71 % Ķīnas iedzīvotāju[17]. Lielu pievienoto
vērtību Eiropai sniedz demonstrējoša un katalizējoša ietekme,
piemēram, Eiropas balvas un konferences, kā arī
saskaņotības un konsekvences veicināšanas pasākumi,
piemēram, etalonu noteikšana un apmaiņa ar paraugprakses
piemēriem.
(17)
Globālā konkurence, demogrāfiskās
pārmaiņas ierobežoti resursi un jaunās sociālās
tendences rada izaicinājumus un iespējas dažām
uzņēmējdarbības nozarēm. Piemēram, ar dizainu
saistītām nozarēm, kas sastopas ar globāliem
izaicinājumiem un kurās ir liels MVU īpatsvars, ir jāpielāgojas,
lai varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz lielais
pieprasījums pēc personalizētiem, kompleksiem produktiem, un
apgūtu tā neizmantoto potenciālu. Šīs problēmas
attiecas uz visiem MVU, kuri darbojas šajās nozarēs
Savienībā, tāpēc ir vajadzīga saskaņota
Savienības līmeņa rīcība.
(18)
Kā norādīts Komisijas
2010. gada 30. jūnija Paziņojumā „Eiropa, tūristu
apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas
tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes”[18], kas tika apstiprināts
Eiropadomes 2010. gada oktobra sanāksmes secinājumos,
tūrisms ir svarīga Savienības ekonomikas nozare. Tās
uzņēmumi dod ievērojamu ieguldījumu Savienības
iekšzemes kopproduktā (IKP) un darba vietu izveidē, un tiem ir liels
uzņēmējdarbības attīstīšanas potenciāls, jo
tajā galvenokārt darbojas MVU. Tūrisma nozīmība ir
atzīta Lisabonas līgumā, kurā norādītas
Savienības īpašās kompetences šajā jomā, kuras papildina
dalībvalstu veiktās darbības. Tūrisma iniciatīvai Savienības
līmenī ir skaidra pievienotā vērtība jo īpaši saistībā
ar datu un analīzes nodrošināšanu, starptautisku veicināšanas stratēģiju
izstrādi un paraugprakses apmaiņu.
(19)
Programmā būtu jānorāda
mērķu sasniegšanai veicamās darbības, to īstenošanai
paredzētais kopējais budžets, dažāda veida īstenošanas
pasākumi, kā arī mehānismi Savienības finansiālo
interešu pārraudzībai, izvērtēšanai un aizsardzībai.
(20)
Programmai būtu jāpapildina citas
Savienības programmas, vienlaikus atzīstot, ka katram instrumentam
būtu jādarbojas saskaņā ar konkrēti tam
noteiktajām procedūrām. Tādējādi vienas un
tās pašas atbilstīgās izmaksas nebūtu jāfinansē
paralēli. Lai Savienības finansējums sniegto pievienoto
vērtību un tam būtu nozīmīga ietekme, programmai
būtu jāveido cieša sinerģija ar citām Savienības
programmām un struktūrfondiem.
(21)
Visās šai programmā paredzētajās
attiecīgajās iniciatīvās un darbībās būtu
jāņem vērā pārredzamības un dzimumu
līdztiesības principi. Minētajās iniciatīvās un
darbībās būtu jāņem vērā arī visu
iedzīvotāju cilvēktiesības un pamatbrīvības.
(22)
Šajā regulā visam programmas darbības
laikam būtu jāparedz finansējums, kas budžeta lēmējiestādei
ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā,
kā paredzēts 17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un
Komisijas XX/YY/201Z Iestāžu nolīgumā par sadarbību
budžeta jautājumos, budžeta disciplīnu un pareizu finanšu
pārvaldību[19].
(23)
Lai nodrošinātu, ka finansējums tiek
piešķirts tikai tirgus, politikas un institucionālo nepilnību
novēršanai, un lai izvairītos no tirgus izkropļojumiem,
programmas finansējumam būtu jāatbilst Savienības
noteikumiem par valsts atbalstu.
(24)
Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu un
asociācijas nolīgumu protokoli paredz attiecīgo valstu
dalību Savienības programmās. Citu trešo valstu dalība
būtu iespējama, ja tas attiecīgi norādīts
nolīgumos un procedūrās.
(25)
Programma būtu jāpārrauga un jāizvērtē,
lai varētu veikt attiecīgus pielāgojumus.
(26)
Visā izdevumu ciklā Savienības
finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot
samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu,
atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini
izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un
vajadzības gadījumā — soda naudas.
(27)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus
šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir
īstenošanas pilnvaras attiecībā uz gada darba programmas
pieņemšanu šīs programmas īstenošanai. Šīs pilnvaras būtu
jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[20].
(28)
Pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
attiecībā uz īpašiem dalības noteikumiem un noteikumiem par
zināmu uzdevumu uzticēšanu ārējām struktūrām
būtu jādeleģē Komisijai. Īpaši svarīgi, lai
Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp
ekspertu līmenī.
(29)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga,
savlaicīga un pienācīga dokumentu nosūtīšana Eiropas
Parlamentam un Padomei,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Priekšmets
1. pants
Izveide
Lai uzlabotu uzņēmumu
konkurētspēju, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un
vidējiem uzņēmumiem, tiek izveidota Savienības darbību
programma (turpmāk „programma”) laika posmam no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
2. pants
Vispārējie mērķi
1.
Programma veicina šādus vispārējos
mērķus, īpaši aplūkojot MVU īpašās
vajadzības Eiropas un pasaules līmenī:
(a)
stiprināt Savienības uzņēmumu konkurētspēju
un ilgtspēju, tostarp tūrisma nozarē;
(b)
rosināt uzņēmējdarbības
kultūru un veicināt MVU izveidi un izaugsmi.
2.
Novērtējot šā panta
1. punktā minēto mērķu sasniegšanu, izmanto šādus
rādītājus:
(c)
Savienības rūpniecības nozares izaugsme
procentuālā izteiksmē no kopējā IKP pieauguma;
(d)
Savienības rūpniecības produkcijas
pieaugums ekonozarēs;
(e)
MVU administratīvā sloga pārmaiņas;
(f)
MVU izaugsme darbinieku skaita un pievienotās
vērtības izteiksmē;
(g)
MVU apgrozījums.
3.
Ar šo programmu tiek atbalstīta
stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošana un veicināta “gudras,
ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes” mērķa sasniegšana.
Programma jo īpaši veicina nodarbinātības pamatmērķa
sasniegšanu.
II NODAĻA
Konkrētie mērķi un rīcības jomas
3. pants
Konkrētie mērķi
1.
Programmas konkrētie mērķi ir:
(a)
uzlabot Savienības uzņēmumu
konkurētspējas un ilgtspējas pamatnosacījumus, arī
tūrisma nozarē;
(b)
veicināt uzņēmējdarbību,
tostarp īpašās mērķgrupās;
(c)
uzlabot finansējuma pieejamību mazajiem
un vidējiem uzņēmumiem kapitāla un aizņēmumu veidā;
(d)
uzlabot piekļuvi Savienības un pasaules
tirgiem.
2.
Īstenojot programmu, tiek veicināta
nepieciešamība uzņēmumiem pielāgoties energoefektīvai,
resursefektīvai un pret klimata pārmaiņām noturīgai ekonomikai
ar zemām oglekļa emisijām.
3.
Lai novērtētu, kā programma
ietekmē 1. punktā minēto konkrēto mērķu
sasniegšanu, izmanto darbības rādītājus. Minētie
rādītāji izklāstīti I pielikumā.
4. pants
Budžets
1.
Finansējums programmas īstenošanai ir EUR 2,522 miljardi,
no kuriem aptuveni EUR 1,4 miljardus piešķir finanšu
instrumentiem.
2.
No šajā regulā noteiktā
finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas,
pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas
pasākumiem, kuri vajadzīgi programmas pārvaldīšanai un
tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izpētei, ekspertu
sanāksmēm, informēšanas un saziņas darbībām,
tostarp korporatīvajai saziņai par Savienības politiskajām
prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar programmas vispārējiem
mērķiem, izdevumus par informācijas apstrādei un
apmaiņai paredzētiem IT tīkliem, kā arī visus pārējos
tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas
Komisijai var rasties, pārvaldot programmu.
3.
Ar šo finanšu piešķīrumu var segt
arī tās tehniskās un administratīvās
palīdzības izdevumus, kas vajadzīga, lai nodrošinātu
pāreju no šīs programmas uz pasākumiem, kas pieņemti
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK[21]. Vajadzības
gadījumā apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai var iekļaut
budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz
2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību
pārvaldību.
5. pants
Trešo valstu dalība
1.
Programmā var piedalīties:
(a)
Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ)
dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem
nosacījumiem, un citas Eiropas valstis, ja tas paredzēts
nolīgumos un procedūrās;
(b)
pievienošanās valstis, kandidātvalstis un
potenciālās kandidātvalstis saskaņā ar
attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos
vai līdzīgos dokumentos noteiktajiem vispārējiem principiem
un vispārējiem noteikumiem šo valstu dalībai Savienības
programmās;
(c)
valstis, uz kurām attiecas Eiropas
kaimiņattiecību politika, ja tas paredzēts nolīgumos un
procedūrās un saskaņā ar attiecīgajos
pamatnolīgumos, asociācijas nolīgumu protokolos un
Asociācijas padomes lēmumos noteiktajiem vispārējiem
principiem un vispārējiem noteikumiem šo valstu dalībai
Savienības programmās.
2.
Programmā paredzētajās
darbībās drīkst piedalīties tiesību subjekti, kas
reģistrēti 1. punktā minētajās valstīs, ja
netiek izpildīti attiecīgajā punktā minētie
nosacījumi vai šīs valstis nolemj nepievienoties programmai, vai
citās trešās valstīs reģistrēti tiesību subjekti.
Šādiem tiesību subjektiem nav
tiesību saņemt Savienības finansiālo ieguldījumu,
izņemot gadījumus, ja tas ir nepieciešams programmas
īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz Savienības
uzņēmumu konkurētspēju un piekļuvi tirgum. Minētais
izņēmums neattiecas uz tiesību subjektiem,
kas darbojas, lai gūtu peļņu.
6. pants
Savienības uzņēmumu konkurētspējas un
ilgtspējas pamatnosacījumu uzlabošanai veicamās darbības
1.
Komisija atbalsta darbības, kas
paredzētas, lai uzlabotu un stiprinātu Savienības
uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju un
ilgtspēju un uzlabotu uzņēmumu konkurētspējas,
ilgstpējas un izaugsmes veicināšanas valsts līmeņa
politikas pasākumu efektivitāti, saskaņotību un konsekvenci
Eiropā.
2.
Komisija var atbalstīt darbības, kas
paredzētas jaunu konkurētspējas stratēģiju
izstrādei. Šādas darbības var būt:
(a)
pasākumi, kas paredzēti, lai uzlabotu tādu
politikas pasākumu izstrādi, īstenošanu un
izvērtēšanu, kas ietekmē uzņēmumu konkurētspēju
un ilgtspēju, tostarp izturību pret katastrofām, un lai
nodrošinātu atbilstošu infrastruktūru, augstas kvalitātes
klasteru un uzņēmējdarbības tīklu izveidi, pamatnosacījumus
un ilgstpējīgu ražojumu, pakalpojumu un procesu izstrādi;
(b)
pasākumi, kas paredzēti, lai
rosinātu dalībvalstu, citu programmā iesaistīto valstu un
Savienības galveno konkurentu sadarbību politikas veidošanā un
apmaiņā ar labu praksi, un lai aptvertu konkurētspējas
politikas starptautiskos aspektus;
(c)
atbalsts MVU politikas izstrādei un politikas
veidotāju sadarbības rosināšanai jo īpaši ar
mērķi atvieglot programmu un pasākumu pieejamību MVU.
3.
Komisija var atbalstīt iniciatīvas, kas
paātrina konkurētspējīgu nozaru parādīšanos, balstoties
uz starpnozaru darbībām jomās, kurās ir liels MVU
īpatsvars un kas dod lielu ieguldījumu Savienības IKP.
Šādas iniciatīvas stimulē jaunu tirgu attīstība un preču
un pakalpojumu piedāvājumu, pamatojoties uz
konkurētspējīgākajiem uzņēmējdarbības
modeļiem vai uz vērtības ķēžu izmaiņām.
Tās ir iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt
ražīgumu, resursefektivitāti, ilgtspēju un uzņēmumu
sociālo atbildību.
7. pants
Uzņēmējdarbības veicināšanas darbības
1.
Komisija palīdz veicināt
uzņēmējdarbību, uzlabojot pamatnosacījumus, kas
ietekmē uzņēmējdarbības attīstību. Komisija
atbalsta uzņēmumu attīstībai un izaugsmei
labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi.
2.
Īpaša uzmanība tiek pievērsta gados
jauniem uzņēmējiem, jauniem un potenciāliem
uzņēmējiem un sievietēm uzņēmējām,
kā arī īpašām mērķgrupām.
3.
Komisija var atbalstīt dalībvalstu
pasākumus, kas paredzēti jo īpaši potenciālo un jauno
uzņēmēju izglītības, prasmju iegūšanai un attieksmes
izveidei uzņēmējdarbības jomā.
8. pants
Darbības, lai uzlabotu finansējuma pieejamību MVU
1.
Komisija atbalsta darbības, kuru
mērķis ir uzlabot finansējuma pieejamību mazajiem un
vidējiem uzņēmumiem darbības sākšanas un izaugsmes
posmā, papildinot finanšu instrumentus, ko dalībvalstis izmanto MVU
atbalstam valsts un reģionu līmenī. Lai nodrošinātu
šādu papildināmību, minētās darbības būs
cieši saistītas ar kohēzijas politikas ietvaros un valstu
līmenī veiktajām darbībām. Šādu darbību mērķis
ir veicināt kapitāla un aizņēmuma finansējuma pieejamību.
2.
Veicot 1. punktā minētās darbības,
Komisija izstrādā pasākumus, ar kuriem atbilstīgi
pieprasījumam tirgū tiktu uzlabota pārrobežu finansēšana un
finansēšana, kas aptver vairākas valstis, tādējādi
palīdzot MVU izvērst savu darbību starptautiskā
mērogā atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.
3.
Sīkāka informācija par šā panta
1. punktā minētajām darbībām ir izklāstīta
II pielikumā.
9. pants
Darbības, lai uzlabotu piekļuvi tirgiem
1.
Lai arī turpmāk uzlabotu Savienības
uzņēmumu konkurētspēju un piekļuvi tirgiem, Komisija
turpina atbalstīt Eiropas Biznesa atbalsta tīklu.
2.
Komisija var atbalstīt darbības, kas
vērstas uz MVU piekļuves uzlabošanu vienotajam tirgum, tostarp
informācijas sniegšanu un informētības uzlabošanu.
3.
Īpaši pasākumi paredzēti tam, lai
atvieglotu MVU piekļuvi trešu valstu tirgiem un stiprinātu esošos
atbalsta pakalpojumus minētajos tirgos. MVU ar programmas
palīdzību var saņemt atbalstu attiecībā uz standartiem
un intelektuālā īpašuma tiesībām prioritārās
trešās valstīs.
4.
Programmā paredzēto darbību
mērķis var būt starptautiskās rūpnieciskās
sadarbības, tostarp rūpniecisko un regulatīvo dialogu,
veicināšana ar trešām valstīm. Īpašus pasākumus var veikt
ar mērķi samazināt Savienības un citu valstu
atšķirības rūpniecisko ražojumu tiesiskā regulējuma un
rūpniecības politikas jomā, kā arī saistībā
ar uzņēmējdarbības vides uzlabošanu.
III NODAĻA
Programmas īstenošana
10. pants
Gada darba programma
1.
Lai īstenotu programmu, Komisija pieņem
gada darba programmu saskaņā ar 16. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru. Gada darba programmās ir
izklāstīti sasniedzamie mērķi, gaidāmie
rezultāti, īstenošanas metode un to kopējā summa.
Tajās apraksta arī finansējamās darbības, norāda
katrai darbībai piešķirto summu un paredzamo īstenošanas
grafiku, kā arī atbilstošos rādītājus, kurus izmanto,
lai uzraudzītu rezultātu efektivitāti un mērķu
sasniegšanu. Tajās ietver dotāciju prioritārās jomas,
būtiskos vērtēšanas kritērijus un maksimālo
līdzfinansējuma likmi.
2.
Komisija programmu īsteno saskaņā ar
Finanšu regulu (Regula (ES) Nr. XXX/2012 [jaunā Finanšu
regula]).
3.
Programmu īsteno tā, lai
nodrošinātu, ka atbalstītajās darbībās tiek ņemta
vērā turpmākā notikumu attīstība un
vajadzības, jo īpaši pēc 12. panta
3. punktā minētās starpposma izvērtēšanas, un lai
tās attiektos uz tirgiem un ekonomiku, kas attīstās, un
notiekošajām pārmaiņām sabiedrībā.
11. pants
Atbalsta pasākumi
1.
Papildus pasākumiem, uz kuriem attiecas
10. pantā minētā darba programma, Komisija regulāri
veic atbalsta pasākumus, tostarp turpmāk minētos:
(a)
nozaru un starpnozaru konkurētspējas
jautājumu analīze un pārraudzība;
(b)
paraugprakses un priekšzīmīgu politikas
pasākumu apzināšana un tālāka attīstīšana;
(c)
tādu Savienības mēroga pasākumu
ietekmes novērtēšana, kas ir īpaši būtiski
uzņēmumu konkurētspējai, lai apzinātu
spēkā esošo tiesību aktu jomas, kas jāvienkāršo, vai
jomas, kurās jāierosina jauni likumdošanas pasākumi;
(d)
tiesību aktu, kas ietekmē uzņēmumus,
konkrētu nozaru politikas un ar konkurētspēju saistītu
pasākumu izvērtēšana.
2.
Šā panta 1. punktā minētie
atbalsta pasākumi ne vienmēr ietilpst 10. pantā
minētajās gada darba programmās.
12. pants
Pārraudzība un izvērtēšana
3.
Komisija uzrauga Programmas īstenošanu un
administrēšanu.
4.
Komisija sagatavo gada pārraudzības
ziņojumu, pārbaudot atbalstīto darbību efektivitāti un
iedarbību finanšu izpildes, rezultātu un, ja iespējams, ietekmes
izteiksmē. Ziņojumā ietver informāciju par summu, kas
atspoguļo ar klimatu saistīto līdzekļu izlietojumu,
informāciju par to, kā tiek atbalstīti mērķi klimata
pārmaiņu jomā, ciktāl šādas informācijas
savākšana nerada nepamatotu administratīvo slogu MVU.
5.
Lai varētu lemt par pasākumu atjaunošanu,
pārveidošanu vai apturēšanu, Komisija ne vēlāk kā
līdz 2018. gadam izstrādā izvērtējuma
ziņojumu par to, kā (rezultātu un ietekmes līmenī)
sasniegti visu ar šo programmu atbalstīto darbību mērķi,
cik lietderīgi izmantoti resursi un kāda ir bijusi programmas Eiropas
pievienotā vērtība. Minētajā ziņojumā turklāt
izskata vienkāršošanas iespējas, programmas iekšējo un
ārējo saskaņotību, tās visu mērķu
aktualitāti, kā arī programmas pasākumu ieguldījumu
Savienības gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes
prioritātē. Tajā ņem vērā iepriekšējo
pasākumu ilgtermiņa ietekmes izvērtējumu rezultātus.
6.
Tiek sagatavots izvērtējuma ziņojums
par ilgāka termiņa ietekmi un pasākumu ietekmes ilgtspēju,
lai pieņemtu lēmumu par turpmāka pasākuma iespējamu atjaunošanu,
pārveidošanu vai apturēšanu.
7.
Tiek izstrādāts galveno izpildes
rādītāju kopums kā pamats tam, lai novērtētu, cik
lielā mērā ir sasniegti ar programmu atbalstīto
darbību mērķi. Tos vērtē, ņemot vērā iepriekš
noteiktus etalonus, kas raksturo situāciju pirms darbību īstenošanas.
8.
Visas ieinteresētās personas sniedz
Komisijai visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai varētu
veikt attiecīgo pasākumu pārraudzību un izvērtēšanu.
IV NODAĻA
Finansiālie noteikumi un finansiālās palīdzības veidi
13. pants
Finansiālās palīdzības veidi
Programmā paredzēto Savienības
finansiālo palīdzību var īstenot netieši,
deleģējot budžeta izpildes uzdevumus Regulas
(ES) Nr. XXX/2012 [jaunā Finanšu regula] XX. pantā minētajām
struktūrām.
14. pants
Finanšu instrumenti
Programmā paredzētos finanšu
instrumentus izmanto, lai atvieglotu finansējuma pieejamību uz
izaugsmi orientētiem MVU. Šie finanšu instrumenti ietver kapitāla
mehānismu un aizdevuma garantiju mehānismu.
9.
Uz izaugsmi orientētiem MVU paredzētos
finanšu instrumentus vajadzības gadījumā var apvienot ar citiem
finanšu instrumentiem, ko dalībvalstis un to vadošās iestādes
izveidojušas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/201X [jaunā Struktūrfondu regula] 33. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un Savienības, tostarp
saskaņā ar šo regulu, finansētām dotācijām.
10.
Finanšu instrumenti tiecas saglabāt
Savienības budžeta nodrošināto aktīvu vērtību. Tie var
nest pieņemamu peļņu, lai sasniegtu citu partneru vai
ieguldītāju mērķus.
11.
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXXX/2012 [jaunā
Finanšu regula] 18. panta 4. punktu viena finanšu instrumenta
radītos ieņēmumus un atmaksājumus piesaista minētajam
finanšu instrumentam. Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas jau
izveidoti 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros,
ieņēmumus un atmaksājumus no minētajā periodā sāktajām
operācijām 2014.–2020. gadā piesaista finanšu instrumentam.
15. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1.
Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu
finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses
tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.
Komisijai vai tās pārstāvjiem un
Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un
veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju
saņēmējus, līgumslēdzējus, apakšuzņēmējus
un citas trešās personas, kuri šīs regulas ietvaros ir
saņēmuši Savienības līdzekļus.
3.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz
uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds
finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai
saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu,
vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi
krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība,
kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
4.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības
nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju
lēmumos un līgumos, kas izriet no  šīs regulas īstenošanas,
nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras
veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
V NODAĻA
Komiteja un nobeiguma noteikumi
16. pants
Komiteja
1.
Komisijai palīdz komiteja. Tā ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
17. pants
Deleģētie akti
1.
Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 18. pantu attiecībā uz
izmaiņām, kas skar šīs regulas I pielikuma sarakstā
sniegtos rādītājus, ja tie izrādās nepiemēroti,
lai novērtētu gūtos panākumus programmu vispārējo
un konkrēto mērķu sasniegšanā.
2.
Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 18. pantu attiecībā uz
izmaiņām informācijā par šīs regulas II pielikumā
izklāstītajām konkrētajām darbībām, ja to
prasa ekonomiskās situācijas attīstība vai tas izriet no
rezultātiem, kas gūti, īstenojot Konkurētspējas un
jauninājumu pamatprogrammā paredzēto aizdevumu garantijas
mehānismu un riska dalīšanas instrumentu, kas izveidots ar
Septītajā pamatprogrammā paredzēto riska dalīšanas
finanšu mehānismu.
3.
Ja to prasa steidzamības apsvērumi, piemēram,
strauji mainīgie ekonomikas apstākļi, saskaņā ar šo
pantu pieņemtajiem deleģētajiem aktiem piemēro 19. pantā
paredzēto procedūru.
18. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2.
Regulas 17. pantā minētās
pilnvaras tiek deleģētas Komisijai uz septiņiem gadiem no [pamata
likumdošanas akta spēkā stāšanās datuma].
3.
Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā
laikā atsaukt 17. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu pārtrauc minētajā
lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas
stājas spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai tajā noteiktajā vēlākā
datumā. Tas neietekmē spēkā esošo deleģēto aktu
spēkā esību.
4.
Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi
deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 17. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja
ne Eiropas Parlaments, ne Padome divos mēnešos pēc minētā
akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav izteikuši iebildumus
vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments,
gan Padome ir informējuši Komisiju, ka neizteiks iebildumus. Pēc
Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma šo laikposmu pagarina par
diviem mēnešiem.
19. pants
Steidzamības procedūra
1.
Deleģētie akti, kas pieņemti
saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā uzreiz un ir
piemērojami tik ilgi, kamēr netiek pausti iebildumi saskaņā
ar 2. punktu. Paziņojumā par deleģēto aktu Eiropas
Parlamentam un Padomei norāda steidzamības procedūras
izmantošanas iemeslus.
2.
Gan Eiropas Parlaments, gan Padome
saskaņā ar 18. panta 5. punktā minēto
procedūru var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu.
Šādā gadījumā Komisija pēc Eiropas Parlamenta vai
Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumu nekavējoties
atceļ minēto aktu.
20. pants
Atcelšana un pārejas noteikumi
1.
No 2014. gada 1. janvāra Lēmumu
Nr. 1639/2006/EK atceļ.
2.
Tomēr Lēmums Nr. 1639/2006/EK
turpina reglamentēt ar minēto lēmumu sāktās
darbības un ar šīm darbībām saistītās finanšu
saistības līdz to pilnīgai izpildei.
3.
Ar šīs regulas 4. pantā minēto
finanšu piešķīrumu var segt arī tās
tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas
vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju no šīs programmas uz
pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumu
Nr. 1639/2006/EK.
21. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs
Strasbūrā,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Vispārējo un konkrēto mērķu izpildes rādītāji
 Vispārējais mērķis || 1. Stiprināt Savienības uzņēmumu konkurētspēju un ilgtspēju, tostarp arī tūrisma nozarē
 Ietekmes rādītājs[22] || Pašreizējā situācija || Ilgtermiņa mērķis un atskaites punkts (2020. gadam)
 Rūpniecības konkurētspējas palielināšanās[23] MVU administratīvā sloga izmaiņas (jauna uzņēmuma izveidei vajadzīgo dienu skaits) ES rūpniecības produkcijas pieaugums ekonozarēs (procentuālās izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) || 2009. g.: -3,1 %, 2008. g.: -0,3%, 2007. g.: +0,7% 2009. gads: 3,1 %. Jauna MVU izveidei vajadzīgo dienu skaits: 7 darbdienas Vidējais pieaugums par 6-7 % pēdējos gados || Pieaugums par 1 % gadā, un par 5 % 2015. gadā Jauna MVU izveidei vajadzīgo dienu skaita samazināšana: 2020. gadā – 3 darbdienas. Vidējais pieaugums nākamajos desmit gados par 8 % gadā; izvirzīts mērķis līdz 2015. gadam sasniegt produkcijas pieaugumu par 50 %
 Vispārējais mērķis || 2. Rosināt uzņēmējdarbības kultūru un veicināt MVU izveidi un izaugsmi
 Ietekmes rādītājs || Pašreizējā situācija || Ilgtermiņa mērķis un atskaites punkts (2020. gadam)
 MVU izaugsme darbinieku skaita un pievienotās vērtības izteiksmē MVU un citu līdzekļu galīgo saņēmēju atsauksmes par programmas pievienoto vērtību, lietderīgumu un nozīmību (nosaka programmas izvērtējumos), izmantojot Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (EEN) un tiešsaistes apsekojumus || 2010. gadā MVU nodrošināja vairāk nekā 58 % no kopējā ES apgrozījuma (GVA); kopējais MVU darbinieku skaits: 87,5 miljoni (67 % no privātajā sektorā radītajām darba vietām ES) 78 % apmierinātība un pozitīvas atsauksmes par EEN pievienoto vērtību || Izvirzīts mērķis palielināt MVU bruto pievienoto vērtību par 4 % gadā; MVU nodarbināto skaita pieaugums 1 % gadā Panākt, lai apmierinātības līmenis saistībā ar Eiropas Biznesa atbalsta tīkla pievienoto vērtību pārsniegtu 80 %
 Konkrētais mērķis || Uzlabot Savienības uzņēmumu konkurētspējas un ilgtspējas pamatnosacījumus, tostarp tūrisma nozarē
 Rezultāta rādītājs || Pēdējais zināmais rezultāts || Vidējā termiņa mērķis (rezultāts) 2017. gadam
 Darbības konkurētspējas uzlabošanai Pieņemto vienkāršošanas pasākumu skaits Darbību kvalitātes un pievienotās vērtības „derīguma” pārbaužu skaits Līmenis, kādā uzņēmumi pieņem Eiropas ilgstspējīgas ražošanas preces un rīkus, tostarp arī vides vadības un audita sistēmu (EMAS), ekomarķējumu un ekodizainu   || 2010. gadā tika atjaunināta Komisijas vienkāršošanas programma, un tā drīz sasniegs mērķi: par 25 % samazināt birokrātiju 2012. gadā. Līdz 2010. gadam tika īstenoti 5 vienkāršošanas pasākumi gadā. 2010. gadā tika sāktas četras „derīguma” pārbaudes attiecībā uz vides, transporta, nodarbinātības un rūpniecības politiku, kurās iesaistīja ieinteresētās personas. Atsauksmēs bija ietvertas piezīmes par tiesību aktiem un darbību pievienoto vērtību. ISO 14001 EMS sertifikācija – aptuveni 35 000, EMAS reģistrācija – 4 500, 18 000 ES ekomarķējuma licences. || Apmēram 7 vienkāršošanas pasākumi gadā.  „Derīguma” pārbaudēs izmantotā atgriezeniskās saites pieeja tiks pārņemta citos politikas virzienos, un tiks panākti vienkāršojumi, kas pozitīvi ietekmēs rūpniecību. Paredzēts veikt līdz divpadsmit „derīguma” pārbaudes, izvirzot mērķi uzlabot regulējumu. Ievērojams skaits uzņēmumu pārrauga savu darbību, piemēro vides vadības sistēmas, uzlabo resursu ražīgumu un veikumu vides jomā. Ievērojama produkcijas daļa ir resursefektīvi un videi draudzīgi ražojumi.
 MVU politikas izstrāde Dalībvalstu skaits, kas izmanto MVU testu Eiropas uzņēmumu balvas publicitātes uzlabošana ES, nodrošinot publikācijas plašsaziņas līdzekļos visās dalībvalstīs Jaunu uzņēmumu darbības sākšanas laika un sarežģītības samazināšana || Dalībvalstu skaits, kas izmanto MVU testu: 15 dalībvalstis Publikāciju skaits plašsaziņas līdzekļos visās dalībvalstīs: 60 (2010. gads) Darbības sākšanas laika samazinājums: 7 darbdienas || Dalībvalstu skaits, kas izmanto MVU testu: 21 dalībvalsts Publikāciju skaits plašsaziņas līdzekļos visās dalībvalstīs: 80 Darbības sākšanas laika samazinājums: 5 darbdienas
 Jaunas uzņēmējdarbības koncepcijas Jaunu tirgū nonākušo ražojumu/pakalpojumu skaits. Papildu eksporta līmenis un atbilstošās naudas summas. Ieinteresēto personu atsauksmes par darbību kvalitāti un pievienoto vērtību.   || Līdz šim šajā darbībā tika īstenots tikai ierobežots analītiskā darba apjoms. || Izvirzīts mērķis: 5 jauni ražojumi/pakalpojumi 2017. gadā (2018. gadā palielināt līdz 15, 2019. gadā —līdz 25). Attiecībā uz eksportu 2017. gadā pagaidām vēl netiek sagaidīta ietekme. 2018. gadā tiks vērtēts pirmās projekta dalībnieku MVU paaudzes eksporta īpatsvars, kam izvirzīts mērķis sasniegt pieaugumu par 20 %. Vismaz 70 % MVU, kas piedalās programmā 2014. gadā, apsekojumā, ko veiks 2017. gada beigās, jāuzrāda pozitīva ietekme uz apgrozījumu
 Tūrisms Finansējuma saņemšanas pieteikumu skaits. MVU procentuālais daudzums (un tendence) no pieteikumiem uz finansējuma saņemšanas iespējām, kas saistītas ar tūrismu. Uzņēmumu skaits, kas izmanto Eiropas tūrisma kvalitātes zīmi. Galamērķu skaits, kas pieņēmuši projekta „Eiropas labākie galamērķi” popularizētos ilgtspējīga tūrisma attīstības modeļus || Kopējais finansējuma saņemšanas pieteikumu skaits (uz visiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus): apmēram 75 gadā (vidējais rādītājs 2011. gadā). Līdz šim neviens uzaicinājums iesniegt priekšlikumus nebija tieši adresēts MVU. Līdz šim Eiropas tūrisma kvalitātes zīmi neizmanto neviens uzņēmums (darbība ir izstrādes stadijā). „Eiropas labākā galamērķa” statuss piešķirts kopā 98 galamērķiem (vidēji 20 galamērķiem gadā: 2007. gadā‑10, 2008. gadā‑20, 2009. gadā‑22, 2010. gadā‑25, 2011. gadā‑21) || Kopējais finansējuma saņemšanas pieteikumu skaits (uz visiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus): vairāk nekā 100 gadā 30 % uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir tieši adresēti MVU 50 % no izvērtējuma shēmām tiesīgas piedalīties Eiropas tūrisma kvalitātes zīmes shēmā. Projekta „Eiropas labākie galamērķi” popularizētos ilgtspējīga tūrisma attīstības modeļus pieņēmuši 200 vai vairāk galamērķi (pieaugums līdz 30 galamērķiem gadā).
 Konkrētais mērķis || Veicināt uzņēmējdarbību, tostarp īpašās mērķgrupās
 Rezultāta rādītājs || Pēdējais zināmais rezultāts || Vidējā termiņa mērķis (rezultāts) 2017. gadā
 Uzņēmējdarbībai paredzētais atbalsts Atgriezeniskā saite par sabiedrības attieksmi pret uzņēmējdarbību (Eurobarometer aptauja, to ES iedzīvotāju īpatsvars (%), kas vēlētos būt pašnodarbināti) To valstu skaits, kas ievieš ES līmenī izstrādātus uzņēmējdarbības risinājumus To valsts līmenī realizēto programmu skaits, kas pieejamas MVU no citām dalībvalstīm Pieņemto MVU paredzēto vienkāršošanas pasākumu skaits || 2007. un 2009. gadā noteiktais rādītājs ir stabils: 45 % To valstu skaits, kas ievieš ES līmenī izstrādātus uzņēmējdarbības risinājumus: 22 (2010. gads) To valsts līmenī realizēto programmu skaits, kas pieejamas MVU no citām dalībvalstīm: 5 5 vienkāršošanas pasākumi gadā (2010. gads). || To ES iedzīvotāju īpatsvara, kas vēlētos būt pašnodarbināti, pieaugums līdz 50 %. To valstu skaits, kas ievieš ES līmenī izstrādātus uzņēmējdarbības risinājumus: 25. To valsts līmenī realizēto programmu skaits, kas pieejamas MVU no citām dalībvalstīm: 10. Aptuveni 7 vienkāršošanas pasākumi gadā.
 Konkrētais mērķis || Uzlabot finansējuma pieejamību MVU kapitāla un aizdevumu veidā
 Rezultāta rādītājs || Pēdējais zināmais rezultāts || Vidējā termiņa mērķis (rezultāts) 2017. gadā
 Izaugsmei paredzētie finanšu instrumenti Uzņēmumu skaits, kas saņem aizdevumu (kredītu) garantijas un aizdevumu vērtība Riska kapitāla atbalstu saņēmušo uzņēmumu skaits un ieguldījumu vērtība (atsevišķi norādot pārrobežu darījumus) || Vēl nav sākta ierosināto instrumentu darbība, un tie atšķiras no pašlaik izmantotajiem instrumentiem, tāpēc iespējams, ka dari par pašlaik izmantotajiem instrumentiem var nebūt salīdzināmi || Uzņēmumu skaits, kas saņem aizdevumu (kredītu) garantijas (+/- 95 000) un aizdevumu vērtība (+/- EUR 10,7 miljardi) Riska kapitāla atbalstu saņēmušo uzņēmumu skaits: (+/- 180) un ieguldījumu vērtība (EUR +/- 220 miljoni)
 Konkrētais mērķis || Uzlabot piekļuvi Savienības un pasaules tirgiem
 Rezultāta rādītājs || Pēdējais zināmais rezultāts || Vidējā termiņa mērķis (rezultāts) 2017. gadā
 Eiropas Biznesa atbalsta tīkls Parakstīto partnerības nolīgumu skaits Tīkla zīmola atpazīstamības pieaugums un zīmola kultūra (piemēram, zīmola atpazīstamība MVU vidū) Klientu (to MVU %, kas informē par savu apmierinātību un konkrēta pakalpojuma pievienoto vērtību) apmierinātības rādītājs MVU skaits, kas saņem atbalsta pakalpojumus MVU skaits, kas piedalās starpniecības pasākumos un uzņēmumu misijās || Eiropas Biznesa atbalsta tīkls Parakstīti partnerības nolīgumi: 1950 (2010. gads) Tīkla zīmola atpazīstamības pieaugums un zīmola kultūra: vēl nav noteikts Klientu (to MVU %, kas informē par savu apmierinātību un konkrēta pakalpojuma pievienoto vērtību) apmierinātības rādītājs: 78 % Atbalsta pakalpojumus saņēmušo MVU skaits: 435 000 (2010. gads) To MVU skaits, kas piedalās starpniecības pasākumos un uzņēmumu misijās: 45 000 (2010. gads) || Eiropas Biznesa atbalsta tīkls Parakstīti partnerības nolīgumi: 3000 gadā Tīkla zīmola atpazīstamības pieaugums un zīmola kultūra: sasniegti 30 % MVU Klientu (to MVU %, kas informē par savu apmierinātību un konkrēta pakalpojuma pievienoto vērtību) apmierinātības rādītājs: >80%. Atbalsta pakalpojumus saņēmušo MVU skaits: 500 000 gadā. To MVU skaits, kas piedalās starpniecības pasākumos un uzņēmumu misijās: 60 000 gadā.
 Uzņēmējdarbības atbalsts MVU trešo valstu tirgos MVU īpatsvars (%), kas veic starptautiskas darbības (eksportē, importē, veic ārvalstu tiešās investīcijas un citas darbības) ārpus ES. ||   13 % (2009. gadā) ||   17 % (2017. gadā)
 Starptautiskā rūpnieciskā sadarbība Gadījumu skaits, kuros panākti uzlabojumi attiecībā uz ES un trešo valstu rūpnieciskiem ražojumiem piemērojamo noteikumu tuvināšanu. To ES Mazās uzņēmējdarbības akta jomu un paraugprakses piemēru skaits, kas ieviesti kaimiņvalstīs un kandidātvalstīs. || Tiek lēsts, ka regulatīvajā sadarbībā ar galvenajiem tirdzniecības partneriem (ASV, Japānu, Ķīnu, Brazīliju, Krieviju, Kanādu, Indiju) ir vidēji divas attiecīgās jomas, kurās jāveic ievērojama tehnisko noteikumu saskaņošana.   Tiek lēsts, ka vidēji triju politikas reģionu (kandidātvalstu reģions, austrumu kaimiņvalstis un Vidusjūras reģiona kaimiņvalstis) valstīs ieviests regulējums attiecībā uz vismaz 3 no 10 MUA ietvertajām politikas jomām. || Trīs attiecīgās jomas, kurās jāveic būtiska tehnisko noteikumu saskaņošana ar galvenajiem tirdzniecības partneriem  (ASV, Japānu, Ķīnu, Brazīliju, Krieviju, Kanādu, Indiju) (2017. gadā). Piecas MUA 5 politikas jomas trijos politikas reģionos (kandidātvalstu reģions, austrumu kaimiņvalstis un Vidusjūras reģiona kaimiņvalstis) (2017. gadā).
II PIELIKUMS
Darbības, lai uzlabotu
finansējuma pieejamību MVU
1.
Lai uzlabotu finansējuma pieejamību MVU,
attiecīgās darbības ietver kapitāla mehānismu un aizdevuma
garantiju mehānismu.
2.
Konkurētspējas un MVU programmā
paredzēto kapitāla mehānismu – izaugsmei paredzēto
kapitāla mehānismu (EFG) – īsteno kā vienotu ES
kapitāla finanšu instrumentu, ar kuru tiek atbalstīta Savienības
uzņēmumu izaugsme un pētniecība, izstrāde un
inovācija no paša sākumposma līdz pat izaugsmes posmam, un to
finansiāli papildina programma „Apvārsnis 2020”
un šī programma.
EFG izmanto tādu
pašu nodrošināšanas mehānismu kā kapitāla mehānismam,
kas pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzēts
programmā „Apvārsnis 2020”, saskaņā ar tajā izklāstītajiem noteikumiem.
3.
Aizdevuma garantiju mehānismu (LGF)
īsteno kā vienotu ES aizdevuma finanšu instrumentu, ar kuru tiek
atbalstīta Savienības uzņēmumu izaugsme un
pētniecība, izstrāde un inovācija, izmantojot tādu
pašu nodrošināšanas mehānismu kā programmā
„Apvārsnis 2020” (RSI II) MVU paredzētais
aizdevumu mehānisms, saskaņā ar tajā
izklāstītajiem noteikumiem.
4.
Kapitāla mehānisms un aizdevuma garantiju
mehānisms atbilst noteikumiem, kas attiecībā uz finanšu
instrumentiem paredzēti Finanšu regulā un deleģētajā
aktā, ar ko aizstāj īstenošanas noteikumus, kā arī
sīkākām īpašām darbības prasībām, kas
tiks noteiktas Komisijas vadlīnijās.
5.
Kapitāla mehānisms un aizdevuma garantiju
mehānisms papildinās tos MVU paredzētos finanšu instrumentus,
kurus dalībvalstis izmanto saskaņā ar kohēzijas politiku.
6.
Kapitāla mehānisms un aizdevuma garantiju
mehānisms vajadzības gadījumā var ļaut apvienot
finanšu resursus ar tām dalībvalstīm, kuras vēlas
ieguldīt daļu no struktūrfondiem, kas tām piešķirtas
saskaņā ar [Struktūrfondu regulas] 33. panta 1. punkta
a) apakšpunktu.
7.
Konkurētspējas un jauninājumu
pamatprogrammā (Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmumā Nr. 1639/2006/EK) paredzētos ar GIF 2
saistītos ieņēmumus un atmaksājumus attiecina uz
Konkurētspējas un MVU programmu.
8.
Uz izaugsmi orientētiem MVU paredzētos
finanšu instrumentus īsteno atbilstīgi attiecīgajiem ES
noteikumiem par valsts atbalstu.
Izaugsmei
paredzētais kapitāla mehānisms (EFG)
1.
EFG koncentrējas
uz fondiem, kas nodrošina riska kapitālu un mezonīna
finansējumu, piemēram, subordinētos
aizdevumus un dalības aizdevumus, tas paredzēts uzņēmumiem,
kuri atrodas darbības paplašināšanas vai izaugsmes posmā, jo
īpaši uz tādiem, kas darbojas pāri robežām,
vienlaikus paredzot iespēju ieguldīt nesen darbību sākušos
uzņēmumos, saistībā ar kapitāla finansējumu, kas
pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzēts programmā „Apvārsnis 2020”. Pēdējā
gadījumā EFG ieguldījumi nepārsniedz 20 % no ES
kopējiem ieguldījumiem, izņemot gadījumus, kad fondi
darbojas vairākos posmos, kur EFG finansējums un
pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzētais
kapitāla mehānisms tiks proporcionāli nodrošināts, balstoties uz šo fondu ieguldījumu politiku. Minēto EFG
neizmanto pārpirkšanas vai aizstāšanas
kapitālam, kas paredzēts pārpirkta uzņēmuma
likvidēšanai. Komisija, ņemot vērā mainīgos tirgus
apstākļu, var lemt ar 20 % robežas izmainīšanu.
2.
Atbalsts ir kādā no šādiem
ieguldījumu veidiem:
(a)
tieši veic Eiropas Investīciju fonds (EIF) vai citas struktūras, kurām Komisija ir
uzticējusi šī mehānisma īstenošanu,
vai
(b)
veic fondu fondi vai ieguldījumu
struktūras, kas iegulda līdzekļus pāri robežām un
kurus izveidojis EIF vai citas struktūras, kurām
Komisija ir uzticējusi šī
mehānisma īstenošanu, kopā ar privātiem
ieguldītajiem un/vai valstu publiskajām finanšu iestādēm.
Aizdevuma
garantiju mehānisms (LGF)
1.
LGF pārvalda EIF vai citas struktūras, kurām Komisija uzticējusi šā
mehānisma īstenošanu. Mehānisms nodrošina:
·
pretgarantijas un citus garantiju shēmām
paredzētus riska dalīšanas pasākumus;
·
tiešās garantijas un citus riska
dalīšanas pasākumus, kas paredzēti jebkuriem citiem finanšu
starpniekiem, kuri izpilda atbilstības kritērijus.
2.
LGF sastāv no
šādām divām darbībām:
·
pirmā darbība — aizņēmumu
finansēšana, izmantojot aizdevumus, tostarp subordinētos un
dalības aizdevumus, vai līzingu – mazina konkrētās
grūtības piekļūt finansējumam, ar ko sastopas MVU to
augstās riska pakāpes dēļ vai atbilstošas un pietiekamas
ķīlas trūkuma dēļ;
·
otrā darbība — MVU aizņēmuma finansējuma
portfeļa pārvēršana vērtspapīros – mobilizē
papildu aizņēmumu finansējumu MVU saskaņā ar
attiecīgu riska dalīšanu, par ko ar attiecīgām
iestādēm panākta vienošanās. Šie darījumi tiek
atbalstīti ar nosacījumu, ka aizdevuma devējs apņemas
saprātīgā laikposmā izmantot būtisku likviditātes
vai mobilizētā kapitāla daļu aizdevumiem jaunajiem MVU. Šo
jauno aizņēmuma finansējuma summu aprēķina kā
attiecību pret garantētā portfeļa riska summu un par to
vienojas ar katru aizdevuma devēju atsevišķi, paredzot arī
laikposmu.
LGF attiecas uz
aizdevumiem, kas nepārsniedz EUR 150 000 un kuru minimālais
termiņš ir 12 mēneši, izņemot ar
vērtspapīriem nodrošinātā portfelī esošos aizdevumus. LGF ir izveidots tā, lai par atbalstītajiem
inovatīvajiem MVU varētu ziņot, norādot gan aizdevumu
skaitu, gan aizdevumu summas.
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
            1.1.      Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
            1.2.      Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
            1.3.      Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
            1.4.      Mērķi

            1.5.      Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
            1.6.      Ilgums
un finansiālā ietekme
            1.7.      Paredzētie
pārvaldības veidi
2.         PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
            2.1.      Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
            2.2.      Pārvaldības
un kontroles sistēma
            2.3.      Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
            3.1.      Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
            3.2.      Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
            3.2.1.   Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
            3.2.2.   Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
            3.2.3.   Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
            3.2.4.   Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
            3.2.5.   Trešo
personu dalība finansējumā
            3.3.      Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS
1.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.      Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulai, ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un
vidējo uzņēmumu programmu (2014.—2020. gadam)
1.2.      Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[24]
Politikas joma:  Uzņēmējdarbība
un rūpniecība
Darbības:          Konkurētspēja,
rūpniecības politika, inovācijas un
uzņēmējdarbība.
Pašreizējā politikas joma atbilst
pašreizējai ABB struktūrai. Pēc Iestāžu nolīguma par
finanšu plānu 2014.—2020. gadam apstiprināšanas
2014. budžeta gadam varēs definēt jaunu budžeta struktūru.
1.3.      Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību,
pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[25]
x Priekšlikums/iniciatīva attiecas
uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību,
kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.      Mērķi
1.4.1.   Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt
ar priekšlikumu/iniciatīvu
Ar ierosināto Programmu izvirzītais
daudzgadu stratēģiskais mērķis ir stratēģijas „Eiropa 2020”
īstenošana, kurā gudras, ilgtspējīgas
un integrējošas izaugsmes pamatiniciatīvās ir
izklāstīti pasākumi ES uzņēmumu ilgtermiņa
ilgtspējas un konkurētspējas stiprināšanai
nākotnē. Programma arī rosinās uzņēmējdarbības
kultūru un veicinās MVU izveidi un izaugsmi. Jo īpaši ierosinātā Programma dos ieguldījumu
nodarbinātības pamatmērķa sasniegšanā (nodarbināt 75 % iedzīvotāju
vecumā no 20 līdz 64 gadiem).
1.4.2.   Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB
darbības
1.         Uzlabot Savienības
uzņēmumu, tostarp arī tūrisma nozares uzņēmumu,
konkurētspējas un ilgtspējas pamatnosacījumus.
2.         Veicināt
uzņēmējdarbību, tostarp īpašās
mērķgrupās.
3.         Uzlabot finansējuma
pieejamību MVU.
4.         Uzlabot piekļuvi
Savienības un pasaules tirgiem.
Šo konkrēto mērķu
vidējā termiņa mērķi ir izklāstīti šīs
regulas I pielikumā.
Attiecīgās ABM/ABB
darbības
Pēc Iestāžu nolīguma par
finanšu plānu 2014.—2020. gadam apstiprināšanas varēs
definēt jaunu budžeta struktūru.
1.4.3.   Paredzamie
rezultāti un ietekme
Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma
saņēmējiem/mērķgrupām.
Ierosinātās programmas galīgais
mērķis ir panākt Eiropas Savienības un tās
uzņēmumu ekonomiskās situācijas uzlabošanos, piemēram,
lielāku izaugsmi, augstāku nodarbinātības līmeni un
lielāku jaunizveidoto uzņēmumu skaitu. Centieni tiks vērsti
uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu un pamatmērķu
sasniegšanu, atbalstot pamatiniciatīvā “Integrēta
rūpniecības politika globalizācijas laikmetam” un Mazās
uzņēmējdarbības akta pārskatā
paredzētās darbības.
Programmas galvenais mērķis un
uzdevums ir atbalstīt mūsdienu prasībām atbilstošas un
efektīvas Eiropas konkurētspējas politikas izstrādi,
koordināciju un īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot
MVU.
Konkrētāk 1.4.2. punktā
minētie konkrētie mērķi tiks sasniegti šādi:
–
uzlabojot finansējuma pieejamību uz
izaugsmi orientētiem MVU un uzņēmumiem, kam ir potenciāls
izvērst starptautisku darbību,
–
uzlabojot uzņēmējdarbības
atbalstu un informācijas pakalpojumus MVU iekšējā tirgū un
ārpus tā,
–
uzlabojot apmaiņu ar paraugpraksi un
informāciju, nosakot etalonus un koordinējot politiku reģionu,
valsts un Eiropas līmenī,
–
uzlabojot mērķa nozaru
konkurētspēju.
Faktori, no kuriem izriet problēma, kas
jārisina jaunajai programmai, ietekmē galvenokārt Eiropas
uzņēmumus. Mazos un vidējos uzņēmumus šī
problēma ietekmē vairāk nekā lielākus
uzņēmumus to kapitāla īpašumtiesību, vadības un
finansējuma īpašību dēļ, tāpēc ir
vajadzīga īpaši pielāgota politiska iejaukšanās. MVU ir nozīmīgākie
jaunu darba vietu radītāji ES, un to attīstība tieši
ietekmē darbaspēku. Risinot problēmas, ar ko sastopas MVU,
ievērojami uzlabotos nodarbinātības situācija ES.
1.4.4.   Rezultātu
un ietekmes rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Noderīgi līdzekļi programmas
sasniegumu demonstrēšanai un arī ES atbildības
palielināšanai ir izrādījušies uz rezultātiem balstīta
pieeja pārvaldībai, ko piemēro pašreizējai programmai, un
ikgadēja rezultātu uzraudzība. Balstoties uz šo pieredzi un
ņemot vērā izvērtējumā saņemtos ieteikumus,
jaunajai programmai ir skaidra intervences loģika (saskaņā ar to
SMART operatīvie mērķi veicina vispārējo
mērķu sasniegšanu) un atbilstīgu ietekmes un rezultātu
rādītāju kopums. Ņemot vērā to, ka sasniegtie
rezultāti vispārējos mērķus ietekmē ar
zināmu laika nobīdi, to sasniegšanā panāktais progress tiks
noteikts vismaz ik pēc trim gadiem, turpretī operatīvo
mērķu sasniegšanas progresu noteiks katru gadu. Pilns
rādītāju saraksts ir sniegts priekšlikuma Komisijas regulai
I pielikumā.
1.5.      Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.   Īstermiņa
vai ilgtermiņa vajadzības
Ierosinātā programma
palīdzēs Komisijai, dalībvalstīm un galvenajām ieinteresētajām
personām izstrādāt, koordinēt un īstenot
iedarbīgu konkurētspējas un uzņēmējdarbības
politiku un atbalsta darbības, kuru mērķis ir risināt šādus
ilgtermiņa uzdevumus:
–
apgrūtināta finansējuma
pieejamība,
–
zema MVU izveides intensitāte,
–
nozares specializācijas problēmas,
–
ierobežota spēja pielāgoties
ilgtspējas izaicinājumiem,
–
ierobežota MVU darbības izvēršana
starptautiskā mērogā,
–
vāja uzņēmība,
–
nelabvēlīga
uzņēmējdarbības vide.
Īsā un vidējā
termiņā jaunā programma novērsīs turpmāk
minētos politikas, tirgus un iestāžu trūkumus:
–
politikas koordinācijas trūkums,
–
informācijas asimetrija,
–
augstas darījumu izmaksas,
–
normatīvās vides sadrumstalotība.
1.5.2.   ES
iesaistīšanās pievienotā vērtība
ES ir unikāli apstākļi, lai
nodrošinātu Eiropas platformu politikas apmaiņu un
savstarpējās mācības par konkurētspēju un ar MVU
saistīto politiku, kurā iesaistītas valsts, reģionu
līmeņa un Eiropas līmeņa ieinteresētās personas.
ES darbības pievieno vērtību valsts un/vai reģionu
līmenī, sniedzot Eiropas dimensiju datu apkopošanai un analīzei,
statistikas rīku un metožu un parasto indikatoru izstrādei. Šādas
visu Eiropu aptverošas liecības ir priekšnosacījums konkurētspēju
un MVU ietekmējošo galveno faktoru pilnīgai analīzei.
1.5.3.   Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
EIP
izvērtējums
Komisija ir veikusi
Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmas (EIP)
starpposma un galīgo izvērtējumu (pabeigti 2009. gada
aprīlī un 2011. gada aprīlī) un CIP starpposma
izvērtējumu (pabeigts 2010. gada martā). Šajos EIP
un CIP vērtējumos ir konstatēts, ka programmu
mērķi attiecas uz un atbilst ES politikas virzienu
stratēģiskajiem mērķiem. Neraugoties uz ierobežoto budžetu,
progress ir bijis acīmredzams, jo īpaši attiecībā uz
vissvarīgākajām darbībām, kas paredzētas MVU. Intervijas
un citas liecības norāda uz nepārprotamu pievienoto
vērtību Eiropai.
EACI
izvērtējums
Daļa EIP budžeta ir
deleģēta Konkurētspējas un jauninājumu
izpildaģentūrai (EACI). 2011. gada maijā
pabeigtajā izvērtējumā tika secināts, ka EACI darbojas
sekmīgi un bija iedarbīgs un efektīvs to iniciatīvu
realizācijas mehānisms, par kura darbību tā ir
atbildīga. Tika apstiprināts, ka ir izpildīti gandrīz 100 %
budžeta.
Sabiedriskā apspriešanās
Sabiedriskā apspriešanās par
iespējamo CIP pēcteci tika sākta, veicot ietekmes
novērtējumu. Tās galvenā mērķauditorija bija
publiskās un privātās organizācijas vai privātpersonas,
kuras vēlējās paust savu viedokli, piemēram,
uzņēmumi, uzņēmējdarbības organizācijas,
pētniecības un inovācijas atbalsta sniedzēji un valsts,
reģionālās un publiskās pārvaldes iestādes.
Sabiedriskās apspriešanās procesu
veidoja tiešsaistes apsekojums, publiska konference, sanāksmes ar
dalībvalstu pārstāvjiem dažādajās CIP
pārvaldības komitejās un CIP Stratēģiskās
padomdevējas padomes sanāksme. Apspriešanās laikā tika
apstiprināts, ka daudzas pašreizējās programmas daļas darbojas
sekmīgi un ka MVU atbalstam un labvēlīgas
uzņēmējdarbības vides izveidei paredzētas ES
programmas saglabāšana tiek plaši atbalstīta. Jautājumi par
finansējuma pieejamību MVU tika apspriesti arī MVU
finansējuma foruma sanāksmēs, kas notika 2010. gada
septembrī un 2011. gada martā.
1.5.4.   Saderība
un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem
instrumentiem
Komisija nodrošinās efektīvu
Savienības un dalībvalstu iniciatīvu koordināciju, no
vienas puses, un dažādu saistītās jomās īstenotu
Savienības iniciatīvu koordināciju, no otras puses, tādējādi
koncentrējoties uz Eiropas pievienoto vērtību un samazinot
pārklāšanās iespējamību.
Tiks panākta maksimāla
sinerģija ar citām programmām, jo īpaši nodrošinot
rīku, kas var būt noderīgs arī citiem politikas
mērķiem. Eiropas Biznesa atbalsta tīkls būs līdzeklis,
kas nodrošinās sasaisti ar citām programmām un
iniciatīvām, „lejupvērsti” izplatot informāciju un
popularizējot šīs programmas un iniciatīvas, kā arī
apkopojot ieinteresēto personu „augšupvērstās” atsauksmes.
Jaunā programma arī
palīdzēs novērst pārklāšanos ar citām
programmām: tā neattieksies uz darbībām, kas
paredzētas ar inovācijām saistītu tirgus nepilnību
novēršanai, kas būs aptvertas programmā „Apvārsnis 2020”.
Jo īpaši programmā „Apvārsnis 2020” paredzētie finanšu
instrumenti būtu veltīti pētniecības un uz
inovācijām balstītu uzņēmumu finansēšanai,
turpretī jaunā programma būtu paredzēta tādiem MVU,
kas attīstās un gatavojas izvērst starptautisku darbību.
Šajā mērķgrupā jaunā programma palīdzētu
novērst pārklāšanos ar Eiropas mikrofinansēšanas
instrumenta „Progress” (mikrofinansēšanas
instruments „Progress”) darbībām. Šis
instruments tika izveidots, Savienībai reaģējot uz krīzi un
bezdarba un sociālās atstumtības palielināšanos. Mikrofinansēšanas instrumenta „Progress” mērķis
ir uzlabot neaizsargāto grupu piekļuvi mikrofinansējumam un
mikrofinansējuma pieejamību šīm grupām, jo īpaši
sociālajā ekonomikā. Tas pats attiecas uz šī instrumenta
pēcteci pēc 2013. gada, kura darbība attieksies arī uz
ieguldījumiem sociālās jomas uzņēmumos. Turklāt
ierosinātās programmas garantiju darbības
tiks veiktas līdztekus struktūrfondu finansētajām garantiju
sniegšanas darbībām. SMEG pēctecē lielāka
uzmanība tiks pievērsta garantijām, kas atbalsta pārrobežu
kreditēšanu un kreditēšanu vairākās valstīs, kā
arī pārvēršanai vērtspapīros saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas ieteikumiem. Tas
ievērojami papildinātu tādas programmas kā JEREMIE,
kas vērstas uz darbībām valsts un reģionu līmenī.
Tiks rūpīgi apsvērta arī
jaunās programmas komplementaritāte ar ierosināto
partnerības instrumentu. Ir būtiski, lai Eiropas Savienības
ārējā darbība papildinātu Eiropas iekšējo
pasākumu – ilgtspējīgas izaugsmes un
nodarbinātības nodrošināšanas – ārējo dimensiju.
Lai sasniegtu jaunās programmas
mērķus un kā uzsvērts Komisijas paziņojumā par
nākamo daudzgadu finanšu shēmu, ir būtiski, lai MVU konkrētās
intereses un apstākļi tiktu ņemti vērā, plānojot
visus Savienības politikas pasākumus un finansēšanas programmas.
Nākotnē finanšu shēmu izstrādās tā, lai tiktu
veicināta mazo uzņēmumu dalība finansēšanas
programmās, vienkāršoti noteikumi, samazināta dalības
izmaksas, paātrinātas finansējuma piešķiršanas
procedūras un nodrošināta „vienas pieturas aģentūru”, tādējādi
palīdzot Savienības finansējuma saņēmējiem.
1.6.      Ilgums
un finansiālā ietekme
X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
X       Priekšlikuma/iniciatīvas darbības
laiks: 1.1.2014.—31.12.2020.
–
X       Finansiālā ietekme
(maksājumu apropriācijas) no 2014. līdz 2024. gadam
(attiecībā uz finanšu instrumentiem līdz 2035. gadam)
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.      Paredzētie
pārvaldības veidi[26]
X Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
X Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
X       izpildaģentūrām
–
X       Kopienu izveidotām
struktūrām[27]
–
¨      valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨      personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
X Pārvaldība kopā ar
starptautiskām organizācijām
Piezīmes
Tiek paredzēts, ka darbību
daļēji tieši pārvaldīs Komisija, un daļēji to
pārvaldīs netieši, pienākumus deleģējot
izpildaģentūrām.
Attiecībā uz citām netiešas
pārvaldības iespējām un ņemot vērā
ierosinātajā programmā paredzēto darbību un projektu
būtību, Komisija apsver iespēju izmantot esošu izpildaģentūru.
Tā nodarbosies tikai ar uzdevumiem, kas nav saistīti ar politiskiem
lēmumiem.
Tiek paredzēta arī dažu
analītisko un etalonu noteikšanas darbību kopīga
pārvaldība ar starptautiskām organizācijām,
piemēram, Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizāciju, Apvienoto Nāciju
Organizācijas Pasaules tūrisma organizāciju un Eiropas
Ceļojumu komisiju.
Finanšu instrumentus īstenos Eiropas
Investīciju fonds.
2.         PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.      Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
Norādīt periodiskumu un
nosacījumus
Eiropas Komisija
pastāvīgi nodrošinās jaunās programmas īstenošanas
uzraudzību tieši ar Komisijas dienestiem, netieši ar starpniekiem,
piemēram, EIF un izpildaģentūrām, kam var uzticēt
programmas daļu īstenošanu. Komisija sagatavos gada uzraudzības
ziņojumu, kurā pārbaudīs atbalstīto darbību
efektivitāti un iedarbību finanšu izpildes, rezultātu un, ja
iespējams, ietekmes izteiksmē, lai varētu veikt politikas un
finansēšanas prioritāšu nepieciešamās korekcijas. Izpildi
novērtēs, piemērojot konsekventu rādītāju kopumu.

Uzraudzības
un izvērtēšanas sistēmā lielā mērā tiks
izmantota sistēma, kas darbojas pašreizējā programmā,
taču datu apkopošanas un analīzes sistēmā, kā arī
izvērtēšanas un uzraudzības pieejā (pēc
pašreizējās programmas izvērtējumos sniegtajiem
ieteikumiem) tiks veikti turpmāk minētie uzlabojumi:
–
noformulēt jaunu konkrētu
rādītāju un uzraudzības sistēmas komplektu,
–
paredzēt savstarpējo atsauci uz
stratēģijas „Eiropa 2020” pamatrādītājiem, lai
vadītu programmas pārvaldības procesu un sniegtu papildu
ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” uzraudzības
procesā,
–
izmantojot kontrafaktiskas metodikas,
vajadzības gadījumā salīdzinot saņēmēju
paraugus ar līdzīgu paraugu kopumu, lai atšķirtu programmas
ietekmi uz ierosinātajiem rādītājiem no ekonomikas apstākļu
izmaiņu ietekmes,
–
ja vajadzīgs, izmantojot iespēju veikt
tematisku izvērtēšanu dažādiem nākotnes programmas
komponentiem.
Jaunajai
programmai tiks veikts starpposma un ex post izvērtējums, lai
novērtētu virzību uz mērķiem un rezultātus.
Starpposma izvērtējums tiks pabeigts līdz 2017. gada
beigām, lai to izmantotu programmas pēcteča instrumenta
sagatavošanā. Ex post izvērtējums tiks veikts divu gadu
laikā pēc programmas darbības pabeigšanas.
2.2.      Pārvaldības
un kontroles sistēma
2.2.1.   Apzinātie
riski
Programmas budžets tiks izpildīts,
izmantojot finanšu instrumentus, dotācijas un publisko iepirkumu. Katram
izdevumu veidam ir atšķirīgi riski. Eiropas Revīzijas
palātas veiktās revīzijās un Komisijas ex post
revīzijās ir apzināti turpmāk minētie galvenie riski,
kas var attiekties uz šo programmu:
Attiecībā uz finanšu
instrumentiem — galvenie apzinātie riski ir saistīti ar
(starptautisko finanšu starpnieku (SFS) un galasaņēmēju)
atbilstību, līguma ievērošanu (Komisijas prasību
pārnešanu līgumu dokumentācijā), procesu ievērošanu
(Komisijas paredzēto procesu neievērošana) un izpildi (iepriekš
definēto mērķu nesasniegšana).
Šie riska veidi tiks pārvaldīti,
ņemot vērā turpmāk aprakstītos faktorus:
·
nozīmīgus vadības un kontroles
procesa aspektus veic SFS.
·
Komisijai ievērojami jāpaļaujas uz
SFS vadības kontroles sistēmām.
·
Ir svarīgi nodrošināt pieņemamu
kontroles līmeni īstenošanas ķēdē, visiem
iesaistītajiem partneriem paredzot skaidrus pienākumus.
·
Uzņēmējdarbības un
rūpniecības ģenerāldirektorāta (ĢD) finanšu struktūras
galvenā ex ante pārbaude attiecas tikai uz budžeta
darījumiem ar SFS, nevis uz projekta līmeņa darījumiem.
Attiecībā uz
dotācijām — sarežģīto izmaksu attiecināmības
noteikumu un dažu saņēmēju (MVU) salīdzinoši
ierobežotās finanšu pārvaldības zināšanu dēļ
varētu būt liels nepareizi deklarētu izmaksu risks
(piemēram, saņēmēji pieprasa MVU
īpašnieka-vadītāja izmaksas, kuras tiem nav radušās).
Pilnīgas datu bāzes trūkums,
kurā būtu apkopota informācija par saņēmējiem,
projektiem un deklarētajām izmaksām, var apgrūtināt
saņēmēju ar augstu riska pakāpi un iespējamo
divkāršo izmaksu deklarēšanas gadījumu vai citu
pārkāpumu konstatēšanu, tādējādi krāpšanas
apkarošanas darbības padarot neefektīvas.
Attiecībā uz publisko iepirkumu —
atklātos konkursos vai atklātu konkursu specifikācijās
nepamanītu kļūdu vai neizlabotu neprecizitāšu dēļ
var tikt nekvalitatīvi izpildīti līgumi.
2.2.2.   Paredzētās
kontroles metodes
Lai pārvaldītu iepriekš
apzinātos riskus, paredzēts izmantot dažādas kontroles metodes.
1. FINANŠU INSTRUMENTI
Informācija par iekšējās
kontroles sistēmu
Finanšu instrumentiem ir paredzēta
vadības un kontroles sistēma, kas pamatota uz turpmāk
minētajiem pasākumiem:
–
SFS ex ante novērtējums;
–
uz risku pamatota uzraudzība, tostarp
pamatojoties uz standartizētu ziņošanu;
–
preventīvas darbības,
izstrādājot pienācīgas atbilstības, līguma
ievērošanas, procesa ievērošanas un izpildes prasības;
–
līgumiski tiesiskās aizsardzības
līdzekļi, kas ļauj veikt korektīvus pasākumus
īstenošanas kļūdas gadījumā attiecībā uz
atbilstības, līguma ievērošanas, procesa ievērošanas un
izpildes prasībām;
–
ex ante kontroles
pasākumi ĢD maksājumiem SFS trasta kontā;
–
interešu saskaņošanas pasākumi;
–
dalība pārvaldībā;
–
piekļuves tiesības revīzijas
vajadzībām attiecībā uz SFS, pakārtotajiem
starpniekiem un galasaņēmējiem;
–
pilnīgas revīzijas liecības, kas
aptver īstenošanas ķēdi;
–
likumības un lietderības revīzijas,
ko veic Komisijas pārstāvji;
–
integrēts ticamības veidošanas process,
ņemot vērā SFS un pakārtoto starpnieku uzturētās
iekšējās kontroles un iekšējās revīzijas sistēmu,
kas aptver atbilstības, līguma ievērošanas, procesu
ievērošanas un izpildes prasības;
–
finanšu pārskatus revidē ārēji
revidenti;
–
SFS vienreiz gadā iesniedz ticamības
deklarāciju.
Pārbaudi, vai procesi darbojas atbilstoši
paredzētajam, veic, izmantojot vairākus informācijas
kanālus:
–
vadības zināšanas par ĢD
iekšējās kontroles sistēmām, kas apkopotas ikdienas
darbā un pieredzē;
–
formālie ĢD pārraudzības,
pēckontroles un uzraudzības pasākumi;
–
gada ICS pārskata rezultāti
(„pilnīga pamatprasību ievērošana”);
–
riska novērtējumu rezultāti;
–
ex ante un ex post
kontroles, tostarp ziņojumi par izņēmumiem un/vai
iekšējās kontroles trūkumiem;
–
ĢD ārējo finanšu revīziju
rezultāti;
–
ĢD Iekšējās revīzijas
struktūras veiktais revīzijas un konsultatīvais darbs;
–
programmu izvērtējumi, ko veikuši
ārēji vērtētāji.
Papildu atgriezenisko saiti par kontroles
sistēmas pietiekamību gūst IAC, IAS vai ECA
veiktās revīzijās.
Kontroles sistēmas aptverto kontroles
pasākumu izmaksu un ieguvumu aplēšana
Paredzētie kontroles pasākumi ir
aplūkoti vispārīgi, saskaņā ar COSO
iekšējās kontroles paraugdefinīciju: „process, kas
izstrādāts, lai sniegtu pamatotu pārliecību par
mērķu sasniegšanu un darbību iedarbību un
efektivitāti, finanšu pārskatu uzticamību un atbilstību
piemērojamajiem tiesību un normatīvajiem aktiem”. Kontroles
pasākumu izmaksas tiek aprēķinātas vispārēji,
ietverot visas darbības, kas tieši vai netieši saistītas ar SFS, FI
un FB tiesībām un izdevumu pareizību. Ja iespējams,
tās norāda sīkāk pa dažādajiem pārvaldības
posmiem un kopā ar paredzētās kontroles sistēmas aprakstu.
Korekcijas, lai ņemtu vērā
jaunajā priekšlikumā ietvertās paredzamās izmaiņas,
iekļauj datus par šādām būtiskām izmaiņām:
a) saskaņā ar kapitāla/aizdevumu
platformu piemērojamo noteikumu skaidrošana un preventīvās
darbības izvēršana, izstrādājot atbilstīgas
prasības;
b) interešu pasākumu un turpmāku
līgumisku tiesiskās aizsardzības līdzekļu
saskaņošana, kas ļauj veikt korektīvus pasākumus
īstenošanas kļūdas gadījumā attiecībā uz
prasībām.
Paredzamā riska līmeņa
novērtējums saistībā ar neatbilstību
piemērojamiem noteikumiem
Saskaņā ar paredzēto kontroles
sistēmu paredzamais riska līmenis saistībā ar
neatbilstību (ko definē kā paredzamo kļūdas risku
attiecībā uz likumību un pareizību darījumu
līmenī) vairāku gadu gaitā saglabāts mazāks par
2%, tomēr ar zemākām izmaksām riska biežuma un riska
ietekmes mazināšanas dēļ, ko panāks, ieviešot papildu pasākumus.
Paredzams, ka kļūdu līmenis
samazināsies piemērojamo noteikumu, tostarp SMART prasību,
skaidrošanas, turpmākas līgumisko tiesiskās aizsardzības
līdzekļu stiprināšanas un interešu saskaņošanas
pakāpes palielināšanās dēļ.
2. DOTĀCIJAS
Paredzams, ka ievērojamas šīs
programmas budžeta daļas izpildes pārvalde būs netieša un
centralizēta, t.i., to veiks izpildaģentūras.
Informācija par iekšējās
kontroles sistēmas struktūru
Pašreizējā iekšējās
kontroles sistēma ir pamatota uz Komisijas iekšējās kontroles
standartu īstenošanu, procedūrām labāko projektu atlasei un
to pārveidei juridiskos instrumentos, projektu un līgumu
pārvaldību visā projekta ciklā, prasījumu ex ante
pārbaudēm, tostarp revīzijas apliecinājumu saņemšanu, ex
ante apliecinājumiem par izmaksu aprēķināšanas
metodēm, ex post revīzijām un korekcijām, un
izvērtēšanu.
Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus
dokumentācijā ir detalizēti norādījumi par
atbilstības noteikumiem, galvenokārt par visbiežāk
sastopamajām kļūdām attiecībā uz personāla
izmaksām. Saņēmēji tiek aicināti jau priekšlikuma
iesniegšanas brīdī sniegt pietiekamu informāciju par
paredzamajām izmaksām, kas ļauj veikt ex ante
pārbaudes un konstatēt iespējamās kļūdas un
pārpratumus, un vajadzības gadījumā mainīt
dotācijas līguma izpildi vai pielāgot līgumu.
Tādējādi tiek ievērojami palielināta
saņēmēju juridiskā noteiktība un samazināts
kļūdu rašanās risks.
Ex post kontroles
tiks veiktas, lai noteiktu reprezentatīvu vidējo kļūdu
īpatsvaru, kas saglabāsies, neraugoties uz mācībām, ex
ante pārbaudēm un labojumiem. Programmas izdevumu ex post
revīzijas stratēģija būs pamatota uz darījumu finanšu
revīziju, ko definē saskaņā ar naudas vienības atlases
metodi un ko papildina uz risku pamatota izlase. Ex post revīzijas
stratēģiju attiecībā uz likumību un pareizību
papildinās stiprināta operatīvā izvērtēšana un
krāpšanas apkarošanas stratēģija (skatīt turpmāk
2.3. punktu).
Kontroles sistēmas aptverto kontroles
pasākumu izmaksu un ieguvumu aplēšana
Būs jārod līdzsvars starp
programmas pievilcīguma palielināšanu, samazinot
saņēmēju kontroles slogu (lielāka uzticēšanās un
risks, plašāk izmantojot vienotās likmes, vienreizējos
maksājumus un vienību izmaksu shēmas), no vienas puses, un
pamatota maksimāli zema neizlaboto kļūdu īpatsvara
nodrošināšanu, no otras puses.
Uzņēmējdarbības un
rūpniecības ģenerāldirektorāts izveidos ekonomiski
izdevīgu iekšējās kontroles sistēmu, kas sniegs pietiekamu
ticamību tam, ka daudzgadu izdevumu periodā neizlaboto
kļūdu skaits gadā nepārsniegs 2-5 %; turklāt
visbeidzot jāpanāk, lai daudzgadu programmu noslēgumā,
pēc tam, kad ņemta vērā visu veikto revīziju finansiālā
ietekme, labotās summas un nepareizi izmaksāto summu
atmaksājumi, atlikušo kļūdu līmenis pēc iespējas
pietuvotos 2 %.
Revīzijas stratēģijas
mērķis ir nodrošināt godīgu un ticamu kļūdu riska
atspoguļojumu un iedarbīgi un efektīvi pārbaudīt
norādes par krāpšanu. Priekšlikumu ex ante pārbaudēm
pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas un atbilstības
noteikumu izskaidrošanas nevajadzētu ievērojami palielināt līguma
slēgšanai vajadzīgo laiku. Deleģētie
kredītrīkotāji vienreiz gadā ziņo par kontroles izmaksām
un ieguvumiem, un Komisija termiņa vidusposma pārskatā ziņo
likumdevējai iestādei par sasniedzamo neatbilstības līmeni.
Paredzamā riska līmeņa
novērtējums saistībā ar neatbilstību
piemērojamiem noteikumiem
A. Pašreizējie kļūdu avoti
Pamatojoties uz līdzšinējiem
rezultātiem, ir apzināts, ka kļūdas bieži vien
atkārtojas šādās jomās:
·
personāla izmaksas:
vidējo vai budžetā paredzēto izmaksu (nevis faktisko izmaksu)
deklarēšana, programmai patērētā laika uzskaites
neveikšana, neattiecināmo izmaksu deklarēšana (MVU
īpašnieka-vadītāja izmaksas);
·
citas tiešās izmaksas: bieži sastopamas kļūdas ir apakšlīgumu slēgšana
bez iepriekšējas atļaujas vai neņemot vērā izmaksu
lietderības noteikumus utt.;
·
netiešās izmaksas:
vairākos gadījumos netiešās izmaksas ir tiešo izmaksu vienotas
likmes procentuālā daļa, tāpēc netiešo izmaksu
kļūda ir proporcionāla tiešo izmaksu kļūdai.
В. Ierosinātās
vienkāršošanas iespējas
Programma gūs labumu no Finanšu regulas
trīs gadu pārskatā iekļautajiem vienkāršošanas
pasākumiem. Šajā struktūrā Komisija izmantos iespēju
pieņemt vienkāršošanas pasākumus, piemēram, vienību
izmaksu shēmas MVU īpašniekiem-vadītājiem vai standarta
likmes personāla izmaksām saskaņā ar saņēmēja
parastajiem grāmatvedības principiem.
C. Kontroles izmaiņu devums paredzamā
neatbilstības līmeņa samazināšanā
Sākumpunkts ir pašreizējā
situācija, pamatojoties uz līdz šim CIP veiktajām
dotāciju revīzijām. Kļūdu īpatsvars līdz šim
veiktajās CIP revīzijās ir apmēram 5%. Pamatojoties
uz turpmāk norādītajiem pieņēmumiem, ka:
–
saskaņā ar gaidāmo Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu
piešķirto dotāciju saņēmēji ir līdzīgi
saņēmējiem, kuri piedalījās CIP programmā,
un
–
tiek lēsts, ka vienas trešdaļas
kļūdu cēlonis ir iepriekš B punktā
norādītais,
ir paredzams, ka Finanšu regulā
iekļauto vienkāršošanas pasākumu veikšanas rezultātā
samazināsies kļūdu īpatsvars. Paredzams, ka kļūdu
daudzums samazināsies arī pēc atbilstības noteikumu ex
ante izskaidrošanas.
Secinājums: apkopojot visus iepriekš
minētos pasākumus, galīgais mērķis ir panākt, lai
līdz cikla beigām atlikušo kļūdu līmenis pēc
iespējas pietuvotos  2%.
Šis scenārijs ir pamatots uz
pieņēmumu, ka vienkāršošanas pasākumi lēmumu
pieņemšanas procesā netiek būtiski mainīti.
3. PUBLISKAIS IEPIRKUMS
Iekšējās kontroles struktūra,
kas pamatota uz Komisijas iekšējās kontroles standartiem,
publiskā iepirkuma procedūrām labāko priekšlikumu atlasei
un līgumu pārvaldību visā projekta/līguma
darbības laikā, un rēķinu un maksājumu ex ante
pārbaudēm, nodrošina, lai atlikušo kļūdu līmenis
nepārsniegtu 2 %.
2.3.      Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt esošos vai plānotos
novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Komisijas Stratēģijas krāpšanas
apkarošanai (CAFS)[28] kontekstā un ar OLAF palīdzību, piedaloties OLAF
krāpšanas novēršanas un atklāšanas tīklam (FPDNet)
un apspriežoties ar to, ĢD ENTR ir izstrādājis savu
Stratēģijas krāpšanas apkarošanai (AFS) projektu, kas
attiecas gan uz iekšējas, gan ar saņēmējiem un
darbuzņēmējiem saistītas krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas un atklāšanas pasākumiem. AFS
tiks atjaunināts vienreiz gadā.
Jo īpaši attiecībā uz
dotācijām ĢD ENTR AFS rīcības plānā
ir paredzēts izveidot visu saņēmēju (koordinatoru,
partneru, darbuzņēmēju un citu iesaistīto personu) un
projektu (pārskatu un izmaksu deklarāciju) centrālu
reģistru. Šī datu bāze, kā arī krāpšanas
pazīmju vai „brīdinājuma signālu” identificēšanai
paredzētu jaudīgu datu analīzes rīku plānotā
iegāde ievērojami uzlabos tā kontroles funkcijas un
revīzijas spējas.
Lai palielinātu zināšanas un
spējas, kas vajadzīgas, lai veiktu profilaktiskus un efektīvus
kontroles pasākumus, ĢD ENTR AFS rīcības
plānā ir paredzēts piedāvāt īpašus
mācību kursus un norādījumu materiālus. Turklāt
tiks izstrādāta un ieviesta kontroles stratēģija
saņēmēju finansiālo un tehnisko spēju
novērtēšanai, kā arī saņēmēju
iedalīšanai riska kategorijās, pamatojoties uz krāpšanas
pazīmju rādītājiem, reģistrāciju IT rīkos un
veicamo ex ante/ex post revīziju atzīmēšanu.
Papildus tiks izstrādātas
revīzijas procedūras un norādījumi uz risku pamatotu ex
post revīziju veikšanai, pievēršot uzmanību iespējamiem
krāpšanas gadījumiem un pārkāpumiem. Šī AFS
būs arī precīzāk saskaņota ar iekšējās
kontroles standartiem, jo īpaši attiecībā uz riska
novērtēšanu, un citu ĢD un deleģēto struktūru AFS.
Attiecībā uz finanšu instrumentiem
Komisija nodrošina, lai ar SFS noslēgto līgumu
dokumentācijā būtu ietverti krāpšanas, korupcijas un citu
pretlikumīgu darbību novēršanas pasākumi, tostarp, piemēram,
uzraudzība, ko veic, pamatojoties uz iepriekš definētām
Komisijas prasībām, un pienākums SFS šos pasākumus
pārņemt savos līgumos ar izvēlētiem starpniekiem un
savās vadības un kontroles sistēmās.
3.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.      Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·
No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
(indikatīvi)
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 1. pozīcija || Dif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 [1] || Darbības izdevumu pozīcija: 02 02 01 Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programma || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || nē
 [1] || Administratīvo izdevumu pozīcija(-s) || Nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || nē
3.2.      Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
3.2.1.   Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: 1 || Numurs || [Kategorija……………...……………………………………………………………….]
 ĢD: ENTR ||   ||   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || Pēc 2020. gada || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2443,000
 Maksājumi || (2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[29] || 02.0104 || (3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000
 KOPĀ — ENTR ĢD apropriācijas || Saistības || =1+3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2522,000
 Maksājumi || =2 +3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2443,000 ||
 Maksājumi || (5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000 ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu apropriācijām || (6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000 ||
 Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas <1>. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || =4+ 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2522,000 ||
 Maksājumi || =5+ 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000 ||
 ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ
 ĢD: ENTR ||
  Cilvēkresursi || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas ĢD ENTR[30] 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || (Saistību summa = maksājumu summa) || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || Pēc 2020. gada || KOPĀ
 Apropriācijas KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.‑5. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 ||   || 2662,137
 Maksājumi || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2662,137
3.2.2.   Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības
apropriāciju izmantošanu
–
X       Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 || Norādīt mērķus un rezultātus[31] ò ||   ||   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ
 || REZULTĀTI
 || Rezultāta veids[32] || Vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1: pamatnosacījumu uzlabošana, lai veicinātu ES uzņēmumu konkurētspēju un ilgtspēju ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Darbības Eiropas konkurētspējas uzlabošanai || Pētījumi, ietekmes novērtējumi, izvērtēšanas, konferences || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680
 || Darbības MVU politikas izstrādei un MVU konkurētspējas veicināšanai || Sanāksmes, ziņojumi, datu bāzes || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860   || 64,480
 || Tūrisms || Projekti, balvas, apsekojumi, pasākumi || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440
 || Jaunas patēriņa preču uzņēmējdarbības koncepcijas || Projekti jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800
 || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 384,400
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2: uzņēmējdarbības veicināšana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Darbības uzņēmējdarbības veicināšanai || Pētījumi, kampaņas, pasākumi || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720
 || Apmaiņu skaits || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1300 || 9,100 || 1400 || 9,800 || 1650 || 11,550 || 1770 || 12,390 || 2000 || 14,000 || 9440 || 66,080
 || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 86,800
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3: Finanšu pieejamības uzlabošana MVU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Finanšu instrumenti || MVU saņēmēju skaits (aizdevumu garantijas) || 0,004 || 7500 || 30,000 || 17 000 || 68,000 || 27 000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186500 || 746,320
   || Aizdevumu apjoms (miljoni EUR) ||   || 1 071 ||   || 2 201 ||   || 3 384 ||   || 3 995 ||   || 4 065 ||   || 4 119 ||   || 5 420 ||   || 24255 ||
   || MVU saņēmēju skaits (riska kapitāls) || 1, 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000
   || Piesaistītie līdzekļi, miljonos EUR (riska kapitāls) ||   || 103 ||   || 343 ||   || 686 ||   || 1 064 ||   || 1 445 ||   || 1 817 ||   || 1 869 ||   || 7 327 ||
 || Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1436,320
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4: piekļuves tirgum uzlabošana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Eiropas Biznesa atbalsta tīkls || Partnerības priekšlikumi   || 0,005 || 5732 || 28,660 || 5821 || 29,105 || 5923 || 29,615 || 6040 || 30,200 || 6106 || 30,530 || 6336 || 31,680 || 6540 || 32,700 || 42 498 || 212,500
 || MVU, kas saņem atbalsta pakalpojumus (uz 1000 MVU) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3252 || 211,380
 || Atbalsts MVU ārvalstīs || Pētījumi || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951
 ||   || MVU centri; MVU palīdzības dienesti || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000
 ||   || Platformas, pasākumi , veicināšanas darbības || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 ||   || 13,249
 || Atbalsts starptautiskai sadarbībai rūpniecības nozarē || Darbsemināri, sanāksmes || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400
 || Starpsumma — 4. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 535,480
 || KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 213,600 ||   || 256,000 ||   || 300,500 ||   || 346,000 ||   || 393,500 ||   || 441,000 ||   || 492,400 ||   || 2443,000
3.2.3.   Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.            Kopsavilkums

–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
X       Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 Starpsumma —daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma —ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
3.2.3.2.            Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu
izmantošanu
–
X       Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais
apjoms izsakāms pilnslodzes ekvivalentos FTE
 ||   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[34] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[35] || Galvenā mītne[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || Delegācijas ||   ||   ||     ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu vajadzības tiks
nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau
ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā
un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus. ĢD ENTR paredz daļēji deleģēt
vadības pienākumus esošai izpildaģentūrai. Summas un
aprēķinus vajadzības gadījumā koriģēs
atkarībā no šī procesa rezultātiem.
Veicamo uzdevumu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki ||
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.   Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X       Priekšlikums/iniciatīva ir
saderīgs ar Komisijas ierosināto daudzgadu finanšu shēmu 2014.‑2020. gadam,
COM(2011)500 galīgā redakcija.
–
¨      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
Aprakstīt,
kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un summas.
[…]
–
¨      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[37].
Aprakstīt,
kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas,
budžeta pozīcijas un summas.
[…]
3.2.5.   Trešo
personu iemaksas [tiks aizpildīts]
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   || Gads 2014 || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || Kopā
 Valstis, kas nav ES dalībvalstis un piedalās programmā[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm
3.3.      Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
–
X       Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus.
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[39]
 Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || … Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skatīt 1.6. punktu)
 Priekšmets ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz īpaši
novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt
attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
[…]
Norādīt ietekmes uz
ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               COM(2011) 500 galīgā redakcija.
[2]               Vairāk nekā 50 000 dažādu
intelektuālā īpašuma tiesību tīmekļa portāla
un e-mācību pakalpojumu lietotāju pirmajos 3 gados,
vairāk nekā 2 miljoni apmeklējumu; vairāk nekā
30 mācību semināri un interaktīvi darbsemināri
katru gadu, no kuriem 2/3 ir veikti Eiropā, lai palīdzētu
kliedēt MVU bažas.
[3]               Pētījumiem/apsekojumiem, ko veiktu
atsevišķas dalībvalstis, būtu mazāka Eiropas
pievienotā vērtība, tajos nevarētu apskatīt
situāciju ES mērogā, un, iespējams, var
pārklāties pētījumi, kas jau veikti citās
valstīs.
[4]               Šā veida pasākumiem ir lielāka
pievienotā vērtība un ietekme, ja tiek izmantota
dalībvalstu darbības koordinējoša/papildinoša pieeja;
turklāt mazākām dalībvalstīm ir mazāk resursu
savu galamērķu, jo īpaši starptautisku tūrisma produktu,
popularizēšanai.
[5]               COM(2011) 500 galīgā redakcija, SEC(2011)
867-868 galīgā redakcija. Komisijas paziņojums Eiropas
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un
Reģionu komitejai “Budžets stratēģijai „Eiropa 2020”” —
II daļa — Faktu lapas.
[6]               Nobeiguma ziņojums “Konkurētspējas un jauninājumu
izpildaģentūras novērtējums”, 12.5.2011.
http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf.
[7]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf.
[8]               http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf.
[9]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf.
[10]             Programmas budžets ir palielināts, salīdzinot ar
Komisijas paziņojumā “Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””
(COM(2011) 500) publicēto summu, jo standartizācijas atbalstam
paredzētās darbības līdz pat EUR 182 miljonu
apmērā tiks finansētas ārpus šīs programmas, lai
saglabātu to sekmīgu struktūru un efektīvu īstenošanu.
[11]             COM(2010) 2020 galīgā redakcija.
[12]             COM(2010) 614 galīgā redakcija.
[13]             COM(2008) 394 galīgā redakcija.
[14]             COM(2011) 78 galīgā redakcija.
[15]             COM(2011) 398 galīgā redakcija.
[16]             OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
[17]             Eurobarometer 2009. gada apsekojums par
uzņēmējdarbību.
[18]             COM(2010) 352 galīgā redakcija.
[19]             OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
[20]             OV L 11, 28.2.2011., 1. lpp.
[21]             OV L 310,9.11.2006., 15. lpp.
[22]             Šie rādītāji attiecas uz izmaiņām
uzņēmumu un rūpniecības politikas jomā. Komisija nav
vienīgā iestāde, kas atbildīga par šo mērķu
sasniegšanu. Iznākumus šajā jomā ietekmē vairāki citi
faktori, ko Komisija nekontrolē.
[23]             NEER/REER, pamatojoties uz ULC, izslēdzot
valūtu kursa svārstību ietekmi (NEER: nominālais
efektīvais valūtas kurss; REER: reālais efektīvais
valūtas kurss; ULC: darbaspēka vienības izmaksas).
[24]             ABM — uz darbības jomām
balstīta pārvaldība; ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[25]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[26]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[27]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[28]             COM(2011) 376, 24.6.2011.
[29]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), izpildaģentūras (neņemot
taking vērā paredzēto papildu pienākumu uzticēšanu
ārējām institūcijām), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[30]             ĢD ENTR paredz daļēji deleģēt
vadības pienākumus esošai izpildaģentūrai. Ja
vajadzīgs, summas un aprēķini tiks koriģēti
saskaņā ar deleģēšanas rezultātiem. „Pārējie
administratīvie izdevumi”, kā norādīts šī LFS
pielikumā, attiecas uz obligāto komiteju sanāksmju
finansēšanu.
[31]             Šis aptuvenais darbības apropriāciju
iedalījums un no tā izrietošais budžeta sadalījums ierosinātajās
darbībās ir pamatots uz paredzēto darbību būtību:
piemēram, darbības MVU politikas izstrādei un MVU
konkurētspējas veicināšanai ir politikas izstrāde,
pamatojoties uz pētījumiem un pasākumiem, kas tiks
īstenoti, rīkojot publiskos iepirkumus, un salīdzinoši būs
lētāki nekā darbības, kas paredzētas tūrisma un
patēriņa preču jomā un kur tiks izteikti uzaicinājumi
iesniegt priekšlikumus.
[32]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[33]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[34]             CA — līgumdarbinieks; INT —
aģentūras personāls (Intérimaire); JED — Jeune Expert
en Délégation (Jaunākie eksperti delegācijās); LA —
vietējais darbinieks; SNE — norīkots valsts eksperts.
[35]             Saskaņā ar robežlielumiem
attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no
darbības apropriācijām (kādreizējām “BA”
pozīcijām).
[36]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[37]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.
[38]             Programmā saskaņā ar īpašiem
nosacījumiem, iemaksājot Programmā finansiālu ieguldījumu,
var piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ)
dalībvalstis, kandidātvalstis un potenciālās
kandidātvalstis, kā arī valstis, uz kurām attiecas Eiropas
kaimiņattiecību politika (skatīt 5. pantu).
[39]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.