               EIROPAS KOMISIJA
            Strasbūrā, 5.7.2016
            COM(2016) 447 final
            2016/0207(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 230/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu
            {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Šis paskaidrojuma raksts attiecas uz tiesību akta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 230/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu.

               Tiesību akta priekšlikuma mērķis ir iekļaut jaunu pantu Regulas (ES) Nr. 230/2014 II sadaļā, lai paplašinātu Savienības palīdzību ārkārtas apstākļos, ko izmanto militāro dalībnieku spēju veidošanai partnervalstīs, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību un jo īpaši miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veidošanos.

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saikne starp drošību un attīstību ir atzīta gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī
                  1
               . Šo saikni atzina jau 2005. gada Eiropas Konsensā attīstības jomā, un tā ir būtiska ES ārējās darbības efektivitātes palielināšanai. Atbalsts partnervalstu drošības sistēmām ir daļa no plašāka reformu procesa, kura mērķis ir nodrošināt efektīvu un pārskatatbildīgu drošību valstij un iedzīvotājiem, un tas palīdz sasniegt ES mērķi par iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību, valsts veidošanu un tiesiskumu. Lai panāktu cilvēku drošību, izmanto pieeju, kas vērsta uz cilvēkiem, aptver vairākas nozares, ir visaptveroša, kontekstam pielāgota un vērsta uz profilaksi. Tas sevišķi attiecas uz gadījumiem, kad ir skaidrs, ka bez atbilstošas drošības ir ierobežota piekļuve cilvēkiem, kuriem visvairāk draud pamestība novārtā konfliktu situācijās, un ir mazāka iespēja panākt efektīvus rezultātus humānās palīdzības vai attīstības darbā.

               Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam
                  2
                un 16. ilgtspējīgas attīstības mērķī
                  3
                (IAM) par mieru un tiesiskumu uzsvērts, ka ir svarīgi veicināt miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību, tiesu iestāžu pieejamību visiem un efektīvu, atbildīgu iestāžu izveidi visos līmeņos. 16. IAM ir uzsvērta nepieciešamība stiprināt attiecīgās valsts iestādes, tostarp īstenojot starptautisku sadarbību, kuras mērķis ir veidot spējas visos līmeņos. Jo īpaši nestabilās un konfliktu skartās valstīs ieguldījumu novirzīšana saskaņā ar attīstības efektivitātes principiem palīdzēs risināt konflikta un nestabilitātes pamatcēloņus. ES atbalsta “Jauno kursu iesaistei nestabilās valstīs”
                  4
               , kā arī to, ka liela uzmanība tajā tiek pievērsta saiknei starp drošību un attīstību.

               ESAO/DAC
                  5
                pārskatītās ziņošanas direktīvas par oficiālo attīstības palīdzību (OAP) miera un drošības jomā sniedz lielāku skaidrību un turpina izstrādāt OAP noteikumu piemērošanas jomu drošības nozarē. Tajās saglabāti vairāki aizsardzības pasākumi, jo īpaši OAP galvenokārt civilais raksturs, lai gan izņēmuma kārtā un skaidri noteiktos apstākļos par OAP var uzskatīt arī atbalstu militārajai nozarei.

                  Kopīgajā paziņojumā “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam” (JOIN(2015) 17 final) ir analizēts, kā varētu uzlabot ES atbalstu partneru spēju veidošanai, šādi veicinot stabilitāti, drošību un attīstību. Paziņojumā konstatētas nepilnības ES spējā atbalstīt partneru spēju veidošanu drošības nozarē, neraugoties uz daudzajiem pasākumiem, kas jau tiek atbalstīti, tostarp efektīva civilā pārvalde un drošības sistēmas civila pārraudzīšana. Kopīgajā paziņojumā secināts, ka “ pašlaik nav neviena ES budžeta instrumenta, kas paredzēts, lai nodrošinātu visaptverošu finansējumu spēju veidošanai drošības nozarē partnervalstīs, jo īpaši nozares militārajam elementam”
                     6
                  .

                  Nereaģējot uz partneru neatliekamajām operatīvajām vajadzībām, būtiski tiek kavēta attīstības mērķu sasniegšana, proti, miera un cilvēku drošības veicināšana. Militāro dalībnieku darbību uzlabošana un to pārvaldības stiprināšana, jo īpaši nestabilās situācijās un valstīs, kas atgūstas no konflikta, veicina mieru, cilvēku drošību un stabilitāti un tādējādi IAM sasniegšanu. Nespēja finansēt spēju veidošanu drošības nozarē (gan aprīkojuma, gan apmācības jomā) skar partneru spēju piepildīt to attīstības vajadzības.

                  Šā priekšlikuma īpašie mērķi ir šādi: i) palīdzēt uzlabot partnervalstu spējas pašām novērst un pārvarēt krīzes; ii) cik drīz vien iespējams, elastīgi un visaptveroši palīdzēt uzlabot Savienības attīstības pasākumu efektivitāti, sadarbojoties ar visiem drošības jomas dalībniekiem, tostarp no militārās jomas, ES palīdzot veidot spējas, lai atbalstītu drošību un attīstību; un iii) palīdzēt nodrošināt tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī uzlabotu civilo kontroli un uzraudzību pār militāro jomu trešās valstīs.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Šī iniciatīva ir saskaņā ar mērķi apkopot ES instrumentus lielāko problēmu risināšanai, kā norādīts Kopīgajā paziņojumā „ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm”
                  7
                un attiecīgajos Padomes secinājumos
                  8
               .

               Attiecībā uz Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) gan civilās, gan militārās kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un operācijas (un jo īpaši apmācības misijas) ir būtisks elements ES visaptverošajā pieejā krīžu pārvarēšanai trešajās valstīs
                  9
               , un tās īsteno apmācības pīlāru spēju veidošanai drošības un attīstības atbalstam gan attiecībā uz aizsardzības, gan civilās drošības personālu.

               Līdzekļus ES KDAP militārajām operācijām piešķir iesaistītās ES dalībvalstis, kā arī ar Athena mehānisma
                  10
                starpniecību, kas izstrādāts, lai pārvaldītu kopējo izmaksu finansējumu ES militārajās operācijās, kuras veic KDAP ietvaros. Šīs izmaksas cita starpā ietver centrālo dienestu izveides un darbības izmaksas, infrastruktūras, loģistikas un misiju atbalstu, bet ne izmaksas, kas rodas partnervalstij, kura tiek atbalstīta ar misiju vai operāciju.

               Eiropas Attīstības fonds (EAF), neizmantojot Eiropas Savienības vispārējo budžetu, nodrošina finanšu resursus, kas paredzēti, lai īstenotu ES attīstības sadarbības politiku ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīgumu
                  11
               . Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds
                  12
                (APF) tika izveidots 2003. gadā EAF ietvaros un ir līdz šim plašākais instruments, kura mērķis ir pievērsties saiknei starp drošību un attīstību, tostarp sniedzot atbalstu darbībām militārajā jomā. Tomēr uz APF attiecas vairāki ierobežojumi, jo īpaši attiecībā uz tā ģeogrāfisko un vienīgi reģionālo pārklājumu, kas neļauj to valsts līmenī izmantot visā pasaulē.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā tiesību akta priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 209. panta 1. punkts un 212. panta 2. punkts.

               Ņemot vērā attīstības sadarbības plašo darbības jomu
                  13
               , finansējums spēju veidošanai (atbalsts apmācībai un aprīkojumam) drošības jomā, pamatojoties uz LESD 209.–212. pantu, pats par sevi nav izslēgts tikai atbalsta saņēmēja militārā rakstura dēļ
                  14
               . Ņemot vērā Savienības attīstības sadarbības mērķus, proti, sekmēt ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs, finansējums militārajai nozarei ir iespējams ārkārtas apstākļos (sīkāku paskaidrojumu skatīt 5. punktā).

               •Subsidiaritāte un proporcionalitāte

               Ierosinātā regula atbilst subsidiaritātes principam un proporcionalitātes principam, kas noteikts LES 5. pantā.

               Rīcība ES līmenī ir nepieciešama un pamatota, ņemot vērā gan Līgumā noteiktos mērķus, gan subsidiaritātes principu. Visaptveroša un elastīga ES atbalsta drošības sektoram pievienotā vērtība būtu īstermiņa un ilgtermiņa pasākumu nodrošināšana, kuru mērķis ir iesaistīt visus valsts drošības jomas dalībniekus, un tas ļautu labāk koordinēt šādu atbalstu. Ar rīcību ES līmenī var labāk panākt drošību un stabilitāti, un tā darbojas kā virzītājspēks efektīvākiem starptautiskās drošības un attīstības centieniem.

               •Instrumenta izvēle

                  Ierosinātais likumdošanas priekšlikums ir regula, ar kuru groza spēkā esošu tiesību aktu.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Tiešsaistes sabiedriskā apspriešana sabiedrības viedokļa noskaidrošanai sākās 2016. gada 1. aprīlī un beidzās 2016. gada 27. maijā. Kopā tika saņemtas 78 atbildes, vairums no privātpersonām. Vairākas dalībvalstis (Čehijas Republika, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Somija, Spānija un Vācija) sniedza savu ieguldījumu iniciatīvā, 2016. gada 15. aprīlī iesniedzot neoficiālu dokumentu.

               Kopumā atbildes liecināja par plašu atbalstu trim galvenajiem principiem, uz kuriem balstās attiecīgā iniciatīva, proti: i) efektīva, leģitīma un atbildīga drošības nozare partnervalstīs varētu veicināt mieru, drošību un ilgtspējīgu attīstību; ii) saikne starp drošību un attīstību būtu labāk jāiestrādā ES atbalsta stratēģijās, lai labāk veicinātu ilgtspējīgu attīstību partnervalstīs, un iii) militāro dalībnieku pārvaldības stiprināšana, jo īpaši nestabilās valstīs un valstīs, kas atgūstas no konflikta, varētu radīt stabilitāti un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu.

               •Ietekmes novērtējums

               Ierosinātais tiesību akta priekšlikums ir pamatots ar ietekmes novērtējumu. Ietekmes novērtējuma ziņojumā analizēti dažādi politikas risinājumi konkrēto mērķu sasniegšanai un novērtētas iespējas gan ārpus Savienības vispārējā budžeta, gan Savienības vispārējā budžeta ietvaros.

               Ietekmes novērtējumā secināts, ka, ņemot vērā Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta (IcSP) mērķus, termiņu, ģeogrāfisko pārklājumu un elastību šā instrumenta kā krīzes instrumenta īstenošanā, grozījumi tajā būtu vispiemērotākais un efektīvākais īstermiņa risinājums. Ietekmes novērtējumā ir arī norādīts, ka, lai visaptveroši īstenotu CBSD iniciatīvu (t.i., ieskaitot atbalstu militārajiem dalībniekiem ar aizsardzību saistītiem mērķiem), attīstības uzdevumiem paredzētais budžeta instruments būtu jāapvieno ar, iespējams, ārpusbudžeta mehānismu.

               Pamattiesības

                  Tiesību akta priekšlikums nodrošinās, ka palīdzības pasākumi, kas minēti jaunajos noteikumos attiecībā uz spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam, tiks īstenoti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām humanitārajām tiesībām. Komisija pārraudzīs šo palīdzības pasākumu īstenošanu, lai nodrošinātu atbilstību saistībām cilvēktiesību jomā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Izmaksu ziņā laikposmā no 2017.–2020. gadam būtu vajadzīgs budžets EUR 100 000 000 apmērā. Iniciatīvu finansēs, pārgrupējot Savienības vispārējā budžeta IV izdevumu kategoriju. Papildu līdzekļi nebūtu jāizmanto. Izpildi reglamentēs Regula (ES) Nr. 236/2014
                  15
               .

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un pārraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Pārraudzības un novērtēšanas kārtība ir izklāstīta 12. un 13. pantā Regulā (ES) Nr. 236/2014, kas attiecas uz visiem ES ārējas finansēšanas instrumentiem, tostarp IcSP, kurš ir vēlamais risinājums. Arī ziņošanas kārtība ir paredzēta minētajā regulā.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Šajā iedaļā sniegts sīks komentārs, kurā paskaidroti galvenie noteikumi, kas ieviesti ar ierosināto regulu, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu.

               (1)Priekšmets un mērķi (1. pants, I sadaļa, Vispārīgi noteikumi)

               1. panta 2. punkta grozījuma mērķis ir šīs regulas darbības jomā iekļaut palīdzību drošības jomas dalībniekiem, tostarp militārajiem dalībniekiem. Palīdzību var sniegt turpmāk aprakstītajos ārkārtas apstākļos (skatīt 2. punktu) saistībā ar plašāku drošības sektora ziņojumu reformu procesu un/vai spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam saskaņā ar vispārējo mērķi panākt ilgtspējīgu attīstību.

               (2)Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam (II sadaļas 3.a pants, Savienības palīdzības veidi)

               Ierosinātā 3.a panta pirmajā daļā ir noteikts, ka Savienības palīdzību var izmantot, lai veidotu partnervalstu militāro dalībnieku spējas ārkārtas apstākļos, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību un jo īpaši lai sasniegtu stabilu, miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību. Stabilas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveide atbilst 16. ilgtspējīgas attīstības mērķim (IAM) par mieru un tiesiskumu, kurā uzsvērts, ka ir svarīgi veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības, tiesu iestāžu pieejamību visiem un efektīvu, atbildīgu iestāžu izveidi visos līmeņos. 16. IAM ir uzsvērta nepieciešamība stiprināt attiecīgās valsts iestādes, tostarp īstenojot starptautisku sadarbību, lai veidotu spējas visos līmeņos, jo īpaši jaunattīstības valstīs, lai cita starpā nepieļautu vardarbību un apkarotu terorismu un noziedzību. 1. punktā minētie ārkārtas apstākļi ir sīkāk definēti jaunā 3.a panta 3. punktā.

               3.a panta 2. punktā norādīti pasākumu veidi, kas var saņemt atbalstu, t.i.: spēju veidošanas programmas, kuru mērķis ir atbalstīt drošību un attīstību, tostarp apmācības, darbaudzināšana un konsultācijas, kā arī nodrošināšana ar aprīkojumu un infrastruktūras uzlabojumiem un citu pakalpojumu sniegšana.

               3.a panta 3. punktā sīkāk raksturoti 1. punktā minētie ārkārtas apstākļi, kuru dēļ šāda palīdzība tiek sniegta. 3. punkta a) un b) apakšpunkti ir jāskata kopā. 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka militārajiem dalībniekiem finansējumu var piešķirt tikai tad, ja nemilitāri dalībnieki nespēj atbilstoši sasniegt Regulā (ES) Nr. 230/2014 noteiktos Savienības mērķus un vairs nav spēkā priekšnoteikumi stabilas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidei, jo ir nopietni apdraudēta valsts iestāžu funkcionēšana, vai arī valsts iestādes vairs nevar tikt galā ar šo nopietno apdraudējumu (piemēram, tās ir beigušas pastāvēt). 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka starptautiskās kopienas un/vai Savienības un attiecīgās valsts starpā pastāv vienprātība par to, ka drošības sektors un jo īpaši armija ir stabilitātes, miera un attīstības pamatā, jo īpaši krīzēs un nestabilās situācijās. Šo vienprātību var apliecināt ANO Drošības padomes rezolūcijas vai plānošanas dokumenta veidā, par kuru panākta vienošanās starp Savienību un citiem starptautiskiem partneriem (piemēram, valsts pakts par Somāliju), vai arī Savienība ir tajā iesaistījusies saskaņā ar LES V sadaļu.

               3.a panta 4. punkts nosaka ierobežojumus Savienības palīdzībai saskaņā ar šo jauno pantu, izņemot: periodiskus militārus izdevumus, ieroču un munīcijas iepirkumu, kā arī apmācību, kas paredzēta tikai, lai veicinātu bruņoto spēku kaujas spējas.

               3.a panta 5. punktā ir ietverti vispārīgi principi, kas piemērojami šajā pantā minētajai palīdzībai, kas ir: partnervalsts līdzatbildība, nepieciešamība izstrādāt labas prakses elementus un labu praksi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējību vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī veicināt tiesiskumu un starptautisko tiesību principus.

               Visbeidzot, 3.a panta 6. punkts prasa izveidot riska novērtēšanas, pārraudzības un novērtēšanas procedūras attiecībā uz jaunajā pantā paredzētajiem palīdzības pasākumiem.

               (3)Ārkārtas pasākumi un pagaidu programmas (7. pants, III sadaļa, Plānošana un īstenošana)

               Grozījumus 7. panta 1. punktā izdara, lai iekļautu atsauci uz jauno 3.a pantu, kurā noteikts, ka Savienības palīdzību saskaņā ar jauno 3.a pantu sniedz, izmantojot ārkārtas palīdzības pasākumus un pagaidu reaģēšanas programmas.

               (4)Tematiski stratēģijas dokumenti un daudzgadu indikatīvās programmas (8. pants, III sadaļa, Plānošana un īstenošana)

               Grozījumus 8. panta 1. punktā izdara, lai iekļautu atsauci uz jauno 3.a pantu, kurā noteikts, ka Savienības palīdzību saskaņā ar jauno 3.a pantu sniedz, izmantojot tematiskos stratēģijas dokumentus.

               (5)Cilvēktiesības (10. pants, III sadaļa, Plānošana un īstenošana)

               Grozījumus 10. panta 1. punktā izdara, lai paplašinātu pienākumu īstenot palīdzības pasākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām humanitārajām tiesībām, attiecībā uz palīdzības pasākumiem, kas minēti ierosinātajā jaunajā 3.a pantā un saistīti ar CBSB.

               (6)Finansējums (13. pants, IV sadaļa, Nobeiguma noteikumi)

               Ar 13. panta 1. punktu par EUR 100 000 000 palielina finansējumu regulas īstenošanai, tādējādi Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta finansējums ir EUR 2 438 719 000. Sadalījumam, kas paredzēts 13. panta 3. punktā, būtu jāpaliek neskartam, lai ļautu ar CBSD saistītas darbības veikt saskaņā ar dažādiem pantiem un finansēt tās no dažādām budžeta pozīcijām.

               2016/0207 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 230/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               1)2005. gada Eiropas Konsensā attīstības jomā ir atzīta saikne starp drošību un attīstību
                  16
               .

               2)ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada septembrī, ir uzsvērts, cik svarīgi ir veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības gan kā ilgtspējīgas attīstības mērķi (16. IAM), gan arī citu attīstības politikas rezultātu sasniegšanai. 16. IAM konkrēti noteikts “stiprināt attiecīgās valsts iestādes, tostarp īstenojot starptautisku sadarbību, lai veidotu spējas visos līmeņos, jo īpaši jaunattīstības valstīs, lai cita starpā nepieļautu vardarbību un apkarotu terorismu un noziedzību”
                  17
               .

               3)Lai nodrošinātu piemērotus apstākļus nabadzības izskaušanai un attīstībai, trešās valstīs konfliktu novēršanas, krīžu pārvarēšanas vai stabilizācijas kontekstā ārkārtīgi svarīgs ir atbalsts drošības sektora dalībniekiem, tostarp ārkārtas apstākļos arī militārajiem dalībniekiem. Šīs darbības ir īpaši vajadzīgas, lai nodrošinātu civiliedzīvotāju aizsardzību teritorijās, kuras skāruši konflikti, krīzes vai nestabilitāte. Drošības sistēmas, tostarp militārā sektora laba pārvaldība un efektīva demokrātiska kontrole un civilā pārraudzība, kā arī cilvēktiesību un tiesiskuma principu ievērošana ikvienā gadījumā ir labi funkcionējošas valsts būtiski atribūti, un tie būtu jāveicina ar plašāku atbalstu drošības sektora reformām trešās valstīs.

               4)Eiropadomes 2013. gada 19. un 20. decembra secinājumos uzsvērts, cik svarīgi ir atbalstīt partnervalstis un reģionālās organizācijas, nodrošinot apmācību, ieteikumus, aprīkojumu un resursus, lai tās arvien vairāk varētu krīzes novērst vai pārvarēt pašas.

               5)Saskaņā ar kopīgo paziņojumu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam – palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos uzsvēra, ka, lai sasniegtu attīstības mērķus, ir vajadzīga stabila un droša sabiedrība
                  18
               .

               6)Padome savos 2015. gada 18. maija secinājumos par kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) aicināja izpētīt iespējas uzlabot ES drošības un attīstības pasākumu saskaņotību un koordināciju, kā arī uzlabot spēju veidošanas pasākumus drošības un attīstības atbalstam, jo īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem
                  19
               . Tā arī aicināja izstrādāt ES mēroga stratēģisku satvaru drošības sektora reformai, apvienojot KDAP un visus citus attiecīgos kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) instrumentus, kā arī attīstības sadarbības instrumentus un tiesiskuma, brīvības un drošības jomas dalībniekus.

               7)Tādēļ Regula (ES) Nr. 230/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (ES) Nr. 230/2014 groza šādi:

               (1) Regulas 1. panta 2. punktu papildina ar šādu daļu:

               “Savienības palīdzība drošības sektora dalībniekiem var ietvert arī palīdzību militārajiem dalībniekiem ārkārtas apstākļos, kā noteikts 3.a pantā, jo īpaši saistībā ar plašāku drošības sektora reformu procesu un/vai spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam trešās valstīs saskaņā ar vispārējo mērķi par ilgtspējīgas attīstības panākšanu.”

               (2) Iekļauj šādu 3.a pantu:

               „3.a pants

               Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam

               1.
                     Lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību un jo īpaši stabilu, miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību, šajā regulā paredzēto Savienības palīdzību var izmantot partnervalstu militāro dalībnieku spēju veidošanai ārkārtas apstākļos, kā noteikts šā panta 3. punktā.

               2.
                     Palīdzība jo īpaši var ietvert spēju veidošanas programmas, kuru mērķis ir atbalstīt drošību un attīstību, tostarp piedāvājot apmācības, darbaudzināšanu un konsultācijas, kā arī nodrošināšanu ar aprīkojumu un infrastruktūras uzlabojumiem, kā arī citu pakalpojumu sniegšanu.

               3.
                     Palīdzību saskaņā ar šo pantu sniedz tikai tad, ja:

               a)
                     nemilitāri dalībnieki nespēj atbilstoši sasniegt šajā regulā noteiktos Savienības mērķus un vairs nav spēkā priekšnoteikumi stabilas, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidei, jo ir nopietni apdraudēta valsts iestāžu funkcionēšana, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība, vai arī valsts iestādes vairs nevar tikt galā ar šo nopietno apdraudējumu; kā arī

               b)
                     attiecīgās valsts un starptautiskās kopienas un/vai Eiropas Savienības starpā pastāv vienprātība par to, ka drošības sektors un jo īpaši armija ir stabilitātes, miera un attīstības pamatā, jo īpaši krīzēs un nestabilās situācijās.

               4.
                     Savienības palīdzību neizmanto tam, lai finansētu:

               a)
                     periodiskus militārus tēriņus;

               b)
                     ieroču vai munīcijas iepirkumu;

               c)
                     apmācības, kas ir paredzētas tikai tam, lai veicinātu bruņoto spēku kaujas spējas.

               5.
                     Izstrādājot un īstenojot pasākumus saskaņā ar šo pantu, Komisija veicina partnervalsts līdzatbildību. Tā arī izstrādā vajadzīgos labas prakses elementus un labu praksi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējību vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī veicina tiesiskumu un starptautisko tiesību principus.

               6.
                     Komisija izveido atbilstošas riska novērtējuma, pārraudzības un novērtēšanas procedūras attiecībā uz pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar šo pantu.”

               (3)Ar šādu punktu aizstāj 7. panta 1. punktu:

               “1. Savienības palīdzību saskaņā ar 3. pantu un attiecīgā gadījumā 3.a pantu sniedz, izmantojot ārkārtas palīdzības pasākumus un pagaidu reaģēšanas programmas.”

               (4)Ar šādu punktu aizstāj 8. panta 1. punktu:

               “1. Tematiskie stratēģijas dokumenti veido vispārēju pamatu palīdzības sniegšanai saskaņā ar 4. un 5. pantu, un attiecīgi 3.a pantu. Tematiskie stratēģijas dokumenti nodrošina satvaru sadarbībai starp Savienību un attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem.”

               (5)Ar šādu punktu aizstāj 10. panta 1. punktu:

               “1. Komisija nodrošina, ka šajā regulā paredzētie pasākumi attiecībā uz terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu, kā arī pasākumi, uz kuriem attiecas 3.a pants, tiek īstenoti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām humanitārajām tiesībām.”

               (6)13. panta 1. punktā:

               skaitli “2 338 719 000” aizstāj ar “2 438 719 000”.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Strasbūrā,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

                  ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  20

                  Divas attiecīgās politikas jomas:

                  19. sadaļa: Ārpolitikas instrumenti

                  Darbība 19 02: Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP) – reakcija krīzes situācijās, konfliktu novēršana, miera veicināšana un gatavība krīzēm

                  21. sadaļa: Starptautiskās sadarbība un attīstība

                  Darbība 21 05: Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP) – globāli, starpreģionāli un jauna veida apdraudējumi

                  Šo budžeta nodaļu nosaukumi atbilst to finanšu instrumentu struktūrai, kuri tika noteikti 2014.–2020. gadam. Tiek ierosināts saglabāt tās pašas darbības un sadaļas.

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               X◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  21

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Ar šo priekšlikumu plānots sasniegt Komisijas priekšsēdētāja Junkera politikas pamatnostādņu 9. stratēģisko mērķi – ES kā spēcīgāku pasaules līmeņa dalībnieci
                     22
                  . Konkrētāk, tas tiecas risināt ES vajadzību pēc ārpolitikas jomā stiprākas Eiropas, lai labāk veicinātu attīstību un nodrošināt mieru un labklājību visā pasaulē.

                  Attiecīgi Komisijas 2015. gada 27. oktobrī
                     23
                   pieņemtās 2016. gada darba programmas I pielikumā ir iekļauts “iespējams īpašs instruments spēju veidošanai, kura mērķis ir atbalstīt drošību un attīstību partnervalstīs” (21. postenis).

                  Iniciatīvas galvenais mērķis ir noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā, jo īpaši:

                  - palīdzēt saglabāt mieru, novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķiem un principiem;

                  - veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību jaunattīstības valstīs, par galveno mērķi izvirzot nabadzības izskaušanu, vienlaikus ievērojot saistības un ņemot vērā mērķus, ko apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācija un citas kompetentas starptautiskās organizācijas.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Spēju veidošanas drošības un attīstības atbalstam (CBSD) iniciatīva tiks īstenota saskaņā ar spēkā esošo IcSP regulu (ES) Nr. 230/2014, un tādējādi veicinās tās 1. panta 1. punktā noteikto mērķu sasniegšanu, t.i., nodrošināt “tiešu atbalstu Savienības ārpolitikai, uzlabojot Savienības darbību efektivitāti un saskaņotību reaģēšanā uz krīzēm, konfliktu novēršanā, miera veidošanā un gatavībā krīzēm, kā arī globālu un starpreģionālu draudu novēršanā.”

                  Konkrētāk, šā priekšlikuma mērķi būs:

               palīdzēt uzlabot partnervalstu spējas pašām novērst un pārvarēt krīzes;

               cik drīz vien iespējams, elastīgi un visaptveroši palīdzēt uzlabot Savienības attīstības pasākumu efektivitāti, sadarbojoties ar visiem drošības jomas dalībniekiem, tostarp no militārās jomas, ES palīdzot veidot spējas, lai atbalstītu drošību un attīstību; kā arī

               palīdzēt nodrošināt tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī uzlabotu civilo kontroli un uzraudzību pār militāro jomu trešās valstīs.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības:

                  Darbība 19 02: Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP) – reakcija krīzes situācijās, konfliktu novēršana, miera veicināšana un gatavība krīzēm

                  Darbība 21 05: Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP) – globāli, starpreģionāli un jauna veida apdraudējumi

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  - Uzlabotas partnervalstu spējas pašām novērst un pārvarēt krīzes;

                  - uzlabota visu partnervalsts drošības sektora dalībnieku efektivitāte, atbalstot cilvēku drošības uzlabošanu nestabilās valstīs vai krīzēm pakļautās vai pēckonfliktu zonās;

                  - tiesiskuma un labas pārvaldības labāka ievērošana, kā arī uzlabota civilā kontrole un uzraudzība pār militāro jomu trešās valstīs;

                  stabila un droša sabiedrība ir priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai un paaugstinātai labklājībai, tādējādi samazinot nestabilitātes un konfliktu radīto spiedienu. Attiecīgajām valstīm šīs iniciatīvas paredzamā ilgtermiņa ietekme uz ekonomiku un attīstību būtu ievērojama.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas pārraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Jaunu rezultātu un ietekmes rādītāju izveide joprojām ir sagatavošanas procesā. Piemērots varētu būt plašs vispārējs cilvēku drošības līmeņa rādītājs (brīvība no bailēm) attiecībā uz cilvēkiem, kuri dzīvo nestabilās valstīs vai krīzes skartās vai pēckonfliktu zonās.

                  IcSP attiecīgais programmas pārskats tiks papildināts, lai ņemtu vērā jaunus rādītājus.

                  Atsevišķas darbības ir saistītas ar konkrētiem mērķiem. Darbības tiks vērtētas arī, salīdzinot ar specifiskajiem rādītājiem.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Šis priekšlikums izstrādāts, balstoties uz Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam” (CBSD) (JOIN(2015) 17) un Ārlietu padomes (aizsardzības jautājumu sastāvā) 2015. gada 18. maija secinājumiem, kuros lūgts priekšlikums par to, kā visaptveroši un elastīgi atbalstīt trešo valstu militāro dalībnieku spēju veidošanu (apmācība un aprīkojums), lai īstenotu ES mērķus attīstības sadarbības jomā.

                  Kopīgajā paziņojumā uzsvērts, ka, uzlabojot drošības sektora dalībnieku, tostarp militārās jomas dalībnieku, darbību, ko panāk, veidojot spējas, ar mērķi atbalstīt drošību un attīstību, kā arī stiprinot to pārvaldību, jo īpaši nestabilās valstīs un valstīs, kas atgūstas no konflikta, tiek veicināts miers, cilvēku drošība un stabilitāte un tādējādi arī ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana. Kopīgajā paziņojumā arī pausts atbalsts ES centieniem iekļaut konfliktu novēršanu nestabilās un konfliktiem pakļautās valstīs, vienlaikus konstatējot nepilnības attiecībā uz ES spēju atbalstīt partneru spēju veidošanu drošības sektorā.

                  Turklāt Eiropadome 2015. gada 25.–26. jūnija secinājumos atgādināja, ka “jānodrošina partneriem spējas un jādod viņiem iespējas novērst un pārvarēt krīzes, tostarp izmantojot konkrētus spēju veidošanas projektus ar elastīgu ģeogrāfisko darbības jomu”, atsaucoties uz iepriekšējiem Eiropadomes 2013. gada 19.–20. decembra secinājumiem, kuros uzsvērts, “ka ir svarīgi atbalstīt partnervalstis un reģionālās organizācijas, vajadzības gadījumā nodrošinot apmācību, ieteikumus, aprīkojumu un resursus, lai tās arvien vairāk pašas varētu novērst vai pārvarēt krīzes.”

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Rīcība ES līmenī ir nepieciešama un pamatota, ņemot vērā gan Līgumā (LES 21. pantā) noteiktos mērķus, gan subsidiaritātes principu. Visaptveroša un elastīga atbalsta spēju veidošanai drošībai un attīstībai (CBSD) ES līmenī pievienotā vērtība būtu īstermiņa un ilgtermiņa pasākumu nodrošināšana, kuru mērķis ir iesaistīt visus valsts drošības jomas dalībniekus, un tas ļautu labāk koordinēt šādu atbalstu.

                  Ar rīcību ES līmenī var labāk sasniegt drošību un stabilitāti, un tā darbojas kā virzītājspēks efektīvākiem starptautiskās drošības un attīstības centieniem. Politisko mērķi par drošības nodrošināšanu ES nevar sasniegt bez efektīvas sadarbības ar partneriem trešajās valstīs un starptautiskām organizācijām.

                  Savienības un dalībvalstu pasākumi papildina un stiprina cits citu saskaņā ar LESD 212. panta 1. punktu. Īstenojot visaptverošo pieeju, ES un tās dalībvalstīm ir būtiska loma konfliktu un to cēloņu novēršanā un pārvarēšanā.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Turpmāki panākumi nabadzības samazināšanā un ilgtspējīgas attīstības ilgtermiņa ieguvumi 16. ilgtspējīgas attīstības mērķa (Miers, tiesiskums un spēcīgas iestādes) sasniegšanas kontekstā lielā mērā būs atkarīgi no spējas efektīvi risināt nestabilitātes cēloņus un jo īpaši drošības trūkumu.

                  Ievērojama daļa no ārējās palīdzības programmām, ko finansē ar ES attīstības un tehniskās sadarbības instrumentiem, jau risina drošības un attīstības problēmas, izmantojot dažādus līdzekļus un dažādus instrumentus. Tomēr trešo valstu partneriem, kuri ir pieprasījuši atbalstu (tostarp apmācības un aprīkojumu) spēju veidošanai drošības un attīstības atbalstam, ne vienmēr ir bijusi iespēja to saņemt, jo pašreizējie ES instrumenti nav pielāgoti šo vajadzību elastīgai apmierināšanai.

                  Kopīgajā paziņojumā apzinātas nepilnības ES instrumentu kopumā attiecībā uz atbalsta sniegšanu partnervalstu militārajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu stabilitāti, kas nepieciešama attīstības pasākumu veikšanai.

                  Šādas nepilnības ietekmē Savienības ārējās darbības efektivitāti un ilgtspēju, tostarp tās attīstības politiku. Ņemot vērā drošības vides globālu pasliktināšanos, ierobežojumi ES pašreizējā ārējās darbības instrumentu kopumā traucē ES spēju visaptveroši risināt šo problēmu, uzlabot sadarbību un tādējādi sniegt efektīvu ieguldījumu attīstības pasākumos.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Šī iniciatīva nodrošinās:

                  a) saskaņotību ar citām ES darbībām (tostarp KĀDP darbībām) kā daļu no plašākas ES visaptverošas pieejas ārējiem konfliktiem un krīzēm;

                  b) dažādo īstermiņa un ilgtermiņa iespēju un instrumentu saskaņotību, koordināciju un papildināmību, pamatojoties uz kopīgu stratēģisko redzējumu.

                  Ierosinātajā iniciatīvā ietvertās dažādās darbības būtu jāizstrādā saskaņā ar jauno ES līmeņa drošības nozares reformu (DNR), tostarp pārraudzības un novērtēšanas principiem un īpašu riska pārvaldības sistēmu. Programmās būtu jānorāda, kā tās atbilst attiecīgās ES valsts vai reģionālajām stratēģijām, kā arī tās jāizstrādā un jāplāno tā, lai nodrošinātu visu attiecīgo ES dalībnieku iesaisti.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               X◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –X◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 1.1.2017.–31.12.2020.

               –◻

                     Finansiālā ietekme no 2017.–2020. gadam.

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  24

               X◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība,

               –X◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               X◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –X◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –X◻ publisko tiesību subjektiem;

               –X◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –X◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Tiks piemēroti pārvaldības noteikumi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  ES delegācijas un Komisijas dienesti turpinās pārraudzīt tādu CBSD projektu īstenošanu, kuros iesaistīti militāri dalībnieki, tostarp veicot apmeklējumus uz vietas, sniedzot pārvaldītājiem vērtīgu informāciju par progresu vai tā trūkumu salīdzinājumā ar izvirzītajiem mērķiem, vienlaikus palīdzot noteikt/paredzēt iespējamās problēmas, lai varētu veikt korektīvos pasākumus.

                  CBSD programmu izpildes novērtēšanai var nolīgt arī neatkarīgus ārējos ekspertus. Šie izvērtējumi un novērtējumi veicinās pārskatatbildību un uzlabos joprojām notiekošos pasākumus; tajos tiks apkopota līdzšinējā pieredze, lai to ņemtu vērā turpmākajā politikā un darbībās, kur izmanto starptautiski atzītos ESAO-DAC novērtēšanas kritērijus, tostarp (potenciālo) ietekmi.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Vide, kurā pastāv risks

                  Atbalsts militārajiem dalībniekiem konfliktu skartās valstīs ir saistīts ar dažādiem riskiem (kontekstuāliem, plānošanas, reputācijas un institucionāliem), kas var negatīvi ietekmēt CBSD atbalsta efektivitāti un ilgtspēju. Izstrādājot un īstenojot projektu, īpaša uzmanība (ar ciešu pārraudzības pasākumu starpniecību) jāpievērš nodrošinātā aprīkojuma iespējamai ļaunprātīgai izmantošanai, ko vietējie spēki in extremis gadījumā varētu izmantot mērķiem, kuri varētu nopietni pārkāpt cilvēktiesības, un/vai nodot aprīkojumu naidīgu spēku rokās. Nāvējoša militāra aprīkojuma neiekļaušana sniedzamajā palīdzībā sniedz konkrētas garantijas pret palīdzības ļaunprātīgu izmantošanu; tomēr no starptautisko humanitāro tiesību viedokļa ļaunprātīgi izmantot var arī nenāvējošu militāro aprīkojumu.

                  Riska mazināšana

                  CBSD pasākumi neietvers ieroču un munīcijas finansēšanu, šādi mazinot risku, kas saistīts ar aprīkojuma iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu.

                  Turklāt, lai mazinātu iespējamo risku un saskaņā ar kopīgo paziņojumu, kurā izteikts aicinājums izstrādāt riska pārvaldības metodoloģiju attiecībā uz ES atbalstu drošības sektoram partnervalstīs vai organizācijās, īpašs riska novērtējums būs obligāts visām CBSD programmām, kas paredzētas sadarbībai ar trešo partnervalstu militārajiem dalībniekiem. Riskus arī nepārtraukti pārraudzīs projektu īstenošanas laikā.

                  Saistībā ar drošības sektora reformas politikas sistēmu tiek izstrādāta īpaša riska novērtēšanas un pārraudzības kārtība.

                  Šajā procesā vērtīgs ieguldījums būs pieredze, kas gūta attiecībā uz budžeta atbalstu riska pārvaldības sistēmai, kā arī jauna prakse, kas saistīta ar KDAP misiju darbības kritērijiem.

                  Īpaša riska novērtēšanas kārtība, kas piemērojama CBSD, var ietvert (bet ne tikai):

                  – konfliktu riska novērtējumu (pamatojoties uz tādiem strukturāliem riska instrumentiem kā GCRI (globālo konfliktu riska indekss), ko izstrādājis JRC) un

                  – konfliktu analīzes sistēmu, kas paredzēta, lai attīstītu kopīgu izpratni un regulāru situācijas pārraudzību, kuru veic humanitārās, attīstības un drošības sektora dalībnieki.

                  Apņemoties nodrošināt miera un drošības izdevumu pārredzamību un ietekmi, ka arī uzraugot to ieguldījumu 16. IAM sasniegšanā, var risināt to, ko dažas ieinteresētās personas var uztvert kā “attīstības vērtspapīrošanu”.

                  Kā daļai no iepriekš minētajiem riska mazināšanas pasākumiem ES atbalstam CBSD vajadzētu būt balstītam situācijas/konfliktu analīzē un jābūt piemērotam attiecīgajai konfliktsituācijai (jāveic attiecīgā konflikta analīze). Princips „neradīt kaitējumu” būs CBSD galvenais pamatprincips. Padziļināta analīze par politisko un drošības situāciju attiecīgajā valstī un iespējamo saistīto risku būtu jāveic savlaicīgi, lai noteiktu Savienības spēju palīdzēt, t.i., lai izvairītos no atbalsta ļaunprātīgas izmantošanas. Attiecīgo novērtējumu veikšanā būs iesaistītas ES delegācijas. Šie novērtējumi cita starpā attieksies uz ietekmi uz resursiem, citu dalībnieku centienu izvērtēšanu; plānoto palīdzību, kas paredzēta, lai iesaistītos spēju veidošanas pasākumos; valsts īpašo vajadzību novērtējumu, kā arī mērķiem un rādītājiem progresa pārraudzībai. Citi svarīgi aspekti, piemēram, vietējās partnervalsts līdzatbildība, apguves spēja un ilgtspējība vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī sasaiste ar ilgtermiņa plašākām drošības sektora reformu programmām pārvaldības nozarē, būtu daļa no konkrētās situācijas analīzes.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  FPI/DEVCO iekšējās kontroles sistēma

                  FPI/DEVCO iekšējais kontroles/pārvaldības process ir izstrādāts tā, lai būtu iespējams pienācīgi pārliecināties par tā darbību pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par tā finanšu pārskatu ticamību un atbilstību attiecīgajiem tiesību aktu un procesuālajiem noteikumiem.

                  Efektivitāte, lietderība un saimnieciskums

                  Lai nodrošinātu, ka ir ievērots pareizs finanšu pārvaldības princips (un samazinātu augsto riska līmeni savā ārējās palīdzības vidē), papildus visiem Komisijas stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes procesa elementiem, iekšējās revīzijas videi un prasībām, kas noteiktas Komisijas iekšējās kontroles principos, FPI/DEVCO turpinās piemērot savu kontroles vidi, kurā ietilpst:

                  –
                        projektu decentralizēta pārvaldība, ko uz vietas pēc vajadzības veic ES delegācijas;

                  –
                        skaidra un formalizēta finanšu atbildība (no deleģētā kredītrīkotāja), ko deleģētālāk attiecīgajam nodaļas vai delegācijas vadītājam;

                  –
                        regulāra informācijas sniegšana no ES delegācijām galvenajai mītnei (ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumi DEVCO un deleģētā kredītrīkotāja ziņojumi FPI), tostarp delegācijas vadītāja apstiprinātas ikgadējās ticamības deklarācijas sniegšana;

                  –
                        apmācības programma galvenās mītnes un ES delegāciju darbiniekiem;

                  –
                        ievērojams galvenās mītnes / ES delegācijas atbalsts un ieteikumi;

                  –
                        regulāras “pārbaudes/uzraudzības” apmeklējumi „decentralizētajās” ES delegācijās;

                  –
                        projekta un programmas cikla pārvaldības metodoloģija, tostarp:

                     a) attiecīgā gadījumā – kvalitātes atbalsta instrumenti pasākuma izstrādei, tā īstenošanas paņēmienam, finansēšanas mehānismam, pārvaldības sistēmai, novērtēšanai un īstenošanā iesaistīto partneru atlasei;

                     b) programmas un projekta pārvaldības, pārraudzības un ziņošanas instrumenti efektīvas īstenošanas vajadzībām, tostarp regulāra projektu ārējā uzraudzība, ko veic projekta īstenošanas vietā;

                     c) novērtēšanas un revīzijas komponenti.

                  Finanšu pārskati un grāmatvedība

                  FPI/DEVCO turpinās piemērot augstākos grāmatvedības un finanšu pārskatu veidošanas standartus, izmantojot Komisijas uz uzkrāšanas principu balstītu grāmatvedības sistēmu (ABAC), kā arī konkrētos ārējā atbalsta instrumentus.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Instrumenta noteikumu ievērošanas mērķis ir attiecībā uz FPI/DEVCO projektu portfeli saglabāt līdzšinējo neatbilstības riska līmeni (kļūdu rādītāju), kas ir ,,tīrais” atlikušo kļūdu līmenis (par pamatu ņemot daudzgadu bāzi pēc visu plānoto kontroles pasākumu un korekciju īstenošanas noslēgtajos līgumos), kurš ir mazāks nekā 2 %.

                  Līdz šim tas ir nozīmējis, ka paredzamais kļūdas līmenis tādā darījumu izlasē, ko Eiropas Revīzijas palāta katru gadu izveido pēc nejaušības principa ikgadējās ticamības deklarācijas vajadzībām, ietilpst 2–5 % diapazonā.

                  FPI/DEVCO to uzskata par zemāko neatbilstības risku, ko var sasniegt augstas riska pakāpes vidē, kādā tas darbojas, ņemot vērā administratīvo slogu un nepieciešamo atbilstības kontroles pasākumu rentabilitāti.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Pārkāpumu novēršanas pasākumi

                  Tā kā CBSD īsteno riskam pakļautā vidē, kontroles sistēmās ir jāņem vērā iespējamās atbilstības kļūdas (pārkāpumi) darījumos un jāizstrādā augsta līmeņa novēršanas, atklāšanas un labošanas mehānismi, ko piemēro iespējami savlaicīgi maksājumu veikšanas procesā. Praksē tas nozīmē, ka FPI/DEVCO atbilstības kontroles mehānismos lielākais uzsvars tiks likts un pamatīgām iepriekšējām pārbaudēm, ko ārējie revidenti un Komisijas darbinieki veic attiecīgajā jomā pirms galīgajiem projekta maksājumiem (vienlaikus neatsakoties no atsevišķām ex-post revīzijām un pārbaudēm), tādējādi nodrošinot finanšu aizsardzības līmeni, kas krietni pārsniedz Finanšu regulā noteiktās prasības.

                  FPI/DEVCO atbilstības nodrošināšanas sistēma ir veidota cita starpā no šādiem komponentiem.

                  Krāpšanas novēršanas pasākumi

                  – Īpašu norādījumu sniegšana, tostarp attiecīgā gadījumā – praktiskais ceļvedis līgumiem (PRAG), DEVCO ģenerāldirektorāta atbilstošās vadlīnijas un finanšu vadības instrumentu kopums (īstenošanas partneriem).

                  – Atbalsta pārvaldības darbinieku (projektu vadītāju, finanšu darbinieku un ex-post kontroles darbinieku un revidentu) obligātā pamata apmācība, kurā ietverti jautājumi par krāpšanas novēršanu un atklāšanu un kura notiek galvenajā mītnē un ES delegācijās saskaņā ar ES ārējo attiecību stratēģiju krāpšanas apkarošanai, kā arī FPI un DEVCO īpašajām krāpšanas apkarošanas stratēģijām. Krāpšanas apkarošanas stratēģija attiecībā uz ES ārējām attiecībām attiecas gan uz Eiropas Ārējās darbības dienesta darbībām (EĀDD), gan attiecīgajiem Komisijas dienestiem, kas darbojas ārējo sakaru jomā (Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD (DEVCO), Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI), Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD (NEAR)), īpašu uzmanību pievēršot darbībām, ko īsteno ES delegācijas.

                  - Ex-ante novērtējums, lai pārliecinātos, ka iestādēs, kuras pārvalda attiecīgos ES finanšu līdzekļus, izmantojot gan tiešu, gan netiešu pārvaldību, tiek piemēroti atbilstoši krāpšanas apkarošanas pasākumi krāpšanas novēršanai un atklāšanai ES finanšu līdzekļu pārvaldībā.

                  - Partnervalstī (un/vai starptautiskā organizācijā) pieejamo krāpšanas apkarošanas mehānismu ex-ante izpēte kā daļa no valsts finanšu pārvaldības atbilstības novērtēšanas budžeta atbalsta saņemšanai (t. i., aktīva darbība krāpšanas un korupcijas apkarošanas jomā, pienācīgas pārbaudes iestādes, pietiekama tiesu varas kapacitāte, efektīvi atbildes pasākumi un sankciju mehānismi).

                  - Komisija parakstīja Starptautisko palīdzības pārredzamības iniciatīvu (IATI) Akrā 2008. gadā, vienojoties par palīdzības pārredzamības standartu, kas nodrošina savlaicīgākus, sīkus un regulārus datus par palīdzības plūsmām un dokumentiem. Komisija kopš 2011. gada oktobra ir strādājusi pie IATI standartu īstenošanas un piemērošanas attiecībā uz atbalsta informācijas publiskošanu.

                  - Papildus tam Komisija sadarbībā ar ES dalībvalstīm izstrādā kopīgu tiešsaistes IT lietojumprogrammu EU Aid Explorer, ar kuru dati par ES palīdzību, kas saņemti no IATI un citiem avotiem, tiks pārveidoti ērti lietojamā palīdzības informācijā.

                  - OLAF 2015. gadā noslēdza 5 jaunas administratīvās sadarbības vienošanās ar starptautiskām organizācijām (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, Amerikas Attīstības banku, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, Pasaules Pārtikas programmu un ANO Projektu apkalpošanas biroju). OLAF sadarbojas arī ar līdzīgām krāpšanas apkarošanas aģentūrām ANO, Pasaules Bankā un citās starptautiskās organizācijās. OLAF sadarbojas arī ar Eiropolu un Eurojust. OLAF arī pastāvīgi vai pēc ad hoc principa veido attiecības ar trešo valstu iestādēm, lai izmeklētu krāpšanu pret ES budžetu (galvenokārt saistībā ar ES līdzekļiem, kas tērēti ārējam atbalstam). OLAF 2015. gadā noslēdza administratīvas vienošanās ar partnervalstu iestādēm Angolā, Moldovā un Senegālā.

                  Pārkāpumu un krāpšanas atklāšanas un korektīvi pasākumi

                  - Ārējā revīzija un pārbaudes (gan obligātās, gan tās, ko veic, pamatojoties uz pastāvošo risku), tostarp Eiropas Revīzijas palātas iesaistīšana;

                  - retrospektīvās pārbaudes (pamatojoties uz risku) un līdzekļu atgūšana;

                  - ES finansējuma pārtraukšana smagos krāpšanas gadījumos, tostarp liela apmēra korupcijas gadījumos, līdz brīdim, kad iestādes ir veikušas atbilstošus pasākumus, lai labotu šādu krāpšanu vai novērstu tās turpmāku atkārtošanos.

                  - FPI/DEVCO turpinās pilnveidot savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju saskaņā ar Komisijas izstrādāto stratēģiju krāpšanas apkarošanai ES ārējās attiecībās (“jumta stratēģiju krāpšanas apkarošanai”), kas apstiprināta 2013. gadā. FPI un DEVCO īsteno šo stratēģiju, koncentrējoties uz trim stratēģiskajiem mērķiem:

                  - uzlabot vispārējo izpratni par krāpšanas novēršanu un atklāšanu, jo īpaši par krāpšanas novēršanu un atklāšanu dotāciju un publiskā iepirkuma līgumu sagatavošanā un īstenošanā.

                  - Uzlabot FPI un DEVCO personāla spējas efektīvi novērst iekšējo un ārējo krāpšanu, izmantojot krāpšanas apkarošanas instrumentus.

                  - Uzlabot reakciju gadījumos, kad pastāv aizdomas par krāpšanu, un paātrināt nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu

                        veids

                        Iemaksas

                        Numurs
                           Apraksts

                        Dif./nedif
                           25
                        .

                        no EBTA valstīm
                           26

                        no kandidātvalstīm
                           27

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        IV

                        19 02 – Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP) – reakcija krīzes situācijās, konfliktu novēršana, miera veicināšana un gatavība krīzēm

                        19 02 01 Reaģēšana krīzes un iespējamas krīzes gadījumā

                        19 02 02 Atbalsts konfliktu novēršanai, miera veicināšanai un gatavībai krīzēm

                        19 01 Administratīvie izdevumi politikas jomā “Ārpolitikas instrumenti”

                        19 01 04 01 Atbalsta izdevumi Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentam (IcSP)

                        21 05 Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP) – globāli un starpreģionāli jauna veida apdraudējumi

                        21 05 01 Globāli un starpreģionāli, un jauna veida apdraudējumi

                        21 01 Administratīvie izdevumi politikas jomā “Starptautiskā sadarbība un attīstība”

                        21 01 04 04 Atbalsta izdevumi Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentam (IcSP)

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        /NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        Numurs

                        4. izdevumu kategorija ,,Globālā Eiropa”

                        ĢD: FPI/DEVCO

                        2017.
                           28

                        gads

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs – 19 02 01

                        Saistības

                        (1)

                        6,600

                        20,400

                        20,350

                        20,700

                        68,050

                        Maksājumi

                        (2)

                        0

                        10,000

                        15,000

                        20,000

                        45,000

                        Budžeta pozīcijas numurs – 19 02 02

                        Saistības

                        (1a)

                        0,608

                        2,678

                        2,528

                        2,177

                        7,990

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0

                        1,000

                        2,000

                        2,000

                        5,000

                        Budžeta pozīcijas numurs – 21 05 01

                        Saistības

                        (1b)

                        2,150

                        6,250

                        6,300

                        6,300

                        21,000

                        Maksājumi

                        (2b)

                        0

                        3,000

                        4,000

                        6,000

                        13,000

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           29

                        Budžeta pozīcijas numurs – 19.01.04.01

                        (3)

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,823

                        2,962

                        (3a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        KOPĀ FPI/DEVCO
                        paredzētās apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +1b+3

                        10,0

                        30,0

                        30,0

                        30,0

                        100,000

                        Maksājumi

                        =2+2a+2b

                        +3+3a

                        0

                        14,0

                        21,0

                        28,0

                        66,600

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        ĢD: FPI

                        • Cilvēkresursi

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        2,984

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,240

                        KOPĀ FPI

                        paredzētās apropriācijas

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        3,224

                        ĢD: DEVCO

                        • Cilvēkresursi

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        KOPĀ ĢD DEVCO

                        paredzētās apropriācijas

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ
                           paredzētās apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                           30

                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.—5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ
                           paredzētās apropriācijas

                        Saistības

                        10,946

                        30,946

                        30,946

                        30,946

                        103,784

                        Maksājumi

                        0,946

                        14,946

                        21,946

                        28,946

                        70,384

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –X◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               paredzamie rezultāti uz vienu mērķi:

               konkrētais mērķis Nr. 1 – paredzamo atbildes pasākumu skaits krīzes vai iespējamas krīzes situācijās attiecīgajā budžeta gadā.

               Konkrētais mērķis Nr. 2 – paredzamo spēju veidošanas darbību skaits konfliktu novēršanai, miera veidošanai un gatavībai krīzēm attiecīgajā budžeta gadā.

               Konkrētais mērķis Nr. 3 – apmācīto personu un/vai iegādātā aprīkojuma skaits attiecīgajā budžeta gadā.

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           31

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           32

                        Budžeta pozīcija 19 02 01

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        6,6

                        20,4

                        20,4

                        20,7

                        68,1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ... Budžeta pozīcija 19 02 02

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        1

                        0,6

                        1

                        2,7

                        1

                        2,5

                        1

                        2,2

                        8,0

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3

                        Budžeta pozīcija 21 05 01

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 3

                        1

                        2,1

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        21,0

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        10

                        30

                        30

                        30

                        100

               11. Budžeta pozīcijas19 02 01 konkrētā mērķa Nr. 1 rezultāti nav plānojami, tāpēc norādīt rezultātu skaitliskā apmēra nebūtu atbilstoši.

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                           33
                         gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        3,544

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,240

                        Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                           34
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        Cilvēkresursi

                        BP 19 01 04 01 *

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        1,792

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,195

                        0,225

                        0,375

                        0,375

                        1,170

                        Starpsumma –ārpus daudzgadu finanšu shēmas5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,883.

                        3,022

                        KOPĀ

                        1,589

                        1,619

                        1,769

                        1,829

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               * Atbilst 3 līgumdarbinieku štata vietām FPI budžeta pozīcijas ietvaros.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –x
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N

                        gads

                        N+1

                        gads

                        N+2

                        gads

                        N+3

                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        19 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        4

                        4

                        4

                        4

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           35

                        19 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        21 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        19 01 04 01
                           36

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        3

                        3

                        3

                        3

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        12

                        12

                        12

                        12

               Attiecīgās politikas jomas vai budžeta sadaļa ir 19. un 21. joma.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Cilvēkresursi, kas ietver ierēdņus (AD), ļauj vispārīgi pārvaldīt papildu saistības un jo īpaši pareizi identificēt, novērtēt, izstrādāt, noslēgt līgumus un novērtēt CBSD darbības paplašinātajā projektu portfelī un izstrādāt īpašu CBSD riska novērtēšanas kārtību (skatīt 2.2.1. iedaļu). Šīs izmaksas ietver arī regulāras pārraudzības misijas uz vietas, kuru mērķis ir tikties ar attiecīgajām valsts iestādēm un nodrošināt augšupēju vietējo koordināciju ar citiem dalībniekiem un līdzekļu devējiem. Sagaidāms arī, ka, lai īstenotu CBSD pasākumus, būs cieši jāsadarbojas ar Padomi, Parlamentu un citām ieinteresētajām personām (tostarp pilsonisko sabiedrību). Tā kā CBSD joma Komisijai ir jauns darbības lauks, tai būs jāpievērš īpaša uzmanība un jāveido ad hoc speciālās zināšanas, tādējādi tā prasīs daudz resursu, jo īpaši tās izveides posmā.

                        (AST) resursus izmanto, lai slēgtu līgumus attiecībā uz CBSD darbībām un īstenotu to finanšu pārvaldību, kā arī veiktu revīziju un kontroles, gada ziņojumus (SPP), atbildētu uz EP/Ombuda jautājumiem, veiktu finanšu pārskatus, kā arī centrālā līmenī pārraudzītu saistības un maksājumus.

                        Papildu izmaksas var rasties arī saistībā ar citiem administratīvajiem uzdevumiem.

                        Ārštata darbinieki

                        Cilvēkresursi, kas ietver ārštata darbiniekus (CA), ļauj pārvaldīt un īstenot CBSD projektu portfeli, ko pārvalda centralizēti galvenās mītnes līmenī un/vai delegācijās. Tas ietver projektu pārvaldību ikdienā (praktisku un finansiālu), sadarbību ar dalībvalstīm un citiem dalībniekiem, regulāru projektu pārraudzību un koordināciju ar ES delegācijām, ja vajadzīgs. Novērtējumu un revīzijas pārvaldība. Šis uzdevums ietver arī regulārus apmeklējumus uz vietas.

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –X
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

                  EUR 100 000 000, kas vajadzīgi CBSD pasākumiem, tiks pārvietoti 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 4. izdevumu kategorijas ietvaros.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma.

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N

                        gads

                        N+1

                        gads

                        N+2

                        gads

                        N+3

                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               pašu resursus

               dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           37

                        N

                        gads

                        N+1

                        gads

                        N+2

                        gads

                        N+3

                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Pants

               Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) budžeta izdevumu pozīciju(-as).

                  […]

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  […]

                     (1)
                  Piemēram, Pasaules bankas 2011. gada Pasaules attīstības ziņojums “Konflikts, drošība un attīstība”.

                     (2)

                     http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

                     (3)
                  16. ilgtspējīgas attīstības mērķis: veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidi ilgtspējīgai attīstībai, nodrošināt ikvienas personas piekļuvi tiesiskumam un veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos.

                     (4)
                  ES atbalstīja Jauno kursu, kas bija viens no galvenajiem stūrakmeņiem 4. Augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, kurš notika Pusanā 2011. gada novembrī (

                     http://www.pbsbdialogue.org/en/

                  ).

                     (5)
                  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija / Attīstības palīdzības komiteja, 2016. gada februāris.

                     (6)
                  JOIN(2015)17., 8. lpp.

                     (7)
                  JOIN(2013) 30 final, 2013. gada 11. decembris.

                     (8)
                  Padomes 2014. gada 12. maija secinājumi 9644/14.

                     (9)
                  JOIN(2013) 30 final, 2013. gada 11. decembris.

                     (10)
                  LES 41. pants nosaka principus attiecībā uz finansējuma piešķiršanu ES civilo un militāro krīžu pārvarēšanas operācijām. Uz šādu operāciju kopējām izmaksām pašlaik attiecas Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP, OV L 84, 28.3.2015.

                     (11)
                  Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kurš parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā.

                     (12)
                  Kotonū partnerattiecību nolīguma 11. pants par “Miera nostiprināšanas politiku, konfliktu novēršanu un atrisināšanu” un attiecīgie Padomes secinājumi veido Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda juridisko pamatu; ĀKK un ES Ministru padomes 2003. gada 11. decembra Lēmums Nr. 3/2003 par Devītā EAF ilgtermiņa attīstības finansējuma līdzekļu izmantošanu, lai izveidotu Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, OV L 345, 31.12.2003.

                     (13)
                  C-377/12, Eiropas Komisija pret Padomi (Nolīgums par partnerību un sadarbību ar Filipīnām), 37. punkts.

                     (14)
                  Skatīt arī JOIN(2015) 17, 7. lpp.; un iepriekš minētās ESAO/DAC ziņošanas direktīvas miera un drošības jomā.

                     (15)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai, OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.

                     (16)
                  Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais ziņojums par Eiropas Savienības attīstības politiku: “Eiropas Konsenss”, Oficiālais Vēstnesis, C 46, 24.2.2006.

                     (17)
                  Apvienotās Nācijas, A/RES/70/1, Ģenerālā asambleja pieņēmusi rezolūciju 2015. gada 25. septembrī.

                     (18)
                  JOIN(2015) 17 final, 2015. gada 28. aprīlis.

                     (19)
                  Ārlietu padomes (aizsardzības jautājumu sastāvā) secinājumi par KDAP, 2015. gada 18. maija dokuments 8971/15.

                     (20)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (21)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (22)
                  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_en.pdf

                     (23)
                  COM(2015) 610 final.

                     (24)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (25)
                  Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (26)
                  EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (27)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātes no Rietumbalkāniem.

                     (28)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (29)
                  Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (30)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (31)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi.

                     (32)
                  Kā aprakstīts 1.4.2. punktā. "Konkrētais(-ie) mērķis(-i)…"

                     (33)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (34)
                  Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (35)
                  AC – līgumdarbinieki; AL – vietējie darbinieki; END – valstu norīkotie eksperti; INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (36)
                  Ārštata darbiniekiem paredzētā maksimālā summa, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (37)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta 10. protokola 2. pantu saistībā ar noteikumiem par precēm, pakalpojumiem un personām, kas šķērso Kipras Zaļo līniju

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---                  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                  Briselē, 10.4.2008
                                                  COM(2008) 8 galīgā redakcija
                                       Priekšlikums
                                 PADOMES REGULA,
   ar ko groza Regulu (EK) Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta
    10. protokola 2. pantu saistībā ar noteikumiem par precēm, pakalpojumiem un
                        personām, kas šķērso Kipras Zaļo līniju
                                  (iesniegusi Komisija)
LV                                                                               LV
 ---pagebreak---                                   PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Ar Regulu Nr. 866/2004 Padome izveidoja režīmu saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta
   10. protokola 2. pantu, kurā paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un
   personām, kas šķērso robežlīniju starp tiem Kipras Republikas rajoniem, kuros Kipras
   Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, un tiem Kipras Republikas rajoniem, kuros
   Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole.
   Ņemot vērā pieredzi, kas gūta kopš stājās spēkā regula, tostarp iepriekšējais būtiskais
   grozījums (Padomes Regula Nr. 293/2005), ir jāpastiprina tirdzniecības un ekonomiskā
   sadarbība uz salas. Šajā nolūkā ir kopumā jāatceļ nodevas tiem lauksaimniecības produktiem,
   pār kuru izcelsmes rajoniem Kipras Republikas valdībai nav faktiskas kontroles. Līdz šim ar
   Komisijas Regulu Nr. 1624/2005 ir atceltas nodevas vienīgi citrusaugļiem. Nākotnē no šādas
   apgrūtinošas procedūras var izvairīties. Lai to varētu izdarīt, tiek ierosināts pastiprināt regulas
   drošības klauzulu.
   Ir vajadzīgs arī pārskatāmā veidā reglamentēt preču ievešanu uz laiku (līdz sešiem mēnešiem)
   no rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, rajonos, kuros Kipras
   Republikas valdībai ir faktiskā kontrole. Pirmkārt, tā mērķis ir veicināt to uzņēmumu
   pakalpojumu sniegšanu pāri robežlīnijai, kuri izveidoti rajonos, kuros Kipras Republikas
   valdībai nav faktiskās kontroles, ļaujot tiem ņemt līdzi savas iekārtas. Otrkārt, tam ir
   jāatvieglo minēto uzņēmumu dalība tirdzniecības izstādēs un līdzīgos pasākumos rajonos,
   kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole. Treškārt, ir jāļauj šķērsot robežlīniju
   tām precēm, kuras paredzēts remontēt rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā
   kontrole. Ir jāsniedz pamatoti pierādījumi par to, ka minētās preces tiek ievestas uz laiku.
   Ierosinātajos grozījumos paredzēts, ka detalizētus nosacījumus ievešanai uz laiku var
   reglamentēt ar īstenošanas noteikumus palīdzību. Praksē to īstenos, drīz pēc šo piedāvāto
   regulas grozījumu pieņemšanas pārskatot Komisijas Regulu Nr. 1480/2004.
   Visbeidzot, lai veicinātu ekonomisko attīstību rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai nav
   faktiskās kontroles, ir būtiski – no EUR 135 līdz EUR 260 – jāpalielina to personu, kuras
   šķērso robežlīniju, personīgajā bagāžā iekļauto preču kopējā vērtība.
LV                                                 2                                                   LV
 ---pagebreak---                                                    Priekšlikums
                                            PADOMES REGULA,
       ar ko groza Regulu (EK) Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta
        10. protokola 2. pantu saistībā ar noteikumiem par precēm, pakalpojumiem un
                                  personām, kas šķērso Kipras Zaļo līniju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās akta1 10. protokolu par Kipru un jo īpaši tā 2. pantu,
   Ņemot vērā 3. protokolu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām
   bāzu teritorijām Kiprā2, kas ir pievienots minētajam Pievienošanās aktam, un jo īpaši tā
   6. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)    Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā Nr. 866/2004 par režīmu saskaņā ar
          Pievienošanās akta3 10. protokola 2. pantu paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz
          precēm, pakalpojumiem un personām, kas šķērso robežlīniju starp tiem Kipras
          Republikas rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, un
          tiem Kipras Republikas rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā
          kontrole.
   (2)    Ņemot vērā pieredzi, kas gūta kopš stājās spēkā regula, tostarp iepriekšējais grozījums,
          ir jāpastiprina tirdzniecības un ekonomiskā sadarbība uz šīs salas.
   (3)    Šajā nolūkā ir kopumā jāatceļ nodevas to Kipras Republikas rajonu izcelsmes
          lauksaimniecības produktiem, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskas
          kontroles. Lai to varētu izdarīt, ir jāpastiprina Regulas (EK) Nr. 866/2004 drošības
          klauzula.
   (4)    Ir jāreglamentē preču ievešana uz laiku no rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai
          nav faktiskās kontroles, rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole,
          lai veicinātu to uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu pāri robežlīnijai, kuri izveidoti
          rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, un lai atvieglotu
          minēto uzņēmumu dalību tirdzniecības izstādēs vai līdzīgos pasākumos Kipras
          Republikas rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole. Turklāt ir
          jāļauj šķērsot robežlīniju tām precēm, kuras paredzēts remontēt Kipras Republikas
          rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole.
   (5)    Ir jāsniedz pamatoti pierādījumi par to, ka minētās preces tiek ievestas uz laiku. Kipras
          Republikas muitas iestādes vai Suverēnās Austrumu bāzes teritorijas iestādes var
          pieprasīt garantiju, lai segtu iespējamos muitas vai fiskālos parādus gadījumā, ja dažas
   1
           OV L 236, 23.9.2003., 955. lpp.
   2
           OV L 236, 23.9.2003., 940. lpp.
   3
           OV L 161, 30.4.2004., 128. lpp., labotais variants OV L 206, 9.6.2004., 51. lpp., Regulā jaunākie
           grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1283/2005 (OV L 203, 4.8.2005., 8. lpp.).
LV                                                       3                                                   LV
 ---pagebreak---          uz laiku ievestās preces netiktu ievestas atpakaļ Kipras Republikas rajonos, kuros
         Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles.
   (6)   Attiecībā uz personām, kas šķērso robežlīniju no Kipras Republikas rajoniem, kuros
         Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, uz Kipras Republikas rajoniem,
         kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole, ir jāprecizē, ka viņu personiskās
         mantas uzskata par deklarētām ievešanai uz laiku. Tas pats attiecas uz
         transportlīdzekļiem.
   (7)   Lai veicinātu ekonomisko attīstību Kipras Republikas rajonos, kuros Kipras
         Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, ir būtiski jāpalielina to personu
         personīgajā bagāžā iekļauto preču kopējā vērtība, kuras šķērso robežlīniju no Kipras
         Republikas rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, uz
         Kipras Republikas rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai ir faktiskā kontrole.
   (8)   Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 866/2004,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                1. pants
   Regulu (EK) Nr. 866/2004 groza šādi.
   1.      Regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
           '2. Preces, kas minētas 1. punktā, nepakļauj muitas deklarācijai. Tās nepakļauj muitas
           nodokļiem vai maksājumiem, kam ir līdzvērtīga ietekme. Lai nodrošinātu efektīvu
           kontroli, reģistrē daudzumus, ko pārved pāri robežlīnijai”.
   2.      Iekļauj šādu 4.a pantu:
                                               „4.a pants
                                        Preču ievešana uz laiku
           1.     Izņemot preces, uz kurām attiecas veterinārās un fitosanitārās prasības, no
                  Kipras Republikas rajoniem, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās
                  kontroles, Kipras Republikas rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai ir
                  faktiskā kontrole, uz laiku var ievest šādas preces:
                    (a)    personu, kuras šķērso robežlīniju, personiskās mantas, kas, saprātīgi
                           spriežot, ir vajadzīgas ceļojumam, un preces, kas paredzētas sportam;
                    (b)    transportlīdzekļi;
                    (c)    aroda piederumi;
                    (d)    preces, kuras paredzēts remontēt;
                    (e)    preces, kuras paredzēts izstādīt vai izmantot sabiedriskā pasākumā.
           2.     Laikposms, uz kuru ieved 1. punktā minētās preces, var būt līdz sešiem
                  mēnešiem.
           3.     Precēm, kas minētas 1. punktā, nav jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti
                  4. panta 1. punktā.
           4.     Gadījumā, ja preces, kas minētas 1. punktā, beidzoties 2. punktā minētajam
                  termiņam ievešanai uz laiku netiek ievestas atpakaļ Kipras Republikas rajonos,
                  kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, tās var konfiscēt
                  Kipras Republikas muitas dienesti.
LV                                                  4                                             LV
 ---pagebreak---             5.      Preču, kas minētas 1. punkta (a) un (b) apakšpunktā, ievešanai uz laiku mutatis
                    mutandis piemēro 229., 232., 579. un 581. pantu Komisijas Regulā (EEK)
                    Nr. 2454/934.
                    Preču, kas minētas 1. punkta (c), (d) un (e) apakšpunktā, ievešanai uz laiku
                    ievēro šādu procedūru.
                      (a)    Precēm pievieno personas, kura tās ieved, deklarāciju, norādot mērķi
                             ievešanai uz laiku, un pamatojošus dokumentus, vajadzības gadījumā
                             sniedzot pamatotus pierādījumus tam, ka šīs preces atbilst vienai no
                             trim kategorijām, kuras uzskaitītas 1. punkta (c), (d) un
                             (e) apakšpunktā.
                      (b)    Kipras Republikas muitas iestādes vai Suverēnās Austrumu bāzes
                             teritorijas iestādes reģistrē preces, tās ievedot Kipras Republikas
                             rajonos, kuros Kipras Republikas valdībai nav faktiskās kontroles, vai
                             Suverēnajā Austrumu bāzes teritorijā, un tās izvedot no šiem rajoniem
                             vai teritorijas.
                      (c)    Kipras Republikas muitas iestādes vai Suverēnās Austrumu bāzes
                             teritorijas iestādes var atļaut precu ievešanu uz laiku ar nosacījumu, ka
                             tiek sniegta garantija, kas nodrošinātu, ka tiks samaksāti muitas vai
                             fiskālie parādi, kas varētu rasties saistībā ar minētajām precēm.
            6.      Komisija var pieņemt īpašus noteikumus saskaņā ar 4. panta 12. punktā minēto
                    procedūru.”
   3.       Regulas 6. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu:
            „1. Padomes Direktīvu 69/169/EEK(*) un Padomes Regulu (EEK) Nr. 918/83
            nepiemēro, bet preces, kas atrodas robežlīniju šķērsojošo personu personīgajā
            bagāžā, atbrīvo no apgrozījuma nodokļa un akcīzes nodokļa, kā arī ievedmuitas
            nodokļa ar nosacījumu, ka tās nav komerciāla rakstura preces un ka to kopējā vērtība
            nepārsniedz EUR 260 vienai personai.
            2. Kvantitatīvais ierobežojums atbrīvojumam no apgrozījuma nodokļa un akcīzes
            nodokļa, kā arī no ievedmuitas nodokļa ir 40 cigaretes un 1 litrs stipro alkoholisko
            dzērienu personīgam patēriņam.
            (*) OV L 133, 4.6.1969., 6. lpp.”
   4.       Regulas 11. panta 4. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
            „Citos ārkārtas gadījumos, īpaši tādos, ko izraisa pārkāpumi, tirdzniecības
            kropļojumi vai krāpšana, vai rodas citi ārkārtas apstākļi, kas prasa tūlītēju rīcību,
            Komisija, apspriežoties ar Kipras Republikas valdību, var nekavējoties piemērot
            tādus pasākumus, kas ir pilnīgi nepieciešami, lai stāvokli labotu.”
                                                   2. pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   4
          Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/1993, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus
          Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993.,
          1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005.,
          5. lpp.).
LV                                                     5                                                  LV
 ---pagebreak---    Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, […]
                                                 Padomes vārdā —
                                                 priekšsēdētājs
                                                 […]
LV                                                 6                             LV