Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0676

Priekšlikums Padomes lēmums par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) {SEC(2008)2701} {SEC(2008)2702}  /* COM/2008/0676 galīgā redakcija - CNS 2008/0200 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.10.2008COM(2008) 676 galīgā redakcija2008/0200 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTSPriekšlikuma pamatojums un mērķiEiropadome 2004. gada jūnija sanāksmē pieprasīja Komisijai sagatavot vispārēju stratēģiju kritiskās infrastruktūras aizsardzībai. Komisija 2004. gada 20. oktobrī pieņēma paziņojumu par kritisko infrastruktūru aizsardzību cīņā pret terorismu, kurā izteica priekšlikumus par to, kā uzlabot Eiropas spēju novērst terora aktus, kas vērsti pret kritiskajām infrastruktūrām, būt gataviem un reaģēt šādu terora aktu gadījumā. Padome 2004. gada decembrī pieņemtajos secinājumos par „Teroristu uzbrukumu novēršanu, gatavību un reaģēšanu uz tiem” un „ES Solidaritātes programmu par teroristu draudu un uzbrukumu sekām” apstiprināja Komisijas plānu ierosināt Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA) un piekrita kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīkla (KIBIT) izveidei, ko veic Komisija.Komisija 2006. gada decembrī pieņēma priekšlikumu Padomes direktīvai par Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) apzināšanas un noteikšanas procedūru un vajadzību novērtēšanu to aizsardzības uzlabošanai. Vienlaikus Komisija pieņēma paziņojumu par EPKIA. Kopā šie dokumenti veido satvaru infrastruktūru aizsardzībai ES. Paziņojumā noteikta horizontālā sistēma kritisko infrastruktūru aizsardzībai Eiropas Savienībā un skaidrots, kā EPKIA (kas ietver KIBIT) varētu darboties.KIBIT iniciatīva ir EPKIA daļa, kurā īpaši tiek skatīts informācijas apmaiņas process starp ES dalībvalstīm un informācijas tehnoloģiju sistēma, kas atbalsta šo procesu.Vispārīgais kontekstsEiropas Savienības drošība un ekonomika, kā arī pilsoņu labklājība atkarīga no konkrētām infrastruktūrām un pakalpojumiem, ko tās sniedz. Kā piemēru infrastruktūrām, kas ir vitāli svarīgas ES un tās dalībvalstīm, var minēt telekomunikāciju tīklus, energotīklus, finanšu pakalpojumus, transporta sistēmas, veselības aprūpes pakalpojumus un apgādi ar drošu dzeramo ūdeni un pārtiku. Ja infrastruktūra, kas nodrošina būtiskākos pakalpojumus, tiek sagrauta vai tiek pārtraukta tās darbība, un nav pareizas reakcijas uz šādu situāciju, rezultāts var būt nāves gadījumi, īpašuma zaudējums, un ES pilnībā zaudētu sabiedrības uzticību. Sarežģītas savstarpējās sakarības var būt cēlonis lavīnveida efektam citās nozarēs un dzīves jomās, kuru saikne nav acīmredzama un neizpaužas nekavējoši. Šāda veida savstarpējās sakarības nav pietiekami izpētītas, un rezultāts var būt kritisko infrastruktūru aizsardzības un drošības nepietiekams nodrošinājums ES pilsoņiem.Kritiskajām infrastruktūrām Eiropas Savienībā šobrīd piemēro visdažādākos aizsardzības pasākumus un pienākumus, un horizontālā līmenī nav noteikti nekādi minimālie standarti. Dažas dalībvalstis jau ir sasniegušas ievērojamu progresu savas valsts kritiskās infrastruktūras noteikšanā, ir izveidojušas stingrus aizsardzības pasākumus, un to rīcībā ir daudzveidīga prakse un struktūras infrastruktūru aizsardzībai. Citas valstis šo procesu ir tikai sākušas, un pieeja paraugpraksei, piemēram, riska novērtēšanas metodēm, tām var būt ļoti noderīga. Problēmu var skatīt ģeogrāfiskā aspektā (dalībvalstu līmenī) un nozaru aspektā (starp dažādām KIA nozarēm).Informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ir ļoti sarežģīta joma, kurai nepieciešama rūpīgi izsvērta pieeja. Ļoti svarīgi ir novērst pasākumu dublēšanos, ko izraisa nepietiekama informācija par līdzīgām situācijām citās dalībvalstīs: piemēram, informācija par paraugpraksi vienā dalībvalstī var palīdzēt izvairīties no izmaksām par līdzīgas prakses izstrādāšanu citās valstīs.Tomēr pastāv bažas attiecībā uz apmaiņu ar sensitīvu informāciju starp iesaistītajām personām. Lai informācijas apmaiņa būtu efektīva, ir jānodrošina uzticība un elastība.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāŠobrīd ES līmenī nav noteikumu par apmaiņu ar informāciju un trauksmes ziņojumiem kritiskās infrastruktūras jomā, kaut arī Komisija 2006. gadā pieņēma priekšlikumu direktīvai par Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) apzināšanas un noteikšanas procedūru un vajadzību novērtēšanu to aizsardzības uzlabošanai (COM(2006) 787 galīgā redakcija). Vienlaikus Komisija pieņēma paziņojumu par EPKIA (COM (2006) 786 galīgā redakcija). Padome 2008. gada jūnijā panāca politisku vienošanos par iepriekš minēto direktīvu, un to ir plānots pieņemt 2008. gada otrajā pusē.Eiropas Savienībā pastāv arī vairākas nozaru trauksmes ātrās izziņošanas sistēmas ( RAS ). KIBIT un pastāvošo RAS galvenā atšķirība ir KIBIT starpnozaru raksturs. Neviena no pastāvošajām RAS šobrīd nenodrošina horizontālu un starpnozaru darbību, kas būtu pieejama plašam ieinteresēto personu lokam (attiecīgās valstu KIA aģentūras, ministrijas u.c.), tās nodrošina tikai ārkārtas dienestus.-  Padomes lēmums, ar ko izveido Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāta versija) (2007/779/EK, Euratom);-  Padomes Lēmums par Kopienas noteikumiem par operatīvu informācijas apmaiņu radiācijas avāriju gadījumos, ar kuru izveido Kopienas steidzamas radioloģijas informācijas apmaiņas dienestu (87/600/Euratom);-  Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīva 82/894/EEK par paziņošanu par dzīvnieku slimībām Kopienā (82/894/EEK);-  Padomes Direktīva par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (2000/29/EK);-  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (2119/98/EK);-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par produktu vispārēju drošību (2001/95/EK);-  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu;-  Komisijas lēmums par integrētas datorizētas veterinārās sistēmas Traces attīstību (2003/623/EK);-  Komisijas lēmums, ar ko groza tās Iekšējo reglamentu (2006/25/EC, Euratom).Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomāsŠis priekšlikums pilnībā atbilst ES mērķiem un jo īpaši mērķim „saglabāt un attīstīt Savienību kā telpu, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums, kur personu brīva pārvietošanās ir nodrošināta saistībā ar piemērotiem pasākumiem, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem, imigrāciju un noziedzības novēršanu un apkarošanu”.Tas ir atbilstīgs politikai citās jomās, jo ar to pašreizējie pasākumi netiek aizstāti, bet gan papildināti ar mērķi uzlabot EKI aizsardzību.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMSApspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsApspriešanās par KIBIT ar visām iesaistītajām personām notika apspriežu par EPKIA ietvaros. Tika pausti šādi viedokļi.-  EPKIA zaļā grāmata tika pieņemta 2005.gada 17. novembrī ar apspriešanās periodu, kas beidzās 2006. gada 15. janvārī. Apspriešanās gaitā oficiālus atbildes iesniedza 22 dalībvalstis. Komentārus izteica arī aptuveni 100 privātā sektora pārstāvju. Atbildēs kopumā pausts atbalsts KIBIT izveidošanai.-  Komisija sarīkoja vairākas neformālas dalībvalstu KIA kontaktpunktu sanāksmes (2005. gada decembrī, 2006. gada februārī, 2006. gada decembrī, 2007. gada novembrī, 2008. gada februārī, 2008. gada martā).-  Ārējs līgumdarba izpildītājs ( Unisys ) 2008. gada janvārī sagatavoja pētījumu par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT). Veicot šo pētījumu, līgumdarba izpildītājs noturēja intervijas par KIBIT visās 27 dalībvalstīs.-  Neformālas sanāksmes ar privātā sektora pārstāvjiem. Notika vairākas neformālas sanāksmes ar privāto uzņēmumu pārstāvjiem, kā arī ar ražošanas nozaru asociācijām.Atbilžu kopsavilkums un veids, kā tās ņemtas vērāKaut arī zaļā grāmata par EPKIA aptvēra plašāku jautājumu loku un vērsās pie iesaistītajām personām saistībā ar daudziem EPKIA aspektiem (piemēram, EPKIA mērķis un pamatprincipi, īstenošanas posmi u.c.), tajā tika skatīts arī KIBIT.Atbildes uz EPKIA zaļo grāmatu un pastāvīgas diskusijas ar visām iesaistītajām personām ir lielā mērā ietekmējušas KIBIT priekšlikuma izstrādi. Sākotnēji dalībvalstu viedokļi par KIBIT izveidošanu bija atšķirīgi. Dažas valstis uzskatīja, ja jāizveido vairāku līmeņu saziņas/trauksmes sistēma, kas ietver divas atšķirīgas funkcijas: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā. Dažas dalībvalstis savukārt uzskatīja, ka KIBIT ir jāpilda tikai foruma funkcijas vai tas ir jāveido kā RAS , kas saista dalībvalstis ar Komisiju. Apspriešanās laikā divas dalībvalstis iebilda pret KIBIT sistēmu. Tā kā viedokļi bija atšķirīgi, jautājumu apsprieda regulārās Kritiskās infrastruktūras aizsardzības kontaktpunktu sanāksmēs ar dalībvalstīm. KIBIT koncepcijas galīgais variants ir šo apspriežu rezultāts.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasĪpašās zināšanas tika apkopotas vairākās sanāksmēs un semināros 2006., 2007. un 2008. gadā, kā arī EPKIA Zaļās grāmatas konsultāciju procesā. Informāciju savāca no visām ieinteresētajām personām.Izmantotās metodesKomisija 2006. gada martā piešķīra līgumu par KIBIT priekšizpēti ar mērķi apkopot informāciju par paraugpraksi KIA jomā un intervēt dalībvalstu ekspertus par KIBIT prasībām, skatot to gan kā informācijas apmaiņas tīklu, gan kā ātrās trauksmes izziņošanas sistēmu un ņemot vērā pastāvošās infrastruktūras un tīklus valstu un starptautiskajā līmenī.Turklāt bija paredzēts izveidot kopēju platformu apmaiņai ar informāciju, kas attiecas uz KIA.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusVisas ES dalībvalstis.Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkumsNav minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiPielikumi ietekmes novērtējumam.Ietekmes novērtējumsJau EPKIA paketē, jo īpaši Komisijas paziņojumā par EPKIA, bija paredzēta vienošanās pieņemt atsevišķu priekšlikumu par KIBIT. Ietekmes novērtējumā aplūkoti pieci politiskie risinājumi.1. risinājums. Netiek piedāvāts nekāds risinājums. Saskaņā ar šo risinājumu Eiropas līmenī horizontālus pasākumus neveic, un katra dalībvalsts risina jautājumu atsevišķi.2. risinājums. KIBIT kā pastāvošo RAS jauninājums. Saskaņā ar šo risinājumu (kas paredzētu gan esošās IT struktūras funkcionālu pārveidošanu, gan juridiskā pamata grozījumus) KIBIT uzdevums būtu nodrošināt pastāvošo RAS sadarbspēju un padarīt tās pieejamas dažādiem ES dienestiem un dalībvalstu ministrijām. Tā kā šis risinājums paredz tikai trauksmes izziņošanas funkciju, informācijas un paraugprakses apmaiņas platformas pievienošanai būtu vajadzīga būtiska pastāvošo RAS pārskatīšana, kas prasītu ievērojamus līdzekļus.3. risinājums. KIBIT kā atvērta platforma (neaizsargātai) apmaiņai ar informāciju KIA jomā. Šim risinājumam būtu vajadzīgs IT instruments, kas būtu pieejams plašai sabiedrībai un darbotos kā parasta tīmekļa vietne. Tas noteikti palielinātu informētību par KIA Eiropā un informācijas apmaiņu starp iesaistītajām personām. Tomēr augšupielādētās informācijas apjoms būtu ļoti ierobežots, jo jebkuras augšupielādētās informācijas īpašnieks nevarētu zināt, kurš ir gala lietotājs.4. risinājums. KIBIT kā droša, brīvprātīga daudzlīmeņu saziņas/trauksmes izziņošanas sistēma ar divām atsevišķām funkcijām: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā. Saskaņā ar šo risinājumu KIBIT tiktu veidots kā IT instruments, kas spēj uzglabāt un pārsūtīt sensitīvu informāciju, kas klasificēta līdz pat līmenim UE RESTREINT . Sistēmai būtu divas galvenās funkcijas: (1) drošs forums informācijas apmaiņai, galvenokārt uzsverot apmaiņu ar paraugpraksi, dialogu un uzticības veicināšanu ES līmenī; (2) ātrās trauksmes izziņošanas sistēma kritiskajai infrastruktūrai. Dalībvalstis pēc saviem ieskatiem varētu lietot visu sistēmu, vienu no tās funkcijām vai nelietot to vispār.5. risinājums. KIBIT kā obligāta daudzlīmeņu saziņas/trauksmes izziņošanas sistēma ar divām atsevišķām funkcijām: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā. Saskaņā ar šo risinājumu KIBIT sistēmas lietošana būtu obligāta, un katras dalībvalsts pienākums būtu regulāri augšupielādēt un atjaunot attiecīgo informāciju.Komisija ir sagatavojusi darba programmā minēto ietekmes novērtējumu. 4. risinājumam – KIBIT kā droša, brīvprātīga/izvēles daudzlīmeņu saziņas/trauksmes izziņošanas sistēma ar divām atsevišķām funkcijām: ātrās trauksmes izziņošanas sistēma un elektronisks forums apmaiņai ar idejām un paraugpraksi KIA jomā – neapšaubāmi bija vislabākais līdzsvars starp priekšrocībām un trūkumiem. Saskaņā ar šo risinājumu KIBIT piedāvātu drošu vidi apmaiņai ar informāciju, ievērojami veicinātu ieinteresēto personu savstarpējo uzticību un ļautu apmainīties ar trauksmes ziņojumiem.Dokumentam pievienots KIBIT ietekmes novērtējums.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkumsIerosinātās darbības mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par kopīgiem draudiem, neaizsargātību un piemērotiem pasākumiem un stratēģijām riska mazināšanai, lai atbalstītu kritiskās infrastruktūras aizsardzību.Juridiskais pamatsPriekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pants un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pants.Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums neietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Iemesli, kuru dēļ dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus, ir šādi.Subsidiaritātes princips tiek ievērots, jo šajā priekšlikumā izteiktos pasākumus nevar sasniegt kāda no dalībvalstīm viena pati, tādēļ tie jārisina ES līmenī.Kaut arī katras dalībvalsts pienākums ir aizsargāt kritiskās infrastruktūras, kas atrodas tās jurisdikcijā, visā ES lietojama pārrobežu platforma, kas nodrošinās informācijas pieejamību visām dalībvalstīm, kam tā varētu būt vajadzīga, ir iespējama tikai ES līmenī.Priekšlikuma mērķus varēs labāk sasniegt ar Kopienas rīcību šādu iemeslu dēļ.Neviena atsevišķa dalībvalsts nevar nodrošināt informācijas apmaiņu visā Eiropā vai apmaiņu ar trauksmes ziņojumiem. Tādēļ ir skaidrs, ka darbs ES līmenī dod pievienoto vērtību – atsevišķu informācijas vienību koordināciju gadījumos, kad šī informācija jau ir pieejama, bet vēl nav zināma citiem.Tikai Eiropas līmenī ir iespējams nodrošināt, ka dalībvalstis, kas vēlas dalīties ar informāciju un saņemt to, ir vienlīdzīgā situācijā, ka sadarbība nav ģeogrāfiski diskriminējoša dalībvalstīm un informācija tiešām nonāk pie tiem, kas vēlas to saņemt.Starp Eiropas starpnozaru sadarbību un valsts drošību un aizsardzību ir tieša saikne. Mūsdienās pastāv daudzas pārrobežu starpnozaru savstarpējās sakarības gan ģeogrāfiskajā, gan starpnozaru ziņā, un dalībvalstis var piedāvāt pakalpojumus citām dalībvalstīm vai ietekmēt pakalpojumu sniegšanu citās dalībvalstīs. Pastāv risks, ka viena dalībvalsts var ciest no tā, ka cita dalībvalsts nav spējusi pietiekami aizsargāt infrastruktūras savā teritorijā.Aizvien lielāks skaits infrastruktūru darbojas Eiropas mērogā, tāpēc pieeja valsts līmenī bieži vien ir nepietiekama. Acīmredzami ir jāveic pasākumi saistībā ar visdažādākajiem apdraudējumiem, kas var ietekmēt Eiropas kritiskās infrastruktūras.Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu dalībvalstu sadarbības mērķus attiecīgajā jomā, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu vēlēšanos piedalīties. Ierosinātais pasākums ļauj dalībvalstīm atteikties no KIBIT sistēmas, ja tās nevēlas tajā piedalīties.Salīdzinot ar priekšrocībām, KIBIT tiešā finansiālā ietekme uz dalībvalstu un ES budžetu nebūs būtiska. Piemēram, uzturēšanas izmaksas būs aptuveni 550 000 euro gadā, izmaksas, ko rada tie incidenti, kurus KIBIT varētu novērst vai ierobežot, būtu daudz augstākas.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātie instrumenti: Padomes lēmums.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.Lai KIBIT prototips kļūtu pilnībā funkcionējošs un pieejams visām ES dalībvalstīm, ir vajadzīgs juridiskais pamats. Šā juridiskā instrumenta priekšmeta joma ir specifiska, nevis vispārēja, Padomes lēmums ir vispiemērotākais mērķa sasniegšanai un vienlaikus tas sistēmas lietotājiem (dalībvalstīm un Komisijai) uzliek pienākumu ievērot sniegtās informācijas potenciālo konfidencialitāti.IETEKME UZ BUDžETUIetekme uz budžetu ir norādīta pievienotajā finanšu pārskatā. Šā lēmuma īstenošanā nozīmīga būs programma „Terorisma un citu ar drošību saistītu risku novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam.PAPILDU INFORMāCIJASimulācija, izmēģinājuma posms un pārejas periodsPriekšlikumā paredzēts vai tajā paredzēs priekšlikuma simulāciju vai izmēģinājuma posmu.Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikumā ietverta pārskatīšanas klauzula.Priekšlikumā ir ietverta pārskatīšanas klauzula.2008/0200 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 203. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā(1) Padome 2004. gada decembrī pieņemtajos secinājumos par „Teroristu uzbrukumu novēršanu, gatavību un reaģēšanu uz tiem” un „ES Solidaritātes programmu par teroristu draudu un uzbrukumu sekām” apstiprināja Komisijas iniciatīvu ierosināt Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai un piekrita KIBIT (kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīkla)[3] izveidei.(2) Komisija 2005. gada novembrī pieņēma zaļo grāmatu par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPKIA), kurā ietverti politiski risinājumi attiecībā uz to, kā Komisija varētu izveidot EPKIA un KIBIT. Zaļās grāmatas apspriežu rezultāti apstiprināja, ka vairākums dalībvalstu ir ieinteresētas izveidot KIBIT.(3) Komisija 2006. gada decembrī pieņēma Paziņojumu par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai[4], kurā paziņoja, ka KIBIT izveidos ar atsevišķu Komisijas priekšlikumu un tas nodrošinās platformu, lai paraugprakses apmaiņa noritētu droši.(4) Eiropā ir notikuši vairāki incidenti, piemēram, tādi kā elektroapgādes pārtraukumi 2006. gadā, kas pierāda, ka ir vajadzīga labāka un efektīvāka apmaiņa ar informāciju, lai varētu novērst incidentus vai mazināt to ietekmi.(5) Tādēļ ir lietderīgi izveidot informācijas sistēmu, kas ļaus dalībvalstīm un Komisijai apmainīties ar informāciju kritisko infrastruktūru aizsardzības (KIA) jomā, uzturēt ciešāku dialogu par KIA un dot ieguldījumu, lai veicinātu integrāciju un labāku koordināciju starp valstiski nodalītajām KIA pētniecības programmām.(6) KIBIT jādod ieguldījums KIA uzlabošanā ES, nodrošinot informācijas sistēmu, ar kuru tiks vienkāršota dalībvalstu sadarbība, un jāpiedāvā efektīva un ātra alternatīva informācijas meklēšanas metodēm par kritiskajām infrastruktūrām Kopienā, jo pašreizējās metodes ir ļoti laikietilpīgas.(7) KIBIT jo īpaši jāveicina piemērotu pasākumu izstrāde nolūkā vienkāršot apmaiņu ar paraugpraksi un izveidot instrumentu drošai informācijas nosūtīšanai par tūlītējiem draudiem un trauksmi.(8) KIBIT jānovērš dublēšana un jāņem vērā katras pastāvošās nozaru trauksmes ātrās izziņošanas sistēmas ( RAS ) raksturīgās pazīmes, speciālās zināšanas, kārtība un kompetences jomas.(9) Komisija vairāku gadu laikā ir izveidojusi operacionālu kapacitāti, lai palīdzētu reaģēt uz visdažādākajām ārkārtas situācijām ar dažādu RAS palīdzību, kurām ir nozaru raksturs un kuras ir saistītas ar specializētiem dienestiem ES. Tomēr pastāvošās RAS nenodrošina KIA funkcijas, kas būtu pieejamas ne tikai nozaru iestādēm vai ārkārtas dienestiem, bet arī plašākam ieinteresēto personu lokam.(10) Dalībvalstu kritisko infrastruktūru savstarpējā saikne un dažādais KIA līmenis dalībvalstīs liecina par to, ka, izveidojot horizontālu, starpnozaru Kopienas instrumentu apmaiņai ar informāciju un trauksmes ziņojumiem par KIA, tiks paaugstināta iedzīvotāju drošība.(11) Ņemot vērā to, ka nākotnē būs pieejams komunikācijas tīkls Eiropas telemātikas pakalpojumu iestāžu datu savstarpējai apmaiņai (S-TESTA) vai kāds cits drošs tīkls, ko ekspluatēs Komisija, Komisijai ir jāizlemj, kura tehnoloģiskā platforma KIBIT ir vispiemērotākā, un jāpieprasa, lai gala lietotāji ievērotu Komisijas noteiktās tehniskās prasības.(12) KIA informācijas apmaiņas procesā starp attiecīgajām ieinteresētajām personām ir vajadzīgas savstarpējas uzticības attiecības, lai neatklātu publiski prioritāru vai slepenu informāciju, ar kuru apmainās brīvprātīgi, un lai atbilstoši aizsargātu sensitīvus datus.(13) KIBIT ir jābūt pieejamam tikai pilnvarotiem lietotājiem atbilstīgi paredzētajiem noteikumiem, procedūrām un drošības pasākumiem. Dalībvalstīs lietotāja piekļuves tiesības drīkst piešķirt tikai kompetentajām valstu iestādēm, Komisijā lietotāja piekļuves tiesības drīkst piešķirt tikai kompetentajiem dienestiem.(14) Visas izmaksas, ko rada KIBIT darbība Kopienas līmenī, jāsedz no Kopienas līdzekļiem un/vai attiecīgajām Kopienas programmām.(15) Visas izmaksas, ko rada KIBIT darbība valstu līmenī, jāsedz pašām dalībvalstīm, ja vien Kopiena nav noteikusi citu kārtību.(16) Tā kā veicamo darbību mērķus, proti, nodrošināt drošu un ātru informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, dalībvalstis pietiekamā mērā nevar sasniegt un šo mērķi darbības seku dēļ labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.(17) Šajā lēmumā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības un principi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants PriekšmetsAr šo lēmumu izveido drošu informācijas, saziņas un trauksmes izziņošanas sistēmu – Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) – ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par kopīgiem draudiem, neaizsargātību un piemērotiem pasākumiem un stratēģijām riska mazināšanai saistībā ar KIA.2. pants DefinīcijasŠajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:„Kritiskā infrastruktūra” ir dalībvalstīs izvietoti objekti, sistēmas vai to daļas, kas ir būtiskas, lai nodrošinātu vitālu sabiedrības funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, ekonomisko vai sociālo labklājību, un kuru darbības traucējumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu attiecīgo dalībvalsti, jo būtu traucēta turpmāka šo funkciju izpilde.„Iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas ir parakstījusi saprašanās memorandu ar Komisiju.„KIBIT amatpersonas” nozīmē KIBIT kontaktpunktu attiecīgajās dalībvalstīs vai Komisijā, kas nodrošina KIBIT pareizu lietošanu un atbilstību lietotāja instrukcijām attiecīgajā dalībvalstī vai Komisijā.„Draudi” nozīmē jebkādu norādi, apstākļus vai notikumu, kas var potenciāli pārtraukt infrastruktūras vai jebkura tās elementa darbību vai iznīcināt infrastruktūru vai kādu no tās elementiem.3. pantsDalībaVisas dalībvalstis var piedalīties KIBIT un lietot to. Lai piedalītos KIBIT, ir jāparaksta saprašanās memorands, kas satur tehniskās un drošības prasības, ko piemēro KIBIT, un informāciju par objektiem, kas saistīti ar KIBIT.4. pants Funkcijas1.  KIBIT ietver divas funkcijas:2.  elektroniskais forums informācijas apmaiņai par KIA;3.  trauksmes ātrās izziņošanas funkcija, kas ļauj iesaistītajām dalībvalstīm un Komisijai ievietot trauksmes ziņojumus par tūlītējiem riskiem un draudiem kritiskajai infrastruktūrai.4.  Elektronisko forumu veido fiksētie apgabali un dinamiskie apgabali.Fiksētie apgabali sistēmā atrodas pastāvīgi. Apgabalu saturu var pielāgot, taču apgabalus nevar izņemt, pārsaukt vai pievienot jaunus. I pielikums satur fiksēto apgabalu sarakstu.Dinamiskos apgabalus izveido pēc pieprasījuma, un tie kalpo īpašam nolūkam. Ja to sākotnējais nolūks ir izpildīts, tos likvidē. II pielikums satur to dinamisko apgabalu sarakstu, ko ierīkos pēc KIBIT izveidošanas.5. pantsDalībvalstu uzdevumi5.  Iesaistītā dalībvalsts ieceļ KIBIT amatpersonu un paziņo par to Komisijai. KIBIT amatpersona ir atbildīga par KIBIT piekļuves tiesību piešķiršanu vai atteikšanu attiecīgajā dalībvalstī.6.  Iesaistītā dalībvalsts piešķir piekļuvi KIBIT atbilstīgi Komisijas pieņemtajai instrukcijai.7.  Iesaistītās dalībvalstis nodrošina un regulāri atjaunina attiecīgo KIA informāciju, kas ir svarīga visai ES.6. pantsKomisijas uzdevumi8.  Komisijas pienākumi ir:9.  KIBIT, tostarp IT struktūras un informācijas apmaiņas elementu, tehniskā izstrāde un pārvaldība;10.  izstrādāt instrukcijas sistēmas lietošanai, tostarp attiecībā uz konfidencialitāti, informācijas pārsūtīšanu, uzglabāšanu, sistematizāciju un dzēšanu; Komisija izstrādā arī noteikumus, saskaņā ar kuriem piešķir pilnu vai daļēju piekļuvi KIBIT.11.  Komisija ieceļ KIBIT amatpersonu, kas ir atbildīga par KIBIT piekļuves tiesību piešķiršanu vai atteikšanu Komisijā.12.  Komisija nodrošina un regulāri atjaunina KIA informāciju, kas ir būtiska visai ES.7. pantsDrošība13.  KIBIT izveido kā drošu klasificētu sistēmu, kas spēj apstrādāt informāciju līdz pat līmenim RESTREINT UE .Komisija izlemj, kura tehnoloģiskā platforma KIBIT ir vispiemērotākā, un lietotāji ievēro Komisijas noteiktās tehniskās prasības.KIBIT drošības klasifikāciju attiecīgā gadījumā atjaunina.14.  Lietotāju piekļuves tiesības dokumentiem piešķir, pamatojoties uz nepieciešamību zināt, un, tās piešķirot, jebkurā gadījumā ievēro autora īpašās norādes par dokumenta aizsardzību un izplatīšanu.15.  Dalībvalstis un Komisija veic nepieciešamos drošības pasākumus:16.  novērš jebkuru nepiederošu personu piekļuvi KIBIT;17.  garantē, ka pilnvarotās personas, lietojot KIBIT, var piekļūt tikai tiem datiem, kas ir to kompetences jomā;18.  novērš iespēju, ka nepiederošas personas varētu lasīt, kopēt, grozīt vai dzēst informāciju sistēmā.19.  Informācijas augšupielāde KIBIT neietekmē īpašumtiesības uz informāciju. Pilnvarotie lietotāji ir vienpersoniski atbildīgi par informāciju, ko tie sniedz, un nodrošina tās satura pilnīgu atbilstību Kopienas un valstu pastāvošajiem tiesību aktiem.8. pantsLietotāja instrukcijaKomisija izstrādā un regulāri atjaunina lietotāja instrukciju, kurā ir sīki aprakstītas KIBIT funkcijas un uzdevumi.9. pantsIzmaksasIzmaksas saistībā ar KIBIT darbību, uzturēšanu un centrālajām funkcijām sedz no Kopienas budžeta. Izmaksas, kas saistītas ar lietotāju piekļuvi KIBIT iesaistītajās dalībvalstīs, sedz iesaistītās dalībvalstis.10. pantsPārskatīšanaKomisija pārskata un izvērtē KIBIT darbību reizi trijos gados un iesniedz regulārus ziņojumus dalībvalstīm.Pirmais ziņojums, kuru iesniedz triju gadu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, nosaka, kuri Kopienas tīkla elementi ir jāuzlabo vai jāpielāgo. Tajā ietver arī priekšlikumus, ko Komisija uzskata par vajadzīgiem šā lēmuma grozīšanai vai pielāgošanai.11. pantsPiemērošanas datumsŠo lēmumu sāk piemērot 2009. gada 1. janvārī.12. pantsAdresātiŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSKIBIT FIKSĒTIE APGABALILēmuma 4. pantā minētie fiksētie apgabali ir šādi.20.  Dalībvalstu apgabali, kas piedāvā iesaistītajām dalībvalstīm iespēju izveidot savu apgabalu KIBIT portālā. Par šā apgabala organizāciju, administrāciju un saturu būs atbildīgas tikai dalībvalstis. Apgabals būs pieejams tikai lietotājiem no attiecīgās dalībvalsts.21.  Nozaru apgabali 11 atsevišķām nozarēm: ķīmiskā rūpniecība; enerģētika, finanses; pārtika; veselība; IKT; kodoldegvielas cikla rūpniecība; pētniecība, kosmoss, transports; ūdens apgāde. Ir paredzēts arī starpnozaru apakšapgabals vispārējām tēmām un jautājumiem, kas attiecas uz vairākām nozarēm.22.  KIBIT amatpersonu apgabals, kas kalpos kā stratēģiskās koordinācijas un sadarbības platforma, lai veicinātu un uzlabotu kritisko infrastruktūru aizsardzības jomā veikto darbu. Šis apgabals būs pieejams tikai KIBIT amatpersonām.23.  ES Ārējās sadarbības apgabals, kura uzdevums būs uzlabot informētību par ārējo sadarbību kritisko infrastruktūru aizsardzības jomā un informētību par kritisko infrastruktūru aizsardzības standartiem ārpus ES.24.  Kontaktinformācijas saraksts, lai vienkāršotu kontaktinformācijas meklēšanu par citiem KIBIT lietotājiem vai kritisko infrastruktūru aizsardzības ekspertiem.II PIELIKUMSKIBIT DINAMISKIE APGABALILēmuma 4. pantā minētie dinamiskie apgabali ir šādi.25.  Ekspertu darba grupas apgabals, paredzēts KIA ekspertu grupu darba atbalstam.26.  Projektu apgabals, kas satur informāciju par Komisijas finansētajiem projektiem.27.  Trauksmes izziņošanas apgabali, ko var izveidot gadījumā, ja RAS ir izziņojusi trauksmi, un tie veidos saziņas kanālu ar KIA saistītu pasākumu laikā.28.  Īpašo tematu apgabals, kas veltīts konkrētām tēmām. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPadomes Lēmums par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT)2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Darbība 18.05.: Drošība un brīvību garantēšanaMērķis Nr. 2. Kritiskās infrastruktūras aizsardzība3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuBudžeta pozīcija: 18.050800Pozīcija: Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:No 2009. gada un turpmāk.3.3. Budžeta informācija:Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |18.050800 | Fakult. | Dif.[5] | NĒ | NĒ | NĒ | 3A |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |Darbības izdevumi[6] |Darbības izdevumi Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[7] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[8] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a + c + d + e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b + c + d + e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu.( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[9] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Kopā - cilvēkresursi | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasKIBIT īpašais mērķis ir radīt koordinācijas un sadarbības nosacījumus saistībā ar informāciju par kritiskās infrastruktūras aizsardzību ES līmenī. Pats galvenais, tam ir jānodrošina droša un strukturēta apmaiņa ar informāciju, lai lietotāji varētu ātri un efektīvi uzzināt par paraugpraksi citās ES dalībvalstīs un dalībvalstis varētu izmantot KIA ātras trauksmes izziņošanas sistēmu.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaKaut arī katras dalībvalsts pienākums ir aizsargāt kritiskās infrastruktūras, kas atrodas tās jurisdikcijā, visā ES lietojama pārrobežu platforma informācijas apmaiņai, kas nodrošinās informācijas pieejamību visām dalībvalstīm, kam tā varētu būt vajadzīga, ir iespējama tikai ES līmenī. Neviena atsevišķa dalībvalsts nevar nodrošināt informācijas apmaiņu visā Eiropā vai apmaiņu ar trauksmes ziņojumiem. Tādēļ ir skaidrs, ka darbs ES līmenī dod pievienoto vērtību – atsevišķu informācijas fragmentu koordināciju gadījumos, kad šī informācija jau ir pieejama, bet vēl nav zināma citiem. Tikai Eiropas līmenī ir iespējams nodrošināt, ka dalībvalstis, kas vēlas dalīties ar informāciju un saņemt to, ir vienlīdzīgā situācijā, ka sadarbība nav ģeogrāfiski diskriminējoša dalībvalstīm un informācija tiešām nonāk pie tiem, kas vēlas to saņemt.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiKIBIT īpašais mērķis ir piemērotu pasākumu izstrāde nolūkā vienkāršot apmaiņu ar paraugpraksi un izveidot instrumentu drošai informācijas nosūtīšanai par tūlītējiem draudiem un trauksmi. Sistēmai jānodrošina, ka attiecīgo cilvēku rīcībā attiecīgā laikā ir attiecīgā informācija.KIBIT izveide jau bija paredzēta paziņojumā par Eiropas programmu KIA, un KIBIT kā IT instruments ir viens no EPKIA darbības mērķiem. Paredzētos KIBIT darbības mērķus (pakārtotos mērķus) var noteikt šādi:-  izveidot IT instrumentu, kas vienkāršos dalībvalstu sadarbību KIA jomā, kas piedāvās efektīvu un ātru alternatīvu informācijas meklēšanas metodēm par kritiskajām infrastruktūrām (kas šobrīd bieži vien ir laikietilpīgas) un piedāvās dalībvalstīm iespēju sazināties tieši un augšupielādēt informāciju, ko tās uzskata par būtisku.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaLai novērtētu KIBIT darbības rezultātus, izmantojami šādi rādītāji:-  to dalībvalstu skaits, kas iesaistās KIBIT sistēmā (vismaz 20 valstīm tā ir jālieto regulāri, lai varētu uzskatīt, ka sistēma darbojas sekmīgi);-  sniegtās informācijas konfidencialitātes līmenis (vai dalībvalstis augšupielādē tikai neklasificētu informāciju, vai tiek augšupielādēta arī klasificēta informācija);-  vai KIA ekspertu grupas izmanto KIBIT kā galveno instrumentu viedokļu apmaiņai, lai sasniegtu savus mērķus (piemēram, definēt kritērijus kritiskās infrastruktūras identificēšanai konkrētās nozarēs)?6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsPēc testēšanas posma noslēguma (KIBIT izmēģinājuma projekts) 2009. gadā Komisija nosūtīs dalībvalstu iestādēm īsu anketu, lai izvērtētu to apmierinātību ar sistēmu un pārbaudītu, vai sistēma dod ieguldījumu KIBIT vispārējo mērķu sasniegšanā (apkopojot arī priekšlikumus par jaunām funkcijām vai to funkciju dzēšanu, kuru darbība nav apmierinoša).Ietekmes novērtējums ir sagatavots un pievienots šim priekšlikumam.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Galvenie uzraudzības un novērtēšanas pasākumi jābalsta uz „klientu apmierinātības” principu.-  Tādēļ Komisijai reizi 3 gados ir jāpārskata funkcionālā sistēma. Komisijai, sagatavojot pārskatu, jāņem vērā dalībvalstu atzinumi, ko tās izsaka regulārajās Kritiskās infrastruktūras aizsardzības kontaktpunktu sanāksmēs.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsKIBIT jāizvērtē saskaņā ar 6.1. punktā uzskaitītajiem rādītājiem pēc pirmajiem 3 gadiem pēc tā izveidošanas.7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIKopienas finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu un pārkāpumiem ir neatņemama šā lēmuma sastāvdaļa.Par līgumu un maksājumu administratīvo uzraudzību būs atbildīgi attiecīgie Komisijas dienesti. Visas operācijas, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, visos projekta cikla posmos uzraudzīs attiecīgie Komisijas dienesti. Veicot uzraudzību, tiks ņemtas vērā līgumsaistības, kā arī izmaksu un ieguvumu analīze un pareizas finanšu pārvaldības principi.Turklāt jebkurā nolīgumā vai līgumā, kas noslēgts saskaņā ar šo nolīgumu, īpaši jāparedz izdevumu, kas atļauti saistībā ar projektiem/programmām, un pareizas pasākumu īstenošanas uzraudzība, kā arī finanšu kontrole, ko veic Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, ja nepieciešams, uz vietas. Līgumslēdzējiem ir jāatļauj Komisijai ( OLAF ) veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām.Īpaša uzmanība jāpievērš izdevumu veidam (izdevumu atbilstības prasībām), budžeta ievērošanai (faktiskie izdevumi) un apstiprinošās informācijas un attiecīgās dokumentācijas pārbaudei (izdevumu pamatojums).8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |(18) (19) Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[11](XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Personāls, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[13], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiKomisijas ierēdņu galvenais uzdevums būs KIBIT administratora darbs. Tādējādi Komisijas ierēdņi būs atbildīgi par risinājuma konfigurāciju, kārtos jautājuumus saistībā ar pieprasījumiem dinamisko apgabalu izveidei un būs atbildīgi par dinamisko apgabalu izveidi un neizmantoto un pamesto apgabalu izņemšanu. Komisija uzņemsies administratora pienākumus.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pozīcijai (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju |Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |Skatīt 8.2.1. punktu. |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |N. P. |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 — Komitejas[15] | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |3. Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. | N.P. |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Aprēķins - citi administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummā |N. P. |[1] OV C [...], [...], [...]. lpp.[2] OV C [...], [...], [...]. lpp.[3] 14894/04.[4] COM (2006) 786 galīgā redakcija.[5] Diferencētās apropriācijas.[6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[7] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[8] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[9] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[10] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[11] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[12] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[13] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[14] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[15] Precizēt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0561

Priekšlikums padomes Lemumam ar ko Austrijai atļauj ieviest pasākumu, ar kuru atkāpjas no 17. panta noteikumiem Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem  /* COM/2004/0561 galīgā redakcija */

	Briselē, 17.8.2004COM(2004) 561 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko Austrijai atļauj ieviest pasākumu, ar kuru atkāpjas no 17. panta noteikumiem Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSVēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2003. gada 12. decembrī, Austrijas iestādes, pamatojoties uz 27. pantu 1977. gada 17. maija Padomes Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma : vienotā aprēķinu bāze [1] (turpmāk saukta Sestā direktīva), lūdza atļauju piemērot atkāpes pasākumu attiecībā uz Sestās direktīvas 17. pantu.Saskaņā ar minēto 27. pantu, pārējās dalībvalstis tika informētas par šo lūgumu ar 2004. gada 26. marta vēstuli.Pasākuma mērķis ir pilnā mērā neattiecināt tiesības ar PVN aplikt izdevumus, kas saistīti ar precēm un pakalpojumiem, ja tie ne vairāk kā 10 procentu apmēra izmantoti uzņēmumu vajadzībām.27. pants ļauj ieviest īpašus atkāpes pasākumus no Sestās direktīvas, lai vienkāršotu nodokļu iekasēšanas sistēmu vai lai novērstu dažādu veidu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Minētā pasākuma uzdevums ir nepieļaut „beznodokļu tēriņus” un tā pamatā ir nepieciešamība vienkāršot nodokļu pārvaldīšanas darbu, atbrīvojot attiecīgo nodokļu administrāciju no pienākuma uzraudzīt procesu, kad tiek piešķirtas tiesības ar PVN neaplikt izdevumus, kas saistīti ar precēm un pakalpojumiem, ja tie ir vairāk kā 90 procentu apmērā izmantoti ar komercdarbību nesaistītiem mērķiem.Komisija jau sniedza pozitīvu atzinumu līdzīgiem citu dalībvalstu lūgumiem, iesniedzot savu lēmumu priekšlikumus, kurus pēc tam pieņēma Padome [2], tādejādi atļaujot attiecīgajām dalībvalstīm piemērot šos pasākumus.Tomēr atļaujas darbības periods jāierobežo līdz 2008. gada 31. decembrim. Tas ļaus izvērtēt pamatotību pagarināt atkāpes pasākumu, balstoties uz šajā laika periodā Austrijas gūto pieredzi.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko Austrijai atļauj ieviest pasākumu, ar kuru atkāpjas no 17. panta noteikumiem Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā 1977. gada 17. maija Padomes Sesto direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze [3], un jo īpaši tās 27. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [4],tā kā:(1) Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2003. gada 12. decembrī, Austrijas iestādes lūdza atļauju piemērot atkāpes pasākumu attiecībā uz Sestās direktīvas 17. pantu.(2) Pārējās dalībvalstis tika informētas par šo lūgumu 2004. gada 26. martā.(3) Atkāpes pasākuma mērķis ir pilnā mērā neattiecināt tiesības ar PVN aplikt izdevumus, kas saistīti ar precēm un pakalpojumiem, ja tie vairāk kā 90 procentu apmērā izmantoti ar nodokli apliekamās personas vai tās darbinieku personiskajām vajadzībām, vai izmantoti ar komercdarbību nesaistītiem pasākumiem. Atkāpjoties no 17. panta, šis pasākums ir nepieciešams, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokli.(4) Šīs atļaujas darbības periods jāierobežo līdz 2008. gada 31. decembrim. Tas dos iespēju izvērtēt pamatotību pagarināt atkāpes pasākumu, balstoties uz šajā laika periodā Austrijas gūto pieredzi.(5) Šī atkāpšanās neatstās negatīvu iespaidu uz Kopienas ieņēmumiem no PVN,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 17. panta 2. punkta, Austrijai tiek atļauts neattiecināt tiesības ar PVN aplikt izdevumus, kas saistīti ar precēm un pakalpojumiem, ja tie vairāk kā 90 procentu apmērā izmantoti ar nodokli apliekamās personas vai tās darbinieku personiskajām vajadzībām, vai izmantoti ar komercdarbību nesaistītiem pasākumiem.2. pantsŠo lēmumu piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim.3. pantsŠis lēmums adresēts Austrijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Jaunākie grozījumi direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2004/15/EK (OV L 52, 21.2.2004., 61. lpp.).[2] Padomes Lēmums 93/109/EEK, 15.2.93. (OV L 43, 20.2.1993., 42. lpp.) un Padomes Lēmums 2000/186/EK, 28.2.2000. (OV L 59, 4.2.2000., 12. lpp.), kuru pagarināja ar 2003. gada 13. maija Padomes Lēmumu 2003/354/EK (OV L 123, 17.5.2003., 47. lpp).[3] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Jaunākie grozījumi direktīvā izdarīti ar Direktīvu 2004/15/EK (OV L 52, 21.2.2004., 61. lpp.).[4] OV L […], […]., […]. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.3.2017
            COM(2017) 137 final
            2017/0062(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijā, par PTO Nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļā paredzēto PTO tirdzniecības politikas pārskatīšanu biežuma mainīšanu un par Tirdzniecības politikas pārskatīšanas struktūras reglamenta grozīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), lai pielāgotu PTO dalībnieku tirdzniecības politikas pārskatīšanu biežumu, kas noteikts PTO Nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļā (“Pārskatīšanas kārtība”), un Tirdzniecības politikas pārskatīšanas struktūras (TPRB) reglamentu.

               PTO dalībnieku skaita pieaugums kopš 1995. gada ir palielinājis arī pārskatīšanu skaitu, kas nepieciešamas, lai izpildītu 3. pielikuma C punkta ii) daļas prasības. Tas ir palielinājis dalībnieku un PTO sekretariāta slogu, un tādējādi tirdzniecības politikas pārskatīšanu pašreizējais cikls ir kļuvis neilgtspējīgs.

               Diskusiju rezultātā starp PTO dalībniekiem Tirdzniecības politikas pārskatīšanas mehānisma sestā novērtējuma kontekstā TPRB īpaši ierosināja:

               pielāgot tirdzniecības politikas pārskatīšanu biežumu, par vienu gadu paildzinot ciklus, kas pašreiz noteikti 3. pielikuma C punkta ii) daļā, un

               nedaudz grozīt TPRB reglamentu, lai atvieglotu pārskatīšanas procesu.

               Tirdzniecības politikas pārskatīšanu biežums (PTO nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļa)

               Biežums, kādā patlaban tiek pārskatīta dalībnieku tirdzniecības politika, ir atkarīgs no to īpatsvara pasaules tirdzniecībā. Četri dalībnieki ar lielāko īpatsvaru pasaules tirdzniecībā patlaban tiek pārskatīti ik pēc diviem gadiem (ES, ASV, Ķīna un Japāna). Nākamie sešpadsmit dalībnieki (piemēram, Krievijas Federācija, Austrālija, Kanāda un Šveice) tiek pārskatīti ik pēc četriem gadiem, un pārējie dalībnieki praksē tiek pārskatīt ik pēc sešiem vai septiņiem gadiem. TPRB uzskata, ka, sākot no 2019. gada, pārskatīšanu biežums būtu jāmaina uz attiecīgi ik pēc trim, pieciem un septiņiem gadiem.

               Lēmumu par pārskatīšanas ciklu pielāgošanu atbilstoši PTO Nolīguma X panta 8. punktam pieņems PTO Ministru konference vai Vispārējā padome (intervālos starp Ministru konferences sanāksmēm atbilstoši PTO Nolīguma IV panta 2. punktam), un pēc tā apstiprinājuma tas stāsies spēkā visiem dalībniekiem.

               Komisija būtu jāpilnvaro ieņemt nostāju Eiropas Savienības vārdā pievienoties konsensam nolūkā atbalstīt lēmumus, kurus Ministru konference (vai Vispārējā padome intervālā starp Ministru konferences sanāksmēm) pieņēmusi attiecībā uz tādu pašreizējo pārskaitīšanas ciklu paildzināšanu par vienu gadu, kuri minēti PTO nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļā.

               TPRB reglamenta grozīšana

               Tirdzniecības politikas pārskatīšanas mehānisma sestā novērtējuma rezultātā TPRB arī ierosināja grozīt savu reglamentu. Grozījumi ietver nelielas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai atvieglotu pārskatīšanu veikšanu, piemēram, šobrīd esošo triju nedēļu vietā tiek ierosināts atvēlēt četras nedēļas pārskatāmajam dalībniekam atbildes sniegšanai uz iepriekš uzdotajiem jautājumiem, kad tas izmanto alternatīvu grafiku. Citi reglamenta grozījumi
                  1
                ietver, piemēram, iespēju PTO dalībniekam TPRB sanāksmē nākt klajā ar ievērojamām izmaiņām tā tirdzniecības politikā starp divām tirdzniecības politikas pārskatīšanām vai iespēju pēc dalībnieka pieprasījuma veidot otro pārskatīšanas dienu interaktīvāku, izmantojot paneļus vai PTO Sekretariātam izstrādājot runātāju sarakstu PTO dalībnieku uzrunām pārskatīšanas pirmajā dienā.

               Komisija būtu jāpilnvaro ieņemt nostāju Eiropas Savienības vārdā pievienoties konsensam nolūkā atbalstīt TPRB reglamenta grozīšanu.

               TPRB pieņems lēmumu atjaunināt savu reglamentu.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šī iniciatīva ir pilnībā saskanīga ar pašreizējām Savienības politikas jomām.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Tirdzniecības politikas pārskatīšanas mērķis ir atspoguļot ne vien ES tirdzniecības politiku, bet arī visas pārējās ES politikas jomas, kam ir ietekme uz tirdzniecību. Citu dalībnieku tirdzniecības politikas pārskatīšanas ļauj ES uzdot jautājumus pārskatāmajam dalībniekam un uzlabot pārredzamību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka gadījumā, kad ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā jāpieņem lēmums ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura jāieņem Savienības vārdā.

               Paredzētie lēmumi ietilpst kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā (LESD 207. pants).

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               Eiropas Savienībai ir ekskluzīva kompetence jautājumos, uz ko saskaņā ar LESD 3. pantu attiecas šis lēmums. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

                  Proporcionalitāte

               Nav piemērojams.

               •Instrumenta izvēle

               Priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Nav piemērojams.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav piemērojams.

               5.CITI ELEMENTI

               Saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnīgi informē Eiropas Parlamentu.

               2017/0062 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijā, par PTO Nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļā paredzēto PTO tirdzniecības politikas pārskatīšanu biežuma mainīšanu un par Tirdzniecības politikas pārskatīšanas struktūras reglamenta grozīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marakešas nolīguma, ar ko izveido Pasaules tirdzniecības organizāciju (“PTO Nolīgums”), 3. pielikuma C punkta ii) daļā paredzēts PTO dalībnieku tirdzniecības politikas un prakses pārskatīšanas biežums. Biežums, kādā tiek pārskatīta dalībnieka tirdzniecības politika, ir atkarīgs no tā īpatsvara pasaules tirdzniecībā. Četrus lielākos tirdzniecības dalībniekus pašlaik pārbauda ik pēc diviem gadiem. Nākamie sešpadsmit dalībnieki ar lielāko īpatsvaru pasaules tirdzniecībā tiek pārskatīti ik pēc četriem gadiem, un pārējie dalībnieki patlaban tiek pārskatīt ik pēc sešiem gadiem

               (2)PTO dalībnieku skaita pieaugums kopš 1995. gada ir palielinājis arī pārskatīšanu skaitu, kas nepieciešamas, lai izpildītu 3. pielikuma C punkta ii) daļas prasības, tādējādi palielinot dalībnieku un PTO Sekretariāta slogu. Lai nodrošinātu pārskatīšanas sistēmas efektivitāti, PTO Tirdzniecības politikas pārskatīšanas struktūra (TPRB) ierosina par vienu gadu paildzināt pašreiz spēkā esošos ciklus. Tā rezultātā PTO dalībnieki atkarībā no to īpatsvara pasaules tirdzniecībā tiktu pārskatīti ik pēc trim, pieciem un septiņiem gadiem.

               (3)Atbilstoši PTO Nolīguma X panta 8. punktam lēmumi par grozījumu apstiprināšanu PTO Nolīguma 3. pielikumā jāpieņem ar konsensu Ministru konferencē vai atbilstoši PTO nolīguma IV panta 2. punktam Vispārējā padomē intervālos starp Ministru konferences sanāksmēm, un pēc apstiprinājuma tie stājas spēkā visiem PTO dalībniekiem.

               (4)Lai nodrošinātu pārskatīšanas sistēmas efektivitāti, TPRB ir ierosinājusi
                  2
                arī grozīt savu reglamentu un ieviest nelielas izmaiņas, kas nepieciešamas pārskatīšanu veikšanas atvieglošanai, piemēram, triju nedēļu vietā tiek ierosināts atvēlēt četras nedēļas pārskatāmajam dalībniekam atbildes sniegšanai uz iepriekš uzdotajiem jautājumiem, kad tas izmanto alternatīvu grafiku. Citi reglamenta grozījumi ietver, piemēram, iespēju PTO dalībniekam TPRB sanāksmē nākt klajā ar ievērojamām izmaiņām tā tirdzniecības politikā starp divām tirdzniecības politikas pārskatīšanām, vai iespēju pēc dalībnieka pieprasījuma veidot otro pārskatīšanas dienu interaktīvāku, izmantojot paneļus vai PTO Sekretariātam izstrādājot runātāju sarakstu PTO dalībnieku uzrunām pārskatīšanas pirmajā dienā. TPRB var pieņemt lēmumu grozīt savu reglamentu saskaņā ar PTO nolīguma IV panta 4. punktu.

               (5)Savienības interesēs ir nodrošināt labi funkcionējošu Tirdzniecības politikas pārskatīšanas mehānismu, kas nepieciešams, lai visi PTO dalībnieki arī turpmāk tiktu regulāri pārskatīti un lai TPRB sanāksmes būtu iespējami efektīvas un pienācīgi sagatavotas.

               (6)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO, par vienu gadu paildzināt PTO dalībnieku tirdzniecības politikas pārskatīšanu ciklus un izdarīt grozījumus TPRB reglamentā, kas nepieciešami, lai atvieglotu pārskatīšanu veikšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē vai Vispārējā padomē ir pievienoties konsensam grozīt PTO nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļu un par vienu gadu paildzināt PTO dalībnieku tirdzniecības politikas pārskatīšanu ciklus. PTO Nolīguma 3. pielikuma C punkta ii) daļā paredzētie pārskatīšanas cikli ir atkarīgi no īpatsvara pasaules tirdzniecībā, un patlaban pārskatīšanas notiek ik pēc diviem, četriem un sešiem gadiem. Tie tiks aizstāti ar attiecīgi trīs, piecu un septiņu gadu cikliem.

               Šo nostāju pauž Komisija nākamajā Ministru konferences vai Vispārējās padomes sanāksmē, atkarībā no tā, kura no tām notiek agrāk.

               2. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības politikas pārskatīšanas struktūrā, ir pievienoties konsensam grozīt TPRB reglamentu, kā paredzēts dokumentā WT/RD/TPR/745.

               Šo nostāju pauž Komisija nākamajā TPRB sanāksmē.

               3. pants

               Pēc tam, kad tiek pieņemts lēmums par tirdzniecības politikas pārskatīšanu ciklu paildzināšanu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Dokuments WT/RD/TPR/745.

                     (2)
                  Dokuments WT/RD/TPR/745.


               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 8.4.2016
            COM(2016) 183 final
            2016/0094(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš ICAO struktūrām jāizstrādā un kurš ir vērsts uz to, lai no 2020. gada īstenotu vienotu un globālu tirgus pasākumu starptautiskās aviācijas radīto emisiju mazināšanai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               ANO Konvencijas par klimata pārmaiņām 21. Pušu konferencē veiksmīgi pieņēma Parīzes nolīgumu, kura mērķis ir ierobežot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas līmeni un tiekties temperatūras kāpumu ierobežot līdz 1,5 °C. Līdz 2050. gadam globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas būtu jāsamazina vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Visām tautsaimniecības nozarēm, tostarp starptautiskajai aviācijai, būtu jāpalīdz īstenot šos emisiju samazinājumus.

               Siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada starptautiskā aviācija, veido vairāk nekā 2 % no globālajām emisijām, un tās strauji pieaug; paredzams, ka līdz 2050. gadam, saglabājot ierastās darbības scenāriju, aviācijas darbību radītās emisijas varētu pieaugt par vairāk nekā 200 %, salīdzinot ar pašreizējo līmeni. Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei "Parīzes protokols — plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada"
                  1
                uzsvērts, ka ICAO būtu jārīkojas, lai līdz 2016. gada beigām efektīvā veidā regulētu starptautiskās aviācijas radītās emisijas. Neskatoties uz tehnoloģiskiem uzlabojumiem, aviācijas nozarē kopējo emisiju samazināšanas potenciāls ir ierobežots un tādēļ, lai aviācija varētu sniegt ieguldījumu kopējā emisiju samazinājumā, par piemērotiem pasākumiem tika atzīti tirgus pasākumi. Lai līdz ICAO 2016. gada asamblejas 39. sesijai (27. septembris – 7. oktobris) pieņemtu lēmumu par programmas īstenošanu no 2020. gada
                  2
               , ICAO 2013. gada asamblejas 38. sesijā tik nolemts izstrādāt vienotu un globālu tirgus pasākumu starptautiskās aviācijas radīto emisiju mazināšanai.

               Tāpēc iespējami drīz un labu laiku pirms ICAO asamblejas ir jāpieņem nostāja, kas dalībvalstīm, kopīgi darbojoties ES interesēs, būtu jāievēro attiecībā uz ICAO pieņemamo lēmumu.

               Savienības ieņemto nostāju Komisija un dalībvalstis pauž ICAO struktūrās. Šāda akta priekšlikuma izstrādē ir iesaistītas vairākas ICAO struktūras, tostarp ICAO padome. ES nostāja ir jāpieņem arī tāpēc, lai nodrošinātu atbilstību spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 1600/2002/EK prasīts Savienībai noteikt un veikt konkrētas darbības, lai samazinātu aviācijas radītu siltumnīcefekta gāzu emisijas, ja ICAO līdz 2002. gadam nav panākta vienošanās par tādām darbībām. Pēc ICAO 2001. gada asamblejas 33. sesijā pieņemtā lēmuma apstiprināt atklātu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu starptautiskajā aviācijā
                  3
                un pēc 2004. gada ICAO asamblejas 35. sesijā pieņemtā lēmuma izstrādāt norādes par starptautiskās aviācijas radīto emisiju iekļaušanu ICAO dalībvalstu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā
                  4
                Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 2008/101/EK, ar ko grozīja Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, lai tajā iekļautu aviācijas darbības.
                  5

               Papildus lēmumam izveidot globālu tirgus pasākumu ICAO 2013. gada asamblejas 38. sesijā nolēma, ka ICAO sadarbosies ar tās dalībvalstīm un to attiecīgajām organizācijām, lai censtos sasniegt kolektīvo vidējā termiņa globālo vēlamo mērķi – no 2020. gada starptautiskās aviācijas radītās globālās oglekļa neto emisijas noturēt nemainīgā līmenī. Tiek prognozēts, ka starptautiskās aviācijas radītās emisijas 2020. gadā būs par aptuveni 70 % lielākas nekā 2005. gadā
                  6
               , un Savienība un tās dalībvalstis ir pastāvīgi uzstājušas, ka starptautiskās aviācijas radīto siltumnīcefekta gāzu globālajam emisiju samazināšanas mērķim līdz 2020. gadam vajadzētu būt 10 %, salīdzinot ar 2005. gada līmeni. Tomēr šķiet lietderīgi Savienībai izmantot iespēju veicināt globālu tirgus pasākumu izstrādi diezgan īsā laikposmā starptautiskās aviācijas radītu siltumnīcefekta gāzu emisijas ierobežošanai 2020. gada līmenī, ņemot vērā iespēju laika gaitā mērķus attiecīgi pārskatīt.

               Lai ICAO 2016. gada asamblejas 39. sesijā veicinātu progresu atbilstoša akta pieņemšanā, Savienības likumdevēji nolēma pagaidām uzskatīt, ka attiecībā uz lidojumiem uz/no lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas Ekonomiskās zonas (EEZ), Direktīvā 2003/87/EK izklāstītās prasības ir izpildītas
                  7
               . Pēc ICAO 2016. gada asamblejas 39. sesijas Komisija ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par darbībām, kas paredzētas, lai no 2020. gada īstenotu starptautisku aktu attiecībā uz globālu tirgus pasākumu, ar ko nediskriminējošā veidā samazinās starptautiskās aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šajā ziņojumā Komisija apsvērs un vajadzības gadījumā, reaģējot uz sarunās panākto, ietvers priekšlikumus par to, kādā mērā no 2017. gada 1. janvāra būtu jāaptver emisijas, kas rodas lidojumos uz/no lidlaukiem, kuri atrodas valstīs ārpus EEZ.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Lēmuma priekšlikums atbilst citām Savienības politikas jomām, jo īpaši enerģētikas, vides un transporta politikai
                  8
               , un papildina tās.

               Globāla pāreja uz tīru enerģiju nozīmē, ka būs jāmainās uzņēmējdarbības un investīciju modeļiem un ka būs vajadzīgi attiecīgi stimuli visās politikas jomās.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikums ir izstrādāts atbilstoši LESD 192. panta 1. punktam kopā ar 218. panta 9. punktu.

               LESD 218. panta 9. punktā ir paredzēta procedūra, kā noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām.

               Šajā gadījumā paredzams, ka aktam, ko ICAO asambleja pieņems, būs Direktīvas 2003/87/EK 28.a pantā norādītās juridiskās sekas.

               Saskaņā ar LESD 191. pantu un 192. panta 1. punktu Eiropas Savienība palīdz sasniegt šos un citus šādus mērķus: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules vides problēmas, jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

               •Instrumenta izvēle

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēts, ka piemērojamais instruments ir Padomes lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               Neattiecas.

               2016/0094 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš ICAO struktūrām jāizstrādā un kurš ir vērsts uz to, lai no 2020. gada īstenotu vienotu un globālu tirgus pasākumu starptautiskās aviācijas radīto emisiju mazināšanai

                EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)
                     Siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada starptautiskā aviācija, veido vairāk nekā 2 % no globālajām emisijām, un tās strauji pieaug; paredzams, ka līdz 2050. gadam, saglabājot ierastās darbības scenāriju, aviācijas darbību radītās emisijas varētu pieaugt par vairāk nekā 200 %, salīdzinot ar pašreizējo līmeni. Līdz 2050. gadam globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas būtu jāsamazina vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Visām tautsaimniecības nozarēm, tostarp starptautiskajai aviācijai, būtu jāpalīdz īstenot šos emisiju samazinājumus.

               ANO Konvencijas par klimata pārmaiņām 21. Pušu konference sekmīgi noslēdzās 2015. gada decembrī, pieņemot Parīzes nolīgumu, kura mērķis ir ierobežot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas līmeni un tiekties temperatūras kāpumu ierobežot līdz 1,5 °C.

               (2)
                     Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) tika izveidota ar 1944. gada Čikāgas Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju. Visas ES dalībvalstis ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses un ICAO locekles, bet Savienībai ir novērotāja statuss dažās ICAO sanāksmēs, tostarp ICAO trīsgadu asamblejā. Savienība un visas tās dalībvalstis ir 1997. gada Kioto protokola puses, un tāpēc tām ICAO ietvaros ir jācenšas ierobežot starptautiskās aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 1600/2002/EK prasīts Savienībai noteikt un veikt konkrētas darbības, lai samazinātu aviācijas radītu siltumnīcefekta gāzu emisijas, ja ICAO līdz 2002. gadam nav panākta vienošanās par tādām darbībām.

               (3)
                     ICAO 2001. gada asamblejas 33. sesijā apstiprināja atklātu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu starptautiskajā aviācijā
                  9
               . ICAO Aviācijas vides aizsardzības komiteja 2004. gadā ieteica pārtraukt ICAO aizgādībā īstenot ar aviāciju saistītu un uz jaunu tiesību aktu balstītu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu. ICAO 2004. gada asamblejas 35. sesijā apstiprināja atklātu emisijas kvotu tirdzniecību un iespēju valstīm starptautiskās aviācijas radītas emisijas iekļaut savās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmās
                  10
               , bet ICAO 2007. gada asamblejas 36. sesijā tika mudināts piešķirt atbrīvojumu gaisa kuģu ekspluatantiem, kas reģistrēti citās valstīs, ja vien ar divpusēju vienošanos nav nolemts citādi
                  11
               . Savienība, tās dalībvalstis un citas Eiropas valstis ir konsekventi paturējušas tiesības bez diskriminācijas ieviest un piemērot tirgus pasākumus visiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri sniedz pakalpojumus uz to teritoriju, no to teritorijas vai to teritorijā, atsaucoties uz to, ka Čikāgas konvencijā atzītas pušu tiesības bez diskriminācijas piemērot savus aviācijas normatīvos aktus visu valstu gaisa kuģiem
                  12
               , kuri sniedz pakalpojumus uz to teritoriju, no to teritorijas vai to teritorijā.

               (4)
                     Ņemot vērā to, ka aviācijas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošana ir būtisks ieguldījums kopējās emisiju samazināšanas saistībās, Eiropas Parlaments un Padome, lai iekļautu aviācijas darbības, pieņēma Direktīvu 2008/101/EK
                  13
               , ar ko grozīja Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK
                  14
               . Direktīvas 2008/101/EK piektajā apsvērumā izklāstīts, ka ES būtu jācenšas nodrošināt, lai tādā pasaules mēroga nolīgumā, ar kuru paredzēts ierobežot globālo temperatūras pieaugumu, būtu ietverti starptautiskās aviācijas radītu siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma samazināšanas pasākumi, un tādā gadījumā Komisijai būtu jāapsver, kuri grozījumi Direktīvā 2003/87/EK – ciktāl tā attiecas uz gaisa kuģu ekspluatantiem – ir vajadzīgi.

               (5)
                     Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei "Parīzes protokols — plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada"
                  15
                uzsvērts, ka Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai (ICAO) būtu jārīkojas, lai līdz 2016. gada beigām efektīvā veidā regulētu starptautiskās aviācijas radītās emisijas. Nākamā ICAO asamblejas sanāksme notiks 2016. gadā, un tajā būtu jāvienojas par starptautisku aktu, kā rezultātā līdz 2020. gadam tiktu īstenots vienots un globāls tirgus pasākums attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām.

               (6)
                     ICAO 2013. gada asamblejas 38. sesijā nolēma, ka ICAO sadarbosies ar tās dalībvalstīm un to attiecīgajām organizācijām, lai censtos sasniegt kolektīvā vidējā termiņa globālo vēlamo mērķi – no 2020. gada starptautiskās aviācijas radītās globālās oglekļa neto emisijas noturēt nemainīgā līmenī ("ICAO" mērķis), kā arī nolēma izstrādāt globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautisko aviāciju un ziņot par sava darba rezultātiem, lai ICAO 2016. gada asamblejas 39. sesijā pieņemtu lēmumu. Tiek prognozēts, ka starptautiskās aviācijas radītās emisijas 2020. gadā būs par aptuveni 70 % lielākas nekā 2005. gadā
                  16
               , un Savienība un tās dalībvalstis ir pastāvīgi iestājušās par to, ka starptautiskās aviācijas radīto siltumnīcefekta gāzu globālajam emisiju samazināšanas mērķim līdz 2020. gadam vajadzētu būt 10 %, salīdzinot ar 2005. gada līmeni. Tomēr šķiet lietderīgi Savienībai izmantot iespēju veicināt globālu tirgus pasākumu izstrādi diezgan īsā laikposmā starptautiskās aviācijas radītu siltumnīcefekta gāzu emisijas ierobežošanai 2020. gada līmenī, ņemot vērā mērķa attiecīgu pārskatīšanu laika gaitā.

               (7)
                     Lai veicinātu progresu ICAO 2016. gada asamblejā atbilstoša akta pieņemšanā, Savienības likumdevējs nolēma pagaidām uzskatīt, ka attiecībā uz lidojumiem uz/no lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas Ekonomiskās zonas (EEZ), Direktīvā 2003/87/EK izklāstītās prasības ir izpildītas. Tādējādi Savienība uzsvēra, ka juridiskas prasības attiecībā uz lidojumiem uz/no lidlaukiem, kas atrodas EEZ valstīs, var attiecināt tādā pašā veidā kā juridiskas prasības var attiecināt uz emisijām no lidojumiem starp šādiem lidlaukiem
                  17
               .

               (8)
                     Direktīvā 2003/87/EK (ar grozījumiem) ir paredzēti noteikti pienākumi, kas Komisijai ir saistoši pēc ICAO 2016. gada asamblejas 39. sesijas. Komisija ziņos Eiropas Parlamenta un Padomei par darbībām, kas paredzētas, lai no 2020. gada īstenotu starptautisku aktu attiecībā uz globālu tirgus pasākumu, ar ko nediskriminējošā veidā samazinās starptautiskās aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šajā ziņojumā Komisija apsvērs un vajadzības gadījumā, reaģējot uz sarunās panākto, ietvers priekšlikumus par to, kādā mērā no 2017. gada 1. janvāra būtu jāaptver emisijas, kas rodas lidojumos uz/no lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus EEZ.

               (9)
                     Būtu jānosaka Savienības nostāja, kas jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO un kurš būs vērsts uz to, lai no 2020. gada īstenotu vienotu un globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām.

               (10)
                     Savienības nostāja ir jāpieņem labu laiku pirms nākamās ICAO asamblejas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz globālu tirgus pasākuma aktu Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), atbilst šā lēmuma pielikumam, un Komisija un dalībvalstis to pauž, Savienības interesēs kopīgi rīkojoties ICAO struktūrās.

               2. pants

               Komisija par notiekošajām diskusijām pastāvīgi informē attiecīgās Padomes struktūras. Lai Komisijai būtu pienācīgi zināma Padomes nostāja par pielikumā izklāstīto noteikumu pareizu piemērošanu, Komisija par notikumu attīstību ICAO visa procesa laikā, kad vien tas ir vajadzīgs, apspriežas ar minētajām struktūrām.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  COM(2015)81, 2015. gada 4. marts.

                     (2)
                  ICAO Rezolūcija A38-18 (2013).

                     (3)
                  ICAO Rezolūcija A33-7 (2001).

                     (4)
                  ICAO Rezolūcija A35-5 (2004).

                     (5)
                  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

                     (6)
                  Skatīt atrunas attiecībā uz 2013. gada ICAO rezolūciju 4. zemsvītras piezīmē.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 421/2014.

                     (8)
                  COM(2016) 110 final.

                     (9)
                  ICAO Rezolūcija A33-7.

                     (10)
                  ICAO Rezolūcija A35-5.

                     (11)
                  Rezolūcijas A36-22 L papildinājums.

                     (12)
                  Atrunas attiecībā uz ICAO 2007. gada rezolūciju, ICAO 2010. gada rezolūciju, ICAO Padomes 2012. gada lēmumu, ar ko apstiprina Deli deklarāciju, un ICAO 2013. gada rezolūciju, skatīt

                     http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/aviation/documentation_en.htm.

                     (13)
                  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

                     (14)
                  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

                     (15)
                  COM(2015)81, 2015. gada 4. marts.

                     (16)
                  Skatīt atrunas attiecībā uz 2013. gada ICAO rezolūciju, 4. zemsvītras piezīme.

                     (17)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 421/2014, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, jo paredzams, ka līdz 2020. gadam tiks īstenota starptautiska vienošanās par vienota un globāla tirgus mehānisma piemērošanu starptautiskās aviācijas emisijām, OV L 129, 30.4.2014., 1. lpp.