				|

		52013PC0500

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma mērķi
Šā priekšlikuma mērķis ir,
pamatojoties uz LESD 185. pantu, sagatavot Padomes un Parlamenta
lēmumu, kas būtu juridisks līdzeklis Eiropas Savienības
dalībai Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas
dzīvesvides kopīgajā programmā, ko īsteno
vairākas dalībvalstis (AAL programma).
AAL programmas
vispārējie mērķi ir šādi:
·
palielināt aktīvām un
veselīgām vecumdienām paredzētu informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju (IKT) produktu un pakalpojumu
pieejamību, uzlabot vecu cilvēku un viņu
aprūpētāju dzīves kvalitāti un palīdzēt
palielināt aprūpes sistēmu ilgtspēju;
·
uzturēt virs kritiskā līmeņa
Eiropas lietišķo pētniecību, izstrādi un inovāciju
pilnvērtīgām vecumdienām paredzētu IKT produktu un
pakalpojumu jomā, jo īpaši iesaistot MVU un lietotājus;
·
piesaistīt privātā sektora
ieguldījumus un uzlabot rūpnieciskas izmantošanas
apstākļus, ieviešot tādu saskaņotu regulējumu Eiropas
pieeju un risinājumu, tostarp kopīgu standartu minimuma, izstrādei,
kas atbilst dažādām valstu un reģionālām
sabiedrības prioritātēm un regulējuma aspektiem.
1.2.        Priekšlikuma pamatojums
Stratēģijā "Eiropa 2020"
sabiedrības novecošana ir atzīta gan par problēmu, gan par
izdevību gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.
Pamatiniciatīvās "Eiropas digitalizācijas programma"
un "Inovācijas savienība" sabiedrības novecošana
skatīta kā prioritārs jautājums. Digitalizācijas
programmā uzmanība vērsta uz novatoriskiem pakalpojumiem,
produktiem un procesiem, kuru pamatā ir IKT, un tā ietver
vairākas darbības e-veselības jomā un konkrētu
darbību AAL programmas nostiprināšanai. AAL programma
sniegs būtisku ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020"
un saistītu pamatiniciatīvu īstenošanā, kā arī
palīdzēs risināt demogrāfiskās problēmas un
radīs jaunas izdevības, jo īpaši maziem un vidējiem
uzņēmumiem. Eiropas Inovācijas partnerība aktīvām
un veselīgām vecumdienām (EIP AHA) paredz, ka IKT
risinājumi būs svarīgi, lai sasniegtu tās
mērķus — līdz 2020. gadam palielināt
veselīgas dzīves gadu skaitu par diviem gadiem, kā arī
uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un aprūpes
sistēmu efektivitāti Eiropā. AAL programma,
orientējoties uz IKT balstītām inovācijām,
būtiski atbalsta EIP AHA, jo šī programma ir vērsta uz
"nāves ieleju" — inovācijas ķēdes daļu
starp pētniecības rezultātu gūšanu un to īstenošanu
jaunos produktos un pakalpojumos, kas ir gatavi tirgum. Turklāt AAL
programma gūs labumu no EIP, jo EIP paātrinās tirgus izveidi,
produktu un pakalpojumu plašu izplatību, kā arī
palīdzēs uzlabot tirgus pamatnosacījumus, piemēram,
standartizāciju un sadarbspēju, uz ko neattiecas šī programma,
bet kas novērtējumā un apspriešanās minēti kā
šķēršļi ieviešanai. AAL programmu papildina svarīgas
valstu iniciatīvas, piemēram, valsts iniciatīva interaktīvas
automatizētas dzīvesvides un vecumdienu jomā Vācijā,
interaktīvas automatizētas dzīvesvides inovācijas platforma
Apvienotajā Karalistē un platforma inovācijai vecumdienu
jomā Francijā.
Šīs savstarpēji saistītās
programmas kopā aptver ievērojamu pētniecības un
izstrādes ķēdes daļu, tādējādi nodrošinot
Eiropai pasaules mērogā unikāli spēcīgu pozīciju
pilnvērtīgām vecumdienām paredzētu IKT jomā. AAL
programma labi papildina vecumdienām paredzēto IKT jomas
ilgtermiņa pētniecības un inovācijas un tirgus apzināšanas
darbības, kas ierosinātas saskaņā ar pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020".
AAL programma
papildina arī pētniecības kopīgas plānošanas
iniciatīvu (JPI) "Ilgāks mūžs, labāka
dzīve" par demogrāfiskajām izmaiņām, kurā
sadarbojas 13 Eiropas valstis nolūkā sekmēt jaunas
zinātniskas informācijas ieguvi turpmākās politikas
veidošanai vecumdienu jomā, izmantojot plašu pētniecības
disciplīnu klāstu. AAL programma var sniegt piemērošanas
kontekstu JPI daudzdisciplīnu pētniecībai un
bagātināt JPI pētniecības programmu ar
lietotāju pieredzi, apmainoties ar pētniecības metodiku,
piemēram, dzīves gaitas pieeju.
Šīs iniciatīvas kopā aptver
lielu inovācijas ķēdes daļu no fundamentālajiem
pētījumiem līdz ieviešanai tirgū, kā ieteikts
vairākos neatkarīgos novērtējumos par ES
pētniecības un inovācijas programmām, kā arī ES
politikas dokumentos. Šīs sinerģijas tiks vēl vairāk
nostiprinātas Komisijas ierosinātajā pētniecības un
inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam "Apvārsnis
2020", kurā īpaša sadaļa veltīta sabiedrības problēmām,
par prioritāriem jautājumiem atzīstot arī e-veselību,
demogrāfiskās pārmaiņas un labklājību. AAL
programma ir minēta kā viena no LESD 185. panta
iniciatīvām, kas var pretendēt uz pastāvīgu atbalstu,
ja atbilst noteiktiem kritērijiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
2.1.        Apspriešanās par AAL
JP nākotni
Komisija par plāniem saistībā
ar AAL programmu ir apspriedusies ar vairākām
ārējām un iekšējām ieinteresētajām
personām. Tiešsaistes sabiedriskajā apspriešanā par EIP AHA,
kas tika veikta 2011. gadā, piedalījās 524 respondenti,
kuri pauda savus uzskatus par esošajām valstu, reģionālajām
un vietējām iniciatīvām aktīvu un veselīgu
vecumdienu jomā. Aptuveni 38 % atbilžu
sniedza valsts pārvaldes iestādes, 23 % — nozares
pārstāvji, tostarp MVU, 7 % — veselības un
sociālās aprūpes nozares pārstāvji, 17 % —
pētniecības un akadēmisko aprindu pārstāvji, bet 15 % —
organizācijas, kas pārstāv vecus cilvēkus. Apspriešana
apliecināja, ka izstrādes posmā nav pietiekami iesaistīti
tiešie lietotāji, un tas ir svarīgākais šķērslis
inovācijai.
2010. gada
decembrī pieci augsta līmeņa eksperti kādreizējās
komisāres M. Kunevas vadībā veica pašreizējās AAL
JP starpposma novērtējumu[1].
Novērtējums ietvēra intervijas ar vairāk nekā 40
izraudzītām ieinteresētajām personām visā
Eiropā, kas iesaistītas AAL JP vērtības
radīšanas ķēdē. Aptuveni 33 % intervēto personu
pārstāvēja valsts pārvaldes iestādes, 27 % —
nozari, tostarp MVU, 27 % — pētniecības un
akadēmiskās aprindas, bet 11 % — organizācijas, kas
pārstāv vecus cilvēkus. Novērtēšanas
grupa uzsvēra, ka AAL JP un tās turpinājumam ir
svarīgi nodrošināt augstu programmas darbības
rezultativitāti, vēl vairāk koncentrēties uz plašiem
risinājumiem reālās dzīves situācijās,
sekmēt aprūpētājiem un starpniekiem paredzētu
tehnoloģiju izstrādi, stiprināt saiknes ar lietotājiem un
nodrošināt ieviešanas darbības.
2010. gadā tika veikta arī
tiešsaistes sabiedriskā apspriešana par AAL JP, un 2011. gadā
tika apsekoti AAL JP ietvaros finansēti projekti.
Komisija ir apspriedusi arī ar citu
tās daļu ietekmes novērtējuma vadības grupas
sanāksmēs 2012. gadā; šīs sanāksmes
palīdzēja plānot ietekmes novērtējuma ziņojuma
sagatavošanu, jo īpaši saistībā ar problēmas izklāstu
un AAL JP nozīmību citiem ģenerāldirektorātiem.
Šā ziņojuma struktūras un argumentācijas izstrādē
piedalījās saskaņā ar 185. pantu izveidotā
koordinācijas grupa RTD ĢD vadībā.
2.2.        Politikas varianti
Ietekmes novērtējuma
ziņojumā tika apskatīti šādi risinājumi.
1. variants: AAL
JP2 identiska AAL JP1. Šis variants, kas neko nemainītu, ir
pamatscenārijs, kurš paredz turpināt AAL JP darbību 2014.–2020. gadā
tieši tāpat kā pašreizējās AAL JP darbību, kas
ilgst no 2008. līdz 2013. gadam.
2. variants:
nepieņemt AAL JP2. Šis variants paredz pēc 2013. gada
iztikt bez īpašas ES programmas un līdzfinansējuma valstu
pētniecības un inovācijas programmu sasaistei ES
līmenī pilnvērtīgām vecumdienām paredzētu
IKT jomā. Līdzekļus, kas AAL JP turpinājumam
rezervēti saskaņā ar ierosināto pamatprogrammu "Apvārsnis 2020",
tās pieņemšanas gadījumā varētu atvēlēt
papildu pētniecībai pilnvērtīgu vecumdienu jomā
minētās pamatprogrammas ietvaros.
3. variants. Šis
variants, kas paredz AAL JP1 turpinājumu, paplašinātu tās
darbības jomu un uzlabotu īstenošanu. AAL JP2 darbības
joma tiktu saskaņota ar visu EIP AHA darbības jomu.
Līdzās aktīvu vecumdienu un neatkarīgas dzīves EIP
AHA pīlāram tiktu aptverti arī abi pārējie
pīlāri: profilakse, skrīnings un agrīnā diagnostika,
kā arī aprūpe un ārstēšana. Tā kā, programmu
saskaņojot ar EIP AHA, mainītos darbības joma, programmas
nosaukums būtu jāmaina no "Interaktīvas automatizētas
dzīvesvides kopīgā programma" uz "Aktīvas
dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides
kopīgā programma". Programmu līdzfinansētu
dalībvalstis un projektu dalībnieki — kā
pašreizējās 2008.–2013. gada AAL JP laikā. EK
finansējums no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"
saglabātos saskaņā ar 7. pamatprogrammu piešķirtā
finansējuma līmenī. Šis variants
paredzētu arī vairāk iesaistīt tiešos lietotājus,
palielinot finansējuma bāzi visiem dalībniekiem un uzlabojot
programmas darbības rezultativitāti.
2.3.        Ietekmes
novērtējuma apspriešana
Minētos variantus 2012. gada
februārī pārskatīja AAL JP Ģenerālā
asambleja, kuras balsojums apstiprināja, ka programmas turpināšana ir
stratēģiski svarīga, un 15 no 23 valstīm, kas pašreiz
darbojas programmā, pauda atbalstu 3. variantam. Otru lielāko
atbalstu guva variants turpināt programmu tās pašreizējā
formā (1. variants). Tikai divas valstis pauda atbalstu 2. variantam —
programmu neturpināt.
2012. gada
novembrī Ietekmes novērtējuma padome ziņojumu
pārskatīja un apstiprināja. Savā atzinumā tā
pieprasīja uzlabot ietekmes novērtējuma ziņojumu, un
šī prasība ir ņemta vērā. Precīzāk,
ziņojumā tagad labāk izskaidrots politikas konteksts,
atlikušās problēmas, tirgus nepilnības un pamatscenārijs.
Mērķi tika pārskatīti, lai nodrošinātu stingru pamatu AAL
JP2 progresa novērtēšanai. Jutīguma analīzē
plašāk tika ilustrēti dažādi finansēšanas scenāriji,
un tika precizēta iespējamā ietekme uz sabiedrību un
veselību. Visbeidzot, ziņojumā tika iekļauts variantu
salīdzinājums efektivitātes, lietderības un
saskaņotības aspektā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.        Juridiskais pamats
AAL programmas
priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 185. pants, saskaņā ar kuru Savienība
var pieņemt noteikumus par Eiropas Savienības dalību
pētniecības un izstrādes programmās, ko īsteno
vairākas dalībvalstis, tostarp dalību struktūrās, kas
izveidotas šo programmu izpildes nolūkā.
3.2.        Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes princips ir
piemērojams, jo priekšlikuma darbības joma nav Eiropas
Savienības ekskluzīvā kompetencē. Subsidiaritāte ir
nodrošināta: priekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz 185. pantu,
kurā skaidri paredzēta Savienības dalība vairāku
dalībvalstu īstenotās pētniecības programmās, un
visi operacionālie aspekti, ja vien iespējams, tiktu īstenoti
valsts mērogā, vienlaikus nodrošinot saskaņotu pieeju
kopīgajai programmai Eiropas līmenī.
Dalībvalstis vienas pašas nevar
pienācīgi sasniegt priekšlikuma mērķus, jo īpašās
zināšanas un izcilība, kas vajadzīga veciem cilvēkiem
paredzētu IKT produktu un pakalpojumu pētniecībā un
izstrādē, ir izkliedēta dažādās valstīs un
tāpēc nav apvienojama atsevišķu valstu līmenī. Ja
nebūtu saskaņotas pieejas ar kritisko masu Eiropas līmenī,
pastāvētu liels pasākumu pārklāšanās un
attiecīgi lielāku izmaksu risks. Turklāt ir maz ticams, ka
varētu izveidot īstu iekšējo tirgu veciem cilvēkiem
paredzētiem sadarbspējīgiem IKT risinājumiem, ja
nebūtu kopīgas Eiropas mēroga programmas.
ES pievienotā vērtība ir tieši
saistīta ar šādām problēmām: ES tirgus un
pētniecības pasākumu sadrumstalotība, nepietiekami centieni
attiecībā uz ieviešanu visā ES, kopīga Eiropas
skatījuma trūkums attiecībā uz pilnvērtīgām
vecumdienām paredzētu IKT tirgiem.
3.3.        Proporcionalitātes
princips
LESD 185. pantā Savienība tiek
aicināta, "vienojoties ar attiecīgām
dalībvalstīm, .. paredzēt iespēju piedalīties
pētniecības un attīstības programmās, ko sākušas
vairākas dalībvalstis, tostarp iespēju piedalīties
struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs
programmas". Dalībvalstis ir šīs iniciatīvas
virzītājspēks.
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam, jo dalībvalstis būs atbildīgas par kopīgās
programmas izstrādi un visiem operacionālajiem aspektiem. AAL
apvienība, īpašā īstenošanas struktūra,
saistībā ar pašreizējo AAL JP jau ir
pierādījusi, ka spēj īstenot programmu efektīvi un
lietderīgi. Savienība sniegs stimulus uzlabot koordināciju,
nodrošinās sinerģijas ar ES rīcībpolitikām un
"Apvārsnis 2020" prioritātēm, kā arī
ieguldījumu tajās, uzraudzīs programmas īstenošanu un
nodrošinās ES finansiālo interešu aizsardzību.
Būtiski, ka ierosinātā
organizatoriskā struktūra rada minimālu administratīvo
slogu, jo galveno administratīvo darbu veic valstu aģentūras, un
procesu pārrauga šim nolūkam izveidotā AAL
apvienība, kas par to ir arī vispārēji atbildīga.
3.4.        Juridiskā instrumenta
izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments ir
Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, kura pamatā ir LESD 185. pants.
Starpposma novērtējuma secinājumi un variantu analīze
ietekmes novērtējumā apliecina, ka 185. pants ir
vispiemērotākais līdzeklis AAL programmas mērķu
sasniegšanai.
3.5.        Atkāpes no
"Apvārsnis 2020" dalības noteikumiem
Lai Savienība varētu sniegt
finansiālu ieguldījumu un lai varētu īstenot
intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību
saskaņā ar iesaistīto valstu programmu dalības noteikumiem,
vajadzīgas atkāpes no turpmāk norādītajiem Regulas
(ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] noteikumiem.
·
Finansiālo iespēju pārbaude
attiecināta uz visiem dalībniekiem, un to veic iesaistītas
valstu finansēšanas aģentūras: 14. panta 5. punkts.
·
Īpašā īstenošanas struktūra
neslēdz nolīgumus ar galīgajiem saņēmējiem: 16. panta
1. punkts.
·
Valstu noteikumu piemērošana
attiecībā uz finansēšanu, izmaksu atbilstību, atzinumiem
par finanšu pārskatiem un atzinumiem par metodiku: 19. panta 1. un 5.–7. punkts,
22.–29. pants.
·
Noteikumi, kas reglamentē
intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) un rezultātu
izplatīšanu, saskaņā ar valstu noteikumiem: 38.–45. pants.
Atkāpes ir pamatotas, jo pēc ieceres
AAL programma ir programma, kuras rezultāti ātri nonāk
tirgū un kurā apvienotas daudzas dažādas valstu finansējuma
plūsmas (piemēram, pētniecības inovācijas,
veselības aprūpes un nozares finansējuma programmas). Šīm
programmām to rakstura dēļ ir dažādi dalības
noteikumi, un nevar rēķināties, ka tās pilnībā
atbildīs "Apvārsnis 2020" dalības noteikumiem.
Turklāt AAL programma ir jo
īpaši vērsta uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un
lietotāju organizācijām, kas parasti nepiedalās ES
pētniecības un inovācijas darbībās. Lai
pazeminātu to dalības administratīvo un juridisko slieksni,
Savienības finansiālais ieguldījums tiek veikts
saskaņā ar attiecīgo valstu finansēšanas programmu
noteikumiem, kas tiem ir pazīstamāki, un īstenots kā viena
dotācija, kura apvienota ar attiecīgo valstu publiskā sektora
atbalstu. AAL JP (2008–2013) ir pierādījusi, ka šī pieeja
darbojas labi un ir ļāvusi piesaistīt lielu skaitu mazo un
vidējo uzņēmumu — vairāk nekā 40 % no
dalībniekiem.
Priekšlikums nodrošina pienācīgu
aizsardzību, lai garantētu, ka īpašā īstenošanas
struktūra, sniedzot finansējumu trešām personām,
ievēro vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības
principus, un tas nodrošina arī Savienības finansiālo interešu
aizsardzību. Priekšlikums paredz arī iekļaut atbilstīgus sīki
izstrādātus noteikumus nolīgumā, kas jānoslēdz
Savienībai un īpašajai īstenošanas struktūrai.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Tiesību akta finanšu pārskatā,
kas pievienots šim lēmumam, izklāstīta paredzamā ietekme uz
budžetu. Noteikumiem šajā lēmumā un deleģēšanas
nolīgumā, kas jānoslēdz Komisijai un īpašajai
īstenošanas struktūrai, jānodrošina ES finansiālo interešu
aizsardzība.
Maksimālais ES ieguldījuma apjoms ir
EUR 175 000 000 no pamatprogrammai "Apvārsnis 2020"
veltītā Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju
ĢD budžeta daļas, kas paredzēta 1. sabiedrības
problēmas pozīcijai "Veselība, demogrāfiskās
pārmaiņas un labklājība".[2]
5.           IZVĒLES ELEMENTI
5.1.        Vienkāršošana
Šajā priekšlikumā paredzēta
administratīvo procedūru vienkāršošana privāto tiesību
subjektiem. Jo īpaši jaunās kopīgās programmas
pētniecības finansējuma saņēmēji gūs labumu
no vienotas līgumslēgšanas un maksājumu shēmas, kuras
pamatā būs zināmi valsts noteikumi, un nebūs atsevišķi
jāziņo par Savienības ieguldījumu. ES tiešā veidā
sadarbosies ar AAL apvienību, kas būs atbildīga par ES
ieguldījuma piešķiršanu un uzraudzību, kā arī
ziņošanu par tā lietošanu.
5.2.        Pārbaude,
pārskatīšana un turpināmība
Šis priekšlikums ietver pārbaudes
klauzulu, paredzot termiņa starpposma pārskatīšanu pēc trim
gadiem. Kopējais termiņš būs ierobežots uz septiņiem
intervences gadiem un trim papildu gadiem pabeigšanai.
5.3.        Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts attiecas
uz EEZ jautājumu, tādēļ tas būtu jāattiecina uz
Eiropas Ekonomikas zonu.
2013/0233 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
par Savienības dalību Aktīvas
dzīves un interaktīvas automatizētas dzīvesvides
pētniecības un izstrādes programmā, ko kopīgi
īsteno vairākas dalībvalstis
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu
un 188. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],

saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Komisija savā
paziņojumā "Eiropa 2020 — stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei"[4] uzsver vajadzību
radīt labus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un
inovācijā, lai panāktu gudru, ilgtspējīgu un
integrējošu izaugsmi Savienībā. Eiropas Parlaments un Padome ir
pauduši atbalstu minētajai stratēģijai.
(2)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada ... Regulu (ES) Nr. .../2013[5] izveidotās
pētniecības un inovācijas pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"
(2014–2020) (turpmāk "pamatprogramma "Apvārsnis 2020"")
mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un
inovāciju, palīdzot nostiprināt publiskā–publiskā
sektora partnerības, tostarp ar Savienības dalību
programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis,
saskaņā ar Līguma 185. pantu.
(3)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 742/2008/EK par
Kopienas dalību pētniecības un attīstības
programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku
dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un
komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas
dalībvalstis[6],
paredz Kopienas finansiālo ieguldījumu Interaktīvas
automatizētas dzīvesvides kopīgajai pētniecības un
izstrādes programmai (turpmāk "AAL JP"), kas sniegts
kā pretieguldījums dalībvalstu ieguldījumam, bet
nepārsniedz EUR 150 000 000, kamēr tiek īstenota
Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecībai,
tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013),
kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra
Lēmumu Nr. 1982/2006/EK[7].

(4)       2012. gada decembrī
Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par AAL JP
starpposma novērtējumu[8].
Novērtējumu izstrādāja ekspertu grupa. Saskaņā ar
ekspertu grupas vispārējo viedokli AAL JP bija sasniegusi
būtisku progresu tās mērķu īstenošanā un
ievērības cienīgus rezultātus un tā būtu
jāturpina arī pēc pašreizējā finansēšanas
perioda. Ekspertu grupa gan norādīja uz dažiem trūkumiem, jo
īpaši uz vajadzību projektos vairāk iesaistīt
lietotājus un vajadzību vēl vairāk uzlabot programmas
darbības rezultativitāti attiecībā uz līguma
noslēgšanas un maksājumu veikšanas termiņiem.
(5)       Komisija savā
paziņojumā "Eiropas demogrāfiskā nākotne —
kā pārvērst problēmu par iespēju"[9] uzsvēra, ka
sabiedrības novecošana ir viena no svarīgākajām
problēmām visās Eiropas Savienības valstīs un ka jaunu
tehnoloģiju plašāka izmantošana varētu palīdzēt
kontrolēt izmaksas, uzlabot vecu cilvēku labklājību un
sekmēt to aktīvu līdzdalību sabiedrības
dzīvē, kā arī uzlabot Savienības ekonomikas
konkurētspēju.
(6)       Komisija savā
paziņojumā "Stratēģijas "Eiropa 2020"
pamatiniciatīva "Inovācijas savienība""[10] norādīja, ka
sabiedrības novecošana ir viena no sabiedrības problēmām,
kuru risināšanā inovācijas sasniegumi var būt ļoti
svarīgi un var uzlabot konkurētspēju, sniegt Eiropas
uzņēmumiem iespēju izvirzīties vadībā jaunu
tehnoloģiju izstrādē, attīstīties un kļūt
par pasaules līderiem jaunos izaugsmes tirgos, uzlabot sabiedrisko
pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti un tādējādi
radīt daudz jaunu augstas kvalitātes darbvietu.
(7)       Komisija savā
paziņojumā par Eiropas pamatiniciatīvu "Digitālā
programma Eiropai"[11]
ierosināja nostiprināt AAL JP, lai palīdzētu
risināt sabiedrības novecošanas problēmas.
(8)       Komisija savā
paziņojumā "Kā tālāk virzīt Eiropas
Inovācijas partnerības aktīvām un veselīgām
vecumdienām Stratēģisko īstenošanas plānu"[12] ierosināja ņemt
vērā attiecīgās plāna prioritātes
saistībā ar turpmākajām pētniecības un
inovācijas darba programmām un instrumentiem, kas ietilpst
pamatprogrammā "Apvārsnis 2020". Komisija ierosināja
arī ņemt vērā ieguldījumu, ko AAL JP var sniegt
Eiropas Inovācijas partnerībai aktīvām un
veselīgām vecumdienām.
(9)       Eiropas Inovācijas
partnerībā aktīvām un veselīgām vecumdienām,
kas izveidota Inovācijas savienības ietvaros, paredzēts, ka IKT risinājumi
būs svarīgi tās mērķu sasniegšanā —
līdz 2020. gadam palielināt veselīgas dzīves gadu
skaitu par diviem gadiem, kā arī uzlabot iedzīvotāju
dzīves kvalitāti un aprūpes sistēmu efektivitāti
Savienībā. Tās stratēģiskajā īstenošanas
plānā noteiktas prioritātes inovācijas
paātrināšanai un paplašināšanai aktīvu un veselīgu
vecumdienu jomā visā Savienībā trīs aspektos:
profilakse un veselības veicināšana, aprūpe un ārstēšana,
neatkarīga dzīve un sociālā integrācija.
(10)     Aktīvas dzīves un
interaktīvas automatizētas dzīvesvides pētniecības un
izstrādes programmas (turpmāk "AAL programma")
pamatā vajadzētu būt iepriekšējās programmas
sasniegumiem, un tai būtu jārisina iepriekšējās programmas
trūkumi, veicinot lietotāju aktīvāku dalību projektos
un īstenojot programmu raitāk.
(11)     Savienības
ieguldījumam AAL programmā būtu jānosaka
maksimālā robežvērtība uz visu pamatprogrammas
"Apvārsnis 2020" darbības laiku. Lai nodrošinātu
būtisku sviras efektu un iesaistīto valstu aktīvu
līdzdalību programmas mērķu sasniegšanā,
pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" darbības laikā
Savienības ieguldījumam AAL programmā nevajadzētu
pārsniegt iesaistīto valstu finansējuma apjomu.
(12)     Saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. .../2013 [H2020 FP] mērķiem ikvienai
dalībvalstij un ikvienai pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"
asociētajai valstij vajadzētu būt tiesībām
līdzdarboties AAL programmā.
(13)     Lai nodrošinātu, ka
iesaistītās valstis sniedz pretieguldījumu Savienības
finanšu saistībām, būtu jānosaka, ka Savienība finanšu
ieguldījumu veic ar nosacījumu, ka iesaistītās valstis ir
oficiāli uzņēmušās saistības pirms AAL
programmas sākšanas un tās izpildījušas. Iesaistīto valstu
ieguldījumā AAL programmā būtu jāiekļauj
administratīvās izmaksas, kas rodas valstu līmenī, lai
nodrošinātu efektīvu programmas darbību.
(14)     Lai kopīgi īstenotu AAL
programmu, vajadzīga īstenošanas struktūra.
Iesaistītās valstis ir vienojušās par AAL programmas
īstenošanas struktūru un 2007. gadā izveidoja
Interaktīvas automatizētas dzīvesvides apvienību
(turpmāk "AALA"), kuras juridiskā forma ir AISBL —
starptautiska bezpeļņas organizācija saskaņā ar
Beļģijas tiesību aktiem. Ņemot vērā, ka
saskaņā ar starpposma novērtējuma ziņojumu AAL JP
esošā pārvaldības struktūra ir izrādījusies
efektīva un kvalitatīva, AALA būtu jāizmanto kā
īstenošanas struktūra un tai būtu jāuzņemas AAL
programmas finansējuma piešķiršanas un uzraudzības
struktūras funkcija. AALA būtu jāpārvalda
Savienības finansiālais ieguldījums un jānodrošina AAL
programmas efektīva īstenošana.
(15)     Lai sasniegtu AAL programmas
mērķus, AALA finansiālais atbalsts būtu
jāsniedz galvenokārt kā dotācijas AALA
atlasītās darbībās iesaistītiem dalībniekiem.
Šīs darbības AALA pārraudzībā būtu
jāatlasa uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ar neatkarīgu
ārēju ekspertu palīdzību. Prioritārā
secībā veidotam priekšlikumu sarakstam vajadzētu būt
saistošam attiecībā uz priekšlikumu atlasi un Savienības un
valstu budžetu finansējuma piešķiršanu AAL programmas
projektiem.
(16)     Savienības
finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda
saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un
netiešas pārvaldības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas
Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības
vispārējam budžetam,[13]
un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā
regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
(ES, Euratom) Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem[14].
(17)     Lai aizsargātu
Savienības finansiālās intereses, Komisijai vajadzētu
būt tiesīgai samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības
finansiālo ieguldījumu, ja AAL programma tiek īstenota
neatbilstoši, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās
valstis ieguldījumu AAL programmas finansēšanā nesniedz
vai sniedz daļēji vai novēloti. Šīs tiesības būtu
jāparedz deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz
Savienībai un AALA.
(18)     Dalībai netiešās
darbībās, ko finansē AAL programma, piemēro Eiropas
Parlamenta un Padomes 2013. gada ... Regulu (ES) Nr. .../2013,
kurā izklāstīti dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz
pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads)[15]. Taču, ņemot
vērā AAL programmas specifiskās funkcionālās
vajadzības, jāparedz atkāpes no minētās regulas
saskaņā ar tās 1. panta 3. punktu.
(19)     Konkrētas atkāpes no
Regulas (ES) Nr. .../2013 [H2020 RfP] ir vajadzīgas, jo
pēc ieceres AAL programma ir inovācijas programma, kuras
rezultāti ātri nonāk tirgū un kurā apvienotas daudzas
dažādas valstu finansējuma plūsmas (piemēram,
pētniecības inovācijas, veselības aprūpes un nozares
finansējuma programmas). Šīm valstu programmām to rakstura
dēļ ir dažādi dalības noteikumi, un nevar
rēķināties, ka tās pilnībā atbildīs Regulai
(ES) Nr. .../2013 ["Apvārsnis 2020" dalības
noteikumi]. Turklāt AAL programma ir jo īpaši vērsta uz
maziem un vidējiem uzņēmumiem un lietotāju
organizācijām, kas parasti nepiedalās Savienības
pētniecības un inovācijas darbībās. Lai atvieglotu
minēto uzņēmumu un organizāciju dalību,
Savienības finansiālais ieguldījums tiek sniegts
saskaņā ar attiecīgo valstu finansēšanas programmu
noteikumiem, kas tiem ir pazīstamāki, un īstenots kā viena
dotācija, kurā Savienības finansējums apvienots ar
attiecīgo valsts finansējumu.
(20)     Savienības
finansiālās intereses būtu jāaizsargā visā
izdevumu ciklā, piemērojot samērīgus pasākumus,
tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu,
zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto
līdzekļu atgūšanu un — attiecīgā
gadījumā — administratīvas un finanšu sankcijas
saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012,
Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, Padomes 1995. gada 18. decembra
Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu
interešu aizsardzību[16],
Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96
par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai
aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un
citām nelikumībām,[17]
un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK)
Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF)[18].
(21)     Komisijai būtu
jāveic starpposma novērtējums, jo īpaši par AAL
programmas kvalitāti un efektivitāti un panākumiem
izvirzīto mērķu sasniegšanā, kā arī galīgais
novērtējums un jāsagatavo ziņojums par minētajiem
novērtējumiem.
(22)     Novērtējumā
būtu jāizmanto precīza un aktuāla informācija.
Tādēļ pēc Komisijas pieprasījuma AALA un
iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz jebkāda
informācija, kas Komisijai vajadzīga iekļaušanai ziņojumos
par AAL programmas novērtējumu.
(23)     AAL programmai
būtu jānodrošina efektīva dzimumu līdztiesības
sekmēšana un jāievēro ētiskie principi, kas pausti
pamatprogrammā "Apvārsnis 2020".
(24)     Ņemot vērā to,
ka iesaistītās valstis ir nolēmušas turpināt AAL
programmu un tās mērķi tieši atbalsta un papildina
Savienības politiku aktīvu un veselīgu vecumdienu jomā un
to, ka AAL programmas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt
atsevišķās dalībvalstīs un tos, ņemot vērā
darbības mērogu, labāk var sasniegt Savienības
līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā
pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā
paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto
mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Dalība
AAL programmā
1.           Savienība piedalās
Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas
dzīvesvides pētniecības un izstrādes programmā
(turpmāk "AAL programma"), ko kopīgi īsteno
[Beļģija, Dānija, Īrija, Spānija, Francija, Kipra,
Luksemburga, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle,
Rumānija, Slovēnija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste un Šveice]
(turpmāk "iesaistītās valstis"), saskaņā ar
šā lēmuma nosacījumiem.
2.           AAL programmai var
pievienoties ikviena cita dalībvalsts vai pētniecības un
inovācijas pamatprogrammas 2014.–2020. gadam "Apvārsnis 2020",
kura izveidota ar Regulu (ES) Nr. .../2013 (turpmāk
"pamatprogramma "Apvārsnis 2020""),
asociētā valsts, ja tā atbilst šā lēmuma 3. panta
1. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam.
Minētās dalībvalstis un asociētās valstis, kas atbilst
3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumam, šajā
lēmumā uzskatāmas par iesaistītajām valstīm.
2. pants
Savienības
finansiālais ieguldījums
1.           Maksimālais
Savienības finansiālais ieguldījums AAL programmā
administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir EUR 175 000 000.
Ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā
budžeta apropriācijām, kas ir piešķirtas attiecīgajām
daļām īpašajā programmā, ar kuru īsteno
pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" un kura izveidota ar Lēmumu
.../2013/ES saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu, kā
arī 60. un 61. pantu.
2.           Savienības
ikgadējās finanšu saistības AAL programmā
nepārsniedz iesaistīto valstu ikgadējās finanšu
saistības AAL programmā.
3.           AAL programmas administratīvo
izmaksu segšanai izmanto ne vairāk kā 6 % Savienības
finansiālā ieguldījuma.
3. pants
Nosacījumi
Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanai
1.           Savienības
finansiālo ieguldījumu piešķir, ja ir izpildīti šādi
nosacījumi:
(a)
iesaistītās valstis ir
pierādījušas, ka AAL programma ir izveidota saskaņā
ar I un II pielikumu;
(b)
iesaistītās valstis vai to
izraudzītas organizācijas ir izraudzījušās
Interaktīvas automatizētas dzīvesvides apvienību —
bezpeļņas apvienību, kas ir saskaņā ar Beļģijas
tiesību aktiem izveidota juridiskā persona, — (turpmāk
"AALA") par struktūru, kura atbild par AAL
programmas īstenošanu un Savienības finansiālā
ieguldījuma piešķiršanu un uzraudzību;
(c)
visas iesaistītās valstis ir
apņēmušās sniegt finansējumu AAL programmai;
(d)
AALA ir
pierādījusi savu spēju īstenot AAL programmu,
tostarp piešķirt un uzraudzīt Savienības ieguldījumu
Savienības budžeta netiešas pārvaldības ietvaros
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un
61. pantu;
(e)
ir izveidots AAL programmas
pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu.
2.           AAL programmas
īstenošanas laikā Savienības finansiālo ieguldījumu
piešķir, ja ir izpildīti vēl arī šādi nosacījumi:
(a)
AALA īsteno
I pielikumā noteiktos AAL programmas mērķus un
II pielikumā noteiktās darbības saskaņā ar Regulu
(ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"],
ievērojot šā lēmuma 5. pantu;
(b)
tiek uzturēts atbilstīgs un efektīvs
pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu;
(c)
AALA ievēro
ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā;
(d)
visas iesaistītās valstis ir
izpildījušas saistības, kas minētas šā panta 1. punkta
c) apakšpunktā, un sniegušas ikgadējo ieguldījumu AAL
programmas finansēšanā.
4. pants
Iesaistīto valstu ieguldījumi
1.           Iesaistīto valstu
ieguldījumus veido:
(a)
finansiālais ieguldījums netiešām
darbībām, ko atbalsta AAL programma, saskaņā ar
II pielikumu;
(b)
ieguldījumi natūrā, kas atbilst
administratīvajām izmaksām, kuras radušās valstu
pārvaldēm, lai efektīvi īstenotu AAL programmu,
saskaņā ar II pielikumu.
5. pants
Dalības
un rezultātu izplatīšanas noteikumi
1.           Regulas (ES) Nr. .../2013
[dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi
attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020"] izpratnē AALA uzskatāma par
finansēšanas struktūru, un tā sniedz finansiālu atbalstu
netiešajām darbībām saskaņā ar šā lēmuma
II pielikumu.
2.           Atkāpjoties no Regulas
(ES) Nr. .../2013 [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] 14. panta
5. punkta, pieteikumu iesniedzēju finansiālās iespējas
pārbauda izraudzītā programmas pārvaldības valsts
organizācija saskaņā ar noteikumiem par dalību
izraudzītajās valstu programmās.
3.           Atkāpjoties no Regulas
(ES) Nr. .../2013 [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] 16. panta
1. punkta, dotāciju nolīgumus ar dalībniekiem paraksta
izraudzītā programmas pārvaldības valsts
aģentūra.
4.           Atkāpjoties no Regulas
(ES) Nr. .../2013 [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] 19. panta
[1. un 5.–7. punkta] un 22.–29. panta, izraudzīto programmas
pārvaldības valsts aģentūru administrētajām
dotācijām piemēro izraudzīto valstu programmu
finansēšanas noteikumus.
5.           Atkāpjoties no Regulas
(ES) Nr. .../2013 [dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"] 38.–46. panta,
piemēro izraudzīto valstu programmu noteikumus par rezultātiem
un par tiesībām piekļūt uzkrātām
zināšanām un rezultātiem.
6. pants
AAL programmas īstenošana
1.           AAL programmu
īsteno, pamatojoties uz gada darba plāniem saskaņā ar
II pielikumu.
7. pants
Savienības
un AALA nolīgumi
1.           Ja ex ante
novērtējums par AALA, kas veikts saskaņā ar Regulas
(ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu, ir
pozitīvs, Komisija Savienības vārdā ar AALA noslēdz
deleģēšanas nolīgumu un ikgadējus līdzekļu
pārskaitīšanas nolīgumus.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto deleģēšanas nolīgumu noslēdz saskaņā
ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu
un 60. un 61. pantu, kā arī Deleģētās regulas
(ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Tajā arī nosaka:
(a)
prasības par AALA ieguldījumu
attiecībā uz saistītajiem darbības rezultātu
rādītājiem, kas noteikti Lēmuma (ES) Nr. .../2013
[īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020"] II pielikumā;
(b)
prasības par AALA ieguldījumu
uzraudzībā, kas minēta Lēmumā (ES) Nr. .../2013
[īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020"];
(c)
konkrētos darbības rezultātu
rādītājus, kas vajadzīgi AALA darbības
uzraudzībai saskaņā ar 3. panta 2. punktu;
(d)
kārtību, kādā sniedz datus un
informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Komisija var
izpildīt savus rezultātu izplatīšanas un ziņošanas
pienākumus.
8. pants
Savienības
finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai
apturēšana
1.           Ja AAL programma
netiek īstenota saskaņā ar 3. panta nosacījumiem,
Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt
Savienības finansiālo ieguldījumu atbilstoši tam, kā AAL
programma tiek faktiski īstenota.
2.           Ja iesaistītās
valstis neveic ieguldījumu AAL programmas finansēšanā vai
veic to daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt,
proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības
finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā finansējuma
apjomu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas AAL
programmas īstenošanai.
9. pants
Ex post revīzijas
1.           Netiešo darbību izdevumu
ex post revīzijas veic izraudzītās programmas
pārvaldības valsts aģentūras saskaņā ar Regulas
(ES) Nr.... [pamatprogramma "Apvārsnis 2020"] 23. pantu.
2.           Komisija var nolemt 1. punktā
minētās revīzijas veikt pati.
10. pants
Savienības
finansiālo interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo lēmumu finansētas darbības, Savienības
finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot
aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām
citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas
pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot
nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā
gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un
preventīvus administratīvos un finansiālos sodus.
2.           Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un
apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām,
kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija
Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[19], un Padomes 1996. gada 11. novembra
Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un
apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu
finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[20], lai noteiktu, vai notikusi
krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība,
kas ietekmē Savienības finansiālās intereses
saistībā ar dotācijas nolīgumu vai dotācijas
lēmumu, vai līgumu, kurš finansēts saskaņā ar šo
lēmumu.
3.           Līgumos, dotāciju
nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma
īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami pilnvaro Komisiju, AALA,
Revīzijas palātu un OLAF veikt revīzijas un
izmeklēšanu saskaņā ar to attiecīgajām
kompetencēm.
4.           AALA nodrošina
Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas un Revīzijas palātas
pilnvarotām personām pieeju tās telpām un visai
informācijai, tostarp informācijai elektroniskā
formātā, kas vajadzīga, lai veiktu 3. punktā
minētās revīzijas.
5.           Īstenojot AAL
programmu, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos,
administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi
Savienības finansiālo interešu aizsardzībai, jo īpaši, lai
nodrošinātu pilnīgu Savienībai pienākošos
līdzekļu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.
11. pants
Informācijas
paziņošana
1.           Pēc Komisijas
pieprasījuma AALA sniedz Komisijai visu informāciju, kas
vajadzīga 12. pantā minēto ziņojumu sagatavošanai.
2.           Iesaistītās valstis
ar AALA starpniecību sniedz Komisijai visu informāciju, ko par
AAL programmas finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments
un Padome.
3.           Komisija 2. punktā
minēto informāciju iekļauj 12. pantā paredzētajos
ziņojumos.
12. pants
Novērtēšana
1.           Komisija līdz 2017. gada
31. decembrim veic AAL programmas starpposma novērtējumu.
Komisija sagatavo ziņojumu par minēto novērtējumu,
tajā iekļaujot novērtējuma secinājumus un Komisijas
komentārus. Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam
minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
2.           Beidzoties Savienības
dalībai AAL programmā, bet ne vēlāk par 2022. gada
31. decembri Komisija veic AAL programmas galīgo
novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto
novērtējumu, tajā iekļaujot novērtējuma
secinājumus. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas
Parlamentam un Padomei.
13. pants
Stāšanās
spēkā
Šis lēmums stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
14. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
AAL
PROGRAMMAS MĒRĶI
1.           AAL programma
īsteno šādus mērķus:
1.1.        paātrināt tādu
novatorisku IKT produktu un pakalpojumu izveidi, kas paredzēti
aktīvām un veselīgām vecumdienām mājās,
sabiedrībā un darbā, tādējādi uzlabojot vecu
cilvēku dzīves kvalitāti, patstāvību, dalību
sabiedriskajā dzīvē, prasmes un nodarbinātības
iespējas un palielinot veselības un sociālās aprūpes
efektivitāti;
1.2.        Savienības
līmenī uzturēt virs kritiskā līmeņa un
attīstīt lietišķo pētniecību, izstrādi un
inovāciju aktīvām un veselīgām vecumdienām
paredzētu IKT produktu un pakalpojumu jomā;
1.3.        izstrādāt izmaksu
ziņā efektīvus risinājumus, tostarp izveidot
attiecīgus sadarbspējas standartus un veicināt tādu
kopīgu risinājumu lokalizāciju un adaptāciju, kas ir
saderīgi ar dažādām sabiedrības prioritātēm un
regulējuma aspektiem valsts vai reģionālā mērogā,
ievēro vecu cilvēku privātumu un cieņu un —
attiecīgos gadījumos — atbalsta pieeju pakalpojumiem lauku un
nomaļos rajonos vai sniedz labumu citām cilvēku grupām,
piemēram, cilvēkiem ar invaliditāti.
2.           AAL programma rada
labvēlīgus apstākļus mazu un vidēju uzņēmumu
līdzdalībai.
3.           AAL programma
pievēršas lietišķajai pētniecībai un inovācijai, kuras
rezultāti ātri nonāk tirgū, un papildina saistītas
ilgtermiņa pētniecības un liela mēroga inovācijas
darbības, kas paredzētas pamatprogrammā
"Apvārsnis 2020", un citas Eiropas un valstu
iniciatīvas. Tā palīdz īstenot arī Eiropas
Inovācijas partnerību aktīvām un veselīgām
vecumdienām.
II PIELIKUMS

AAL
PROGRAMMAS DARBĪBAS
I. Netiešās darbības
1.           AAL programmas
īstenošana galvenokārt atbalsta uz tirgu vērstus
pētniecības un inovācijas projektus aktīvu un veselīgu
vecumdienu jomā, kuri apliecina spēju izmantot projekta
rezultātus samērīgā termiņā; minētās
netiešās darbības AAL programmas ietvaros finansē
galvenokārt ar dotācijām. Finansējumu var piešķirt
arī citos veidos, piemēram, piešķirot balvas, rīkojot
novatorisku risinājumu iepirkumus pirmskomercializācijas posmā,
kā arī publiskos iepirkumus.
2.           Var atbalstīt arī
darbības, kuru mērķis ir starpniecība, programmas
popularizēšana, informētības palielināšana par
pašreizējām iespējām, novatorisku risinājumu
izstrādes veicināšana, kā arī piedāvājuma un
pieprasījuma pušu organizāciju un investoru savstarpējo kontaktu
izveide.
3.           Var atbalstīt arī
darbības, kuru mērķis ir uzlabot priekšlikumu,
priekšizpētes un darbsemināru kvalitāti. Lai paplašinātu AAL
programmā iesaistīto ieinteresēto personu loku, var
paredzēt sadarbību ar Savienības reģioniem.
II. Īstenošana
1.           AAL programmu
īsteno, pamatojoties uz gada darba plāniem, kuros noteiktas
tēmas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
2.           Gada darba plānus, kas
ir pamatā Savienības ikgadējam finansiālajam
ieguldījumam, saskaņo ar Komisiju.
3.           AAL programmas
īstenošana ietver apspriešanu ar attiecīgajām
ieinteresētajām personām (tostarp lēmumu
pieņēmējiem no publiskajām iestādēm,
lietotāju pārstāvjiem, privātā sektora pakalpojumu
sniedzējiem un apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem, kā
arī nozares, tostarp mazu un vidēju uzņēmumu,
pārstāvjiem) par attiecīgajām lietišķās
pētniecības un inovācijas prioritātēm.
4.           AAL programmas
īstenošanā ņem vērā demogrāfiskās tendences
un demogrāfijas pētījumus, lai nodrošinātu
risinājumus, kas atbilst Savienības sociālajai un ekonomiskajai
situācijai.
5.           Atbilstoši starptautiskām
pamatnostādnēm pienācīgi ņem vērā
iespējamos ar dzimumu, ētiku un privātumu saistītos
jautājumus.
6.           Ņemot vērā, ka
AAL programma ir programma, kuras rezultātiem ātri
jānonāk tirgū, un ievērojot noteikumus, kuri paredzēti
Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES,
Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro
Savienības vispārējam budžetam, AALA nosaka
atbilstīgus minimālos darbības izpildes mērķus
attiecībā uz līguma noslēgšanas un maksājumu veikšanas
termiņiem saskaņā ar [dalības noteikumiem un] [Finanšu
regulu] un nodrošina, ka iesaistītās valstis AAL programmas
īstenošanas laikā tos ievēro.
7.           Visas iesaistītās
valstis atvieglo tādu organizāciju dalību, kas pārstāv
pieprasījuma pusi.
8.           Visas iesaistītās
valstis izraudzītos dalībnieku projektus attiecīgajās
valstu programmās līdzfinansē ar izraudzīto programmas
pārvaldības valsts aģentūru starpniecību.
Minētās aģentūras pēc tam no AALA novirza
Savienības finansējumu, pamatojoties uz kopprojekta aprakstu, kas
ietilpst nolīgumā, kurš par katru finansēto projektu
jānoslēdz izraudzītajai programmas pārvaldības valsts
aģentūrai ar attiecīgajiem dalībniekiem.
9.           Pēc tam, kad
noslēdzies uzaicinājums iesniegt projektu priekšlikumus, AALA
sadarbībā ar izraudzītajām programmas pārvaldības
valsts aģentūrām veic centralizētu atbilstības
pārbaudi. Pārbaudi veic, pamatojoties uz kopīgajiem AAL
programmas atbilstības kritērijiem, ko publicē kopā ar
uzaicinājumu iesniegt projektu priekšlikumus.
10.         AALA ar programmas
pārvaldības valsts aģentūru palīdzību
pārbauda atbilstību papildu valsts līmeņa atbilstības
kritērijiem, kas noteikti uzaicinājumos iesniegt projektu
priekšlikumus.
11.         Šie valsts līmeņa
atbilstības kritēriji attiecas vienīgi uz individuālo
pieteikuma iesniedzēju juridisko statusu un finansiālo stāvokli,
bet ne uz priekšlikuma saturu un skar šādus aspektus:
11.1.      pieteikuma iesniedzēja
veids, tostarp juridiskais statuss un darbības mērķi;
11.2.      saistības un
dzīvotspēja, tostarp maksātspēja, nodokļu un
sociālo maksājumu saistību izpilde.
12.         Atbilstīgus projektu
priekšlikumus novērtē un atlasa AALA ar neatkarīgu
ekspertu palīdzību, pamatojoties uz pārredzamiem un
kopīgiem novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti
publicētajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
Tiklīdz AALA Ģenerālā asambleja ir
pieņēmusi izraudzīto priekšlikumu sarakstu, tas
iesaistītajām valstīm ir saistošs.
13.         Ja projekta dalībnieks
neatbilst vienam vai vairākiem valsts līmeņa atbilstības
kritērijiem vai ja ir izsmelts attiecīgais valsts budžets finansēšanas
saistību segšanai, AALA valde var nolemt, ka ar neatkarīgu
ekspertu palīdzību jāveic vēl viens centralizēts
neatkarīgs novērtējums par attiecīgo priekšlikumu, lai
novērtētu priekšlikumu bez attiecīgā dalībnieka
dalības tajā vai ar aizstājēju, ko ierosinājuši
projekta dalībnieki.
14.         Juridiskus un finanšu
jautājumus par finansēšanai izraudzīto projektu
dalībniekiem izskata izraudzītā programmas pārvaldības
valsts aģentūra. Piemēro valsts administratīvos noteikumus
un principus.
III PIELIKUMS

AAL PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA
Turpmāk izklāstīta AAL
programmas organizatoriskā struktūra.
1.           AALA, kas ir
saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem
reģistrēta starptautiska bezpeļņas apvienība, ir
īpašā īstenošanas struktūra, ko izveidojušas
iesaistītās valstis.
2.           AALA ir atbildīga
par visām AAL programmas darbībām. AALA uzdevumi
ir līgumu un budžeta pārvaldība, gada darba plānu
izstrāde, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizēšana, uz
finansējumu pretendējošu priekšlikumu novērtēšana un
sarindošana prioritārā secībā.
3.           AALA arī
pārrauga projektu uzraudzību un atbild par to, kā arī
pārskaita saistītos Savienības ieguldījuma maksājumus
izraudzītajām programmas pārvaldības valsts
aģentūrām. Tā organizē arī rezultātu
izplatīšanas darbības.
4.           AALA vada
Ģenerālā asambleja. Ģenerālā asambleja ir AAL
programmas lēmumu pieņemšanas struktūra. Tā ieceļ
valdes locekļus un uzrauga AAL programmas īstenošanu, tostarp
gada darba plānu apstiprināšanu, valsts finansējuma
piešķiršanu projektiem un jaunu dalības pieteikumu izskatīšanu.
Tā darbojas, pamatojoties uz principu, ka vienai valstij ir viena balss.
Lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, izņemot
lēmumus par biedru funkciju pārņemšanu, pievienošanos vai
izslēgšanu vai apvienības likvidēšanu — attiecībā
uz tiem apvienības statūtos var noteikt īpašas balsošanas
prasības.
5.           Komisijai AALA
Ģenerālās asamblejas sanāksmēs ir
novērotājas statuss, un tā apstiprina gada darba plānu.
Komisiju aicina piedalīties visās AALA sanāksmēs, un
tā var piedalīties diskusijās. Komisijai nosūta visus
saistībā ar AALA Ģenerālo asambleju izplatītos
būtiskos dokumentus.
6.           Ģenerālā
asambleja ievēl AAL valdi, kurā ir vismaz
priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un
kasieris, lai tā uzņemtos konkrētos pārvaldības
pienākumus, piemēram, budžeta plānošanu, personāla
komplektēšanu un līgumu slēgšanu. Valde juridiski
pārstāv apvienību un ziņo Ģenerālajai asamblejai.
7.           Centrālā
pārvaldības nodaļa, kas izveidota kā AALA daļa,
atbild par AAL programmas īstenošanas centrālo
pārvaldību ciešā koordinācijā un sadarbībā
ar programmas pārvaldības valsts aģentūrām, kuras
iesaistītās valstis pilnvaro veikt darbu, kas saistīts ar
projektu vadību un administratīvajiem un juridiskajiem aspektiem valsts
projektu dalībnieku vajadzībām, kā arī sniegt atbalstu
projektu priekšlikumu novērtēšanā un apspriešanā.
Centrālā pārvaldības nodaļa un programmas
pārvaldības valsts aģentūras AALA
pārraudzībā darbojas kopā kā Pārvaldības
nodaļa.
8.           Konsultatīvā
padome, kurā ir nozares, lietotāju un citu ieinteresēto personu
pārstāvji un kura ir pēc iespējas līdzsvarota paaudžu
un dzimuma aspektos, sniedz ieteikumus par prioritātēm un
jautājumiem, kas jāņem vērā AAL programmas
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un citās darbībās.
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
            1.1.      Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
            1.2.      Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
            1.3.      Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
            1.4.      Mērķi

            1.5.      Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
            1.6.      Ilgums
un finansiālā ietekme
            1.7.      Paredzētie
pārvaldības veidi
2.         PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
            2.1.      Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
            2.2.      Pārvaldības
un kontroles sistēma
            2.3.      Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
            3.1.      Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
            3.2.      Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
            3.2.1.   Kopsavilkums
par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
            3.2.2.   Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
            3.2.3.   Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
            3.2.4.   Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
            3.2.5.   Trešo
personu iemaksas
            3.3.      Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Savienības
dalība Aktīvas dzīves un interaktīvas automatizētas
dzīvesvides (AAL) pētniecības un izstrādes
programmā (turpmāk "AAL programma"), ko kopīgi
īsteno vairākas dalībvalstis.
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[21]
Pētniecība
un tehnoloģiju izstrāde: pamatprogramma "Apvārsnis 2020".
Digitalizācijas
programma, 78. darbība; AAL kopīgās programmas
nostiprināšana
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu / sagatavošanas darbību[22]
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Stratēģija
"Eiropa 2020"
Inovācijas
savienība
Eiropas
digitalizācijas programma
Eiropas
pētniecības telpa
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Šā
tiesību akta priekšlikuma galvenais darbības mērķis,
proti, Savienības dalība kopīgā pētniecības,
izstrādes un inovācijas programmā, ko vairākas
dalībvalstis īsteno aktīvas dzīves un interaktīvas
automatizētas dzīvesvides jomā, jau ir paredzēts
pētniecības un tehnoloģiju attīstības
pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" un tās
īpašajā programmā "Sabiedrības problēmas".
Ar
šo darbības mērķi saistītie konkrētie mērķi
ir šādi:
(2)
izveidot un īstenot AAL programmu;
(3)
sākt programmas atbalsta pasākumus;
(4)
sākt un līdzfinansēt kopīgus
pētniecības un inovācijas projektus, paredzot rezultātu
nonākšanu tirgū pēc 2–3 gadiem.
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem / mērķgrupām.
AAL programma apvienos Savienības, valstu
un privātos resursus, lai rastu novatoriskus IKT risinājumus, kas
ļautu Eiropas pilsoņiem novecot patstāvīgi un
pilnvērtīgi, vienlaikus veicinot viņu aprūpes vispārējo
ilgtspēju un radot jaunas ekonomiskās iespējas Eiropas
nozarēm.
Savienības
iesaistīšanās pievienotā vērtība ir ievērojama
turpmāk norādīto iemeslu dēļ.
Savienības
iesaistīšanās dos iespēju radīt jaunu tiesisko
regulējumu, saskaņā ar kuru Savienības un valstu
finansējumu var apvienot kopējā stratēģijā, lai
veicinātu starptautiskus kopīgus pētniecības,
izstrādes un inovācijas projektus, jo īpaši iesaistot MVU.
Izmantojot pašreizējās struktūras, tas nebūtu
iespējams.
AAL programma ļaus risināt
sabiedrības novecošanas problēmu, veicinot novatorisku IKT produktu
un pakalpojumu izveidi vecu cilvēku patstāvīgas dzīves
jomā, tādējādi paaugstinot viņu dzīves
kvalitāti un patstāvību, kā arī samazinot viņu
aprūpes izmaksas. Šis mērķis tiks sasniegts saskaņoti un
nesadrumstaloti, izmantojot lielāku kritisko masu, un radīs izmaksu
ziņā efektīvus un sadarbspējīgus risinājumus.
Tiks
efektīvāk atbalstīta nozare un jo īpaši MVU, nodrošinot
kritisko masu un saskaņotu Eiropas pieeju, kas ļaus
izstrādāt sadarbspējīgus risinājumus. Turklāt AAL
risinājumus būs iespējams pielāgot valstu/reģionu
sociālajām prioritātēm un noteikumiem. Tas ir svarīgs
komerciālās izmantošanas un tirgus attīstības
priekšnosacījums un nodrošina lielas MVU iesaistīšanas iespējas.

Visbeidzot,
ierosinātā shēma radīs stimulu palielināt valstu un
nozares ieguldījumu pētniecībā, izstrādē un
inovācijā veciem cilvēkiem paredzētu IKT jomā,
tādējādi palīdzot sasniegt mērķi 3 % no
Eiropas IKP veltīt pētniecībai un izstrādei.
Šajā
finanšu pārskatā nav izklāstīta makroekonomikas
līmeņa pievienotā vērtība, ko Eiropas ekonomikai un
sabiedrībai sniegs pilnvērtīgu vecumdienu programmas
rezultātu izmantošana.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Īpašā
pārvaldības struktūra uzrauga un ik gadu ziņo Komisijai
rezultātu un ietekmes rādītājus, kas noteikti
pētniecības un inovācijas pamatprogrammas
"Apvārsnis 2020" konkrētajā mērķī.
Paredzēti
turpmāk norādītie rezultāti, kas tiks mērīti ar
saistītajiem rādītājiem.
Ieguldījumu un valstu centienu palielināšana, nodrošinot stimulus ieguldījumiem saskaņā ar
kopīgām stratēģijām un pasākumu īstenošanu.
Rādītāji:
i) iesaistīto valstu skaits; ii) iesaistīto valstu saistības un
maksājumi; iii) kopīgās programmas projektiem piešķirtais
un iztērētais valsts finansējums; iv) līdzekļi, ko
ieguldījusi nozare un citas ieinteresētās personas, piedaloties
projektos un tos līdzfinansējot.
Pētniecības, izstrādes un inovācijas
saskaņotības uzlabošana pilnvērtīgām vecumdienām
paredzētu IKT jomā visā Eiropā;
likvidēta centienu pašreizējā sadrumstalotība, pateicoties
izstrādātām kopīgām stratēģijām un
kopīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, nodrošinot kritisko
masu.
Rādītāji:
šis rezultāts faktiski tiks sasniegts tad, kad kopīgā programma
pilnībā sāks darboties, tajā piedaloties ievērojamam
valstu skaitam.
Programmas efektivitāte tiks nodrošināta, radot noteiktību par valstu budžetu pieejamību, ieviešot
centralizētu priekšlikumu iesniegšanas, novērtēšanas un atlases
shēmu un izveidojot lietotājiem draudzīgu shēmu
kopīgai lietišķai un uz tirgu orientētai pētniecībai
un inovācijai Eiropā, pamatojoties uz zināmiem valsts
tiesību aktiem. Paredzams, ka līdz ar to tiks sniegts jauns un
efektīvāks atbalsts attiecīgajiem dalībniekiem, jo
īpaši MVU, tādējādi panākot lielāku nozares
ieguldījumu apjomu un saīsinot laiku līdz rezultātu
nonākšanai tirgū un izmantošanai.
Rādītāji: v) laiks no
priekšlikuma iesniegšanas līdz projekta sākšanai; vi) iesaistīto
MVU skaits; vii) kopīgās programmas darbības
pieskaitāmās izmaksas.
Būtiski ekonomiski un sociāli ieguvumi un ieguldījums
politikas pamatmērķos; to novērtēs
papildus pārējiem minētajiem rādītājiem
paredzētajā neatkarīgajā starpposma un galīgajā
novērtējumā.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
AAL programma apvienos Savienības, valstu
un privātos resursus, lai rastu novatoriskus IKT risinājumus, kas
ļautu Eiropas pilsoņiem novecot patstāvīgi un
pilnvērtīgi, vienlaikus veicinot viņu aprūpes vispārējo
ilgtspēju un radot jaunas ekonomiskās iespējas Eiropas
nozarēm.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Savienības
iesaistīšanās pievienotā vērtība ir ievērojama
turpmāk norādīto iemeslu dēļ.
·
Savienības iesaistīšanās ļaus
turpināt esošo AAL programmu, kurā Savienības un valstu
finansējumu var apvienot kopējā stratēģijā, lai
veicinātu starptautiskus kopīgus pētniecības,
izstrādes un inovācijas projektus, jo īpaši iesaistot MVU.
Izmantojot pašreizējās struktūras, tas nebūtu
iespējams.
·
AAL programma ļaus
risināt sabiedrības novecošanas problēmu, veicinot novatorisku
IKT produktu un pakalpojumu izveidi vecu cilvēku patstāvīgas
dzīves jomā, tādējādi paaugstinot viņu
dzīves kvalitāti un patstāvību, kā arī samazinot
viņu aprūpes izmaksas. Šis mērķis tiks sasniegts
saskaņoti un nesadrumstaloti, izmantojot lielāku kritisko masu, un
radīs izmaksu ziņā efektīvus un sadarbspējīgus
risinājumus.
·
Tiks efektīvāk atbalstīta nozare un
jo īpaši MVU, nodrošinot kritisko masu un saskaņotu Eiropas pieeju
sadarbspējīgu risinājumu izstrādei. Turklāt AAL
risinājumus būs iespējams pielāgot valstu/reģionu
sociālajām prioritātēm un noteikumiem. Tas ir svarīgs
komerciālās izmantošanas un tirgus attīstības
priekšnosacījums un nodrošina lielas MVU iesaistīšanas iespējas.

·
Visbeidzot, ierosinātā shēma
radīs stimulu palielināt valstu un nozares ieguldījumu
pētniecībā, izstrādē un inovācijā veciem
cilvēkiem paredzētu IKT jomā, tādējādi
palīdzot sasniegt mērķi 3 % no Eiropas IKP veltīt
pētniecībai un izstrādei.
Šajā
finanšu pārskatā nav izklāstīta makroekonomikas līmeņa
pievienotā vērtība, kas Eiropas ekonomikai un sabiedrībai
radīsies, izmantojot AAL programmas rezultātus.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Izmantojot
starpposma novērtējumu par iepriekšējo AAL JP, kas
darbojās Septītās pamatprogrammas ietvaros, gūtas
turpmāk izklāstītās atziņas.
·
AAL programma būtu
jāturpina, jo tā nodrošina skaidru pievienoto vērtību, jo
īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, izveidojot Eiropas
līmenī kritisko masu pētniecībā un inovācijā
pilnvērtīgu vecumdienu jomā, lai palīdzētu
attiecīgajiem produktiem un pakalpojumiem nonākt tirgū.
·
Programmai būtu jāpievērš
uzmanība tam, kā inovāciju ieviesēji reģionos
(galvenokārt MVU) varētu izprast un izmantot Eiropas tirgu.
·
Tai būtu jāuzlabo darbības
efektivitāte, jo īpaši attiecībā uz dotāciju
nolīgumu noslēgšanas un maksājumu veikšanas termiņiem.
·
Tai būtu jāuzlabo pakalpojumu
sniedzēju un jo īpaši tiešo lietotāju iesaistīšana
uzaicinājumu specifikāciju izstrādē un priekšlikumu
novērtēšanā jau agrīnos projektu izstrādes posmos.
Šīs
atziņas ir ņemtas vērā, veidojot otro AAL programmu.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Pirmā
Eiropas Inovācijas partnerība aktīvām un
veselīgām vecumdienām (EIP AHA)[23] paredz, ka IKT risinājumi
būs svarīgi, lai sasniegtu abus tās mērķus —
līdz 2020. gadam palielināt veselīgas dzīves gadu
skaitu par diviem gadiem, kā arī uzlabot iedzīvotāju
dzīves kvalitāti un aprūpes sistēmu efektivitāti
Eiropā. Tās stratēģiskajā īstenošanas
plānā (SĪP) noteiktas prioritātes inovācijas
paātrināšanai un paplašināšanai aktīvu un veselīgu
vecumdienu jomā visā Eiropā trīs aspektos: profilakse un
veselības veicināšana, aprūpe un ārstēšana, neatkarīga
dzīve un sociālā integrācija. Tas, ka Padome ir sākusi
EIP AHA, palielina AAL programmas un tās turpinājuma
nozīmi nākotnē. AAL programma ir būtiska SĪP
īstenošanas daļa, jo tā ir vērsta uz "nāves
ieleju" inovācijas ķēdē. AAL programma gūs
labumu arī no EIP, jo EIP paātrinās tirgus izveidi, produktu un
pakalpojumu plašu izplatību, kā arī palīdzēs uzlabot
tirgus pamatnosacījumus, piemēram, standartizāciju un
sadarbspēju, uz ko neattiecas AAL programma, bet kas
novērtējumā un apspriešanās minēti kā
šķēršļi ieviešanai.
AAL programmu papildina svarīgas valstu
iniciatīvas, piemēram, valsts iniciatīva AAL un
vecumdienu jomā Vācijā, interaktīvas automatizētas
dzīvesvides inovācijas platforma Apvienotajā Karalistē un
platforma inovācijai vecumdienu jomā Francijā.
Šīs
savstarpēji saistītās programmas kopā aptver
ievērojamu pētniecības un izstrādes ķēdes
daļu, tādējādi nodrošinot Eiropai pasaules mērogā
unikāli spēcīgu pozīciju pilnvērtīgām
vecumdienām paredzētu IKT jomā. AAL programma labi
papildina ilgtermiņa pētniecību IKT un vecumdienu jomā, kas
paredzēta pamatprogrammā "Apvārsnis 2020", un
tās ietvaros radītos IKT risinājumus var izmantot
inovācijas un tirgus apzināšanas darbībās pamatprogrammas
"Apvārsnis 2020" ietvaros.
AAL programma papildina arī
pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu (JPI)[24] "Ilgāks mūžs,
labāka dzīve" par demogrāfiskajām izmaiņām,
kurā sadarbojas 13 Eiropas valstis nolūkā sekmēt jaunas
zinātniskas informācijas ieguvi turpmākās politikas
veidošanai vecumdienu jomā, izmantojot plašu pētniecības
disciplīnu klāstu. AAL programma var sniegt piemērošanas
kontekstu JPI daudzdisciplīnu pētniecībai un
bagātināt JPI pētniecības programmu ar
lietotāju pieredzi, apmainoties ar pētniecības metodiku,
piemēram, dzīves gaitas pieeju.
Komisijas
priekšlikumā lēmumam par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju
institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu 2014.–2020. gadam
"Inovācija veselīgai dzīvei un aktīvām
vecumdienām" ir viena no EIT zināšanu un inovāciju kopienu
(ZIK) 2014.–2015. gada kārtas prioritārajām
tēmām.
Šīs
iniciatīvas kopā aptver lielu inovācijas ķēdes
daļu no fundamentālajiem pētījumiem līdz ieviešanai
tirgū, kā ieteikts vairākos neatkarīgos
novērtējumos par ES pētniecības un inovācijas
programmām, kā arī ES politikas dokumentos.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
X Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 01.01.2014.–31.12.2023.
–
Finansiālā ietekme no 2014. līdz 2020. gadam
(saistību apropriācijas) un no 2014. līdz 2023. gadam
(maksājumu apropriācijas)
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[25]
¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
X Centralizēta netieša
pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi
deleģēti:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Eiropas Savienības izveidotām struktūrām[26]
–
X  valstu publiskā sektora
struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes
uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā "Piezīmes".
Piezīmes
Iniciatīvas
pārvaldības nolūkā ir izveidota īpaša īstenošanas
struktūra ar nosaukumu "Interaktīvas automatizētas
dzīvesvides apvienība", ko pārvalda iesaistītās
valstis. Savienības finansiālais ieguldījums
iniciatīvā tiks sniegts ar šīs organizācijas
starpniecību. Valstu finansēšanas struktūras vai to pilnvarotas
aģentūras pārvaldīs ES finansiālo ieguldījumu un
slēgs dotāciju nolīgumus ar organizācijām, lai saņemtu
finansiālu atbalstu kopīgām pētniecības un
inovācijas darbībām.
Būtiskas
piezīmes
Eiropas
Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksās īpašajai
pārvaldības struktūrai, ko izveidojušas iesaistītās
valstis un kas pārvaldīs programmu. Savienības ieguldījumu
sniegs ar nosacījumu, ka ir apstiprināts darba plāns un
izpildītas attiecīgas saistības valstu budžetā.
Turpmāk
izklāstīta AAL programmas organizatoriskā struktūra.
AAL apvienība, ko iesaistītās
valstis izveidojušas kā īpašu pārvaldības struktūru,
slēgs deleģēšanas nolīgumu un ikgadējus
līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumus ar Eiropas Komisiju,
lai ik gadu saņemtu finansējumu no pamatprogrammas. Apvienība
būs atbildīga par visām AAL programmas
darbībām, un to vadīs direktors, kas būs apvienības
juridiskais pārstāvis.
AAL apvienība būs atbildīga par
visām AAL programmas darbībām. AAL apvienības
uzdevumi ir līgumu un budžeta pārvaldība, gada darba programmu
izstrāde, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizēšana,
projektu novērtēšana un sarindošana prioritārā
secībā. Turklāt tā pārrauga projektu uzraudzību
un pārskaita saistītos Eiropas Savienības ieguldījuma
maksājumus izraudzītajām programmas pārvaldības valsts
aģentūrām. Tā organizē arī rezultātu
izplatīšanas darbības.
AAL apvienību vada
Ģenerālā asambleja. Ģenerālā asambleja ir AAL
programmas lēmumu pieņemšanas struktūra, un tā ieceļ
Direktoru padomes locekļus un uzrauga AAL programmas
īstenošanu, tostarp gada darba plānu apstiprināšanu, valsts
finansējuma piešķiršanu projektiem un jaunu dalības pieteikumu
izskatīšanu. Tā darbosies, pamatojoties uz principu, ka vienai
valstij ir viena balss, un lēmumus pieņems ar vienkāršu balsu
vairākumu. Komisijai Ģenerālās asamblejas
sanāksmēs būs novērotājas statuss.
Tiks
ievēlēta AAL Direktoru padome, kuras sastāvā ir
direktors un divi direktora vietnieki (vai arī viens direktora vietnieks
un viens kasieris), lai tā uzņemtos konkrētos
pārvaldības pienākumus, piemēram, budžeta plānošanu,
personāla komplektēšanu un līgumu slēgšanu. Tā
juridiski pārstāv apvienību un ziņo Ģenerālajai
asamblejai.
Iesaistītās
valstis pilnvaro programmas pārvaldības valsts aģentūras
veikt darbu, kas saistīts ar projektu pārvaldību un
administratīvajiem un juridiskajiem aspektiem valsts projektu partneru
vajadzībām, kā arī sniegt atbalstu projektu priekšlikumu
novērtēšanā un apspriešanā. Minētās
aģentūras darbojas AAL apvienības
pārraudzībā.
Konsultatīvā
padome, kurā ir nozares pārstāvji un citas
ieinteresētās personas, sniedz ieteikumus par prioritātēm
un jautājumiem, kas jāņem vērā AAL programmas
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Saskaņā
ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020" AAL programmas īstenošanu ik
gadu uzrauga īpašā pārvaldības struktūra, kas
vajadzības gadījumā ziņo Komisijai. Programmu
uzraudzīs, sagatavojot gada ziņojumus, ko sniegs īpašā
īstenošanas struktūra. Tajos būs sniegts sīki
izstrādāts pārskats par programmas īstenošanu
saskaņā ar 1.4.4. iedaļā minētajiem
rādītājiem.
Pēc
trīs gadu darbības ar neatkarīgu ekspertu palīdzību
tiks sagatavots starpposma novērtējums par: 1) programmas
īstenošanu virzībā uz lielāku zinātnisko,
pārvaldības un finansiālo integrāciju; 2) kopīgās
programmas mērķu sasniegšanas pievienoto vērtību un
efektivitāti. Programmas darbības beigās ārējie
eksperti veiks galīgo novērtējumu.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
1.
Galvenie riski attiecas uz īpašās īstenošanas struktūras
spēju pārvaldīt Savienības budžeta ieguldījumu un
efektīvi uzraudzīt valsts aģentūras, kas iesaistītas
programmas ikdienas darbībā.
2.
Risks pastāv arī saistībā ar efektīvu aizsardzību
pret krāpšanu un iespējamiem finansiāliem zaudējumiem
tādas pieejas dēļ, kas paredz daudzu MVU iesaistīšanos un
netiešu centralizētu pārvaldību.
3.
Trešais risks attiecas uz iesaistīto valstu spēju rast pietiekamus
līdzekļus savam ieguldījumam programmā.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Saistībā
ar 1. un 2. risku sk. 2.3. nodaļu.
Pret
3. risku aizsargā nosacījums, ka ES līdzekļus var
izmaksāt tikai tad, ja ir apliecinātas valsts finanšu saistības
gan ikgadējo līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumu
līmenī, gan to maksājumu līmenī, ko piešķir
valstu dalībniekiem kopīgās programmas projektos. Aizsardzību
sniedz arī nosacījums, ka ES finansējums nedrīkst
pārsniegt 50 % no kopējā publiskā sektora
finansējuma, kas piešķirts programmas ietvaros, un ka ES atbalsts
administratīvo izmaksu segšanai nedrīkst pārsniegt 6 % no
kopējā ES ieguldījuma.
2.2.3.     Pārbaužu izmaksas un
ieguvumi un gaidāmais neatbilstību īpatsvars
Saskaņā
ar lēmuma par programmu 7. pantu programmas īstenošanai
izveidotā kontroles sistēma tiks izstrādāta tā, lai
nodrošinātu pietiekamu pārliecību par to risku
pienācīgu pārvaldību, kuri saistīti ar darbību
efektivitāti un lietderību, kā arī pamatā esošu
darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā AAL
programmas specifisko raksturu, proti, ka tā ir
publiskā–publiskā sektora partnerība. Kontroles sistēma
nodrošinās pienācīgu līdzsvaru starp uzticību un
kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un
citas izmaksas visos līmeņos, jo īpaši dalībnieku
līmenī, lai tā varētu vislabāk palīdzēt
sasniegt pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" mērķus.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus
pretpasākumus.
Saskaņā
ar lēmuma par AAL programmas izveidi 3. pantu Savienības
ieguldījums tiks sniegts ar nosacījumu, ka AALA ievēro
ziņošanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā. Saskaņā ar 8. pantu
Komisija var izbeigt, samazināt vai apturēt savu ieguldījumu.
Deleģēšanas
nolīgumā, kas jānoslēdz Komisijai un AALA,
ievērojot Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. pantu,
tiks paredzēts, ka Komisija uzrauga AALA darbības, jo
īpaši — veicot revīzijas.
Citi
krāpšanas novēršanas pasākumi tiks īstenoti kā
daļa no sīki izstrādātā nolīguma starp Komisiju
un īpašo pārvaldības struktūru.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Nr. 09 04 03 01 Uzlabot visu iedzīvotāju veselību un labklājību visa mūža garumā || Dif./nedif. ([27])   || no EBTA valstīm[28]   || no kandidātvalstīm[29]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A ||   || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs 1A || [Izdevumu kategorija ……………...……………………………………………………………….]
 CNECT ĢD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nr. 09 04 03 01 || Saistības || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksājumi || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ CNECT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksājumi || =2+2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksājumi || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Maksājumi || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē
vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Maksājumi || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || "Administratīvie izdevumi"
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOPĀ
 CNECT ĢD ||   ||   ||   ||
  Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 ||   ||   ||   || 0.168
 KOPĀ CNECT ĢD || Apropriācijas || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2.002
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2.002
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   ||   ||   || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Maksājumi || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[31]   || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[32]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts Nr. 1 || Kopīgās programmas izveide un darbība (*) || 1,5/ gadā || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr.° 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts Nr. 2 || Atbalsta darbība || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr.°3… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts Nr. 3 || Projekti (*) || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 3 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Atbalsts AAL
kopīgās programmas centralizētās pārvaldības
izmaksu segšanai būs līdz 6 % no ES ieguldījuma, ietverot arī
priekšlikumu novērtēšanas izmaksas.
(**)      Pieņemot,
ka vidējās kopējās izmaksas vienam projektam ir EUR 4 miljoni,
no kuriem 50 % segs ar publisko finansējumu un kuri jāsadala
starp ES un iesaistītajām valstīm atbilstoši attiecībai
starp konkrētajām ikgadējām saistībām (aptuveni 40–50 %).
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvās apropriācijas
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot
administratīvās apropriācijas šādā veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 ||   ||   ||   || 1.260
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[33]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 KOPĀ || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
Vajadzīgās
administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD
apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības
pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
3.2.3.2.  Paredzamās vajadzības
pēc cilvēkresursiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017–2020 || Kopā
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[34]   ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || - galvenajā mītnē   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc
cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās
darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības
gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || No darbības izrietošie galvenie uzdevumi būs šādi: -    piedalīšanās AAL apvienības Ģenerālās asamblejas sanāksmēs kā Komisijas novērotājam; četras divu dienu sanāksmes gadā (direktoru / nodaļas vadītāju līmenī); -    piedalīšanās darbsemināros un rezultātu izplatīšanas pasākumos trīs reizes gadā (nodaļas vadītāju līmenī); -    dotāciju nolīgumu apspriešana, sagatavošana, dotācijas izmaksa ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru (projekta koordinatora līmenī + asistentu līmenī); -    īstenošanas uzraudzība + palīdzība termiņa vidusposma un ex post novērtējumos (projekta koordinatora līmenī); -    programmas īstenošanas finanšu un juridiskā revīzija (finanšu darbinieka līmenī).
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[36]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes
aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || Kopā
 Iesaistītās valstis || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

Ziņas par līdzfinansējumu
Maksimālais Eiropas Savienības
ieguldījuma apjoms ir līdz EUR 25 miljoniem gadā ar
nosacījumu, ka vismaz EUR 25 miljonus gadā iegulda
iesaistītās valstis, kas no valstu budžetiem AAL programmai no
2014. līdz 2020. gadam sniegs ieguldījumu vismaz EUR 175 miljonu
apmērā.
ES ieguldījums AAL programmas
darbības izmaksu segšanai nepārsniegs 6 % no kopējā ES
ieguldījuma AAL programmā.
ES ieguldījums ir nemainīga
procentuālā daļa no kopējā publiskā
finansējuma, ko nodrošina no iesaistīto valstu programmām,
taču tas nekādā ziņā nav lielāks par 50 % no
AAL programmas publiskā finansējuma. Šo nemainīgo
procentuālo daļu nosaka līgumā starp īpašo
pārvaldības struktūru un Komisiju, un tās pamatā ir
iesaistīto partnervalstu daudzgadu saistības un Eiropas Savienības
ieguldījums.
Turklāt pētniecības un
izstrādes projektus, kuri atlasīti programmas uzaicinājumos
iesniegt priekšlikumus, līdzfinansēs organizācijas, kas šajos
projektos piedalās. Paredzams, ka šo ieguldījumu summa programmas
darbības laikā būs vismaz EUR 300 miljoni.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
[1]               Sk. http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf.

[2]               Norādītais apjoms ir orientējošs un
būs atkarīgs no galīgā tiesību akta finanšu
pārskata par "Apvārsnis 2020" un no apjoma, kas
Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD
paredzēts sabiedrības problēmu pozīcijai
"Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un
labklājība".
[3]               OV C […], […], […]. lpp.
[4]               COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010.
[5]               OV […]. [H2020 FP]
[6]               OV L 201, 30.7.2008., 49. lpp.
[7]               OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
[8]               COM(2010) 763 galīgā redakcija, 16.12.2010.
[9]               COM(2006) 571 galīgā redakcija, 12.10.2006.
[10]             COM(2010) 546 galīgā redakcija, 6.10.2012.
[11]             COM(2010) 245 galīgā redakcija, 19.5.2010.
[12]             COM(2012) 83 final, 29.2.2012.
[13]             OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
[14]             OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.
[15]             OV L […], […], [...]. lpp. [H2020 RfP]
[16]             OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.
[17]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[18]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[19]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[20]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[21]             ABM — budžeta līdzekļu vadība
pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[22]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[23]             COM(2012) 83 final, 29.2.2012.
[24]             COM(2008) 468, "Ceļā uz
pētniecības kopīgu plānošanu".
[25]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu sk. BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.
[27]             Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[28]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[29]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[30]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
"BA" pozīcijas), netiešā pētniecība,
tiešā pētniecība.
[31]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[32]             Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[33]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[34]             CA — līgumdarbinieki, LA —
vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT —
aģentūras darbinieki (t.s. intérimaire), JED — jaunākie eksperti
delegācijās (t.s. Jeune Expert en Délégation)).
[35]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām "BA" pozīcijām).
[36]             Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.