               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.8.2018
            COM(2018) 601 final
            2018/0309(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētajā konvencijā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un KTV
                     1
                   Kopīgā tranzīta apvienotajā komitejā (“Apvienotā komiteja”) saistībā ar Apvienotās komitejas plānoto lēmuma pieņemšanu par 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru
                     2
                   (“konvencija”) III papildinājuma vairāku pielikumu grozījumiem.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.Konvencija par kopīgu tranzīta procedūru

               Konvencijas mērķis ir vienkāršot preču pārvietošanu starp Eiropas Savienību un citām valstīm, kas ir konvencijas līgumslēdzējas puses. Tā stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir konvencijas līgumslēdzēja puse.

               Valstis, kas ir konvencijas līgumslēdzējas puses, bet nav Savienības dalībvalstis, konvencijā ir minētas kā kopīgā tranzīta valstis.

               2.2.Apvienotā komiteja

                  Apvienotās komitejas uzdevums ir pārvaldīt konvenciju un nodrošināt tās pareizu īstenošanu. Komiteja izdara grozījumus konvencijas papildinājumos, pieņemot lēmumus.

                  Apvienoto komiteju lēmumus pieņem, līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties.

               2.3.Paredzētie Apvienotās komitejas akti

               Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”), tai esot Eiropas Savienības dalībvalstij, ir piemērojusi konvenciju kopš tās stāšanās spēkā 1988. gadā. Tomēr, tiklīdz Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības, konvenciju automātiski pārstās piemērot Apvienotajai Karalistei. Tāpēc, ja Apvienotā Karaliste arī pēc izstāšanās no Eiropas Savienības vēlas izmantot kopīgu tranzīta procedūru preču pārvadājumiem starp līgumslēdzējām pusēm un Apvienoto Karalisti, tai ir jāpievienojas konvencijai kā atsevišķai līgumslēdzējai pusei.

               Ja pārejas pasākumi, kas saskaņoti starp ES un Apvienotās Karalistes sarunu vedējiem, stāsies spēkā kā daļa no izstāšanās nolīguma, par kuru pašlaik notiek sarunas saskaņā ar 50. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, tad starptautiskie nolīgumi, kuru puse ir Savienība, tostarp konvencija, tiks piemēroti Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē no izstāšanās dienas līdz 2020. gada 31. decembrim. Tādēļ Apvienotās Karalistes pievienošanās konvencijai stāsies spēkā tikai šādā situācijā, sākot no dienas, kad Savienības tiesību akti (tostarp šī konvencija) Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē vairs nebūs saistoši.

               Sakarā ar Apvienotās Karalistes pievienošanos konvencijai būtu jāizdara grozījumi galvojuma dokumentos, kuros minētas konvencijas līgumslēdzējas puses. Nosaukumu “Apvienotā Karaliste” svītro no Savienības dalībvalstīm paredzētās daļas un iekļauj to kopīgā tranzīta valstīm paredzētajā daļā.

               Komisija tiek aicināta pieņemt šo lēmuma priekšlikuma projektu un nosūtīt to Padomei.

               Apvienotās komitejas lēmums, ar ko groza konvenciju, līgumslēdzējām pusēm kļūs saistošs saskaņā ar minētā lēmuma 3. pantu, kas paredz, ka tas stājas spēkā dienā, kad Apvienotās Karalistes kā atsevišķas līgumslēdzējas puses pievienošanās konvencijai stājas spēkā un ir saistoša.

               Saskaņā ar konvencijas 15. panta 3. punktu lēmumus, ar kuriem groza konvenciju, līgumslēdzējas puses īsteno atbilstoši savas valsts likumiem.

               3.NOSTĀJA, KAS JĀIEŅEM SAVIENĪBAS VĀRDĀ

                  Ierosinātā nostāja ir grozīt konvencijas III papildinājuma pielikumus, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti kā Savienības dalībvalsti, lai atspoguļotu to, ka Apvienotā Karaliste no tās faktiskās pievienošanās konvencijai ir atsevišķa līgumslēdzēja puse. Tāpēc šie grozījumi ir tehniski.

                  Ierosinātā nostāja atbilst kopējai tirdzniecības politikai.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.Procedūras juridiskie aspekti

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Konvencijas 15. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Apvienotā komiteja izdara grozījumus konvencijas papildinājumos, pieņemot lēmumus.

               4.2.1.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru.

               Lēmums, kuru Apvienoto komiteju aicina pieņemt, ir akts, kuram ir juridiskas sekas. Minētais lēmums būs saistošs starptautisko tiesību dokuments saskaņā ar konvencijas 20. pantu.

               Lai gan Apvienotā Karaliste nebūs trešā valsts, kad Apvienotā komiteja pieņem lēmumu par šo papildinājumu grozījumiem, tomēr ir nepieciešams sagatavot papildinājumu tehniskos pielāgojumus, lai tos varētu piemērot, tiklīdz Apvienotā Karaliste kļūst par atsevišķu līgumslēdzēju pusi.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

                  Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

                  Ņemot vērā Apvienotās Karalistes pievienošanos konvencijai, konvencijas papildinājumu grozījumu mērķis ir nodrošināt efektīvas robežšķērsošanas procedūras. Plānotā akta galvenais mērķis un saturs tādējādi attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

                  Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājumi

                  Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam būtu jābūt LESD 207. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2018/0309 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētajā konvencijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1987. gada 20. maijā noslēdza Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru
                  3
                (“konvencija”) starp Eiropas Ekonomikas kopienu, Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju, un tā stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               (2)Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) ir paudusi vēlmi pievienoties konvencijai kā atsevišķa līgumslēdzēja puse, sākot no dienas, kad konvenciju vairs nepiemēro Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē.

               (3)Sakarā ar Apvienotās Karalistes kā atsevišķas līgumslēdzējas puses pievienošanos konvencijai būs nepieciešams atbilstoši pielāgot galvojuma dokumentus, kas kā paraugi ir iekļauti konvencijas III papildinājuma konkrētos pielikumos, lai svītrotu atsauci uz Apvienoto Karalisti kā Eiropas Savienības dalībvalsti un pievienotu atsauci uz Apvienoto Karalisti kā kopīgu tranzīta valsti.

               (4)Saskaņā ar konvencijas 15. panta 3. punkta a) apakšpunktu apvienotā komiteja, kas izveidota ar minēto konvenciju (“Apvienotā komiteja”), pieņemot lēmumu, var izdarīt grozījumus konvencijas papildinājumos. Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, jo lēmums par konvencijas grozīšanu būs Savienībai saistošs.

               (5)Konvencija nodrošina efektīvas robežšķērsošanas procedūras tirdzniecībai starp līgumslēdzējām pusēm.

               (6)Tā kā ar Apvienotās komitejas lēmumu tiks izdarīti grozījumi konvencijā, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētās konvencijas papildinājumos, pamatā ir minētās Apvienotās komitejas akta projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas ES un KTV Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kopīgā tranzīta valstis

                     (2)

                        OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.

                     (3)

                        OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.8.2018
            COM(2018) 601 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un KTV Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru, attiecībā uz grozījumiem minētajā konvencijā

               Priekšlikums ES un KTV Apvienotās komitejas, kura izveidota ar 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru,

               Lēmumam Nr. .../2018,

               ar kuru groza minēto konvenciju

               ES un KTV APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā 1987. gada 20. maija Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru un jo īpaši tās 15. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru
                  1
                (“konvencija”) 15. panta 3. punkta a) apakšpunkts dod pilnvaras Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar minēto konvenciju (“Apvienotā komiteja”), pieņemot lēmumu, izdarīt grozījumus konvencijas papildinājumos.

               (2)Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) ir paudusi vēlmi pievienoties konvencijai kā atsevišķa līgumslēdzēja puse un ir uzaicināta pievienoties ar 2018. gada …..Lēmumu Nr. ..../2018.

               (3)Tāpēc attiecīgi būtu jāizdara grozījumi galvojuma veidlapās, lai svītrotu Apvienoto Karalisti kā Savienības dalībvalsti un iekļautu Apvienoto Karalisti kā kopīgā tranzīta valsti.

               (4)Lai varētu izmantot galvojuma veidlapas, kas iespiestas saskaņā ar kritērijiem, kuri ir spēkā pirms dienas, kad Apvienotā Karaliste pievienojas konvencijai kā atsevišķa līgumslēdzēja puse, būtu jānosaka pārejas periods, kura laikā ar dažiem pielāgojumiem var turpināt izmantot iespiestās veidlapas.

               (5)Šā lēmuma spēkā stāšanās būtu jāsaista ar dienu, kad Apvienotās Karalistes kā atsevišķas līgumslēdzējas puses pievienošanās konvencijai stājas spēkā un ir saistoša.

               (6)Tāpēc konvencija būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru (“konvencija”) III papildinājumu groza, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Konvencijas III papildinājuma C.1. līdz C.6. pielikumā sniegtās galvojuma veidlapas, redakcijā, kas bija spēkā dienā pirms šā lēmuma stāšanās spēkā, var turpināt izmantot, ievērojot vajadzīgos ģeogrāfiskos pielāgojumus, vienu gadu pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā, ja Apvienotā Karaliste pievienojas konvencijai, un dienā, kad Apvienotā Karaliste pievienojas konvencijai kā atsevišķa līgumslēdzēja puse.

               Briselē, 2018. gada

                     Apvienotās komitejas vārdā

                     priekšsēdētājs

                     Philip Kermode

               1987. gada 20. maija Konvencijas par kopīgu tranzīta procedūru III papildinājumu groza šādi:

               1) C.1. pielikumu aizstāj ar šādu:

               “C.1. PIELIKUMS

               GALVINIEKA SAISTĪBAS – VIENREIZĒJAIS GALVOJUMS

               I. Galvinieka saistības

               1. Apakšā parakstījusies persona
                  21.

               …………………………………………………………………………………………………..…………………………………………………………………………………………………..

               rezidents
                  32.

               …………………………………………………………………………………………………... ……….…………………………………………………………………………………………...

               ar šo galvojuma muitas iestādē solidāri galvo

               …………………………………………………………………………………………………...

               līdz maksimālajai summai

               …………………………………………………………………………………………………...

               Eiropas Savienībai (kurā ietilpst Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Horvātijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārija, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste) un Islandes Republikai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Norvēģijas Karalistei, Serbijas Republikai, Šveices Konfederācijai, Turcijas Republikai, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei
                  43., Andoras Firstistei un Sanmarīno Republikai
                  54. par jebkuru summu, par ko persona, kura sniedz šo galvojumu
                  65.:

               ............................................................................................................................................

               var būt vai var kļūt atbildīga iepriekšminētajām valstīm saistībā ar nodokļu un citu maksājumu parādu
                  76. par........................ precēm, kas aprakstītas turpmāk un uz kurām attiecas turpmāk minētā muitas operācija
                  87.:

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               Preču apraksts: …………………………………………………………………………….........

               …………………………………………………………………………………………………...

               .............................................................................................................................................

               .............................................................................................................................................

               2. Parakstītājs apņemas pēc 1. punktā minēto valstu kompetento iestāžu pirmā rakstiskā pieprasījuma samaksāt pieprasītās summas un maksājumu veikt ne vēlāk kā 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien viņš vai cita attiecīgā persona pirms šā termiņa beigām muitas dienestiem nepierāda, ka īpašā procedūra, kas nav galapatēriņa procedūra, ir noslēgta, ka galapatēriņa procedūrā esošo preču muitas uzraudzība vai pagaidu uzglabāšana ir pabeigta pareizi vai ka citu tādu darbību gadījumā, kas nav īpašās procedūras un pagaidu uzglabāšana, preces ir pienācīgi noformētas.

               Pēc parakstītāja pieprasījuma un pamatojoties uz jebkādiem iemesliem, kas atzīti par derīgiem, kompetentās iestādes var pagarināt termiņu, kurā parakstītājam ir pienākums samaksāt pieprasītās summas, pārsniedzot 30 dienas no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Šā pagarinājuma piešķiršanas dēļ radušos izdevumus un īpaši visus procentus aprēķina tā, lai summa būtu līdzvērtīga tai, ko līdzīgos apstākļos naudas tirgū vai finanšu tirgū iekasētu attiecīgajā valstī.

               3. Šīs saistības ir spēkā no dienas, kad tās apstiprinājusi galvojuma muitas iestāde. Parakstītājs joprojām ir atbildīgs par visu to parādu samaksu, kuri radušies tajā muitas operācijā, uz ko attiecas šīs saistības un kas ir uzsākta, pirms stājās spēkā galvojuma atsaukšana vai atcelšana, pat ja maksājums ir pieprasīts pēc minētās dienas.

               4. Šo saistību izpildei parakstītājs dara zināmu savu kontaktadresi katrā no 1. punktā minētajām citām valstīm
                  98.

                        Valsts

                        Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese

               Parakstītājs apliecina, ka visa sarakste un paziņojumi, kā arī formalitātes vai procedūras, kas attiecas uz minētajām saistībām un ir adresētas uz kādu no viņa norādītajām kontaktadresēm vai tajā rakstiski iesniegtas, tiek uzskatītas par viņam pienācīgi nodotām.

               Parakstītājs atzīst tiesu jurisdikciju vietās, kur ir tā norādītās kontaktadreses.

               Parakstītājs apņemas nemainīt norādītās kontaktadreses vai, ja viņam viena vai vairākas no šīm adresēm būtu jāmaina, par to iepriekš informēt galvojuma muitas iestādi.

               (vieta)................................................(datums).............................................................................

               ..............................................................................................................................................

               (paraksts)
                  109.

               II. Galvojuma muitas iestādes apstiprinājums

               Galvojuma muitas iestāde…..

               ………………………………………………………………………………………………….

               ...........................................................................................................................................

               Galvinieka saistības apstiprinātas (datums) …, lai segtu muitas operāciju, kas veikta saskaņā ar (datums) …muitas deklarāciju/pagaidu uzglabāšanas deklarāciju

               Nr…………………………………(datums)……………………………………………………

               ……………………………………………………………………………………………
                  1110.

                  (Zīmogs un paraksts)

               2) C.2. pielikumu aizstāj ar šādu:

               “C.2. PIELIKUMS

               GALVINIEKA SAISTĪBAS – VIENREIZĒJAIS GALVOJUMS KVĪTS VEIDĀ

               I. Galvinieka saistības

               1. Apakšā parakstījusies persona
                  121.

               .........................................................................................................................................

               .........................................................................................................................................

               rezidents
                  132.

               .........................................................................................................................................

               .........................................................................................................................................

               ar šo galvojuma muitas iestādē solidāri galvo

               …………………………………………………………………………………………………...

               Eiropas Savienībai (kurā ietilpst Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Horvātijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste) un Islandes Republikai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Norvēģijas Karalistei, Serbijas Republikai, Šveices Konfederācijai, Turcijas Republikai, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei, Andoras Firstistei un Sanmarīno Republikai
                  143. par jebkuru procedūras izmantotāja summu, par kuru procedūras izmantotājs var būt vai var kļūt atbildīgs iepriekšminētajām valstīm saistībā ar nodokļu un citu maksājumu parādu par tādu preču, kam piemērota Savienības vai kopīgā tranzīta procedūra, importu vai eksportu, un par kuru parakstītājs ir apņēmies izdot vienreizējā galvojuma kvītis, nepārsniedzot vienai kvītij noteikto maksimālo summu EUR 10 000.

               2. Parakstītājs apņemas pēc 1. punktā minēto valstu kompetento iestāžu pirmā rakstiskā pieprasījuma samaksāt pieprasītās summas, nepārsniedzot vienai vienreizējā galvojuma kvītij noteikto maksimālo summu EUR 10 000, un neatlikt maksājumu ilgāk kā par 30 dienām no pieprasījuma dienas, ja vien viņš vai cita attiecīgā persona pirms šā termiņa beigām muitas dienestiem nepierāda, ka operācija ir noslēgta.

               Pēc parakstītāja pieprasījuma un pamatojoties uz jebkādiem iemesliem, kas atzīti par derīgiem, kompetentās iestādes var pagarināt termiņu, kurā parakstītājam ir pienākums samaksāt pieprasītās summas, pārsniedzot 30 dienas no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Šā pagarinājuma piešķiršanas dēļ radušos izdevumus un īpaši visus procentus aprēķina tā, lai summa būtu līdzvērtīga tai, ko līdzīgos apstākļos naudas tirgū vai finanšu tirgū iekasētu attiecīgajā valstī.

               3. Šīs saistības ir spēkā no dienas, kad tās apstiprinājusi galvojuma muitas iestāde. Parakstītājs joprojām ir atbildīgs par visu to parādu samaksu, kuri radušies Savienības vai kopīgā tranzīta operācijā, uz ko attiecas šīs saistības un kas ir uzsākta, pirms stājās spēkā galvojuma atsaukšana vai atcelšana, pat ja maksājums ir pieprasīts pēc minētās dienas.

               4. Šo saistību izpildei parakstītājs dara zināmu savu kontaktadresi katrā no 1. punktā minētajām citām valstīm
                  154..

                        Valsts

                        Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese

               Parakstītājs apliecina, ka visa sarakste un paziņojumi, kā arī formalitātes vai procedūras, kas attiecas uz minētajām saistībām un ir adresētas uz kādu no viņa norādītajām kontaktadresēm vai tajā rakstiski iesniegtas, tiek uzskatītas par viņam pienācīgi nodotām.

               Parakstītājs atzīst tiesu jurisdikciju vietās, kur ir tā norādītās kontaktadreses.

               Parakstītājs apņemas nemainīt norādītās kontaktadreses vai, ja viņam viena vai vairākas no šīm adresēm būtu jāmaina, par to iepriekš informēt galvojuma muitas iestādi.

               (vieta).............................................................................................................................................

               (datums).........................................................................................................................................

               ........................................................................................................................................................

                     (paraksts)
                  165.

               II. Galvojuma muitas iestādes apstiprinājums

               Galvojuma muitas iestāde

               …………………………………………………………………………………………………...

               ..............................................................................................................................................

               Galvinieka saistības apstiprinātas (datums)....................................................................................

               ...........................................................................................................................................................

                  (Zīmogs un paraksts)

               3) C.4. pielikumu aizstāj ar šādu:

               “C.4. PIELIKUMS

               GALVINIEKA SAISTĪBAS – VISPĀRĒJAIS GALVOJUMS

               I
                     Galvinieka saistības

               1.
                     Apakšā parakstījusies persona
                  171.

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               rezidents
                  182.

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               ar šo galvojuma muitas iestādē solidāri galvo

               …………………………………………………………………………………………...

               līdz maksimālajai summai......................................................................................................

               Eiropas Savienībai (kurā ietilpst Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Horvātijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārija, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste) un Islandes Republikai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Norvēģijas Karalistei, Serbijas Republikai, Šveices Konfederācijai, Turcijas Republikai, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei
                  193., Andoras Firstistei un Sanmarīno Republikai
                  204. par jebkuru summu, par ko persona, kura sniedz šo galvojumu:

               par jebkuru summu, par ko persona, kura sniedz šo galvojumu
                  215.: ….................................. var būt vai var kļūt atbildīga iepriekšminētajām valstīm saistībā ar nodokļu un citu maksājumu parādu
                  226., kas var rasties vai ir radies par precēm, uz kurām attiecas turpmāk 1.a un/vai 1.b punktā minētās muitas operācijas.

               Galvojuma maksimālā summa ietver:

               ……………………………………………………………………………………….

               a)
                     šī summa ir 100/50/30 %
                  237. no atsauces summas daļas, kas atbilst muitas parādu vai citu maksājumu summai, kuri var rasties, un ir visu 1.a punktā minēto skaitļu kopsumma

               un

               ……………………………………………………………………………………….

               b)
                     šī summa ir 100/30 %7 no atsauces summas daļas, kas atbilst muitas parādu vai citu maksājumu summai, kuri ir radušies, un ir visu 1.b punktā minēto skaitļu kopsumma,

               1.a
                     Summas, kuras kopā veido atsauces summas daļu, kura atbilst muitas parādiem un attiecīgā gadījumā citiem maksājumiem, kas var rasties, atbilstoši katram turpmāk norādītajam mērķim ir šādas
                  248.:

               a)
                     pagaidu uzglabāšana  ….,

               b)
                     Savienības tranzīta procedūra/kopīgā tranzīta procedūra  …,

               c)
                     uzglabāšanas muitas noliktavā procedūra  ….,

               d)
                     pagaidu ievešanas procedūra ar pilnīgu atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa  …,

               e)
                     ievešanas pārstrādei procedūra  ….,

               f)
                     galapatēriņa procedūra  …,

               g)
                     cits – norādiet cita veida operāciju  ….

               1.b
                     Summas, kuras kopā veido atsauces summas daļu, kura atbilst muitas parādiem un attiecīgā gadījumā citiem maksājumiem, kas ir radušies, atbilstoši katram turpmāk norādītajam mērķim ir šādas 8:

               a)
                     laišana brīvā apgrozībā ar standarta muitas deklarāciju bez atliktā maksājuma  …,

               b)
                     laišana brīvā apgrozībā ar standarta muitas deklarāciju ar atlikto maksājumu  …,

               c)
                     laišana brīvā apgrozībā ar muitas deklarāciju, ko iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, 166. pantu,  …,

               d)
                     laišana brīvā apgrozībā ar muitas deklarāciju, ko iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, 182. pantu,  …,

               e)
                     pagaidu ievešanas procedūra ar daļēju atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa  …,

               f)
                     galapatēriņa procedūra  …
                  259.,

               g)
                     cits – norādiet cita veida operāciju  ….

               2.
                     Parakstītājs apņemas pēc 1. punktā minēto valstu kompetento iestāžu pirmā rakstiskā pieprasījuma samaksāt pieprasītās summas, nepārsniedzot iepriekš minēto maksimālo summu, un neatlikt maksājumu ilgāk kā par 30 dienām no pieprasījuma dienas, ja vien viņš vai cita attiecīgā persona pirms šā termiņa beigām muitas dienestiem nepierāda, ka īpašā procedūra, kas nav galapatēriņa procedūra, ir noslēgta, ka galapatēriņa procedūrā esošo preču muitas uzraudzība vai pagaidu uzglabāšana ir pabeigta pareizi vai ka citu tādu darbību gadījumā, kas nav īpašās procedūras, preces ir pienācīgi noformētas.

               Pēc parakstītāja pieprasījuma un pamatojoties uz jebkādiem iemesliem, kas atzīti par derīgiem, kompetentās iestādes var pagarināt termiņu, kurā parakstītājam ir pienākums samaksāt pieprasītās summas, pārsniedzot 30 dienas no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Šā pagarinājuma piešķiršanas dēļ radušos izdevumus un īpaši visus procentus aprēķina tā, lai summa būtu līdzvērtīga tai, ko līdzīgos apstākļos naudas tirgū vai finanšu tirgū iekasētu attiecīgajā valstī.

               Šo summu nevar samazināt par tādām summām, kas jau ir samaksātas saskaņā ar šo saistību noteikumiem, izņemot gadījumus, kad parakstītājs tiek aicināts samaksāt parādu, kas radies muitas operācijā, kura uzsākta pirms iepriekšējā maksājuma pieprasījuma saņemšanas vai arī 30 dienu laikā pēc tam.

               3.
                     Šīs saistības ir spēkā no dienas, kad tās apstiprinājusi galvojuma muitas iestāde. Parakstītājs joprojām ir atbildīgs par visu to parādu samaksu, kuri rodas tajā muitas operācijā, uz ko attiecas šīs saistības un kas ir uzsākta, pirms stājās spēkā galvojuma atsaukšana vai atcelšana, pat ja maksājums ir pieprasīts pēc minētās dienas.

               4.
                     Šo saistību izpildei parakstītājs dara zināmu savu kontaktadresi katrā no 1. punktā minētajām citām valstīm
                  2610. .

                        Valsts

                        Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese

               Parakstītājs apliecina, ka visa sarakste un paziņojumi, kā arī formalitātes vai procedūras, kas attiecas uz minētajām saistībām un ir adresētas uz kādu no viņa norādītajām kontaktadresēm vai tajā rakstiski iesniegtas, tiek uzskatītas par viņam pienācīgi nodotām.

               Parakstītājs atzīst tiesu jurisdikciju vietās, kur ir tā norādītās kontaktadreses.

               Parakstītājs apņemas nemainīt norādītās kontaktadreses vai, ja viņam viena vai vairākas no šīm adresēm būtu jāmaina, par to iepriekš informēt galvojuma muitas iestādi.

               (vieta)............................................................................................................................................

               (datums)........................................................................................................................................

               …………………………………………………………………………………………………...

               (paraksts)
                  2711.

               II
                     Galvojuma muitas iestādes apstiprinājums

               Galvojuma muitas iestāde

               ………………………………………………………………………………………………

               Galvinieka saistības akceptētas (datums)

               ………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………….

                  (Zīmogs un paraksts)

               4) C.5. pielikuma 7. rindā starp vārdiem “Turcija” un “Andora (*)” iekļauj vārdus “Apvienotā Karaliste”.

               5) C.6. pielikuma 6. rindā starp vārdiem “Turcija” un “Andora (*)” iekļauj vārdus “Apvienotā Karaliste”.

                     (1)

                        OV L 226, 13.8.1987., 2. lpp.

                     (2)
                  1.
                        Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums.

                     (3)
                  2.
                        Pilna adrese.

                     (4)
                  3.
                        Svītrot tās/to valsts/valstu nosaukumu/nosaukumus, kuras/kuru teritorijā galvojumu nav atļauts izmantot.

                     (5)
                  4.
                        Atsauces uz Andoras Firstisti un Sanmarīno Republiku attiecas vienīgi uz Savienības tranzīta operācijām.

                     (6)
                  5.
                        Personas, kura sniedz galvojumu, uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.

                     (7)
                  6.
                        Piemēro attiecībā uz maksājumiem, kas veicami saistībā ar preču importu un eksportu, ja galvojumu izmanto, lai precēm piemērotu Savienības/kopīgā tranzīta procedūru, vai izmanto vairāk nekā vienā dalībvalstī.

                     (8)
                  7.
                        Ieraksta šādas muitas operācijas:
                        a) pagaidu uzglabāšana,
                        b) Savienības tranzīta procedūra/kopīgā tranzīta procedūra,
                        c) uzglabāšanas muitas noliktavā procedūra,
                        d) pagaidu ievešanas procedūra ar pilnīgu atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa,
                        e) ievešanas pārstrādei procedūra,
                        f) galapatēriņa procedūra,
                        g) laišana brīvā apgrozībā ar standarta muitas deklarāciju bez atliktā maksājuma,
                        h) laišana brīvā apgrozībā ar standarta muitas deklarāciju ar atlikto maksājumu,
                        i) laišana brīvā apgrozībā ar muitas deklarāciju, ko iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, 166. pantu, (OV L 269, 10.10.2013., 1.lpp.),
                        j) laišana brīvā apgrozībā ar muitas deklarāciju, ko iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 182. pantu,
                        k) pagaidu ievešanas procedūra ar daļēju atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa,
                        l) cits – norādiet cita veida operāciju.

                     (9)
                  8.
                        Ja valsts tiesībās nav normas par kontaktadresi, galvinieks šajā valstī ieceļ pārstāvi, kuram ir tiesības saņemt visu galviniekam adresēto korespondenci, un attiecīgi pielāgo apliecinājuma tekstu 4. punkta otrajā daļā un saistību tekstu 4. punkta ceturtajā daļā. Tiesām tajās teritorijās, kur ir galvinieka vai tā pārstāvju kontaktadreses, ir jurisdikcija strīdos, kas attiecas uz šo galvojumu.

                     (10)
                  9.
                        Personai, kura paraksta dokumentu, pirms paraksta ar savu roku jāieraksta šāds teksts: “Galvojums par summu …”(summu ieraksta ar vārdiem).

                     (11)
                  10.
                        Aizpilda iestāde, kurā precēm tika piemērota procedūra vai kura uzraudzījusi pagaidu uzglabāšanu.

                     (12)
                  1.
                        Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums

                     (13)
                  2.
                        Pilna adrese

                     (14)
                  3.
                        Atsauces uz Andoras Firstisti un Sanmarīno Republiku attiecas vienīgi uz Savienības tranzīta operācijām.

                     (15)
                  4.
                        Ja valsts tiesībās nav normas par kontaktadresi, galvinieks šajā valstī ieceļ pārstāvi, kuram ir tiesības saņemt visu galviniekam adresēto korespondenci, un attiecīgi pielāgo apliecinājuma tekstu 4. punkta otrajā daļā un saistību tekstu 4. punkta ceturtajā daļā. Tiesām tajās teritorijās, kur ir galvinieka vai tā pārstāvju kontaktadreses, ir jurisdikcija strīdos, kas attiecas uz šo galvojumu.

                     (16)
                  5.
                        Parakstītājs pirms sava paraksta ar ieraksta šādu tekstu: “Derīga galvojuma kvīts”.

                     (17)
                  1.
                        Uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums.

                     (18)
                  2.
                        Pilna adrese.

                     (19)
                  3.
                        Svītrot tās/to valsts/valstu nosaukumu/nosaukumus, kuras/kuru teritorijā galvojumu nav atļauts izmantot.

                     (20)
                  4.
                        Atsauce uz Andoras Firstisti un Sanmarīno Republiku attiecas vienīgi uz Savienības tranzīta operācijām.

                     (21)
                  5.
                        Personas, kura sniedz galvojumu, uzvārds un vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.

                     (22)
                  6.
                        Piemēro attiecībā uz citiem maksājumiem, kas veicami saistībā ar preču importu un eksportu, ja galvojumu izmanto, lai precēm piemērotu Savienības/kopīgā tranzīta procedūru, vai izmanto vairāk nekā vienā dalībvalstī vai vienā līgumslēdzējā pusē.

                     (23)
                  7.
                        Lieko svītrot.

                     (24)
                  8.
                        Procedūras, izņemot kopīgo tranzītu, piemēro vienīgi Savienībā.

                     (25)
                  9.
                        Attiecas uz summām, kuras muitas deklarācijā deklarētas galapatēriņa procedūrai.

                     (26)
                  10.
                        Ja valsts tiesībās nav normas par kontaktadresi, galvinieks šajā valstī ieceļ pārstāvi, kuram ir tiesības saņemt visu galviniekam adresēto korespondenci, un attiecīgi pielāgo apliecinājuma tekstu 4. punkta otrajā daļā un saistību tekstu 4. punkta ceturtajā daļā. Tiesām tajās teritorijās, kur ir galvinieka vai tā pārstāvju kontaktadreses, ir jurisdikcija strīdos, kas attiecas uz šo galvojumu.

                     (27)
                  11.
                        Personai, kura paraksta dokumentu, pirms paraksta ar savu roku jāieraksta šāds teksts: “Galvojums par summu …” (summu ieraksta ar vārdiem).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.8.2018
            COM(2018) 605 final
            2018/0315(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un Iekšzemes transporta komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt jaunu konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un, iespējams, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt jaunu konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem

               Konvencijas projektu par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (“ierosinātās konvencijas projekts”) ierosināja Dzelzceļu sadarbības organizācija (Organization for Cooperation between Railways, OSJD), kuras dalībnieces ir deviņas Savienības dalībvalstis (Bulgārija, Čehija, Slovākija, Polija, Lietuva, Latvija, Ungārija, Igaunija, Rumānija), un iesniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijai Krievijas Federācijas valdība.

               Jau ir spēkā konvencija ar līdzīgu darbības jomu, proti, 1952. gada Starptautiskā konvencija par robežšķērsošanas atvieglošanu pasažieru un bagāžas dzelzceļa pārvadājumiem, kuras līgumslēdzējas puses ir arī astoņas Savienības dalībvalstis (Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Zviedrija
                  1
               ). Dažādu tiesisko un procesuālo sarežģījumu dēļ šo konvenciju nebija iespējams grozīt, lai to modernizētu. Turklāt Dzelzceļu sadarbības organizācijas dalībvalstis atbalstīja ideju par jaunas konvencijas izstrādi šajā jomā, nevis par pievienošanos novecojušajai 1952. gada konvencijai.

               Ierosinātais konvencijas projekts attiecas uz trim būtiskām Savienības politikas jomām: dzelzceļu, muitu un Savienības acquis par robežu pārvaldību. Tā mērķis ir paātrināt un vienkāršot pasažieru vilcienu robežkontroli. Galvenie jaunie elementi konvencijas projektā ir kopīgi koordinēti kontroles mehānismi pie robežas, nevis divas vai vairākas secīgas kontroles abās robežas pusēs; vilcienu kustības kontroles mehānismi (ja vilcienu grafiku un pieturvietu dēļ tas ir iespējams) un vienošanās par sadarbību, izmantojot divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus (vienošanās). Šis priekšlikums attiecas uz Savienības politiku robežu pārvaldības jomā. Uz divu citu Savienības politikas jomu – dzelzceļa un muitas – aspektu attiecas atsevišķs priekšlikums.

               2.2.ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa

               ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa darbojas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas politiku un Iekšzemes transporta komitejas vispārējā uzraudzībā. Darba grupas pienākums ir ierosināt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot un vienkāršot robežšķērsošanas procedūru regulējumus, noteikumus un dokumentāciju dažādiem iekšzemes transporta veidiem.

               Savienība ir pārstāvēta šajā darba grupā, kuras dalībnieces ar balsstiesībām ir visas Savienības dalībvalstis.

               2.3.ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas paredzētais akts

               Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa 2018. gadā tiksies šādās dienās – 12.–14. jūnijā un 16.–19. oktobrī. Vienā no sanāksmēm darba grupai ir jāpieņem lēmums par ierosinātās konvencijas apstiprināšanu un par tās iesniegšanu oficiālai apstiprināšanai Iekšzemes transporta komitejai, kas tiekas reizi gadā — februārī.

               Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar konvencijas projekta 22. pantu, kurā noteikts: “1. Šī konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad piecas valstis ir deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus. 2. Attiecībā uz katru valsti, kura ratificē, pieņem, apstiprina šo konvenciju vai pievienojas tai pēc piektā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas, šī konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad šī valsts ir deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu”.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Savienības nostāja

               Savienība piekrīt konvencijas projekta mērķiem un atbalsta pasažieru dzelzceļa transporta atvieglošanas koncepciju, taču tā nav konstatējusi nekādu pievienoto vērtību vai ieguvumus no šā konvencijas projekta Savienībai vai tās dalībvalstīm. Jaunās konvencijas projekts nepadarītu nevajadzīgus jau esošos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumus un, iespējams, pat neveicinātu jaunu divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu slēgšanu, jo konvencijas projektā nav ietverts šādu nolīgumu paraugs. Daudzi konvencijas projekta noteikumi nav saistoši un nevar tikt īstenoti bez atsevišķiem nolīgumiem starp attiecīgajām pusēm. Līdz šim vienīgā funkcija, kas šim konvencijas projektam varētu būt, ir tāda, ka tas būtu izmantojams par atsauci, noslēdzot turpmākos daudzpusējos un divpusējos nolīgumus.

               Raugoties no ES robežu pārvaldības acquis skatpunkta, konvencijas projekts tā pašreizējā formā nesniedz nekādus jaunus vai lietderīgus rīkus un līdz ar to tas nerada pievienoto vērtību nedz Savienībai, nedz tās dalībvalstīm. Turklāt tas ietver vairākus noteikumus, kas rada sarežģījumus ES acquis kontekstā, tādēļ tie būtu jāgroza, ja Savienība vai tās dalībvalstis tālākā nākotnē vēlētos pievienoties konvencijas projektam. Piemēram, konvencijas projekta 6. pants būtu jāprecizē tādējādi, ka robežkontroli nevar atcelt ar daudzpusējiem vai divpusējiem nolīgumiem starp valstīm: tā kā ES ārējās robežas šķērsošanas gadījumā ir piemērojams Šengenas Robežu kodekss, starptautiskie nolīgumi var reglamentēt tikai kārtību, kādā notiek kontroles pārbaudes, bet ne šādu pārbaužu būtību.

               Raugoties no Savienības institucionālā skatpunkta, konvencijas projektā ir aptverti jautājumi, kas ietilpst vai nu ekskluzīvā vai arī dalītā Savienības kompetencē. Dalībvalstis nevar individuāli pievienoties tām konvencijas projekta daļām, kas ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. Lai Savienība varētu pievienoties konvencijai, konvencijas projektā saskaņā ar vispārējo politiku iestāžu politikas jomā vajadzētu būt iekļautam noteikumam par Savienības kā reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas līdzdalību.

               Pat ja šķiet, ka Savienībai nav iemeslu pievienoties ierosinātajai konvencijai, saskaņā ar tās vispārējo politiku attiecībā uz institucionālajiem aspektiem jebkurā jaunā starptautiskā konvencijā būtu jāietver klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība.

               Ja Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa apstiprinās konvencijas projektu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komitejas 81. sesijā, kas notiks 2019. gada februārī, vai nākamajā sesijā var sākt balsošanu par konvencijas pieņemšanu un lūgt sekretariātu iesniegt to Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram kā depozitāram. Tāpēc ir svarīgi noteikt Savienības nostāju, lai spētu reaģēt šādā iespējamā scenārijā. Ekskluzīvas kompetences jautājumos Savienības vārdā balsos Komisija.

                  Ierosinātās konvencijas sagatavošanas gaitā notika apspriedes ar plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku.

               Apspriešanās ar dalībvalstīm notika Muitas tiesību aktu komitejas ietvaros (koordinācija — Ženēvā), un viena no tām notika kopīgi ar Vienotas Eiropas dzelzceļa telpas komitejas ekspertiem, tieslietu un iekšlietu padomniekiem, transporta atašejiem un Komisijas ģenerāldirektorātu pārstāvjiem, kas atbildīgi par mobilitātes un transporta jautājumiem, kā arī par migrāciju un iekšlietām (23.1.2017.). Apspriedes notika arī ar Muitas ekspertu grupu.

               Papildu apspriedes notika Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un Dzelzceļa transporta darba grupas sesijās.

               Pirms attiecīgajos Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas forumos organizētajām diskusijām, kurām sekoja vai nu par nodokļu un muitas savienības jautājumiem atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta, vai par mobilitāti un transportu atbildīgā ģenerāldirektorāta diskusijas, ir notikuši koordinēšanas pasākumi starp iepriekš minētajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un ģenerāldirektorātu, kas atbildīgs par migrāciju un iekšlietām, jo konvencijas projektā ir skartas politikas jomas, kas atrodas šo triju ģenerāldirektorātu attiecīgajā kompetencē.

               Iekšēja koordinācija, kā arī kopīgās diskusijas ar dalībvalstīm Muitas tiesību aktu komitejā un muitas ekspertu grupā skaidri parādīja, ka ne Savienības dalībvalstīm, ne pašai Savienībai nav intereses pievienoties konvencijas projektam, jo tas nerada nekādus ieguvumus vai pievienoto vērtību nevienā attiecīgajā jomā, proti, Savienības politikas jomās, kas skartas šajā priekšlikumā, ne arī no Savienības institucionālā skatpunkta.

               4.Tiesiskais pamats

               4.1.Procesuālais tiesiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas starptautisko tiesību kontekstā nav saistoši, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.
                  2

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akts, ko Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komiteja ir aicinātas pieņemt, ir ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi konvencijas projekta 22. pantam.

               Topošais akts nepapildina un negroza nolīgumā paredzēto institucionālo sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais tiesiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiāltiesiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiāltiesiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, par kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divas sastāvdaļas, no kuriem viena atzīstama par galveno, bet otra nav būtiska, tad lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ir jābūt tikai vienam materiāltiesiskam pamatam, proti, tam, kas nepieciešams galvenajam jeb dominējošajam mērķim vai sastāvdaļai.

               Ja ar paredzēto aktu vienlaikus vēlas sasniegt vairākus mērķus vai tam ir vairākas sastāvdaļas, kuras ir nesaraujami saistītas un no kurām neviena nav pakārtots citai, tad saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemtā lēmuma materiāltiesiskajā pamatā izņēmuma kārtā būs jāiekļauj dažādie attiecīgie tiesiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētajam aktam ir mērķi un sastāvdaļas robežkontroles pārbaužu jomā, tai skaitā attiecībā uz pasažieru un to dokumentu pārbaudēm. Tādēļ tā pamatam vajadzētu būt LESD 77. panta 2. punkta b) apakšpunktam, kas attiecas uz “kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas”.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiāltiesiskais pamats ietver šādas normas: LESD 77. panta 2.b punktu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma tiesiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 77. panta 2.b punktam kopsakarā ar tā 218. panta 9. punktu.

               2018/0315 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un Iekšzemes transporta komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt jaunu konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Krievijas Federācija ir ierosinājusi un Dzelzceļu sadarbības organizācija (OSJD) atbalstījusi jaunu Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem.

               (2)Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa darbojas saskaņā ar ANO/EEK politiku un Iekšzemes transporta komitejas vispārējā uzraudzībā. Darba grupas uzdevums ir ierosināt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot un vienkāršot robežšķērsošanas procedūru regulējumus, noteikumus un dokumentāciju dažādiem iekšzemes transporta veidiem.

               (3)ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupai savā 149. sesijā, kas notiks 2018. gada 12., 13. un 14. jūnijā, vai nākamajā sesijā ir jāpieņem lēmums par ierosinātās Konvencijas par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem apstiprināšanu un par tās iesniegšanu Iekšzemes transporta komitejai oficiālai apstiprināšanai.

               (4)Savienību ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā pārstāv 28 dalībvalstis, kas ir dalībnieces ar balsstiesībām. Ekskluzīvas kompetences jautājumos Savienības nostāju Savienības un tās dalībvalstu vārdā pauž Komisija.

               (5)Atkarībā no konkrētajiem apstākļiem un Savienības un tās dalībvalstu vienotās ārējās pārstāvības interesēs Komisija var veikt sarunas gan par Savienības kompetences jomām, gan par jautājumiem, kuros dalībvalstis kompetenci nav nodevušas Savienībai.

               (6)Ir lietderīgi formulēt nostāju, kas Savienības uzdevumā jāieņem ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un Iekšzemes transporta komitejā, jo ierosinātā konvencija attiecas uz jautājumiem par vīzu formalitātēm, kuri ietilpst Savienības kompetencē.

               (7)Konvencijā ir iekļauti vispārīgi noteikumi par to, kā organizēt pasažieru vilcienu robežkontroli. To var uzskatīt par visu daudzpusējo un divpusējo nolīgumu pamatu, kura neesības gadījumā neviens no konvencijā ietvertajiem elementiem nevarētu darboties.

               (8)Savienības dalībvalstis šādus divpusējus nolīgumus var noslēgt pat bez ierosinātās konvencijas. Krievijā un dažās citās valstīs, kas pārstāvētas Dzelzceļu sadarbības organizācijā, tiesiskais regulējums, šķiet, rada vajadzību pēc šādas konvencijas, lai atvieglotu daudzpusēju un divpusēju nolīgumu noslēgšanu.

               (9)Šķiet, ka pēc būtības ierosinātajai konvencijai nav nedz labvēlīgas, nedz nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības dalībvalstīm. Tāpēc Savienība neatbalstīs ierosināto konvenciju, taču tai nav iemesla bloķēt šīs konvencijas pieņemšanu.

               (10)Pat ja nešķiet, ka pievienoties ierosinātajai konvencijai ir Savienības interesēs, saskaņā ar tās vispārējo politiku attiecībā uz iestāžu aspektiem jebkurā jaunā starptautiskā konvencijā būtu jāietver klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība. Ierosinātās konvencijas projektā nav iekļauta klauzula, kas Savienībai ļautu pievienoties konvencijai.

               (11)Tāpēc Savienības nostājai ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā vajadzētu būt neitrālai, ja klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība, tiktu iekļauta. Šādā gadījumā Savienībai balsojumā būtu jāatturas. Pretējā gadījumā Savienībai būtu jābalso pret ierosinātās konvencijas pieņemšanu.

               (12)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā ar šo lēmumu tiek pilnveidoti Šengenas acquis noteikumi, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šā lēmuma noteikumus ieviesīs savos tiesību aktos.

               (13)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis
                  3
                noteikumu pilnveidojumu, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  4
                1. panta A. punktā.

               (14)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā – šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis
                  5
                noteikumu pilnveidojumu, kuri ietilpst jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā kopsakarā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  6
                3. pantu.

               (15)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis noteikumu
                  7
                pilnveidojumu, kuri ietilpst jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā kopsakarā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  8
                3. pantu.

               (16)Šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis noteikumu pilnveidojumu, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2000/365/EK
                  9
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (17)Šis lēmums ir uzskatāms par to Šengenas acquis noteikumu pilnveidojumu, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās, kā noteikts Padomes Lēmumā 2002/192/EK
                  10
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (18)Attiecībā uz Kipru, Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju šā lēmuma noteikumi ir uzskatāmi par noteikumiem, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīti ar tiem attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta
                  11
                3. panta 2. punkta izpratnē, 2005. gada Pievienošanās akta
                  12
                4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta
                  13
                4. panta 2. punktā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un Iekšzemes transporta komitejas sesijās par ierosināto jauno ANO/EEK konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem, ir šāda:

               Savienības nostāja attiecībā uz konvencijas projektu ir atturēšanās balsojumā, ja ir ieviesta klauzula, ar ko atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju dalība. Ja šāda klauzula nav ieviesta, Savienības dalībvalstis balso pret.

               2. pants

               Nostāju, kas minēta 1. pantā, pauž kopīgi to Savienības dalībvalstu vārdā, kas ir ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un Iekšzemes transporta komitejas dalībnieces.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai un dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Parakstījusi, bet nav ratificējusi.

                     (2)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (4)

                        Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

                     (5)

                        OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

                     (7)

                        OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (10)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (11)

                        Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

                     (12)

                        Akts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.).

                     (13)

                        Akts par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.9.2018
            COM(2018) 622 final
            2018/0324(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Savienībai ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt Komitejas lēmumu par Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums par publisko iepirkumu

               Nolīgums par publisko iepirkumu (“Nolīgums”) ir plurilaterāls nolīgums PTO ietvaros, un tā mērķis ir starp tā pusēm savstarpēji atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Nolīguma pārskatītā redakcija ir stājusies spēkā 2014. gada 6. aprīlī.

               Eiropas Savienība ir Nolīguma puse.

               2015. gada 2. jūnijā Austrālija pieteicās pievienoties Nolīgumam. 2016. gada 30. septembrī un 2017. gada 2. jūnijā tā iesniedza pārskatītus aptvēruma piedāvājumus.

               Komisija Savienības vārdā gan divpusējās sanāksmēs, gan Publiskā iepirkuma komitejā risināja sarunas par vairākām Austrālijas tirgus atvēršanas saistībām.

               Pēc tam Austrālija 2018. gada 7. martā Publiskā iepirkuma komitejai iesniedza galīgo piedāvājumu. Tālāk tekstā dots Austrālijas galīgā piedāvājuma kopsavilkums un Komisijas novērtējums.

               Lēmums Komisijai ļauj Eiropas Savienības vārdā paust Publiskā iepirkuma komitejas nostāju par Austrālijas pievienošanos.

               2.2.Publiskā iepirkuma komiteja

               Publiskā iepirkuma komiteja tika izveidota, lai pārvaldītu Nolīguma par publisko iepirkumu (GPA) īstenošanu. Tās sastāvā ir katras Puses pārstāvji, PTO dalībvalstis un starpvaldību organizācijas ar novērotāja statusu.

               Komiteja pulcējas regulāri, aptuveni četras reizes gadā, lai Pusēm dotu iespēju konsultēties par jebkuriem jautājumiem attiecībā uz Nolīguma īstenošanu un darbību vai tā mērķu īstenošanu. Tā arī veic tādus pienākumus, kādus tai var deleģēt Puses.

               Komiteja katru gadu ziņo PTO Ģenerālpadomei par savām darbībām un tendencēm, kas attiecas uz Nolīguma īstenošanu un darbību.

               Eiropas Savienība, tāpat kā visas pārējās Puses, ir Komitejas locekle, un to pārstāv Komisija.

               2.3.Paredzētais Publiskā iepirkuma komitejas akts

               2018. gada 27. jūnijā, Publiskā iepirkuma komitejas neformālās sanāksmes laikā, Komisija pauda, ka Eiropas Savienība pēc būtības piekrīt tam, ka Austrālija pievienojas Nolīgumam par publisko iepirkumu, ievērojot Eiropas Savienības noteikumus par Austrālijas pievienošanos.

               2018. gada 17. oktobrī Publiskā iepirkuma komitejai tās oficiālajā sanāksmē ir jāpieņem lēmums par Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir pieņemt Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu saskaņā ar Nolīguma XXII panta 2. punktu.

               Lēmuma pieņemšanai piemēros Pušu attiecīgās iekšējās procedūras. Saskaņā ar Nolīguma XXII pantu “jebkurš PTO loceklis var pievienoties šim Nolīgumam, ievērojot noteikumus, kuri jāsaskaņo starp konkrēto dalībvalsti un Pusēm, šādus noteikumus izklāstot Komitejas lēmumā.” Pievienošanās notiek, PTO ģenerāldirektoram deponējot pievienošanās instrumentu, kurā ietverti saskaņotie noteikumi. Šis Nolīgums stājas spēkā attiecībā uz locekli, kas pievienojas Nolīgumam, 30. dienā pēc dienas, kad ir deponēts tā pievienošanās instruments.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Austrālijas galīgais piedāvājums

               Tirgus piekļuves saistības (aptvertie iepirkuma piešķīrēji, preces, pakalpojumi un būvniecības pakalpojumi)

               Robežvērtības

               1. pielikumā Austrālija piemēro tādas robežvērtības, ko Nolīguma Puses parasti piemēro precēm, pakalpojumiem un būvniecības pakalpojumiem. Taču 2. pielikumā Austrālija precēm un pakalpojumiem paredz robežvērtību (355 000 SDR), kas pārsniedz ES robežvērtību (200 000 SDR). 3. pielikumā preču un pakalpojumu robežvērtības atbilst ES robežvērtībām (400 000 SDR), taču Austrālija tās 3. pielikumā iekļauj iepirkuma piešķīrējus, kuri atbilst struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti, savukārt ES tos ar zemāku robežvērtību iekļāvusi 2. pielikumā

               Iepirkuma piešķīrēji

               1. pielikumā (“centrālās pārvaldes iestādes”) Austrālija sniedz izsmeļošu to valsts centrālo pārvaldes iestāžu sarakstu, kuru iepirkums ir pieejams Nolīguma Pusēm. Aptvērums ir pilnīgs. 1. pielikumam ir četras piezīmes. 1. piezīme paredz, ka šis Nolīgums aptver tikai tos iepirkuma piešķīrējus (arī nosauktā iepirkuma piešķīrēja biroju), kas iekļauti šajā pielikumā. 2. piezīme paredz, ka šis Nolīgums neaptver mehānisko transportlīdzekļu iepirkumu, ko veic jebkāds šajā pielikumā nosauktais iepirkuma piešķīrējs. Tomēr šī piezīme pakāpeniski jāatceļ, un to piemēro tikai līdz 2019. gada 1. janvārim. Pielikuma 3. piezīme paredz, ka šis Nolīgums neaptver Australian Government Solicitor veiktu vai tā vārdā veiktu iepirkumu. 4. piezīme attiecas uz Aizsardzības ministrijas iepirkumu.

               2. pielikumā (“decentralizētas pārvaldes iestādes”) Austrālijas aptvērumā ietilpst tikai štatu un teritoriju pārvaldes iestādes. Zemāki administratīvi teritoriālie līmeņi, piemēram, pilsētas, netiek aptvertas. Sabiedriskie pakalpojumi, dzelzceļš un citas ar transportu saistītās nozares (piemēram, ceļu būve un ostas) ietilpst štatu un teritoriju atbildības jomā. Tomēr 2. pielikumā nosaukts tikai ierobežots skaits iepirkuma piešķīrēju (galvenokārt transporta). Atsevišķas Austrālijas sniegtās atbildes liecina, ka šie iepirkuma piešķīrēji darbojas uz komerciāliem pamatiem vai ka tie ir privatizēti. Preču un pakalpojumu robežvērtība (355 000 SDR) pārsniedz ES robežvērtību (200 000 SDR).

               Atruna par mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir saglabāta piezīmē par Austrālijas galvaspilsētas teritoriju, Jaundienvidvelsu, Kvīnslendu, Dienvidaustrāliju un Viktoriju. Pārējās trīs teritorijas šajā piezīmē nav minētas. 2. pielikumā iekļautas vēl citas saīsinātas piezīmes par noteiktām teritorijām.

               3. pielikumā (“citi iepirkuma piešķīrēji”) Austrālija nosaukusi 26 iepirkuma piešķīrējus. Šis saraksts ir diezgan standartizēts Austrālijas Brīvās tirdzniecības nolīgumu saraksts. Preču un pakalpojumu robežvērtības atbilst ES robežvērtībām (400 000 SDR), taču Austrālija tās 3. pielikumā iekļauj iepirkuma piešķīrējus, kuri atbilst struktūrām, kas ir publisko tiesību subjekti, savukārt ES tos ar zemāku robežvērtību iekļāvusi 2. pielikumā.

               Valsts uzņēmumi, šķiet, līdzinās 3. pielikumā nosauktajiem ES publiskajiem uzņēmumiem, ja tie darbojas tādos sabiedrisko pakalpojumu sektoros, kā ūdens un elektroenerģijas apgāde, ostas un lidostas, pilsētas transports un dzelzceļš (klasifikācija atkarīga no definīcijas). Sabiedrisko pakalpojumu sektora valsts uzņēmumi nav aptverti.

               Preces

               Austrālija ierosina preču negatīvsarakstu. Austrālija, ar dažiem ļoti specifiskiem izņēmumiem (asiņu un ar asinīm saistītie produkti, tostarp no plazmas atvasinātie produkti), apņemas aptvert visu to preču iepirkumu, ko veic aptvertie iepirkuma piešķīrēji.

               Pakalpojumi

               Austrālija ierosina pakalpojumu negatīvsarakstu. Austrālijas piedāvājumā dots ļoti plašs pakalpojumu klāsta aptvērums, kas ar dažiem ļoti specifiskiem izņēmumiem (plazmas frakcionēšanas pakalpojumu, valdības reklāmas pakalpojumu, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības pakalpojumu, pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums) aptver visus pakalpojumus, kuri ir aptverto iepirkuma piešķīrēju pārziņā. Ir iekļauta piezīme par savstarpību, proti, minētajām Pusēm piedāvā tikai tos pakalpojumus, ko aptver pārējās Nolīguma Puses.

               Būvniecības pakalpojumi

               Austrālija ierosina būvniecības pakalpojumu negatīvsarakstu. Austrālijas (tāpat kā parasti visu Nolīguma Pušu) piedāvājumā ietverti visi tie Centrālās preču klasifikācijas (CPC Prov.) 51. nodaļā un PTO klasifikācijas sistēmā MTN. GNS/W/120 iekļautie būvniecības pakalpojumi, kurus iepērk 1., 2. un 3. pielikumā nosauktie iepirkuma piešķīrēji.

               Vispārīgas piezīmes

               7. pielikumā Austrālija iekļāvusi divas vispārīgas piezīmes. Saskaņā ar 1. piezīmi Nolīgums neattiecas uz jebkādām preferencēm maziem un vidējiem uzņēmumiem, valstu mākslas, vēstures vai arheoloģijas bagātību aizsardzības pasākumiem, pirmiedzīvotāju veselības aprūpes un sociālās aizsardzības pasākumiem, tādiem preču un pakalpojumu iepirkumiem ārpus iepirkuma Puses teritorijas, kuri paredzēti patēriņam ārpus iepirkuma Puses teritorijas. 2. piezīmē lielākas skaidrības labad teikts, ka Nolīgums neattiecas uz iepirkumu, ko finansē dotācijas un sponsoru maksājumi, kuri saņemti no 1., 2. un 3. pielikumā nosauktajām personām; tas neattiecas uz iepirkumu, ko veic pie kādas citas pārvaldes iestādes piederošs iepirkuma piešķīrējs; nekas šajā Nolīgumā iepirkuma Pusei vai tās iepirkuma piešķīrējiem neliedz sagatavot, pieņemt un piemērot tehnisko specifikāciju, kas vajadzīga, lai aizsargātu sensitīvu valdības informāciju, tostarp specifikāciju, kas var ietekmēt vai ierobežot šādas informācijas glabāšanu, mitināšanu un apstrādi ārpus iepirkuma Puses teritorijas; nepieprasītiem inovatīviem priekšlikumiem iepirkuma piešķīrējs var izmantot ierobežotas konkursa procedūras atbilstoši XIII panta 1. punktam.

               Austrālijas tiesību akti

               Austrālijas tiesību akti aptvertā publiskā iepirkuma jomā šķiet nediskriminējoši. Pēc Austrālijas Sadraudzības iepirkuma noteikumiem (Commonwealth Procurement Rules, CPR) tās publiskā iepirkuma satvars ir nediskriminējošs. Uz visiem potenciālajiem piegādātājiem, kas veic piegādes publiskā iepirkuma piešķīrējiem, attiecas CPR, pret tiem to komerciālo, juridisko, tehnisko un finansiālo spēju ziņā jāizturas vienlīdzīgi, tos nedrīkst diskriminēt to lieluma, ārvalstu piederības vai īpašumtiesību līmeņa, atrašanās vietas vai to preču un pakalpojumu izcelsmes dēļ. Tādējādi atbilstoši Nolīguma prasībām Austrālijas tiesību akti par publisko iepirkumu ir atklāti, pārredzami un nediskriminējoši. Papildus iepriekš minētajam Austrālijas galīgā piedāvājuma 7. pielikumā iekļauts plašs izņēmums par jebkādām preferencēm maziem un vidējiem uzņēmumiem, un tas jārisina ES atrunās, kas attiecas uz Austrāliju, un jāatspoguļo I papildinājumā dotajā ES sarakstā.

               Komisijas novērtējums par Austrālijas piedāvājumu

               Austrālija plaši atver savu iepirkumu tirgu visām Nolīguma Pusēm, jo tās piedāvājums ir plašs iepirkuma piešķīrēju, preču, pakalpojumu, būvniecības pakalpojumu un nediskriminējošu tiesību aktu ziņā. Turklāt Austrālija neattiecina īpašus ierobežojumus uz nevienu Nolīguma Pusi. Tomēr, ņemot vērā, ka Austrālijas aptvērums, lai arī ievērojams, nav pilnīgs, būtu lietderīgi ieviest noteiktus specifiskus ierobežojumus vai izņēmumus attiecībā uz Austrālijas piekļuvi Savienības iepirkuma tirgum, jo ES jau iepriekš tā rīkojusies attiecībā uz Nolīguma Pusēm, kuras piedāvā tikai daļēju aptvērumu.

               Šie specifiskie izņēmumi, kas kļūs par to noteikumu daļu, kas attiecas uz Austrālijas pievienošanos Nolīgumam un kas jāpieņem Publiskā iepirkuma komitejai, tiks atspoguļoti I papildinājumā dotajā ES sarakstā:

               ·1. pielikums, 2. sadaļa (ES dalībvalstu centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes), 3. punkts:

               Austrāliju iekļaus to Nolīguma Pušu sarakstā, kurām salīdzinājumā ar pārējām Nolīguma Pusēm ir piekļuve mazāka skaita centrālās pārvaldes līmeņa līgumslēdzēju iestāžu veiktiem iepirkumiem;

               ·1. pielikums, 1. pielikuma piezīmes, 2. piezīme:

               ņemot vērā Austrālijas vispārīgo piezīmi, ar ko no Nolīguma izņem preferences maziem un vidējiem uzņēmumiem, ES ieviesīs atrunu par šo jautājumu. Austrālija I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 1. pielikuma 2. piezīmes valstu sarakstā tiks minēta līdz ar Japānu, Koreju un ASV. Tāpēc — līdz brīdim, kad ES atzīst, ka Austrālija vairs neveic diskriminējošus pasākumus pret noteiktiem vietējiem mazajiem uzņēmumiem un minoritātēm piederošiem uzņēmumiem — XVIII panta noteikumus nepiemēro tiem piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas, kuri piedalās konkursā par līgumslēgšanas tiesībām, ko piešķir Pušu, kas nav Japāna, Koreja, ASV un Austrālija, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

               ·2. pielikums, 2. pielikuma piezīmes, 1. piezīme:

               tā kā 2. pielikumā Austrālija aptverta daļēji, ES Austrālijai piedāvās iepirkumu, ko veic vietējās līgumslēdzējas iestādes (NUTS 1. līmeņa administratīvās vienības). Kas saistībā ar NUTS 2. līmeņa un NUTS 3. līmeņa administratīvajām vienībām pēc Regulas 1059/2003 (ar grozījumiem) attiecas uz precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas, NUTS 2. un 3. līmeņa administratīvo vienību līgumslēdzēju iestāžu iepirkums Austrālijai netiks piedāvāts;

               ·2. pielikums, 2. pielikuma piezīmes, 1. piezīme:

               2. pielikumā nosaukto Austrālijas reģionālo un vietējo iepirkuma piešķīrēju preču un pakalpojumu robežvērtība (355 000 SDR) un attiecīgi 3. pielikumā nosaukto struktūru, kas ir publisko tiesību subjekti, robežvērtība (400 000 SDR) pārsniedz Nolīgumā norādīto ES robežvērtību (200 000 SDR), tāpēc ES ieviesīs atrunu attiecībā uz 200 000 SDR līdz 355 000 SDR lielu iepirkumu, ko veic reģionālās līgumslēdzējas iestādes, un attiecībā uz 200 000 SDR līdz 400 000 SDR lielu iepirkumu, ko veic I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 2. pielikumā nosauktās struktūras, kas ir publisko tiesību subjekti, ciktāl tas attiecas uz precēm un pakalpojumiem un piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas;

               ·2. pielikums, 2. pielikuma piezīmes, 1. piezīme:

               tā kā piezīmē par Austrālijas galvaspilsētas teritoriju, Jaundienvidvelsu, Kvīnslendu, Dienvidaustrāliju un Viktoriju iekļauta atruna par mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ES ieviesīs atrunu par to iepirkuma piešķīrēju, uz kuriem attiecas 2. pielikums, veiktu mehānisko transportlīdzekļu un mehānisko transportlīdzekļu sastāvdaļu iepirkumu, citējot Kombinētās nomenklatūras (KN) attiecīgās nodaļas (proti, 8702, 8703, 8704, 8705, 8711, 8713 mehāniskajiem transportlīdzekļiem un 870600, 8707, 8708, 8714, 8716 mehānisko transportlīdzekļu sastāvdaļām);

               ·2. pielikums, 2. pielikuma piezīmes, 2. piezīme:

               ņemot vērā Austrālijas vispārīgo piezīmi, ar ko no Nolīguma izņem preferences maziem un vidējiem uzņēmumiem, ES ieviesīs atrunu par šo jautājumu. Austrālija I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 2. pielikuma 2. piezīmes valstu sarakstā tiks minēta līdz ar Japānu, Koreju un ASV. Tāpēc — līdz brīdim, kad ES atzīst, ka Austrālija vairs neveic diskriminējošus pasākumus pret noteiktiem vietējiem mazajiem uzņēmumiem un minoritātēm piederošiem uzņēmumiem — XVIII panta noteikumus nepiemēro tiem piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas, kuri piedalās konkursā par līgumslēgšanas tiesībām, ko piešķir Pušu, kas nav Japāna, Koreja, ASV un Austrālija, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

               ·3. pielikums, 3. pielikuma piezīmes, 6. piezīme:

               Saistībā ar Austrālijas decentralizētajām pārvaldes iestādēm tiks piedāvāts ierobežotāks aptvērums. ES Austrālijai nepiedāvās iepirkumu, ko veic iepirkuma piešķīrēji, kas darbojas šādās nozarēs: i) dzeramā ūdens ražošana, pārvade vai sadale, uz ko attiecas šis pielikums; ii) elektroenerģijas ražošana, pārvade vai sadale, uz ko attiecas šis pielikums; iii) lidostu iekārtas, uz ko attiecas šis pielikums; iv) jūras vai iekšzemes ostu vai citas termināļu iekārtas, uz ko attiecas šis pielikums; v) pilsētas dzelzceļa, tramvaju, trolejbusu vai autobusu transporta pakalpojumi, uz ko attiecas šis pielikums, un vi) šā pielikuma aptvertais dzelzceļa transports saistībā ar piegādēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas. Plašāku informāciju skatīt I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 3. pielikuma piezīmju 6. piezīmē.

               Ja kāda cita Nolīguma Puse savā aptvērumā iestrādātu specifiskus izņēmumus attiecībā uz Austrāliju, tie tiktu atspoguļoti Publiskā iepirkuma komitejas lēmumā par Austrālijas pievienošanos. Tomēr jānorāda, ka šādi ierobežojumi vai izņēmumi no aptvēruma, ko paredz kāda Nolīguma Puse un kas īpaši attiecas uz Austrāliju, neietekmēs ne Austrālijas galīgo piedāvājumu (sk. iepriekš), ne īpašās atrunas, kuras ierosinājusi ES, ne aptvērumu, par ko panākta savstarpēja vienošanās starp pašreizējām Nolīguma Pusēm.

               Ieteikums

               Paredzams, ka Austrālijas pievienošanās Nolīgumam ļoti pozitīvi stimulēs publiskā iepirkuma tirgu turpmāku atvēršanu starptautiskajā līmenī, jo tādējādi tiks palielināts Nolīguma pušu skaits un sekmēta pārējo valstu pievienošanās Nolīgumam. Komisija iesaka Austrālijas piedāvājumu pieņemt ar iepriekš minētajiem ierobežojumiem Savienības aptvērumā attiecībā uz Austrāliju.

               Tādējādi Komisija būtu jāpilnvaro Savienības vārdā paust nostāju Publiskā iepirkuma komitejā par to, ka tiek apstiprināta Austrālijas pievienošanās ar iepriekš minētajiem ierobežojumiem, kuri jāatspoguļo Publiskā iepirkuma komitejas lēmumā par noteikumiem, kas attiecas uz Austrālijas pievienošanos GPA.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1. Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Publiskā iepirkuma komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Nolīgumu par publisko iepirkumu.

               Akts, kuru Publiskā iepirkuma komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2. Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1. Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir vairāki mērķi vai vairāki komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet pārējie nav būtiski, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3. Secinājumi

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.
                     Paredzētā akta publicēšana

               Publiskā iepirkuma komitejas akts grozīs Nolīgumu par publisko iepirkumu, tāpēc ir lietderīgi pēc tā pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2018/0324 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2015. gada 2. jūnijā Austrālija ir iesniegusi pieteikumu uz pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu (“GPA”).

               (2)Austrālijas saistības attiecībā uz aptvērumu ir noteiktas tās galīgajā piedāvājumā, kas 2018. gada 7. martā iesniegts GPA Pusēm (turpmāk “Puses”).

               (3)Lai arī Austrālijas piedāvājums ir plašs, tas nenodrošina pilnīgu aptvērumu. Tādējādi ir lietderīgi Savienības aptvērumā ieviest konkrētus izņēmumus attiecībā uz Austrāliju. Minētie šā lēmuma pielikumā dotie specifiskie izņēmumi kļūs par to noteikumu daļu, kas attiecas uz Austrālijas pievienošanos GPA, un tie tiks atspoguļoti Publiskā iepirkuma komitejas lēmumā (“GPA komiteja”) par Austrālijas pievienošanos.

               (4)Paredzams, ka Austrālijas pievienošanās GPA pozitīvi stimulēs publiskā iepirkuma tirgu turpmāku atvēršanu starptautiskajā līmenī.

               (5)GPA XXII panta 2. punktā paredzēts, ka jebkurš PTO loceklis var pievienoties Nolīgumam, ievērojot noteikumus, kuri jāsaskaņo starp konkrēto dalībvalsti un Pusēm, šādus noteikumus izklāstot GPA Komitejas lēmumā.

               (6)Attiecīgi ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem GPA komitejā saistībā ar Austrālijas pievienošanos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā, ir apstiprināt Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu, ievērojot noteiktus pievienošanās noteikumus, kas doti šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ES Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.9.2018
            COM(2018) 622 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               PIELIKUMS

               ES NOTEIKUMI PAR AUSTRĀLIJAS PIEVIENOŠANOS GPA

               Ar Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu:

               – I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 1. pielikuma 2. sadaļas 3. punktu (“ES dalībvalstu centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes”) lasīt šādi:

               “3.
                     attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādas, Japānas, Honkongas (Ķīnas), Singapūras, Korejas, Armēnijas, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķajām muitas teritorijām, Jaunzēlandes un Austrālijas iepirkums, ko veic centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes, ja tās nav atzīmētas ar zvaigznīti.”

               – I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 1. pielikuma piezīmju 2. piezīmi groza šādi:

               “2.
                     XVIII panta noteikumus nepiemēro tiem piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Japānas, Korejas, ASV un Austrālijas, kuri piedalās konkursā par līgumslēgšanas tiesībām, ko piešķir neminēto Pušu piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem, un kuri saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktu noteikumiem ir mazie vai vidējie uzņēmumi, līdz ES atzīst, ka šīs valstis vairs neveic diskriminējošus pasākumus pret noteiktiem vietējiem mazajiem uzņēmumiem un minoritātēm piederošiem uzņēmumiem.”

               Ar Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu:

               – I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 2. pielikuma piezīmju 1. piezīmei pēc g) apakšpunkta pievieno šādus apakšpunktus:

               “h)
                     iepirkumu, ko reģionālās un vietējās līgumslēdzējas iestādes (NUTS 2 un NUTS 3 līmeņa un mazāku administratīvo vienību līgumslēdzējas iestādes atbilstoši Regulas 1059/2003 grozītajai redakcijai) veic saistībā ar precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas;

               i)
                     iepirkumu apmērā no 200 000 SDR līdz 355 000 SDR, ko veic reģionālās līgumslēdzējas iestādes, un iepirkumu apmērā no 200 000 SDR līdz 400 000 SDR, ko veic šajā pielikumā minētās struktūras, kas ir publisko tiesību subjekti, attiecībā uz precēm un pakalpojumiem piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas;

               j)
                     iepirkumu, ko veic iepirkuma piešķīrēji, uz kuriem attiecas šis pielikums:

               i)mehāniskie transportlīdzekļi, kas aprakstīti tālāk norādītajās Kombinētās nomenklatūras (KN) nodaļās:

               8702
                     mehāniskie transportlīdzekļi 10 vai vairāk cilvēku pārvadāšanai, ieskaitot vadītāju,

               8703
                     automobiļi un citi mehāniskie transportlīdzekļi, kas paredzēti galvenokārt cilvēku pārvadāšanai (izņemot pozīcijā 8702 minētos transportlīdzekļus), ieskaitot autofurgonus un sacīkšu automobiļus,

               8704
                     mehāniskie transportlīdzekļi preču pārvadāšanai,

               8705
                     speciālie mehāniskie transportlīdzekļi, izņemot pasažieru vai kravas pārvadāšanai paredzētos (piemēram, tehniskās palīdzības automobiļi, autoceltņi, ugunsdzēsības automobiļi, autobetonmaisītāji, ielu tīrītājautomobiļi, laistītājautomobiļi, darbnīcautomobiļi, automobiļi ar rentgena iekārtām),

               8711
                     motocikli (ieskaitot mopēdus) un motovelosipēdi, arī ar blakusvāģi, blakusvāģi,

               8713
                     invalīdu transports (ratiņi), arī ar motoru vai cita veida piedziņas mehānismu;

               ii)mehānisko transportlīdzekļu sastāvdaļas, kas aprakstītas tālāk norādītajās Kombinētās nomenklatūras (KN) nodaļās:

               8706 00
                     šasijas ar dzinējiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās 8701–8705,

               8707
                     virsbūves (ieskaitot kabīnes) mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās 8701–8705,

               8708
                     daļas un piederumi mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kas minēti pozīcijās 8701–8705,

               8714
                     daļas un piederumi pozīciju 8711–8713 transportlīdzekļiem,

               8716
                     piekabes un puspiekabes; citādi transportlīdzekļi bez mehāniskās piedziņas; to daļas

               attiecībā uz precēm, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas.”

               – I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 2. pielikuma piezīmju 2. piezīmi groza šādi:

               “2.
                     XVIII panta noteikumus nepiemēro tiem piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Japānas, Korejas, ASV un Austrālijas, kuri piedalās konkursā par līgumslēgšanas tiesībām, ko piešķir neminēto Pušu piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem, un kuri saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktu noteikumiem ir mazie vai vidējie uzņēmumi, līdz ES atzīst, ka šīs valstis vairs neveic diskriminējošus pasākumus pret noteiktiem vietējiem mazajiem uzņēmumiem un minoritātēm piederošiem uzņēmumiem.”

               Ar Austrālijas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu I papildinājuma “Eiropas Savienības turpmākās saistības” 3. pielikuma piezīmju 6. piezīmei pēc r) apakšpunkta pievieno šādus apakšpunktus:

               “s)
                     iepirkumu, ko veic iepirkuma piešķīrēji, kas darbojas šādās jomās:

               i)dzeramā ūdens ražošana, pārvade vai sadale, uz ko attiecas šis pielikums;

               ii)elektroenerģijas ražošana, pārvade vai sadale, uz ko attiecas šis pielikums;

               iii)lidostu iekārtas, uz ko attiecas šis pielikums;

               iv)jūras vai iekšzemes ostu vai citas termināļu iekārtas, uz ko attiecas šis pielikums;

               v)pilsētas dzelzceļa, tramvaju, trolejbusu vai autobusu transporta pakalpojumi, uz ko attiecas šis pielikums;

               vi)dzelzceļa transports, uz ko attiecas šis pielikums

               saistībā ar piegādēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Austrālijas.”