               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.11.2017
            COM(2017) 772 final
            2017/0309(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikuma nolūks ir ieviest dažas mērķtiecīgas izmaiņas Padomes Lēmumā Nr. 1313/2013/ES („lēmums”) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu („Savienības mehānisms”), kura ietvaros Eiropas Savienība atbalsta, koordinē un papildina dalībvalstu darbību civilās aizsardzības jomā, lai Savienībā un ārpus tās novērstu dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, sagatavotos tām un reaģētu uz tām. Balstoties uz solidaritātes un kopējas atbildības principiem, vispārējais šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka Savienība tās iedzīvotājiem var sniegt labāku atbalstu krīzēs un ārkārtas situācijās Eiropā un ārpus tās. Priekšlikumā atzīts tas, ka katastrofu novēršanas centieni ir ļoti svarīgi, lai ierobežotu vajadzību pēc atbalsta krīžu un ārkārtas situāciju gadījumos.

                  Saskaņā ar nesen veikto Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM) starpposma novērtējumu
                     1
                  , kas paredzēts Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 34. pantā, un citiem darbības rezultātu novērtējumiem, piemēram, Eiropas Revīzijas palātas veikto UCPM pārbaudi
                     2
                  , Savienības mehānisms ir izrādījies lietderīgs instruments, lai mobilizētu un koordinētu palīdzību, kuru sniedz iesaistītās valstis, reaģējot uz krīzēm Savienībā un ārpus tās un tādējādi konkrēti apliecinot Eiropas solidaritāti. Tomēr daži secinājumi, kas iegūti no šiem dokumentiem, kā arī papildu pierādījumi ir ļāvuši apzināt konkrētas jomas, kurās ir pamats izmaiņām tiesību aktos. Šajā sakarā viens no galvenajiem apsvērumiem ir bijusi operatīvā pieredze, kas ir būtisks faktors šīs iniciatīvas izstrādei, jo tā ir uzsvērusi pašreizējā satvara ierobežojumus.

                  Kopš 2013. gada Savienība ir saskārusies ar daudzām katastrofām, kurās traģiski gājuši bojā cilvēki un kurām bijušas citas postošas sekas iedzīvotājiem, uzņēmumiem, kopienām un videi. Konkrētāk – reaģēšana uz vairākām nesenām katastrofām, tostarp bēgļu un migrācijas krīzes humanitārās sekas, pieejamo resursu trūkums 2016. un 2017. gada meža ugunsgrēku sezonas laikā, kura bija īpaši ilgstoša un intensīva, prasot vairāk nekā 100 cilvēku dzīvību, kā arī smagās sekas, ko radīja virkne viesuļvētru Karību jūras reģionā un negantās vētras un plūdi Eiropas Savienībā, bija īsts izturības pārbaudījums Savienības civilās aizsardzības mehānismam. Tas kļuva jo īpaši acīmredzams liela mēroga ārkārtas situācijās, kuras vienlaikus skāra vairākas dalībvalstis. Šādos apstākļos reaģēšanai uz katastrofām paredzētā dalībvalstu ieguldījuma brīvprātīgais raksturs pārāk bieži ir bijis nepietiekams, un konkrētu svarīgu reaģēšanas spēju esošās nepilnības ir kļuvušas acīmredzamas, kā izklāstīts 2017. gada sākumā publicētajā ziņojumā par nepietiekamām reaģēšanas spējām
                     3
                  . Spilgtākie piemēri šajā kontekstā ir ES kolektīvo resursu nespēja reaģēt uz visiem 17 lūgumiem par palīdzību saistībā ar meža ugunsgrēkiem; tikai 10 lūgumu gadījumā bija iespējams sniegt palīdzību, ko dažkārt apgrūtināja kavēšanās, kuras dēļ reaģēšana nebija tik laicīga.

                  Ņemot vērā šo kontekstu, pastāv pamatoti iemesli veikt esošo UCPM tiesību aktu mērķtiecīgu pārskatīšanu, lai novērstu svarīgākās problēmas, ar kurām pašlaik saskaras Savienības mehānisms. Konkrēti tas nozīmē, ka šajā priekšlikumā iekļauto izmaiņu nolūks ir sasniegt šādus mērķus:

                  a) pastiprināt novēršanas darbību efektivitāti katastrofu riska pārvaldības cikla ietvaros, kā arī veidot ciešāku saikni ar citiem svarīgiem ES politikas virzieniem, kas attiecas uz katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām;

                  b) stiprināt Savienības un dalībvalstu kolektīvo spēju reaģēt uz katastrofām un novērst ik pa brīdim konstatētos un jaunu spēju nepietiekamību, jo īpaši izveidojot Savienības līmenī reaģēšanas spēju īpašu rezervi, par kuru izvietošanu lēmumus pieņem Komisija, kas patur vadības un kontroles pilnvaras (minētā rezerve tiks dēvēta par rescEU). rescEU tiks aprīkota ar īpaši izvēlētām ārkārtas reaģēšanas spējām, lai vajadzības gadījumā reaģētu uz meža ugunsgrēkiem, plūdiem, zemestrīcēm un ārkārtas situācijām veselības jomā. Pēc apspriedēm ar dalībvalstīm tika nolemts, ka tādu epidēmiju kā Ebolas un Zikas vīrusu gadījumos būtu jāparedz arī lauka hospitālis, kuru Eiropas Medicīniskā korpusa ietvaros var ātri izvietot Savienības iekšienē vai ārpus tās. Turklāt Eiropu ir skāruši daudzi teroristu uzbrukumi. Padarot šādas spējas pieejamas ES līmenī, tas arī palīdzēs panākt apjomradītus ietaupījumus un samazināt izmaksas, kas rastos, iegādājoties vienas un tās pašas spējas atsevišķi;

                  c) nodrošināt, ka Savienības mehānisma administratīvās procedūras ir ātras un efektīvas, lai atbalstītu ārkārtas operācijas.

                  Nepieciešamība stiprināt Eiropas civilo aizsardzību, ņemot vērā katastrofu tendences (tostarp ekstrēmus laikapstākļus) un iekšējās drošības problēmas, ir plaši atzīta. Šā priekšlikuma pamatā ir vēl citi, kopā ar atbildīgajām civilās aizsardzības iestādēm nesen veikti analītiski pētījumi un rūpīgas pārdomas par konstatēto nepietiekamību.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Šis priekšlikums palīdz īstenot vienu no desmit politiskajām prioritātēm, ko Komisija noteikusi 2015.–2019. gada laikposmam, proti, panākt „tiesiskuma un pamattiesību telpu, kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās”. Savstarpēja uzticēšanās ir iestrādāta solidaritātes principā, kas ir Lēmuma Nr. 1313/2013/ES pamatā un tiks pastiprināts ar šo priekšlikumu – līdztekus kopīgas atbildības un savstarpējas pārskatatbildības principiem.

               Ierosinātās izmaiņas pilnībā atbilst plašākajam mērķim, proti, panākt tādu „Eiropu, kas aizsargā”; šis mērķis ir virzījis Komisijas centienus iepriekšējos gados un turpinās to darīt nākotnē. Šis priekšlikums balstās uz pozitīvajiem rezultātiem, kurus līdz šim ir sniedzis esošais satvars, un tā nolūks ir novērst minētā satvara trūkumus, paredzot pastiprinātus noteikumus, lai tādējādi turpinātu atbalstīt, koordinēt un papildināt dalībvalstu rīcību šajā jomā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Pasākumi, kas paredzēti saskaņā ar pārskatīto UCPM, ir saskaņoti ar Savienības visaptverošo mērķi, proti, nodrošināt, ka visas attiecīgās ES politikas jomas un instrumenti palīdz stiprināt Savienības spējas katastrofu riska pārvaldības jomā – no katastrofu novēršanas līdz pat sagatavotībai katastrofām, reaģēšanai uz tām un katastrofu seku pārvarēšanai. Priekšlikums arī atspoguļo Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikto mērķi, t. i., atbalstīt solidaritāti dalībvalstu starpā.

               Konkrēti, īpaša uzmanība tiek veltīta tam, lai nodrošinātu ciešu koordināciju un saskanību ar darbībām, ko veic saskaņā ar citiem ES politikas virzieniem (piemēram, saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām), un instrumentiem, kuri darbojas katastrofu novēršanas un katastrofu riska mazināšanas jomā (piemēram, kohēzijas politikā, lauku attīstībā, pētniecībā, veselības aprūpē, kā arī migrācijas un drošības politikā). Tāpat priekšlikuma mērķis ir panākt lielāku sinerģiju ar humānās palīdzības politiku, jo īpaši saistībā ar reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības.

               Šā priekšlikuma mērķus pašlaik nevar sasniegt ar nevienu leģislatīvu aktu citos Savienības politikas virzienos. Tāpēc darbībām šajā jomā arī nevajadzētu pārklāties.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 196. pants.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekami labi īstenot priekšlikuma mērķus. Savienības civilās aizsardzības mehānisms tika izveidots, jo liela mēroga katastrofas var pārsniegt ikvienas dalībvalsts reaģēšanas spējas, ja tā rīkotos viena pati. Civilās aizsardzības mehānisma pamatā ir labi koordinētas un ātras savstarpējas palīdzības sniegšana dalībvalstu starpā.

                  Papildus grozījumiem, kuru mērķis ir nodrošināt saskaņotību un vienkāršošanu, šajā priekšlikumā arī paredzētas papildu iespējas stiprināt kolektīvo spēju sagatavoties katastrofām un reaģēt uz tām. Tas ir īpaši svarīgi gadījumos, kad jāsaskaras ar vienu vai vairākām katastrofām ar plaša mēroga ietekmi, kura vienlaikus pārsniedz kritiska skaita dalībvalstu spējas un varētu vājināt to savstarpējo palīdzību. Tas attiecas arī uz spējām, kas būtu nepieciešamas tādas liela mēroga katastrofas gadījumā, kuras varbūtība ir maza, taču sekas ir smagas. Šādos gadījumos ir skaidrs, ka dalībvalstis vienas pašas nevar pienācīgi reaģēt, un tādēļ ir vajadzīgs ES atbalsts, lai atbalstītu un papildinātu dalībvalsts rīcību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 196. pantu.

                  Ņemot vērā ieguvumus, kas izpaužas kā cilvēku upuru skaita, kā arī vides, ekonomikas un materiālo postījumu apmēra samazinājums, priekšlikums nodrošina skaidru ES pievienoto vērtību.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikumā paredzēts vienīgi tas, kas nepieciešams mērķu sasniegšanai. Ar priekšlikumu tiek novērsta nepietiekamība, kas konstatēta starpposma novērtējumā un citos dokumentos, kuros nesen novērtēta UCPM darbība (Eiropas Savienības Revīzijas palātas (RP) īpašais ziņojums par UCPM
                     4
                  , Komisijas ziņojums par panākto progresu un atlikušajām nepilnībām attiecībā uz Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām (EERC)
                     5
                   (minēts iepriekš) un ES pārskats par riskiem
                     6
                  ), un ierosināti risinājumi saskaņā ar Padomes un Eiropas Parlamenta piešķirto pilnvarojumu.

                  Administratīvais slogs Savienībai un dalībvalstīm ir ierobežots un nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu priekšlikuma mērķus. Turklāt konkrētu ES līdzfinansējuma likmju racionalizācija un līdzfinansējuma atcelšana konkrētās jomās samazinās administratīvo slogu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Priekšlikums lēmumam, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Nepilnības, ko paredzēts novērst ar šo priekšlikumu, tika konstatētas, pamatojoties uz operatīvo pieredzi, kā arī uz rezultātiem, kuri iegūti pēc visaptverošas apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kas nesen tika veikta UCPM starpposma novērtējuma ietvaros
                  7
               . Minētās apspriešanās ar ieinteresētajām personām mērķis bija dot visām attiecīgajām ieinteresētajām personām iespēju izteikt viedokli par UCPM darbību tā īstenošanas cikla pirmajā pusē. Konkrētie mērķi bija šādi:

               (a)apkopot Eiropas iedzīvotāju viedokļus un domas par UCPM līdz šim sasniegtajiem rezultātiem;

               (b)noteikt, cik lielu nozīmi iedzīvotāji visā ES piešķir dažādām prioritātēm katastrofu riska pārvaldības jomā;

               (c)iegūt no ieinteresētajām personām, kas primāri saistītas ar UCPM, mērķtiecīgas atsauksmes un tehniskas konsultācijas;

               (d)vākt pierādījumus, lai balstītu UCPM starpposma novērtējumu attiecībā uz katru no galvenajiem izvērtēšanas kritērijiem.

               Apspriešanās tika adresēta šādām četrām galvenajām ieinteresēto personu grupām:

               –struktūras, kas īsteno UCPM, t. i., dalībvalstu civilās aizsardzības iestādes, kuras ar moduļiem un/vai ekspertiem sniedz ieguldījumu Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējās; citas dalībvalstu civilās aizsardzības iestādes; iesaistīto valstu
                  8
                civilās aizsardzības iestādes;

               –struktūras, ko skar UCPM, t. i., uzņēmējvalstis, kas saņēmušas UCPM atbalstu (ES valstis, pievienošanās valstis, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis un citas trešās valstis), Eiropas Parlaments, Reģionu komiteja, pašvaldības;

               –struktūras, kas paudušas interesi par UCPM, t. i., citas dalībvalstu iestādes, citas iesaistīto valstu iestādes, ANO aģentūras, Pasaules Banka, NVO, privātais sektors, fondi u. tml.;

               –struktūras ar speciālām zināšanām, kas attiecas uz UCPM (t. i., katastrofu riska pārvaldību), proti, augstskolas / izcilības centri un domnīcas, galvenokārt iesaistītajās valstīs.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Šā priekšlikuma pamatā esošo starpposma novērtējumu veica ārējais vērtētājs laikposmā no 2016. gada septembra līdz 2017. gada jūnijam. Minētais novērtējums balstījās uz atsauksmēm, kas tika saņemtas ar iesaistītajām valstīm notikušo apspriežu laikā (tās notika Civilās aizsardzības komitejas, Padomes civilās aizsardzības jautājumu darba grupas un ģenerāldirektoru sanāksmju ietvaros), un tajā tika ņemta vērā informācija, kas iegūta atklātajā sabiedriskajā apspriešanā, Eiropas Savienības Revīzijas palātas (RP) īpašajā ziņojumā par UCPM un Komisijas ziņojumā par panākto progresu un atlikušajām nepilnībām attiecībā uz Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām.

               Novērtējumam bija šādi trīs posmi:

               i)sākotnējais posms, tostarp dokumentu pārbaude par UCPM darbībām un darbības jomas noteikšanas intervijas ar atbildīgajiem referentiem;

               ii)izpēte, tostarp mērķorientēta apspriešanās ar galvenajām UCPM ieinteresētajām personām
                  9
               , veicot aptaujas tiešsaistē, intervijas klātienē un pa tālruni, kā arī trīs konkrētu gadījumu pētījumus (mežu ugunsgrēki Kiprā, moduļu apmācības Igaunijā un migrācijas krīze);

               iii)analīze un kopsavilkums, tostarp datu triangulācija, secinājumu un ieteikumu izstrāde, kā arī novērtējuma projekta sagatavošana.

               Iepriekš minētā atklātā sabiedriskā apspriešana (ASA) tika veikta tiešsaistē trīs mēnešu laikposmā (no 2016. gada novembra līdz 2017. gada februārim), un tajā piedalījās 130 respondenti no visas Eiropas, sniedzot atsauksmes par UCPM. 2017. gada marta beigās tika publicēts ziņojums par ASA rezultātiem
                  10
               .

               Ietekmes novērtējums

               Šim priekšlikumam netika veikts ietekmes novērtējums, ņemot vērā ārkārtējo steidzamību ierosināto izmaiņu īstenošanai, kam par iemeslu ir kritisko spēju nepietiekamība Eiropas līmenī, ko jo īpaši apliecināja meža ugunsgrēku sezona 2017. gadā. Šī nepietiekamība ir būtiski ietekmējusi ES reaģēšanu uz katastrofām, un tās rezultāts ir liels upuru skaits, smagas ekonomiskās sekas un kaitējums videi.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Ierosinātās pārskatīšanas mērogs un būtība ir ierobežoti, tā līdzsvaro dalībvalstu intereses un ir samērīga ar operatīvi nepieciešamo.

               Tā kā šī ir spēkā esoša tiesību akta pārskatīšana, Komisija ir izvērtējusi iespējas vienkāršot un samazināt slogu. Kaut arī ir apzinātas vairākas vienkāršošanas darbības (sk. turpmāk), tomēr tās nav bijis iespējams kvantificēt, ņemot vērā to, ka īsajā laikā dati bija pieejami ierobežotā apmērā.

               Ar šo priekšlikumu tiek novērsta birokrātija, ieviešot īpašu atsauci uz vienības summām, fiksētām summām un vienotām likmēm saistībā ar līdzfinansējumu transporta izdevumu segšanai. Turklāt ar šo priekšlikumu tiek vienkāršotas esošās administratīvās procedūras, racionalizējot līdzfinansēšanas noteikumus.

               Vispārīgāk runājot, šā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt operatīvās procedūras, lai nodrošinātu, ka tās atbilst paredzētajam mērķim, ir ātras un vienkārši saprotamas un pielietojamas, tādējādi gādājot par to, ka dalībvalstis vajadzības gadījumā var piekļūt Savienības mehānisma sniegtajam atbalstam un palīdzībai. Piemēram, nesenās katastrofas ir uzskatāmi apliecinājušas, ka Savienība, iespējams, nav pietiekami aprīkota, lai tiktu galā ar ārkārtas situācijām, kurām ir plaša mēroga ietekme un kuras vienlaikus skar vairākas dalībvalstis (piemēram, meža ugunsgrēki, ekstrēmi laikapstākļi, liela mēroga plūdi, zemestrīces, epidēmijas (piemēram, Ebola), teroristu uzbrukumi). Šādos apstākļos dalībvalstis ne vienmēr spēj sniegt palīdzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Kā noteikts Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 19. pantā, Savienības mehānisma īstenošanai paredzētais finansējums daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gada laikposmā ir 368,4 miljoni euro. Šo summu veido ieguldījums 223,8 miljonu euro apmērā no 3. izdevumu kategorijas „Drošība un pilsoniskums” un 144,6 miljoni euro no 4. izdevumu kategorijas „Globālā Eiropa”. Turklāt administratīvos izdevumus un cilvēkresursu izmaksas kopsummā aptuveni 52,5 miljonu euro apmērā sedz no 5. izdevumu kategorijas.

                  Lai varētu sasniegt 1. iedaļā noteiktos mērķus, proti,

               –stiprināt dalībvalstu un Savienības kolektīvo spēju reaģēt uz katastrofām, izveidojot reaģēšanas spēju īpašu rezervi, kuras ietvaros Komisijai ir vadības un kontroles pilnvaras (rescEU),

               –augstākas to spēju līdzfinansējuma likmes (75 %), kuras tiek nodotas Eiropas rezerves rīcībā. Tas ietver pielāgošanas, remonta, transporta un darbības izmaksas,

               –pastiprināt koncentrēšanos uz katastrofu novēršanu un uzlabot saskaņotību ar citiem svarīgiem ES politikas virzieniem, kā arī

               –pastiprināt sadarbību ar kaimiņvalstīm,

                  ar šo priekšlikumu ir paredzēts palielināt UCPM kopējo vispārējo finansējumu 2018.–2020. gadā vēl par 280 miljoniem euro.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Tiek piemērots Lēmuma Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu 34. panta 2. punkts. Tajā ir noteikts, ka darbības, par kurām tiek saņemta finansiāla palīdzība, regulāri uzrauga, lai sekotu to īstenošanai. Tajā arī paredzētas vispārīgākas prasības Komisijai attiecībā uz lēmuma piemērošanas izvērtēšanu un starpposma un ex post novērtējuma ziņojumu, kā arī paziņojuma par īstenošanu iesniegšanu. Šādu novērtējumu pamatā vajadzētu būt lēmuma 3. pantā izklāstītajiem rādītājiem.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Ar šo priekšlikumu groza ierobežotu skaitu Lēmuma Nr. 1313/2013/ES pantu, lai sasniegtu iepriekš izklāstītos mērķus.

                  Pirmais mērķis, t. i., stiprināt kolektīvo spēju reaģēt uz katastrofām un palīdzēt dalībvalstīm tikt galā ar katastrofām, kas pēdējos gados ir biežāk ietekmējušas Eiropas sociālo struktūru (spējas dzēst ugunsgrēkus no gaisa, lieljaudas sūknēšanas iekārtas, meklēšana un glābšana pilsētvidē, lauka hospitāļi un neatliekamās medicīniskās palīdzības vienības), tiek sasniegts, izmantojot šādus līdzekļus:

               –izveidojot resursu īpašu rezervi – rescEU. Ar šo priekšlikumu Komisijai ir skaidri atļauts iegādāties pašai savas operatīvās spējas un noteikt kārtību, kādā tiek nodrošināta ātra piekļuve šīm spējām, lai izveidotu īpašu rezervi ar resursiem, kas palīdzēs pārvarēt valstu līmenī esošās nepilnības. Spējas, kas tiek īrētas vai nomātas, pamatojoties uz ES noteikumiem, vai tiek iegādātas, pilnībā izmantojot ES finansējumu, veidotu daļu no rescEU. Visas šo spēju izmaksas tiktu pilnībā segtas no ES finansējuma, un ES paturēs operatīvo vadību un kontroli pār šiem resursiem un lems par to izvietošanu, kolīdz mehānisms tiks aktivizēts. Papildu spēju apzināšana tiks veikta, apspriežoties ar rescEU ekspertu grupu;

               –pastiprinot Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas, kuru ietvaros dalībvalstis jau iepriekš var iekļaut valsts reaģēšanas spējas (piemēram, ķīmiskā, bioloģiskā, radioaktīvā un kodolapdraudējuma (CBRN) atklāšana un paraugu ņemšana, ūdens attīrīšana, meža ugunsgrēku dzēšana uz zemes, glābšana plūdos, izmantojot laivas, vai citas spējas, piemēram, mobilās laboratorijas) un kuras arī turpmāk būs viens no centrālajiem UCPM elementiem un tagad tiks dēvētas par „Eiropas civilās aizsardzības rezervi”. Ar šo priekšlikumu tiek pārskatīta stimulu sistēma resursu iekļaušanai Eiropas civilās aizsardzības rezervē, palielinot līdzfinansējuma likmes, kā arī paplašinot attiecināmo izmaksu veidus. Konkrēti – jaunajā priekšlikumā ir paredzēts, ka Eiropas civilās aizsardzības rezervē iekļauto resursu gadījumā tiks segti 75 % no visām izmaksām, kas radušās Savienības iekšienē veikto UCPM operāciju laikā, tostarp pielāgošanas, remonta, transporta un darbības izmaksas.

                  Spējas, kurām piemēro jebkāda veida ES līdzfinansējumu, būs jāiekļauj Eiropas civilās aizsardzības rezervē. Lai vienkāršotu sistēmu un padarītu resursu pieejamību paredzamāku, vairs netiks piešķirta finansiālā palīdzība saistībā ar resursiem, kurus izmanto ārpus Eiropas civilās aizsardzības rezerves. Visbeidzot, ir paredzēti arī spēcīgāki stimuli spēju apvienošanai (piemēram, Komisija segs izmaksas par „apvienojamās” palīdzības transportu no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti, kā arī izmaksas par apvienotās palīdzības tranzītu un uzglabāšanu trešās valstīs).

                  Attiecībā uz otro mērķi jāatzīmē, ka ir pastiprināta saikne starp novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu, saistot riska novērtējumus ar riska pārvaldības plānošanu un nosakot, ka dalībvalstīm savi riska pārvaldības plāni ir jāiesniedz Komisijai vēlākais līdz 2019. gada 31. janvārim. Lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs ir spēkā efektīvi novēršanas pasākumi un ka rescEU netiks izmantota, lai aizstātu valsts spējas, Komisija no vienas vai vairākām dalībvalstīm varēs pieprasīt specifiskus novēršanas un sagatavotības plānus. Papildus īstermiņa novēršanas darbībām novēršanas plānos jāiekļauj arī ilgtermiņa novēršanas pasākumi, ņemot vērā vispārējo pielāgošanos aizvien spēcīgākajai klimata pārmaiņu ietekmei. Turklāt nākotnes scenāriju plānošanas pamatā vajadzētu būt riska novērtējumiem un spēju izvietošanai, izveidojot spēcīgāku reālu saikni starp novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu.

                  Ir pastiprināta arī saskaņotība ar citiem Savienības instrumentiem katastrofu riska novēršanas un pārvaldības jomā, izveidojot saikni starp šo mehānismu un kohēzijas, lauku attīstības, veselības un pētniecības politiku. Progress, ko dalībvalstis panākušas novēršanas un sagatavotības jomā, tiks ņemts vērā lēmumos par finansējumu šajā jomā. Turklāt attiecībā uz saskaņotību ar citiem ES politikas virzieniem, kas pievēršas reaģēšanai uz katastrofām, ir jāatzīmē, ka ir arī uzlabota tās finansiālās palīdzības papildināmība un/vai sinhroniskums, kura pieejama saskaņā ar Savienības mehānismu un citiem Savienības instrumentiem (piemēram, Humānās palīdzības regulu). Šajā kontekstā atkāpe no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                     11
                   129. panta 1. punkta nodrošinās esošo finansējuma iespēju labāku izmantošanu un uzlabos dalībvalstu reaģēšanas operāciju efektivitāti. Arī ES atpazīstamība palielinās, pateicoties šim nolūkam īpaši paredzētam pantam.

                  Saistībā ar otro mērķi un, cenšoties panākt lielāku politikas saskaņotību, šajā priekšlikumā arī ietverti noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka ES līdzekļu izmaksa ar Savienības mehānisma starpniecību iet roku rokā ar pienācīgu Savienības atpazīstamību. Līdzīgā kārtā šis priekšlikums paver iespēju izveidot īpašu tīkla veida struktūru – Savienības Civilās aizsardzības zinātības tīklu, kas pastiprinās UCPM apmācības komponentu, cieši sadarbojoties šajā jautājumā ar esošajām attiecīgajām valsts struktūrām.

                  Visbeidzot, attiecībā uz trešo mērķi jāatzīmē, ka priekšlikuma mērķis ir racionalizēt administratīvās procedūras, lai mazinātu kavēšanos palīdzības izvēršanā. Ar priekšlikumu tiek vienkāršota pašreizējā sistēma, ieviešot tikai vienu reaģēšanas resursu kategoriju, kuru izmantošanai ir vajadzīgs līdzfinansējums no dalībvalstu un ES budžeta, t. i., Eiropas civilās aizsardzības rezervi. Lai uzlabotu gan konsekvenci, gan efektivitāti, ir ieviesta īpaša atsauce uz vienības summām, fiksētām summām un vienotām likmēm saistībā ar līdzfinansējumu transporta izdevumu segšanai. Turklāt ir iekļauti specifiski noteikumi, ar kuriem ierobežo Savienības mehānisma iedarbināšanu līdz 90 dienu laikposmam (ja vien nav noteikts citādi), lai precizētu darbības mērogu un stimulētu resursu izmantošanu tūlītējā reaģēšanas posmā.

               2017/0309 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 196. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Savienības civilās aizsardzības mehānismu („Savienības mehānisms”), kas reglamentēts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES
                  12
               , nostiprina sadarbību starp dalībvalstīm un Savienību un veicina koordināciju civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu Savienības reaģēšanu uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām.

               (2)Atzīstot dalībvalstu primāro atbildību novērst dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām, Savienības mehānisms veicina solidaritāti starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu.

               (3)Dabas un cilvēku izraisītas katastrofas var notikt jebkurā vietā visā pasaulē, bieži vien bez brīdinājuma. Neatkarīgi no tā, vai katastrofām ir dabiska izcelsme vai tās izraisījuši cilvēki, tās kļūst arvien biežākas, ekstrēmākas un sarežģītākas, ko pastiprina klimata pārmaiņu ietekme, un neapstājas pie valstu robežām. Sekas, ko katastrofas rada cilvēkiem, videi un ekonomikai, var būt milzīgas.

               (4)Nesenā pieredze ir parādījusi, ka paļaušanās uz brīvprātīgiem tādas savstarpējās palīdzības piedāvājumiem, kuru koordinē un atvieglina Savienības mehānisms, ne vienmēr nodrošina to, ka ir pieejamas pietiekamas spējas, lai apmierinošā līmenī risinātu katastrofu skarto cilvēku pamatvajadzības, nedz arī nodrošina pienācīgu vides un īpašuma aizsardzību. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad atkārtotas katastrofas vienlaikus skar dalībvalstis un kolektīvās spējas nav pietiekamas.

               (5)Novēršana ir ļoti svarīga aizsardzībai pret katastrofām, un šajā sakarā ir vajadzīga turpmāka rīcība. Tādēļ dalībvalstīm būtu regulāri jāapmainās ar riska novērtējumiem, kā arī ar savas katastrofu riska pārvaldības plānošanas kopsavilkumiem, lai nodrošinātu integrētu pieeju katastrofu pārvarēšanai, kas savstarpēji savieno darbības riska novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai prasīt dalībvalstīm iesniegt konkrētus novēršanas un sagatavotības plānus saistībā ar konkrētām katastrofām, jo īpaši, lai maksimāli palielinātu kopējo Savienības atbalstu katastrofu riska pārvaldībai. Būtu jāsamazina administratīvais slogs un jāpastiprina novēršanas politikas pasākumi, tostarp nodrošinot vajadzīgās saiknes ar citiem svarīgiem Savienības politikas virzieniem un instrumentiem, jo īpaši ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013
                  13
                2. apsvērumā.

               (6)Ir jāpastiprina kolektīvā spēja sagatavoties katastrofām un reaģēt uz tām, jo īpaši izmantojot savstarpējo atbalstu Eiropā. Papildus to iespēju stiprināšanai, kuras jau tagad piedāvā Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas („EERC” jeb „brīvprātīgā rezerve”), kas turpmāk tiks dēvētas par „Eiropas civilās aizsardzības rezervi”, Komisijai būtu jāizveido arī rescEU. rescEU sastāvā būtu jāiekļauj ārkārtas reaģēšanas resursi, lai reaģētu uz meža ugunsgrēkiem, liela mēroga plūdiem un zemestrīcēm, kā arī lauka hospitālis un medicīniskās vienības, kas atbilst Pasaules Veselības organizācijas standartiem un ko var ātri izvietot.

               (7)Savienībai būtu jādod iespēja atbalstīt dalībvalstis gadījumos, kad nav pietiekamu spēju efektīvai reaģēšanai uz katastrofām, palīdzot finansēt līzinga vai nomas līgumus, lai nodrošinātu ātru piekļuvi šādām spējām, vai finansējot šo spēju iegādi. Tas būtiski palielinātu Savienības mehānisma efektivitāti, nodrošinot to, ka spējas ir pieejamas gadījumos, kad efektīva reaģēšana uz katastrofām citādi nebūtu nodrošināta, jo īpaši tādu katastrofu gadījumā, kurām ir plaša mēroga ietekme un kuras skar būtisku skaitu dalībvalstu. Savienības veiktai spēju iegādei būtu jāpanāk apjomradīti ietaupījumi un labāka koordinācija reaģēšanā uz katastrofām.

               (8)Eiropas civilās aizsardzības rezerves pastiprināšanai ir vajadzīgs lielāks Savienības finansējums, kas paredzēts spēju pielāgošanai un remontam, kā arī darbības izmaksām.

               (9)Lai palielinātu apmācības un treniņu lietderību un efektivitāti un uzlabotu sadarbību starp dalībvalstu civilās aizsardzības iestādēm un dienestiem, ir jāizveido Savienības Civilās aizsardzības zinātības tīkls, kura pamatā ir esošās struktūras.

               (10)Lai nodrošinātu rescEU spēju darbību, būtu jāparedz papildu finanšu apropriācijas ar mērķi finansēt darbības Savienības mehānisma ietvaros.

               (11)Ir nepieciešams vienkāršot Savienības mehānisma procedūras nolūkā nodrošināt to, ka dalībvalstis var piekļūt vajadzīgajai palīdzībai un spējām, lai pēc iespējas ātrāk reaģētu uz dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām.

               (12)Lai maksimāli izmantotu esošos finansējuma instrumentus un atbalstītu dalībvalstis palīdzības sniegšanā, jo īpaši reaģējot uz katastrofām ārpus Savienības, gadījumos, kad finansējumu piešķir saskaņā ar Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 21., 22. un 23. pantu, būtu jāparedz atkāpe no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  14
                129. panta 1. punkta.

               (13)Ir svarīgi nodrošināt, ka dalībvalstis veic visas vajadzīgās darbības, lai efektīvi novērstu dabas un cilvēku izraisītas katastrofas un mazinātu to sekas. Ar noteikumiem būtu jāpastiprina saikne starp Savienības mehānisma ietvaros veiktajām novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas darbībām. Būtu arī jānodrošina saskaņotība ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par katastrofu novēršanu un katastrofu riska pārvaldību, tostarp par pārrobežu mērogā veiktām novēršanas darbībām un reaģēšanu uz tādiem apdraudējumiem kā nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi
                  15
               . Līdzīgā kārtā būtu jānodrošina saskaņotība ar starptautiskajām saistībām, piemēram, Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, Parīzes nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

               (14)Komisijai piešķirto pilnvaru deleģēšana, kas veikta ar Lēmumu Nr. 1313/2013/ES, būtu jāgroza, lai Eiropas Savienībā varētu izveidot efektīvas ārkārtas atbalsta spējas (rescEU). Pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai noteiktu reaģēšanas spēju papildu veidus, pamatojoties uz konstatētajiem riskiem un ņemot vērā pieeju, kas ietver vairākus apdraudējumus.

               (15)Ņemot vērā to, ka dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi, nevar pietiekami labi sasniegt šā lēmuma mērķus, bet mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               (16)Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 1313/2013/ES,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmumu Nr. 1313/2013/ES groza šādi:

               (1)lēmuma 3. pantu groza šādi:

               a) šā panta 1. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu:

               „e)vairāk izmantot zinātnes atziņas katastrofu jomā un veicināt to pieejamību.”;

               b) šā panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               „a)katastrofu novēršanas regulējuma īstenošanā gūtos panākumus: kurus nosaka pēc to dalībvalstu skaita, kuras ir darījušas pieejamus Komisijai 6. pantā minētos savus riska novērtējumus, riska pārvaldības spēju izvērtējumu un katastrofu pārvaldības plānošanas kopsavilkumu;”;

               (2)lēmuma 4. pantā pievieno šādu 12. punktu:

               „12. “iesaistītā valsts” ir trešā valsts, kas piedalās Savienības mehānismā saskaņā ar 28. panta 1. punktu.”;

               (3)lēmuma 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               „a)veic darbības, lai uzlabotu zināšanu bāzi par katastrofu riskiem un sekmētu zināšanu, zinātnisko pētījumu rezultātu, paraugprakses un informācijas apmaiņu, tostarp dalībvalstu starpā, kurām ir kopīgi riski;”;

               (4)lēmuma 6. pantu groza šādi:

               a)šā panta a) un b) punktu aizstāj ar šādiem:

               „a)līdz 2018. gada 22. decembrim un turpmāk ik pēc trim gadiem izstrādā riska novērtējumus valsts vai attiecīgā vietējā līmenī un dara Komisijai tos pieejamus;

               b)attīsta un pilnveido savu katastrofu riska pārvaldības plānošanu valsts vai attiecīgā vietējā līmenī, pamatojoties uz a) punktā minētajiem riska novērtējumiem un ņemot vērā c) punktā minēto savu riska pārvaldības spēju izvērtējumu un 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pārskatu par riskiem.”;

               b)pievieno šādu otro daļu:

               „Līdz 2019. gada 31. janvārim un turpmāk ik pēc trim gadiem Komisijai iesniedz riska pārvaldības plānošanas būtisko elementu kopsavilkumu, tostarp informāciju par izvēlētajiem novēršanas un sagatavotības pasākumiem. Turklāt Komisija var prasīt dalībvalstīm iesniegt konkrētus novēršanas un sagatavotības plānus, kas aptver gan īstermiņa, gan ilgtermiņa centienus. Jebkāda ex ante priekšnoteikumu mehānisma ietvaros, kas nākotnē tiktu paredzēts saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Savienība pienācīgi ņem vērā panākumus, kurus dalībvalstis guvušas katastrofu novēršanas un sagatavotības jomā;”;

               c)pievieno šādu e) punktu:

               „e)Komisija var arī izveidot īpašus apspriešanās mehānismus, lai uzlabotu pienācīgu novēršanas un sagatavotības plānošanu un koordināciju starp dalībvalstīm, kuras var skart līdzīga veida katastrofas.”;

               (4)lēmuma 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               „1.Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai uzlabotu reaģēšanas operāciju plānošanu katastrofu gadījumos saskaņā ar Savienības mehānismu, tostarp izstrādājot tādus scenārijus reaģēšanai uz katastrofām, kuru pamatā ir 6. panta a) punktā minētie riska novērtējumi un 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais pārskats par riskiem, apzinot līdzekļus un izstrādājot plānus reaģēšanas spēju izvietošanai.”;

               (5)lēmuma 11. pantu groza šādi:

               a)virsrakstu aizstāj ar šādu:

               „Eiropas civilās aizsardzības rezerve”;

               b) šā panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

               „1.„Izveido Eiropas civilās aizsardzības rezervi. Tā ir veidota kā rezervju saraksts, kurā jau iepriekš ir iekļautas dalībvalstu reaģēšanas spējas, un ietver moduļus, citas reaģēšanas spējas un ekspertus.

               2.Pamatojoties uz apzinātajiem riskiem, Komisija nosaka Eiropas civilās aizsardzības rezervei nepieciešamo galveno reaģēšanas spēju veidus un skaitu („spēju mērķi”). Komisija uzrauga spēju mērķu īstenošanas progresu un atlikušās nepilnības un mudina dalībvalstis novērst šādas nepilnības. Komisija var atbalstīt dalībvalstis saskaņā ar 20. pantu, 21. panta 1. punkta i) apakšpunktu un 21. panta 2. punktu.”;

               c)šā panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

               „7.Reaģēšanas spējas, ko dalībvalstis dara pieejamas Eiropas civilās aizsardzības rezervei, ir pieejamas Savienības mehānisma ietvaros veicamajām ārkārtas reaģēšanas operācijām pēc tam, kad ar ERCC starpniecību saņemts palīdzības pieprasījums, ja vien dalībvalstis nesaskaras ar ārkārtas situāciju, kas būtiski ietekmē valsts uzdevumu izpildi.

               8.Šādu reaģēšanas spēju izvietošanas gadījumā tās paliek to dalībvalstu pakļautībā un kontrolē, kuras dara pieejamas šīs spējas, un var tikt atsauktas, ja dalībvalstis saskaras ar ārkārtas situāciju, kas būtiski ietekmē valsts uzdevumu izpildi, liedzot tām saglabāt minēto reaģēšanas spēju pieejamību. Šādos gadījumos apspriežas ar Komisiju.

               Komisija ar ERCC starpniecību atbilstīgi 15. un 16. pantam vajadzības gadījumā atvieglo koordināciju starp dažādajām reaģēšanas spējām.”;

               d)pievieno šādu 10. punktu:

               „10.Atsauces uz Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām, EERC un brīvprātīgo rezervju sarakstu nozīmē atsauci uz Eiropas civilās aizsardzības rezervi.”;

               (6)lēmuma 12. pantu aizstāj ar šādu:

               „rescEU”

               1.Izveido rescEU, lai sniegtu palīdzību gadījumos, kad esošās spējas neļauj efektīvi reaģēt uz katastrofām.

               2.rescEU veido šādas spējas:

               a)
                     meža ugunsgrēku dzēšana no gaisa,

               b)
                     lieljaudas sūknēšana,

               c)
                     meklēšana un glābšana pilsētvidē,

               d)
                     lauka hospitālis un neatliekamās medicīniskās palīdzības vienības.

               3.Komisija var iegādāties, īrēt, nomāt un/vai citādi uz līguma pamata iegūt spējas, kas saskaņā ar Savienības finanšu noteikumiem jāizvieto 1. punktā minētajos gadījumos.

               4.Pamatojoties uz apzinātajiem riskiem un ņemot vērā pieeju, kas ietver vairākus apdraudējumus, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 30. pantu, lai noteiktu reaģēšanas spēju veidus, kuri vajadzīgi papildus šā panta 2. punktā apzinātajām spējām, un attiecīgi pārskatīt rescEU sastāvu. Tiek nodrošināta saskanība ar citām Savienības politikas jomām.

               Ja katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā tas nepieciešams nenovēršami steidzamu iemeslu dēļ, 31. pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.

               5.Komisija nosaka kvalitātes prasības tām reaģēšanas spējām, kas ir daļa no rescEU. Kvalitātes prasības balstās uz atzītiem starptautiskiem standartiem, ja šādi standarti jau pastāv.

               6.Komisija nodrošina 2. punktā minēto spēju pieejamību un izvietojamību saskaņā ar Savienības mehānismu.

               7.Pēc tam, kad ar ERCC starpniecību saņemts palīdzības pieprasījums, rescEU spējas ir pieejamas reaģēšanas operācijām saskaņā ar Savienības mehānismu. Lēmumu par minēto spēju izvietošanu pieņem Komisija, kas patur vadības un kontroles pilnvaras pār rescEU spējām.

               8.Izvietošanas gadījumā Komisija un dalībvalsts, kas prasa palīdzību, vienojas par rescEU spēju operatīvās izvietošanas nosacījumiem. Dalībvalsts, kas prasa palīdzību, operāciju laikā atvieglo operatīvo koordināciju starp savām spējām un rescEU ietvaros veiktajām darbībām.

               9.Komisija ar ERCC starpniecību atbilstīgi 15. un 16. pantam vajadzības gadījumā atvieglo koordināciju starp dažādajām reaģēšanas spējām.

               10.Gadījumos, kad Komisija iegādes, līzinga vai nomas veidā iepērk tādu aprīkojumu kā, piemēram, meža ugunsgrēku dzēšanas iekārtas, nodrošina sekojošo:

               a)aprīkojuma iegādes gadījumā nolīgumā starp Komisiju un dalībvalsti tiek paredzēta šā aprīkojuma reģistrācija minētajā dalībvalstī;

               b)līzinga un nomas gadījumā tiek paredzēta aprīkojuma reģistrācija kādā dalībvalstī.

               11.Dalībvalstis tiek informētas par rescEU spēju operatīvo statusu, izmantojot CECIS.”;

               (7)iekļauj šādu 12.a pantu:

               „12.a pants
               Informācija Eiropas Parlamentam un Padomei

               Komisija reizi divos gados informē Eiropas Parlamentu un Padomi par operācijām, kas veiktas saskaņā ar 11. un 12. pantu, un par šajā sakarībā panākto progresu.”;

               (8)lēmuma 13. panta virsrakstu un 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

               „Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkls

               1. Komisija izveido attiecīgo civilās aizsardzības un katastrofu pārvaldības dalībnieku un iestāžu tīklu, kas kopā ar Komisiju veido Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīklu.

               Tīkls, vajadzības gadījumā cieši sadarbojoties ar attiecīgajiem zināšanu centriem, veic šādus uzdevumus mācību, praktisko nodarbību, gūto atziņu un zināšanu izplatīšanas jomā:”;

               (9)lēmuma 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               „1.Ja Savienībā notiek katastrofa vai pastāv katastrofas draudi, skartā dalībvalsts var prasīt palīdzību ar ERCC starpniecību. Šāds pieprasījums ir pēc iespējas precīzs. Palīdzības pieprasījums beidzas ne vēlāk kā pēc 90 dienām, ja vien ERCC netiek iesniegti jauni elementi, kas pamato nepieciešamību sniegt turpmāku vai papildu palīdzību.”;

               (10)lēmuma 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               „1.Ja ārpus Savienības notiek katastrofa vai pastāv katastrofas draudi, skartā valsts var prasīt palīdzību ar ERCC starpniecību. Palīdzību var prasīt arī Apvienoto Nāciju Organizācija un tās aģentūras vai kāda attiecīga starptautiska organizācija vai ar to starpniecību. Palīdzības pieprasījums beidzas ne vēlāk kā pēc 90 dienām, ja vien ERCC netiek iesniegti jauni elementi, kas pamato nepieciešamību sniegt turpmāku vai papildu palīdzību.”;

               (11)lēmuma 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               „1.Savienības mehānisma īstenošanai paredzētais finansējums 2014.–2020. gada laikposmam ir EUR 631 566 000 faktiskajās cenās.

               Summu EUR 480 630 000 faktiskajās cenās finansē no finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijas „Drošība un pilsoniskums”, un EUR 150 936 000 faktiskajās cenās – no 4. izdevumu kategorijas „Globālā Eiropa”.”;

               (12)iekļauj šādu 20.a pantu:

               „20.a pants
               Atpazīstamība

               Jebkāda palīdzība vai finansējums, ko piešķir saskaņā ar šo lēmumu, sniedz Savienībai pienācīgu atpazīstamību, tostarp nodrošinot Savienības emblēmas pamanāmību saistībā ar 11. un 12. pantā un 21. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajām spējām.”;

               (13)lēmuma 21. pantu groza šādi:

               a)šā panta 1. punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               „j)rescEU izveide, pārvaldība un uzturēšana saskaņā ar 12. pantu;”;

               b)šā panta 2. punktu groza šādi:

               i) šā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               „c)izmaksām, kas ir vajadzīgas reaģēšanas spēju uzlabošanai vai remontam, lai pārveidotu tās uz tādu gatavības un pieejamības stāvokli, kurš ļauj tās saskaņā ar Eiropas civilās aizsardzības rezerves kvalitātes prasībām un – vajadzības gadījumā – sertifikācijas procesā formulētajiem ieteikumiem izvietot kā daļu no Eiropas civilās aizsardzības rezerves („pielāgošanas izmaksas”). Minētās izmaksas var būt izmaksas, kas saistītas ar moduļu un citu reaģēšanas spēju darbību, savietojamību, autonomiju, pašapgādi, transportējamību, bagāžu, un citas vajadzīgas izmaksas, ja tās tiešā veidā attiecas uz spēju iekļaušanu Eiropas civilās aizsardzības rezervē.

               Ar pielāgošanas izmaksām var segt:

               i) 75 % no attiecināmajām izmaksām uzlabošanas gadījumā, ja tās nepārsniedz 50 % no vidējām spēju izveides izmaksām;

               ii) 75 % no attiecināmajām izmaksām remonta gadījumā.

               Reaģēšanas spējas, kas saņem finansējumu saskaņā ar i) un ii) punktu, dara pieejamas Eiropas civilās aizsardzības rezervei attiecīgi vismaz uz 5 un 10 gadiem, izņemot gadījumus, kad to ekonomiskās izmantošanas ilgums ir īsāks.

               Pielāgošanas izmaksas var būt vienības izmaksas vai vienreizēji maksājumi, ko nosaka pēc spēju veida.”;

               ii) šā punkta d) apakšpunktu svītro;

               c) pievieno šādus punktus:

               „3.Finansiālā palīdzība 1. punkta j) apakšpunktā minētajām darbībām sedz visas izmaksas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu rescEU spēju pieejamību un izvietojamību saskaņā ar Savienības mehānismu tad, kad šīs spējas tiek izvietotas katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā Savienības vai iesaistītās valsts iekšienē.

               Pirmajā daļā minētās izmaksas attiecīgi ietver:

               (a)izmaksas, kas saistītas ar rescEU spēju iegādi, nomu un/vai līzingu;

               (b)izmaksas, kas saistītas ar rescEU spēju darbību, tostarp transportu;

               (c)izmaksas, kas saistītas ar tādu pakalpojumu iepirkšanu no publiskām vai privātām struktūrām, kuri vajadzīgi rescEU spēju darbībai.

               4.Izmaksas, kas minētas 3. punkta a) apakšpunktā, var būt vienības izmaksas, vienreizēji maksājumi vai vienotas likmes, ko vajadzības gadījumā nosaka pēc spēju kategorijas vai veida.”;

               (14)lēmuma 23. pantu groza šādi:

               a) virsrakstu aizstāj ar šādu:

               „Attiecināmās darbības, kas ir saistītas ar aprīkojumu un operācijām”

               b) šā panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

               „2.Savienības finansiālā palīdzība, kuru piešķir Eiropas civilās aizsardzības rezervē iekļautiem resursiem, nepārsniedz 75 % no izmaksām, kas katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā Savienības vai iesaistītās valsts iekšienē rodas saistībā ar spēju darbību, tostarp transportu.

               3.Ar transportam paredzēto Savienības finansiālo atbalstu var segt ne vairāk kā 75 % no kopējām attiecināmajām izmaksām, kas saistītas ar Eiropas civilās aizsardzības rezervē jau iepriekš iekļauto spēju transportēšanu tad, kad šīs spējas tiek izvietotas katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā ārpus Savienības, kā minēts 16. pantā.

               4.Ar Savienības finansiālo atbalstu, kas paredzēts transporta resursiem saistībā ar spējām, kuras saskaņā ar 11. pantu jau iepriekš iekļautas Eiropas civilās aizsardzības rezervē, var papildus segt ne vairāk kā 100 % no kopējām attiecināmajām izmaksām, kas raksturotas a), b), c) un d) apakšpunktā, ja tas ir nepieciešams, lai dalībvalstu sniegtās palīdzības apvienošana būtu operatīvi efektīva un ja izmaksas ir saistītas ar kādu no šādiem gadījumiem:

               a)īslaicīga glabātavu jaudas noma, lai uz laiku uzglabātu dalībvalstu sniegtās palīdzības objektus ar nolūku vienkāršot to koordinētu transportēšanu;

               b) transportēšana no dalībvalsts, kas piedāvā palīdzību, uz dalībvalsti, kura atvieglo tās koordinētu transportēšanu;

               c)dalībvalstu sniegtās palīdzības objektu pārsaiņošana, lai maksimāli izmantotu transporta jaudu vai lai ievērotu īpašas operatīvas prasības; vai

               e)apvienotās palīdzības objektu vietēja transportēšana, tranzīts un uzglabāšana nolūkā nodrošināt koordinētu piegādi palīdzību prasījušās valsts galamērķī.”;

               e) pievieno šādu punktu:

               „8.
                     Transporta izmaksas var būt vienības izmaksas, vienreizēji maksājumi vai vienotas likmes, ko nosaka pēc izmaksu kategorijas.”;

               (15)lēmuma 26. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

               „1.
                     Par darbībām, par kurām tiek saņemta finansiāla palīdzība saskaņā ar šo lēmumu, nevar saņemt palīdzību no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Atkāpjoties no minētā, finansiāla palīdzība, kas piešķirta saskaņā ar šā lēmuma 21., 22. un 23. pantu, neliedz saņemt finansējumu no citiem Savienības instrumentiem atbilstīgi tur paredzētajiem nosacījumiem.

               Komisija nodrošina, lai pretendenti uz finansiālu palīdzību, ko sniedz saskaņā ar šo lēmumu, un šādas palīdzības saņēmēji sniegtu tai informāciju par finansiālo palīdzību, kas saņemta no citiem avotiem, tostarp no Savienības vispārējā budžeta, un par izskatīšanā esošajiem pieteikumiem šādas palīdzības saņemšanai.

               2.
                     Tiek veicināta sinerģija un papildināmība ar citiem Savienības instrumentiem, piemēram, ar tiem, kas atbalsta kohēzijas, lauku attīstības, pētniecības, veselības, kā arī migrācijas un drošības politiku. Ja reaģē uz humānām krīzēm trešās valstīs, Komisija nodrošina papildināmību un saskaņotību starp darbībām, kas finansētas saskaņā ar šo lēmumu, un darbībām, kuras finansētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/96.”;

               (16)lēmuma 28. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               „3.
                     Starptautiskas organizācijas, reģionālas organizācijas vai valstis, kuras piedalās Eiropas kaimiņattiecību politikā, var sadarboties pasākumos saskaņā ar Savienības mehānismu, ja tas ir pieļaujams saskaņā ar attiecīgajiem divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem.”;

               (17)lēmuma 32. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               „g)
                     rescEU izveide, pārvaldība un uzturēšana, kā paredzēts 12. pantā, tostarp izvietošanas lēmumu un darbības procedūru kritēriji;

               h)
                     Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkla izveide un organizācija, kā paredzēts 13. pantā;”.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  16

                  23 01 – ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI POLITIKAS JOMĀ „HUMĀNĀ PALĪDZĪBA UN CIVILĀ AIZSARDZĪBA”

                  23 03 – SAVIENĪBAS CIVILĀS AIZSARDZĪBAS MEHĀNISMS

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  17

               X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šā lēmuma vispārējais mērķis ir stiprināt sadarbību starp Savienību un dalībvalstīm un veicināt koordināciju civilās aizsardzības jomā saistībā ar dabas un cilvēku izraisītu katastrofu novēršanu, sagatavošanos tām un reaģēšanu uz tām

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. 1

                  Panākt augsta līmeņa aizsardzību pret katastrofām, novēršot vai samazinot to iespējamās sekas, sekmējot novēršanas kultūru un uzlabojot sadarbību starp civilās aizsardzības un citiem kompetentajiem dienestiem;

                  Konkrētais mērķis Nr. 2

                  uzlabot sagatavotību reaģēt uz katastrofām dalībvalstu un Savienības līmenī;

                  Konkrētais mērķis Nr. 3

                  veicināt ātru un efektīvu rīcību katastrofu vai katastrofu draudu gadījumā;

                  Konkrētais mērķis Nr. 4

                  veicināt sabiedrības izpratni par katastrofām un sagatavotību tām.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  23 01 – ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI POLITIKAS JOMĀ „HUMĀNĀ PALĪDZĪBA UN CIVILĀ AIZSARDZĪBA”

                  23 03 – SAVIENĪBAS CIVILĀS AIZSARDZĪBAS MEHĀNISMS

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Priekšlikums

                  ļaus Savienībai atbalstīt, koordinēt un papildināt dalībvalstu darbības civilās aizsardzības jomā, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM jeb „mehānisms”) 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas laikā, tostarp jo īpaši veicot:

                  a) katastrofu novēršanas vai seku mazināšanas pasākumus un

                  b) darbības, kuru mērķis ir pastiprināt ES gatavību reaģēt uz katastrofām, tostarp ES iedzīvotāju izpratnes veicināšanas darbības,

                  c) darbības palīdzības intervenču jomā katastrofu gadījumā atbilstoši mehānismam.

                  Pašreizējais mehānisms ir izrādījies labs instruments, lai mobilizētu un koordinētu palīdzību, ko sniedz iesaistītās valstis nolūkā reaģēt uz katastrofām Savienībā un ārpus tās. Izmantojot šīs stiprās puses, ar šo priekšlikumu tiks pastiprināti daži pašreizējā satvara noteikumi, lai uzlabotu dalībvalstu kolektīvo spēju reaģēt uz katastrofām, radot spēcīgākas Eiropas civilās aizsardzības spējas, kam jābūt pazīstamām kā rescEU. Šīs jaunās rezerves spējas, kā arī augstākas līdzfinansējuma likmes, kas tiks piemērotas Eiropas civilās aizsardzības rezervei (iepriekš dēvētas par Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām, EERC), novērsīs strukturālu un jaunusvarīgu reaģēšanas spēju nepietiekamību. Šī iniciatīva arī palīdzēs pastiprināt mehānisma iekšējo saskaņotību, kā arī palielināt efektivitāti, īstenojot administratīvo vienkāršošanu un procedūru racionalizēšanu.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Konkrētais mērķis: panākt augsta līmeņa aizsardzību pret katastrofām, novēršot vai samazinot to sekas un sekmējot novēršanas kultūru

                  1.
                        To dalībvalstu skaits, kuras ir iesniegušas valsts riska novērtējumus un apzinājušas katastrofu riska pārvaldības spējas;

                  2.
                        To dalībvalstu skaits, kuras ir iesniegušas savas katastrofu pārvaldības plānošanas kopsavilkumu;

                  Konkrētais mērķis: uzlabot Savienības sagatavotību reaģēt uz katastrofām

                  1.
                        To UCPM ietvaros apmācīto ekspertu skaits, kuri ir nosūtīti uz UCPM reaģēšanas misiju;

                  2.
                        ES iekšienē un ar kaimiņvalstīm veikto ekspertu apmaiņu skaits;

                  3.
                        To resursu skaits un veids, kuri iegādāti iekļaušanai rescEU sastāvā;

                  4.
                        To resursu skaits un veids, kuri sertificēti iekļaušanai Eiropas civilās aizsardzības rezervē;

                  5.
                        To dalībvalstu skaits, kuras iekļauj resursus Eiropas civilās aizsardzības rezervē;

                  6.
                        rescEU misiju skaits salīdzinājumā ar reaģēšanas misiju kopējo skaitu Eiropas civilās aizsardzības rezerves ietvaros.

                  Konkrētais mērķis: veicināt ātrus un efektīvus ārkārtas intervences pasākumus liela mēroga katastrofu vai šādu katastrofu draudu gadījumā

                  1.
                        Operāciju ātrums – laiks starp palīdzības lūgumu un palīdzības sniegšanu uz vietas, kā arī novērtējuma/koordinācijas vienību darbību pilnā apmērā;

                  2.
                        Attiecība starp resursiem, kas izvietoti rescEU ietvaros, un resursiem, kuri izvietoti no Eiropas civilās aizsardzības rezerves;

                  3.
                        Transporta dotāciju un pakalpojumu skaits;

                  4.
                        ES finansējuma summas, kas paredzētas rescEU operācijām Eiropā un ārpus tās (darbības un transporta izmaksas ārkārtas apstākļos);

                  5.
                        ES līdzfinansējuma summas, kas paredzētas Eiropas civilās aizsardzības rezerves operācijām Eiropā un ārpus tās (transporta operācijas);

                  6.
                        Dalībvalstīm piešķirtā ES līdzfinansējuma kopējā summa;

                  7.
                        Spēju apvienošanas gadījumu skaits salīdzinājumā ar UCPM misiju kopējo skaitu.

                  Konkrētais mērķis Nr. 4: „veicināt sabiedrības izpratni par katastrofām un sagatavotību tām”

                  1.
                        To UCPM finansēto publisko un privāto partnerību (PPP) dalībnieku/tīmekļa vietnes apmeklētāju skaits, kuras saistītas ar informētību par riskiem

                  2.
                        ES iedzīvotāju informētība par UCPM (ES iedzīvotāju aptauja)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Pēdējos gados Eiropas civilā aizsardzība ir strauji attīstījusies. Kopš pirmā mehānisma izveides 2001. gadā (Kopienas civilās aizsardzības mehānisms) līdz pašreizējai situācijai ir pastiprināts ES līmeņa civilās aizsardzības juridiskais pamats (konkrēta atsauce uz līgumiem kopš Lisabonas līguma 2009. gadā) un uzlabotas tās operatīvās spējas (EERC/EMC, Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centra (ERCC) izveide u. tml.). Pašreizējais UCPM vairāk nekā 80 reizes ir sniedzis palīdzību ārkārtas situācijās gan Eiropā, gan ārpus tās, palīdzējis uzkrāt un izplatīt prasmes un zināšanas katastrofu pārvaldības jomā un sekmējis novēršanas kultūru iesaistītajās valstīs.

                  Tomēr nesen veiktajā starpposma novērtējumā un citos būtiskos ziņojumos un dokumentos ir apzinātas vairākas jomas, kurās varētu panākt uzlabojumus. Ņemot to vērā, šā priekšlikuma mērķis ir grozīt spēkā esošos tiesību aktus, lai sasniegtu šādus mērķus:

                  a) stiprināt Savienības un dalībvalstu kolektīvo spēju reaģēt uz katastrofām un novērst atkārtoti konstatētu un jaunu spēju nepietiekamību, jo īpaši izveidojot reaģēšanas spēju īpašu rezervi, kas tiks dēvēta par rescEU;

                  b) katastrofu riska pārvaldības cikla ietvaros pastiprināti koncentrēties uz novēršanas darbībām, kā arī uzlabot saskaņotību ar citiem svarīgiem ES politikas virzieniem, kas attiecas uz katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām;

                  c) nodrošināt, ka Savienības mehānisma administratīvās procedūras ir ātras un efektīvas, lai atbalstītu ārkārtas operācijas.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Pievienotā vērtība, ko sniedz ES iesaistīšanās, izpaužas šādos veidos:

                  - cilvēku upuru skaita, kā arī vides, ekonomikas un materiālo postījumu apmēra samazinājums;

                  - labāka civilās aizsardzības darbību koordinācija, jo visi palīdzības piedāvājumi tiek paziņoti ar ERCC starpniecību un adresēti katastrofas skartās valsts iestādēm;

                  - izmaksu lietderība, jo palīdzību, ko pieņēmusi katastrofas skartā valsts, var apvienot ar citu valstu sniegto palīdzību, izmantojot transporta procedūru;

                  - lielāka efektivitāte, kas sasniegta paaugstināta sagatavotības līmeņa rezultātā, un saskaņotāka politika katastrofu riska pārvaldības jomā;

                  - saskaņota un efektīva reaģēšana rescEU izveides rezultātā, kas vajadzības gadījumā var palīdzēt visur Eiropas Savienībā un iesaistītajās valstīs;

                  - ES reaģēšanas uz katastrofām labāka atpazīstamība;

                  - labāks ierobežotu līdzekļu izlietojums, kopīgi izmantojot ES finansētos resursus;

                  - pastiprināta reģionālā koordinācija un zināšanu apmaiņa, kas sasniegta, pateicoties ES civilās aizsardzības mezglu tīkla izveidei.

               1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Šo priekšlikumu pamatā ir:

                  - UCPM starpposma novērtējums (2014.–2016. g.), ko veicis ārējais konsultants. 2017. gada augusts;

                  - Eiropas Savienības Revīzijas palāta, „Savienības civilās aizsardzības mehānisms: reaģēšanas koordinācija katastrofu gadījumā ārpus ES kopumā ir bijusi efektīva”, īpašais ziņojums Nr. 33, 2016. g.;

                  - Komisijas dienestu darba dokuments, „Pārskats par dabas un cilvēku izraisītu katastrofu riskiem, ar kuriem Eiropas Savienība var saskarties”, SWD(2017) 176 final, 23.5.2017.;

                  - Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par panākto progresu un atlikušajām nepilnībām attiecībā uz Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām, COM(2017) 78 final, 17.2.2017; pieredze, kas gūta ārkārtas situācijās, ar kurām mehānisms ir ticis galā kopš tā izveides 2001. gadā;

                  - pieredze, kas gūta no projektiem, kurus finansēja saistībā ar 2013. gadā uzsāktajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus sagatavotības un novēršanas jomā;

                  - pieredze, kas gūta no izmēģinājuma projekta, ko finansēja saistībā ar 2008. gadā uzsākto ,,Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumu par izmēģinājuma projektu dalībvalstu sadarbības pastiprināšanai cīņā pret meža ugunsgrēkiem”;

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Saderība ar:

                  - Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību;

                  - Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu;

                  - Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu;

                  - Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu;

                  - Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Lēmums Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu;

                  - Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 375/2014, ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu (iniciatīva „ES palīdzības brīvprātīgie”);

                  - Padomes 2016.°gada 15. marta Regulu (ES) 2016/369 par ārkārtas atbalsta sniegšanu Savienībā.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               ◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               ◻Finansiālā ietekme: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               X Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 1.1.2018. līdz 31.12.2020.,

               pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  18

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība

               X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               ◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               X Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               ◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               X starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               ◻EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               ◻ publisko tiesību subjektiem;

               ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP ietvaros saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.

               Piezīmes

                  […]

                  […]

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Darbības un pasākumus, kuras saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šiem lēmumiem, regulāri uzrauga.

                  Komisija izstrādā un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei

                  - ne vēlāk kā 2017. gada 30. jūnijā – starpposma novērtējuma ziņojumu (jau pabeigts);

                  - ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī – paziņojumu par šā lēmuma pastāvīgo īstenošanu;

                  - ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī – ex post novērtējuma ziņojumu.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Ņemot vērā Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram piešķirto plašāko lomu, ja netiek izveidots pietiekams amata vietu skaits, darbinieku trūkums var radīt risku, ka nav iespējams

                  - reaģēt uz visām problēmām, kuru iemesls ir civilās aizsardzības operāciju skaita palielinājums, un uz visām politiskajām prasībām saskaņā ar integrētajiem krīzes situāciju politiskās reaģēšanas (IPCR) mehānismiem un solidaritātes klauzulu;
                     - attīstīt/papildināt darbības;
                     - izmantot/izstrādāt jaunas tehnoloģiskas sistēmas, kas nodrošina nepārtrauktu pieejamību;
                     - pienācīgi reaģēt uz tuvā nākotnē paredzamām ārkārtas situācijām, kas saistītas ar civilo aizsardzību;
                     - pienācīgi īstenot 2.2.2. punktā aprakstīto iekšējās kontroles sistēmu.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Ir paredzēts izmantot Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (ECHO ĢD) esošo iekšējās kontroles sistēmu, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar jauno instrumentu pieejamie līdzekļi tiek izmantoti pareizi un atbilstoši attiecīgajiem tiesību aktiem.

                  Esošās sistēmas uzbūve ir šāda.

                  1. ECHO ĢD iekšējās kontroles vienība, kas izvērtē atbilstību spēkā esošajām administratīvajām procedūrām un tiesību aktiem civilās aizsardzības jomā. Šajā nolūkā tiek izmantota Komisijas iekšējās kontroles sistēma.

                  2. Saskaņā ar instrumentu piešķirto dotāciju un līgumu regulāra revīzija, ko veic ECHO ĢD ārējie revidenti un kas pilnībā ietverta ECHO ĢD gada revīzijas plānā.

                  3. Darbību izvērtējums, ko veic ārēji partneri.

                  Darbību revīziju var veikt arī Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (krāpšanas gadījumos) un Revīzijas palāta.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Izmaksas par ECHO ĢD kontroles stratēģiju tiek lēstas 1,9 % apmērā no 2016. gada budžeta. Galvenie šā rādītāja elementi ir šādi:

                  - kopējās personāla izmaksas par ECHO ĢD ekspertiem uz vietas, kā arī finanšu un operatīvo vienību izmaksas, kuras reizinātas ar aplēsto laiku (50 %), kas vajadzīgs kvalitātes nodrošināšanas, kontroles un uzraudzības darbībām;

                  - kopējie resursi, kas ECHO ĢD Ārējās revīzijas sektorā tiek veltīti revīzijām un apstiprinājumpārbaudēm.

                  Ņemot vērā ļoti nelielās izmaksas par šādām kontrolēm, kā arī ar tām saistītos, skaitļos izsakāmos ieguvumus (korekcijas un līdzekļu atgūšana) un skaitļos neizsakāmos ieguvumus (kontroļu preventīvā un kvalitātes nodrošināšanas ietekme), Komisija var secināt, ka skaitļos izsakāmie un skaitļos neizsakāmie ieguvumi no kontrolēm ievērojami pārsniedz to ierobežotās izmaksas.

                  To apstiprina daudzgadu atlikušo kļūdu īpatsvars 1,02 % apmērā, par ko Komisija 2016. gadā ziņoja sava Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta gadījumā.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Saskaņā ar Komisijas krāpšanas apkarošanas stratēģiju (CAFS) ECHO ĢD krāpšanas apkarošanas stratēģija tiek izmantota, lai cita starpā nodrošinātu,

                  - ka ECHO ĢD iekšējās kontroles, kas saistītas ar krāpšanas apkarošanu, pilnībā atbilst CAFS;

                  - ka ECHO ĢD pieeja krāpšanas riska apkarošanā ir orientēta uz krāpšanas riska jomu konstatēšanu un atbilstošu reaģēšanu.

                  Sistēmas, ko izmanto ES līdzekļu tērēšanai trešās valstīs, ļauj iegūt attiecīgus datus, lai varētu tos izmantot krāpšanas riska pārvaldībā (piemēram, dubultā finansējuma atklāšana).

                  Vajadzības gadījumā var izveidot kontaktu grupas un attiecīgus IT rīkus, kuru mērķis ir analizēt krāpšanas gadījumus, kas saistīti ar civilās aizsardzības jomu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Uzskaitījums pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                           veids

                        Iemaksas

                        Numurs un nosaukums

                        Dif./nedif.
                           19
                        .

                        no EBTA valstīm
                           20

                        no kandidātvalstīm
                           21

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        3

                        23 03 01 01 – Katastrofu novēršana un

                        sagatavotība katastrofām Savienībā

                        Dif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        4

                        23 03 01 01 – Katastrofu novēršana un

                        sagatavotība katastrofām trešās valstīs

                        Dif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        3

                        23 03 02 01 – Ātra un efektīva ārkārtas reaģēšanas intervence liela mēroga katastrofu gadījumā Savienībā

                        Dif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        4

                        23 03 02 02 – Ātra un efektīva ārkārtas reaģēšanas intervence liela mēroga katastrofu gadījumā trešās valstīs

                        Dif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        4

                        23 01 04 – Atbalsta izdevumi darbībām un programmām politikas jomā „Humānā palīdzība un civilā aizsardzība”

                        Nedif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        Numurs

                        3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsoniskums

                        ECHO ĢD – Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operācijas

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        23 03 01 01

                        Saistības

                        (1)

                        14,000

                        105,900

                        109,279

                        229,179

                        Maksājumi

                        (2)

                        7,000

                        46,560

                        104,395

                        157,955

                        23 03 02 01

                        Saistības

                        (1a)

                        5,157

                        9,300

                        13,218

                        27,675

                        Maksājumi

                        (2a)

                        4,000

                        10,000

                        11,000

                        25,000

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           22

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        (3)

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        Apropriācijas KOPĀ –
                        ECHO ĢD

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • KOPĀ – darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksājumi

                        (5)

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        •KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        KOPĀ

                        Apropriācijas KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        3. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Saistības

                        =4+6

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksājumi

                        =5+6

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

               EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        Numurs

                        4. izdevumu kategorija ,,Globālā Eiropa”

                        ECHO ĢD – Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operācijas

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        23 03 01 02

                        Saistības

                        (1)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Maksājumi

                        (2)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        23 03 02 02

                        Saistības

                        (1a)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           23

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        (3)

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        Apropriācijas KOPĀ –
                        ECHO ĢD

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • KOPĀ – darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksājumi

                        (5)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        •KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        KOPĀ

                        Apropriācijas KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        4. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Saistības

                        =4+6

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksājumi

                        =5+6

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        „Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        ECHO ĢD – Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operācijas

                        • Cilvēkresursi

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,1500

                        0,230

                        0,330

                        0,710

                        KOPĀ ECHO ĢD

                        Apropriācijas

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Apropriācijas KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        Apropriācijas KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Saistības

                        22,989

                        122,464

                        134,547

                        280,000

                        Maksājumi

                        13,632

                        63,624

                        127,174

                        204,430

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot darbības apropriācijas šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           24

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Rezultātu skaits

                        Izmaksas

                        Rezultātu skaits

                        Izmaksas

                        Rezultātu skaits

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu skaits

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 – Novēršana
                           25
                        ...

                        Novēršanas jomā finansēto projektu skaits

                        Dotāciju nolīgumi

                        0,3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        45

                        9

                        Pētījumi

                        Līgumu skaits

                        0,1

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        15

                        1,5

                        Starpsumma – Konkrētais mērķis Nr. 1

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        60

                        10,5

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 – Sagatavotība

                        Sagatavotības jomā finansēto projektu skaits (tostarp mācības un treniņi)

                        Dotāciju nolīgumi un līgumi

                        0,5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        300

                        15

                        Agrīnās brīdināšanas sistēmas

                        Admin. vienošanos skaits

                        1,25

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        6

                        7,5

                        Ārkārtas reaģēšanas spējas

                        Dotāciju nolīgumu un līgumu skaits

                        1

                        7

                        7

                        13

                        13

                        20

                        20

                        40

                        40

                        Starpsumma – Konkrētais mērķis Nr. 2

                        109

                        14,5

                        115

                        20,5

                        122

                        27,5

                        346

                        62,5

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 – Reaģēšana
                           26

                        Ekspertu nosūtīšana

                        Līgumu skaits

                        0,005

                        200

                        1

                        200

                        1

                        200

                        1

                        600

                        3

                        Operāciju skaits Eiropas Savienībā

                        Dotāciju nolīgums/pakalpojumu līgums

                        0,1

                        80

                        8

                        80

                        8

                        80

                        8

                        240

                        24

                        Transporta operāciju skaits ārpus ES

                        Dotāciju nolīgums/pakalpojumu līgums

                        0,13

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        120

                        15,6

                        Starpsumma – Konkrētais mērķis Nr.°3

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        960

                        42,6

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        449

                        32,2

                        455

                        38,2

                        462

                        45,2

                        1366

                        115,6

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        Citi administratīvie izdevumi

                        0,15

                        0,23

                        0,33

                        0,710

                        Starpsumma –
                        daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           27

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvi izdevumi

                        Starpsumma –
                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0

                        0

                        0

                        0

                        KOPĀ

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:*

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N. gads

                        N+1. gads

                        N+2. gads

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        23 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        7

                        12

                        16

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           28

                        23 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        10

                        24

                        31

                        XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           29

                        - galvenajā mītnē
                           30

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        17

                        36

                        47

               * Šos skaitļus var papildināt vēl ar 15 FTE, kas jānodrošina, veicot pārvietojumu no citiem ĢD pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību.

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Papildu darbinieki, kas tiek prasīti 2018.–2020. gadam, ir vajadzīgi, lai veiktu šādus uzdevumus: a) nesen izveidoto spēju RescEU attīstīšana un pārvaldība; b) brīvprātīgo rezervju saraksta pastiprināšana; c) politikas vienību, tostarp novēršanas darbību, atbalstīšana; d) Eiropas civilās aizsardzības akadēmijas koncepcijas izstrāde un e) vadības un atbalsta darbību nodrošināšana.

                        Darbinieku skaita palielinājums lielākoties tiks paredzēts RescEU attīstīšanai, kā arī tādu uzdevumu veikšanai kā resursu (līgumu) iegādes un/vai līzinga pārvaldība, resursu pārvaldība, uzraudzības un koordinācijas uzdevumi, kā arī ar komunikāciju saistīti uzdevumi.

                        Ārštata darbinieki

                        Ārkārtas reaģēšanas centra darbības nodrošināšana 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā; nepieciešamais darbs uz vietas; administratīvais atbalsts.

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.

               X
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Tiks pārvietotas šādas summas:

                        3. izdevumu kategorija

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        kopā

                        Tiesības, vienlīdzība un pilsoniskums

                        33 0201

                        Tiesību aizsardzības nodrošināšana un iespēju radīšana pilsoņiem

                        1,34

                        1,55

                        2,89

                        33 0202

                        Diskriminācijas aizlieguma un līdztiesības veicināšana

                        0,98

                        1,22

                        2,2

                        Tiesiskums

                        33 0301

                        Atbalsts apmācībām tiesiskuma jomā un to veicināšana

                        4,93

                        5,25

                        10,18

                        33 0302

                        Tiesiskās sadarbības civillietās un krimināllietās atvieglošana un atbalstīšana

                        4,77

                        5,02

                        9,79

                        kopā – 3. izdevumu kategorija

                        12,02

                        13,04

                        25,06

                        4. izdevumu kategorija

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        kopā

                        21 020703

                        Cilvēces attīstība (ASI)

                        2,00

                        2,00

                        22 020302

                        Atbalsts Turcijai – Ekonomikas, sociālā un teritoriālā attīstība un ar to saistītā pakāpeniskā likumdošanas pielāgošana Savienības acquis (IPA II – Turcija)

                        2,00

                        2,28

                        4,284

                        kopā – 4. izdevumu kategorija

                        2,00

                        2,00

                        2,28

                        6,284

               X
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        Elastības instrumenta izmantošana

                        19,157

                        103,18

                        109,457

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.

               Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        N. gads

                        N+1. gads

                        N+2. gads

                        N+3. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ – līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               ◻
                     pašu resursus

               ◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (līdz trīs zīmēm aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           31

                        N. gads

                        N+1. gads

                        N+2. gads

                        N+3. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Pants ………….

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir „piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  […]

               Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.

                  […]

                     (1)

                        ICF, „Savienības civilās aizsardzības mehānisma starpposma novērtējums. 2014.–2016. gads”, galīgais ziņojums, 2017. gada augusts (turpmāk „starpposma novērtējums”). Starpposma novērtējuma galīgais ziņojums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/eb41bfee-78c3-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF.

                     (2)

                        Eiropas Savienības Revīzijas palāta, īpašais ziņojums (2016. g.) „Savienības civilās aizsardzības mehānisms: reaģēšanas koordinācija katastrofu gadījumā ārpus ES kopumā ir bijusi efektīva.” Pieejams: https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_LV.pdf.

                     (3)

                        Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par panākto progresu un atlikušajām nepilnībām attiecībā uz Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām, 17.2.2017.

                     (4)

                        Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

                     (5)

                        Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

                     (6)

                        Komisijas dienestu darba dokuments, „Pārskats par dabas un cilvēku izraisītu katastrofu riskiem, ar kuriem Eiropas Savienība var saskarties”, SWD(2017) 176 final, 23.5.2017.

                     (7)

                        Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienības civilās aizsardzības mehānisma starpposma novērtējumu laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam, COM(2017) 460 final, 30.8.2017.

                     (8)

                        Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Islande, Melnkalne, Norvēģija, Serbija un Turcija.

                     (9)

                        Ieinteresētās personas, kuras sniedza atbildes, cita starpā bija šādas: civilās aizsardzības iestādes no 26 iesaistītajām valstīm (tiešsaistes aptaujas); civilās aizsardzības iestādes no 17 iesaistītajām valstīm (intervijas); valsts apmācības koordinatori no 21 iesaistītās valsts (tiešsaistes aptaujas); 137 eksperti, kas bija piedalījušies ekspertu apmaiņas programmā, un to 23 projektu vadītāji, kurus ar UCPM starpniecību finansēja 13 iesaistītās valstis (tiešsaistes aptaujas); 14 starptautiskie partneri, tostarp ANO aģentūras, ESAO, Pasaules Banka, Sarkanais Krusts u. tml. (intervijas); 15 ES ģenerāldirektorāti un dienesti (intervijas).

                     (10)

                        Ziņojums pieejams šādā tīmekļa vietnē:
                  http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en
                  .

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (12)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (15)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1082/2013/ES (2013. gada 22. oktobris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.).

                     (16)

                        ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (17)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (18)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (19)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (20)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (21)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (22)

                        Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (23)

                        Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (24)

                        Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros u. tml.).

                     (25)

                        Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā „Konkrētie mērķi…”.

                     (26)

                        Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā „Konkrētie mērķi…”.

                     (27)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (28)

                        CA = līgumdarbinieki; INT = aģentūras personāls („Intérimaire”); JED= jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation); LA= vietējie darbinieki; SNE= valstu norīkotie eksperti.

                     (29)

                        Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).

                     (30)

                        Galvenokārt attiecībā uz struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF).

                     (31)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.