				|

		52011PC0659

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā /* COM/2011/0659 galīgā redakcija - 2011/0301 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Fiskālo ierobežojumu laikā steidzami
nepieciešami novatoriski risinājumi, lai mobilizētu lielākus privāto uzkrājumu
ieguldījumus un uzlabotu daudzus infrastruktūras projektiem pieejamos finanšu
instrumentus, jo īpaši enerģētikas, transporta un IKT jomā. Samazinātās
iespējas saņemt finansējumu ar infrastruktūras projektu palīdzību liek meklēt
alternatīvus parādu finansēšanas avotus. Infrastruktūras projektiem ar
komerciālu potenciālu kā normu vajadzētu noteikt iespējas apvienot ES fondus
partnerībā ar kapitāla tirgus un banku sektoriem, jo īpaši, izmantojot Eiropas
Investīciju banku (EIB), kas ir ar Līgumu izveidota ES finanšu iestāde.
a) Stratēģijas "Eiropa 2020"
projektu obligāciju iniciatīva Eiropas savienošanas instrumenta (2014–2020) kontekstā
2011. gada 29. jūnijā Eiropas
Komisija pieņēma priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmai (DFS) 2014.–2020. gadam. Viens no galvenajiem lēmumiem bija apvienot finanšu
palīdzības piešķiršanu transporta, enerģētikas un IKT infrastruktūras
projektiem vienā kopīgā tiesiskā struktūrā, Eiropas savienošanas instrumentā:
"Komisija ir nolēmusi ierosināt izveidot Eiropas savienošanas
instrumentu, lai paātrinātu ES nepieciešamās infrastruktūras izveidi. (..)
Eiropas savienošanas instruments finansēs iepriekš noteiktus transporta,
enerģijas un IKT prioritārus infrastruktūras objektus, gan fizisku, gan
informācijas tehnoloģiju infrastruktūru, atbilstoši ilgtspējīgas attīstības
kritērijiem."[1]
Saskaņā ar šo lēmumu Komisija sagatavos priekšlikumu
jaunai regulai, lai ieviestu Eiropas savienošanas instrumentu (ESI).
Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīva kļūs par
vienu no daudzajiem parāda instrumentiem, uz kuriem tas varēs balstīties
papildus esošajiem kapitāla instrumentiem un subsīdijām.
Instruments paredzēs ilgāka termiņa struktūru, nodrošinot, ka projekti
enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā tiek savlaicīgi un efektīvi
attīstīti un ieviesti. Visaptverošai stratēģijai, kura piešķirs prioritāras
iespējas infrastruktūras projektiem[2],
ir būtisks potenciāls vairāk piesaistīt privātā sektora finansējumu un tai pašā
laikā palīdzēt pabeigt iekšējā tirgus izveidi.
Finanšu instrumenti ir nepieciešami, lai samazinātu īpašos šķēršļus,
kas aizkavē parādu un kapitāla finanšu plūsmu. To galvenais mērķis ir
piesaistīt projektiem privātā sektora finansējumu un atvieglot tā iegūšanu. Tai
pašā laikā palielināta ieguldījumu aktivitāte infrastruktūras projektu jomā
stimulē globālo pēckrīzes finanšu tirgu attīstību, paātrina ekonomikas
atveseļošanos un veicina izaugsmi. Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu
obligāciju iniciatīva kļūs par būtisku Eiropas savienošanas instrumenta riska
dalīšanas instrumentu sastāvdaļu 2014.–2020. gadam. Finanšu instrumentus
Eiropas savienošanas instrumenta ietvaros varētu attiecināt uz citām nozarēm,
tādām kā sociālā infrastruktūra, atjaunojamā enerģija vai konkrēti telpas
projekti, ja tie atbilst attiecīgajiem ekonomiskajiem un finanšu kritērijiem,
un Komisija plāno uzaicināt vairākus partnerus, ieskaitot starptautiskās
finanšu iestādes vai dalībvalstu finanšu iestādes, sabiedrības interesēs
piedalīties finanšu instrumentu īstenošanā pēc 2013. gada.
b) Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas
izmēģinājuma posms 2012. –2013. gadā
Galvenais izmēģinājuma posma mērķis 2012. un 2013. gadā ir
sagatavot iniciatīvas darbības posmu saskaņā ar Eiropas savienošanas
instrumentu 2014.–2020. gadam un nodrošināt tūlītēju atbalstu
infrastruktūras projektiem.
Dalībvalstīs pastāvošo taupības pasākumu dēļ pastāv bažas, ka ES
nozīmes infrastruktūras projekti netiks realizēti tik ātri, cik nepieciešams,
lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus, tādējādi
apdraudot ES ekonomisko atveseļošanos un izaugsmi.
Turklāt saistībā
ar likviditāti un problemātiskiem riskiem, kuri radušies finanšu krīzes laikā,
bankas saīsināja aizdevuma atmaksas termiņus un palielināja cenu noteikšanas un
nodrošinājuma prasības infrastruktūras projektiem. Pat ja banku parādu tirgi
uzrāda atveseļošanās pazīmes, infrastruktūras projektiem joprojām ir ļoti grūti
piekļūt ilgtermiņa parādu finansējumam. Tādējādi ir palielinājusies obligāciju
tirgu kā finansējuma avota nozīme. Tā kā nepastāv valsts nozīmes kredītu
kvalitātes uzlabošanas pasākumi, pēdējo gadu laikā nav izlaistas TEN-T, TEN-E
vai platjoslas projektu obligācijas. Tik ilgi, kamēr infrastruktūras projekti
ietvers tādus elementus un riskus kā jaunu nozaru (greenfield) attīstība,
nedroša uzņēmējdarbība attiecībā uz nākotnes ieņēmumu plūsmām, reģionālie
aspekti, ieskaitot valsts krīzes ietekmi un pārrobežu ietekmi, kas padara
projektu sagatavošanu un ieviešanu prasīgu un laikietilpīgu, šādi projekti
joprojām būs nepievilcīgi kapitāla tirgus ieguldītājiem.
Šajā
saistībā un arī tāpēc, lai veiktu ieguldījumu vienotā tirgus izveides pabeigšanā,
tiek ierosināts sākt stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju
iniciatīvas izmēģinājuma posmu transporta, enerģētikas un IKT projektu jomā.
Iniciatīva pieprasa mobilizēt ieguldījumus jomās, kas stimulēs izaugsmi un
radīs darbavietas. Apjomīgās un steidzamās ieguldījumu vajadzības apvienojumā
ar ilgajiem projektu sagatavošanas termiņiem pieprasa tūlītēju rīcību, lai
pievērstos finanšu līdzekļu nepietiekamībai, un izmantot sabiedrisko
apspriešanos kā virzītājspēku un tādējādi veicināt ieguldītāju uzticību.
Stratēģijas
"Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas mērķis ir nodrošināt
kredītu kvalitātes uzlabošanu, kas nepieciešama, lai piesaistītu kapitāla
tirgus ieguldītājus un atvieglotu jaunas aktīvu grupas radīšanu no
infrastruktūras projektu obligāciju viedokļa. No ekonomiskās atveseļošanās un
izaugsmi stimulējošu atbalsta pasākumu viedokļa iniciatīvu ir nepieciešams
uzsākt brīdī, kad kapitāla tirgus ieguldītāji sāk meklēt alternatīvas
ilgtermiņa ieguldījumu iespējas ar stabiliem ieņēmumiem. Lai varētu efektīvāk
ieviest finanšu instrumentus Eiropas savienošanas instrumenta ietvaros, ir
nepieciešams sākt izmēģinājuma posmu, kas ļautu optimizēt tā izstrādi un
stimulētu ieguldītāju vēlmi rīkoties pēc 2013. gada.
Pat
ja izmēģinājuma posmu ierobežos tā darbības joma, budžeta pieejamība, kā arī to
projektu skaits, ko varēs atbalstīt, paredzams, ka tas stimulēs tirgus rīcību
virzienā uz to, lai vairotu kapitāla tirgus parādu finansēšanas pieņemamību
infrastruktūras projektiem kopumā, un tādējādi radīs pamatu pilnīgai ieviešanai
laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam.
Šī
iniciatīva nodrošina ES pievienoto vērtību, pateicoties tās spējai pacelties
pāri tirgus fragmentācijai, ja šāda iniciatīva tiktu skatīta dalībvalsts
līmenī. Iniciatīva drīzāk papildinās, nevis aizstās banku aizdevumus un
tādējādi nodrošinās alternatīvu un konkurētspējīgu ilgtermiņa parādu
finansēšanas avotu infrastruktūras projektiem. Privātā sektora finansējuma
mobilizēšana ar ES finanšu instrumentu palīdzību saglabās ierobežoto subsīdiju
finansējumu projektiem, kuri nepietiekami piesaista privāto kapitālu.
Izmēģinājuma
posmā Komisija jo īpaši strādās kopā ar EIB, lai optimizētu iniciatīvas
izstrādi tās optimālai ieviešanai pēc 2014. gada. Izmēģinājuma posmā gūtā
pieredze ļaus ieguldītājiem un tāpat arī projektu sponsoriem tuvāk iepazīties
ar projektu obligāciju struktūru, un šī pieredze tiks ņemta vērā attiecībā uz
jebkādām citām turpmākām iniciatīvām. Lai iniciatīvai būtu maksimāla ietekme,
to varētu piemērot arī attiecībā uz projektiem, kuri ir iepirkuma procesa beigu
posmā refinansējuma saņemšanai būvniecības laikā vai īsi pēc būvniecības
beigām. Pat ja izmēģinājuma posmā iniciatīva tiks ieviesta kopā ar EIB, tās
īstenošanai pēc 2013. gada tiks meklēts plašāks ieviesēju loks.
Saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu
ES kopā ar EIB jau ir ieviesusi riska dalīšanas instrumentu, aizdevuma
garantiju instrumentu TEN-T projektiem (LGTT). Iniciatīvas riska
dalīšanas paņēmieni un darba metodes tiks pielīdzinātas LGTT
izmantotajiem paņēmieniem un metodēm, kamēr to darbības joma tiks attiecināta
uz enerģētiku un telekomunikācijām. Līdzīgi kā LGTT, ES ieguldījums
tādējādi tiks izmantots, lai dalītu riskus kopā ar EIB. Tādēļ, pateicoties šai
līdzībai, paredzams, ka projektu obligāciju iniciatīvas daudzkāršojošā ietekme
būs robežās aptuveni no 15 līdz 20.
Tā kā laika nav daudz, Komisija aicina
Parlamentu un Padomi pieņemt priekšlikumu attiecībā uz izmēģinājuma posmu tik
ātri, cik vien iespējams.

2.
APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMI

2011. gada 28. februārī tika sākta
sabiedriskā apspriešanās par iniciatīvas pamatprincipiem. Turklāt konferencē
2011. gada 11. aprīlī tika apspriestas plānotās iniciatīvas
priekšrocības un trūkumi. Pēc apspriešanās beigām no dažādām nozarēm tika
saņemtas vairāk nekā 100 atbildes.
Ieinteresētās personas atzinīgi novērtēja
projektu obligāciju iniciatīvu. Atgriezeniskā saite attiecībā uz iniciatīvas
mērķiem bija pozitīva, ieinteresētajām personām paredzot, ka tā palielinās infrastruktūras
finansējumu un atvieglos piekļuvi tam, atverot obligāciju tirgu kā parāda
kapitāla avotu tādā formā, kas būtu interesanta institucionālajiem ieguldītājiem. Ierosinātais mehānisms un
noteiktais kredītreitings A/A tika atzīti par piemērotiem.
Iniciatīvas ietekme uz finansēšanas izmaksām
un atmaksas termiņiem šķiet drīzāk labvēlīga, t. i., maksas samazinātos un
atmaksas termiņi kļūtu garāki, tikai 2 % respondentu uzskatīja, ka tā
nepazeminās finansēšanas maksas, un atlikušie uzskatīja, ka sliktākajā gadījumā
ietekme būs neitrāla un labākajā — pozitīva.
Attiecībā uz kredītu kvalitātes uzlabošanu
lielākā daļa no ieinteresētajām personām, kuras atbildēja uz šo jautājumu,
izteicās, ka kredītu kvalitātes uzlabošanas instrumenti 20 % apmērā no
pirmās kārtas parādu summas ir pietiekami, daži no viņiem procentus sašaurināja
līdz 10–20 % attiecībā uz apspriestajām nozarēm, proti, TEN-T, TEN-E
un IKT. Gandrīz visas ieinteresētās personas uzskata, ka šīm trim nozarēm
jāpārstāv finansējamie pamatprojekti. Turklāt 1/4 no ieinteresētajām personām
uzskata, ka jāiekļauj arī sociālā infrastruktūra, un 1/5 no respondentiem
pieļauj, ka arī atjaunojamās enerģijas projektiem būtu jābūt atbilstīgiem.
Tomēr šādi projekti neietilpst TEN-T, TEN-E un IKT kompetencē un
tiks izskatīti vēlākā posmā.
Viedokļi dalījās attiecībā uz jautājumu par
viena vienīga kontrolējošā kreditora esamību. Tādējādi Komisija nebūs
preskriptīva šajā jautājumā, bet mudinās ieguldītājus, projektu sponsorus un citus iesaistītos izlemt par savstarpēji
pieņemamiem mehānismiem.
Vispārējā
pozitīvā atgriezeniskā saite apstiprina, ka Komisija un EIB ir identificējušas
nozīmīgu tirgus vajadzību projektu finansēšanas jomā, nodrošinot to, ka pareizi
izstrādāta iniciatīva būs veiksmīga.
Ietekmes novērtējums uzrādīja dažus iespējamos
normatīvos šķēršļus iepirkuma un kapitāla tirgus noteikumu jomā. Komisija
turpinās pievērsties šiem jautājumiem, ejot vēl tālāk ar mērķi vajadzības
gadījumā rast piemērotus risinājumus. Tomēr ir jūtams, ka šie jautājumi nekavēs
izmēģinājuma posma ieviešanu, lai gan tie varētu to palēnināt. Ņemot vērā to,
ka Eiropā de facto nepastāv projektu obligāciju tirgus, ieinteresētās
personas uzsvēra vajadzību sākt iniciatīvu pēc iespējas drīzāk.
Ņemot vērā to, ka projektu obligācijas kā starpnozaru
finanšu instruments infrastruktūrai joprojām Eiropas līmenī nepastāv,
izmēģinājuma posms 2012.–2013. gadā ļaus izmēģināt tā izstrādāto struktūru
un pieņemšanu tirgū, lai uzlabotu tā efektivitāti ESI ietvaros
2014.–2020. gadam. Izmēģinājuma posmā uzmanība tiks pievērsta projektiem
nosacīti to beigu posmā[3],
lai paātrinātu to ieviešanu un atvieglotu projekta portfeļa izveidi. Lai iegūtu
vajadzīgo pieredzi, kas nodrošinātu ātru ieviešanu pēc 2013. gada, EIB ir
gatava strādāt pie noteiktām operācijām paralēli likumdošanas procesam
(t. i., pirms oficiālā politiskā lēmuma), lai pirmos darījumus varētu
veikt jau 2012. gadā.
Pēc uzklausīšanas sanāksmes 2011. gada
31. augustā, kurā piedalījās Ietekmes novērtējuma padome, 2011. gada
2. septembrī Padome nosūtīja savu viedokli. Balstoties uz saņemtajiem
ieteikumiem, ziņojums ir pārstrādāts šādās pamatnostādnēs:
Ietekmes novērtējumā pārskata pašreizējo
tirgus situāciju, sasaistot to ar ietekmes novērtējumu, kurš pievienots
priekšlikumam par ESI izveidi, kas ietver lielāku pamatojumu potenciālajiem ESI
instrumentiem, finansējuma trūkumam un tirgus nepilnībām, kas ietekmē
pašreizējo ieguldījumu apjomu infrastruktūrā. Pirmā novērtētā iespēja attiecas
uz status quo, t. i., turpināt esošās subsīdiju programmas
enerģētikai un transportam un pašreizējās subsīdiju programmas un finanšu
instrumentus transporta jomā. Otrā iespēja attiecas uz regulējošiem stimuliem,
un trešā iespēja attiecas uz priekšlikumu ieviest projektu obligācijas
iniciatīvu. Šajā kontekstā tika pārskatīti potenciālie riski, kuri varētu kavēt
iniciatīvas ieviešanu, un tika atklāta paredzamā skaitļos izsakāmā
daudzkāršojošā ietekme. Novērtējums izceļ arī jautājumus attiecībā uz
reglamentētu labvēlīgu vidi ilgtermiņa ieguldījumiem, tādus kā iepirkums, Maksātspēja
II vai kapitāla prasības.

3.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.
Juridiskais pamats

Tā kā priekšlikuma darbības joma ir vērsta uz
Eiropas tīkliem transporta, enerģētikas un telekomunikāciju jomā un īpaši groza
Regulu (EK) Nr. 680/2007, tā juridiskais pamats ir Līguma par ES darbību
172. pants un 173. panta 3. punkts.

3.2.
Subsidiaritāte un proporcionalitāte

Priekšlikums atbilst subsidiaritātes
principam, jo ES regula, lai finansētu Eiropas tīklu projektus ar projektu
obligāciju palīdzību, ir vispiemērotākā izvēle, kā nodrošināt efektīvu veidu
liela privātā sektora finansējuma piesaistei, ņemot vērā administratīvo slogu,
paredzamā daudzkāršojošā ietekme no ES budžeta ieguldījuma viedokļa
salīdzinājumā ar vispārējo finansējumu novērtēta robežās no 15 līdz 20. Pievēršot
uzmanību ES fondu izmantošanas optimizācijai, iniciatīva centīsies uzlabot gan
ES, gan dalībvalstu darbību efektivitāti.
Priekšlikums atbilst arī proporcionalitātes principam, jo regulas
projekts paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa
sasniegšanai.
Tā kā LGTT mērķis ir tikai transporta projekti, stratēģijas
"Eiropa 2020" projektu obligācijas iniciatīva būs pirmais ES finanšu
instruments, kurš sekmēs infrastruktūras projektus vairākās nozarēs ar līdzīgām
finansēšanas vajadzībām, un kā tāds dos lielāku labumu no tirgus ietekmes,
administratīvās efektivitātes un resursu izmantošanas viedokļa. Tas nodrošinās
saskaņotu ES finanšu instrumentu tādām infrastruktūrā ieinteresētajām personām
kā finansētāji, valsts iestādes, būvniecības uzņēmumi un uzņēmēji.

3.3.
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums

Lai varētu sākt izmēģinājuma posma pašreizējās
daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā
Nr. 1639/2006/EK[4],
ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz
2013. gads), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 680/2007[5], ar ko paredz vispārīgus
noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un
enerģētikas tīklu jomā, ir nepieciešams veikt turpmāk minētos grozījumus.
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
Nr. 1639/2006/EK izveidota konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma, kas
ietver IKT jomu. Lēmumu nepieciešams grozīt, lai ļautu sākt stratēģijas
"Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas ieviešanu IKT jomā un
jo īpaši ātrgaitas platjoslas jomā.
Ar šī priekšlikuma 1. panta
1. punktu esošajā KIP lēmuma 26. panta 2. punkta
b) apakšpunktā pievienots vārds "platjosla". Tā kā paredzams, ka
infrastruktūras projekti KIP lēmuma ietvaros galveno uzmanību pievērsīs ātrgaitas
platjoslas projektu attīstībai, to nepieciešams uzsvērt.
Ar priekšlikuma 1. panta 2. punktu
tiek aizstāts KIP lēmuma 31. panta 2. punkts. Tā mērķis ir pievienot
riska dalīšanas instrumenta definīciju attiecībā uz projektu obligācijām. Tas
atvieglos IKT projektiem iespēju gūt labumu no iniciatīvas tās izmēģinājuma
posmā. Instrumentam jābūt pieejamam līdz 2014. gada 31. decembrim. ES
budžeta saistības tiks strikti ierobežotas līdz budžeta apropriācijām, atlikušo
risku uzņemsies EIB.
Priekšlikuma 1. pants ļaus arī no IKT
budžeta stratēģijas pārnest līdz EUR 20 miljoniem "Eiropa
2020" projektu obligāciju iniciatīvas darbībai.
Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (EK) Nr. 680/2007 paredzēti vispārīgi noteikumi Savienības
finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā
un arī izveidots riska dalīšanas instruments, aizdevuma
garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT). Līdzīgi nepieciešams grozīt Regulu Nr. 680/2007, lai ļautu ES
izmainīt esošās riska dalīšanas partnerības (kas atbilstīgi LGTT
izveidota ar EIB) darbības jomu un ļautu EIB atbalstīt obligāciju finansēšanu
saskaņā ar šo iniciatīvu.
Tādējādi šī priekšlikuma 2. panta
1. punkta, ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 680/2007 2. pantu,
mērķis ir pievienot riska dalīšanas instrumenta un kredītu kvalitātes
uzlabošanas definīciju attiecībā uz projektu obligācijām. Tas atvieglos
transporta un TEN-E projektiem iespēju gūt labumu no iniciatīvas tās
izmēģinājuma posmā.
Ar šī priekšlikuma 2. panta
2. punktu tiek grozīts Regulas (EK) Nr. 680/2007 4. pants un
paredzēts, ka pieteikumi uz riska dalīšanas instrumentiem projektu obligācijām
tiek iesniegti EIB, kā tas pašreiz notiek arī attiecībā uz LGTT.
Šī priekšlikuma 2. panta 3. punkts
kopumā ļaus no aizdevumu garantiju instrumenta pārnest līdz
EUR 200 miljoniem TEN transporta projektiem (LGTT) un
EUR 10 miljoni no TEN-E budžeta stratēģijas "Eiropa
2020" projektu obligāciju iniciatīvas darbībai. ES budžeta saistības tiks
strikti ierobežotas līdz budžeta apropriācijām, atlikušo risku uzņemsies EIB.
Drīzākai priekšlikuma ieviešanai tā
3. pants nosaka, ka ierosinātā regula stājas spēkā dienu pēc tās
publicēšanas.

4.
IETEKME UZ BUDŽETU

Iniciatīvu pilnībā
finansēs ar pārcelšanas metodes palīdzību esošo programmu 2012. un
2013. gada finansējuma ietvaros.
Summa
EUR 500 miljonu apmērā jau ir noteikta Regulā (EK) Nr. 680/2007 LGTT
projektiem, no kuriem līdz EUR 200 miljoniem var pārcelt projektu obligāciju
izmantošanai transporta jomā izmēģinājuma posmā šādi:
06 03 03 Eiropas
transporta tīkls       līdz EUR 200 miljoniem 2012.–2013. gadā
EUR 10 miljonus
un EUR 20 miljonus var attiecīgi pārcelt no TEN-E un KIP
budžeta pozīcijas šādi:
32 03 02 Eiropas enerģētikas tīkls     līdz EUR 10 miljoniem
2012.–2013. gadā TEN-E projektiem
09 03 01 KIP līdz EUR 20 miljoniem 2013. gadā IKT un
platjoslas projektiem
Šī ieņēmumu pārdale ir atrunāta priekšlikumam
pievienotajā finanšu pārskatā. ES budžetam nebūs jāuzņemas
nekādas neparedzēto izdevumu saistības, jo ES ieguldījums tiks segts tikai ar
summām, kas paredzētas šim mērķim budžeta pozīcijās.
2011/0301 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK,
ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads)
un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas
finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 172. pantu un 173. panta 3. punktu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
pēc tiesību aktu projektu iesniegšanas valstu
parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[6],

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
24. oktobra Lēmumu Nr. 1639/2006/EK[8]
izveidota konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP), paredzot dažādus
īstenošanas pasākumus, ko sasniedz ar konkrētu programmu palīdzību, no kurām
informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalsta programma
nodrošina atbalstu, lai uzlabotu IKT produktu un pakalpojumu un uz IKT balstīto
produktu un pakalpojumu iekšējo tirgu, un tā mērķis ir veicināt inovācijas,
vairāk pielāgojot un investējot IKT.
(2)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada
20. jūlija Regulu (EK) Nr. 680/2007[9]
paredzēti vispārīgi noteikumi Kopienas finansiālā atblasta piešķiršanai Eiropas
transporta un enerģētikas tīklu jomā un izveidots riska dalīšanas instruments,
aizdevumu garantiju instruments TEN transporta projektiem (LGTT).

(3)
Nākamās desmitgades laikā Eiropas transporta,
enerģētikas, informācijas un komunikāciju tīkliem būs nepieciešams nepieredzēts
ieguldījumu apjoms, lai nostiprinātu stratēģijas "Eiropa 2020"
pamatdarbības un attīstītu gudras, uzlabotas un pilnībā savstarpēji savienotas
infrastruktūras, kas veicinātu iekšējā tirgus izveides pabeigšanu. Novērtēts,
ka TEN-T tīklu vajadzība pēc ieguldījumiem sasniedz
EUR 500 miljardus. Pastāv risks, ka starp Eiropas nozīmes enerģētikas
infrastruktūras projektiem ieguldījumi aptuveni EUR 100 miljardu
apmērā netiks realizēti, ņemot vērā pastāvošos šķēršļus attiecībā uz atļauju
piešķiršanu, regulējumu un finansēšanu, kamēr vēl EUR 100 miljardus
finansēs pati nozare. Vajadzība pēc ieguldījumiem, lai sasniegtu Eiropas
digitalizācijas programmas mērķi nodrošināt ātru piekļuvi internetam visiem
Eiropas pilsoņiem un uzņēmumiem, svārstās no EUR 181 līdz
EUR 273 miljardiem, no kuriem privātā sektora ieguldījumi ir
paredzami EUR 30–100 miljardu apmērā.
(4)
2011. gada 8. jūnija ziņojumā par
ieguldījumu nākotnē: jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai,
ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai[10]
Eiropas Parlaments uzsvēra, ka Savienībai būtu jārīkojas, lai jo īpaši
veicinātu Savienības fondu izmantošanu kā katalizatoru papildu finansējuma
piesaistīšanai no Eiropas Investīciju bankas (EIB), Eiropas Rekonstrukciju un
attīstības bankas (ERAB), citām starptautiskām finanšu iestādēm un privātā
sektora, kā arī atzinīgi vērtēja stratēģijas "Eiropa 2020" projektu
obligāciju iniciatīvas izveidi kā riska dalīšanas instrumentu, kas kopīgi ar
EIB nodrošina no Savienības budžeta nosegtu atbalstu, kam būtu jālīdzsvaro
Savienības fondi un jāpiesaista privāto ieguldītāju papildu ieinteresētība piedalīties
prioritārajos Savienības projektos saskaņā ar stratēģijas "Eiropa 2020"
mērķiem.
(5)
Finanšu instrumenti var uzlabot budžeta
izlietošanas efektivitāti un panākt lielu daudzkāršojošo ietekmi, ņemot vērā
privātā sektora finansējumu un sasniegtos ieguldījumu apjomus. Paredzamā
stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīvas
daudzkāršojošā ietekme būtu robežās no 15 līdz 20.
(6)
Padome savā 2011. gada 12. jūlija sēdē
atgādināja, ka finanšu instrumenti jāizvērtē, ņemot vērā sviras iedarbību
salīdzinājumā ar esošajiem instrumentiem, riskiem, ko pievienotu valdību
bilancēm, un iespējamo privāto iestāžu izspiešanu. Komisijas Paziņojums[11] par stratēģijas "Eiropa
2020" projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājumu un tās ietekmes
novērtējumu, kam izmantoja sabiedrisko apspriešanos, palīdzēja pievērsties
minētajiem jautājumiem.
(7)
Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu
obligāciju iniciatīvai ir dubultmērķis: pirmkārt, palīdzēt finansēt Eiropas
politikas prioritāšu projektus un, otrkārt, veicināt lielāku privātā sektora
iesaistīšanos ilgtermiņa kapitāla tirgus infrastruktūras projektu finansēšanā.
Tas novirzīs daļu no ES budžeta izdevumiem izaugsmi veicinošām jomām, ievērojot
Savienības budžeta disciplīnu un griestus saskaņā ar esošo daudzgadu finanšu
shēmu.
(8)
Tas būs pirmais finanšu instruments, kas sekmēs
infrastruktūras projektus ar līdzīgām finansēšanas vajadzībām vairākās nozarēs,
un kā tāds radīs lielākus ieguvumus no tirgus ietekmes, administratīvās
efektivitātes un resursu izmantošanas viedokļa. Tas nodrošinās saskaņotu instrumentu
tādām infrastruktūrā ieinteresētajām personām kā finansētāji, valsts iestādes,
būvniecības uzņēmumi un uzņēmēji.
(9)
Darbojoties stratēģijas "Eiropa 2020"
projektu obligāciju iniciatīvai, obligācijas izdos projektus īstenojošās
sabiedrības, Savienības budžets kopā ar finansējumu no finanšu partnera tiks
izmantots, lai uzlabotu obligāciju kredītkvalitāti, lai piesaistītu tādus
parādu kapitāla tirgus ieguldītājus
kā pensiju fondi un apdrošināšanas sabiedrības.
(10)
Savienības atbalsts tiktāl mazinātu risku, kas
saistīts ar projektu obligācijām, ka kapitāla tirgus dalībnieki gribētu
investēt lielāka apjoma infrastruktūras projektu obligācijās, nekā tas būtu
iespējams bez ES atbalsta.
(11)
Pieaugošajai transporta pārslodzei, trūkstošajām
enerģētikas saiknēm un platjoslas ieviešanas palēninājumam nevajadzētu
apdraudēt Eiropas ekonomisko atveseļošanos saistībā ar infrastruktūras projektu
grūtībām iegūt piekļuvi ilgtermiņa privātajam finansējumam vai valsts
finansējumam.
(12)
Dalībvalstu atkārtotais infrastruktūras ieguldījumu
programmu izvērtējums, ņemot vērā veiktos taupības pasākumus un strukturālās
reformas, nesekmēs infrastruktūras ieguldījumu ieviešanas gaitas paātrinājumu.
Turklāt ilgtermiņa banku aizdevumi infrastruktūras projektiem joprojām ir
nepietiekami un dārgi, un tas liek meklēt alternatīvus un konkurētspējīgus
parādu finansēšanas avotus.
(13)
Tomēr parāda kapitāla tirgus finansēšana nav uzreiz
pieejama Savienības infrastruktūras projektiem. Saistībā ar obligāciju tirgus
sadrumstalotību visā ES apvienojumā ar infrastruktūras projektu apmēru un
sarežģītību, kas prasa ilgu laiku paša projekta sagatavošanai, pievēršanās šim
jautājumam Savienības līmenī paātrinātā kārtā vēl pirms Eiropas savienošanas
instrumenta ieviešanas ir gan savlaicīga, gan piemērota.
(14)
Tādējādi stratēģijas "Eiropa 2020"
projektu obligācijas iniciatīvas izmēģinājuma posms ir jāsāk pašreizējās
finanšu shēmas ietvaros, lai vispārīgāk attīstītu parāda kapitāla tirgus
finansēšanu infrastruktūras jomā un paplašinātu transporta projektiem pašreiz
pieejamo finanšu instrumentu klāstu.
(15)
Lai ieviestu stratēģijas "Eiropa 2020"
projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu, jāgroza Lēmums Nr. 1639/2006/EK
un Regula (EK) Nr. 680/2007. Šī izmēģinājuma posma mērķis ir atbalstīt
infrastruktūras projektus, kuriem ir komerciāls potenciāls transporta,
enerģētikas un IKT nozarēs, bet pēc 2013. gada iniciatīvu varētu
attiecināt uz citām nozarēm.
(16)
Ņemot vērā EIB ilgtermiņa pieredzi, kas gūta, esot
galvenajam infrastruktūras projektu finansētājam, un ņemot vērā tās statusu —
ar Līgumu nodibināta ES finanšu iestāde, Komisijai jāiesaista EIB šī
izmēģinājuma posma ieviešanā. Īpašie sadarbības noteikumi un nosacījumi,
ieskaitot riska dalīšanu un EIB atlīdzību, jānosaka nolīgumā starp Komisiju un
EIB.
(17)
Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu
obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms jāsāk Eiropas savienošanas
instrumenta sagatavošanas laikā. Šis izmēģinājuma posms palīdzēs nostiprināt
riska dalīšanas finanšu instrumentu Eiropas savienošanas instrumenta ietvaros.
(18)
Pieteikšanās atbalsta saņemšanai, visu projektu
atlasei un ieviešanai jānotiek saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši
attiecībā uz valsts palīdzību, un jācenšas izvairīties no tirgus traucējumu
radīšanas vai vairošanas.
(19)
Izmēģinājuma posms jāfinansē, izmantojot budžeta
pārcēlumus 2012. un 2013. gadā no esošajām transporta, enerģētikas un
telekomunikāciju programmām. Šim nolūkam šai iniciatīvai līdz
EUR 200 miljoniem varētu pārcelt no TEN-T budžeta, līdz
EUR 20 miljoniem no konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas
budžeta un līdz EUR 10 miljoniem no TEN-E budžeta. Pieejamais
budžets ierobežo gan iniciatīvas darbības jomu, gan to projektu skaitu, kurus
var atbalstīt.
(20)
Budžeta līdzekļus pieprasītu EIB, par pamatu ņemot
dažādus projektus, kurus EIB uzskatītu par piemērotiem un visticamāk
realizējamiem. Jebkādi šādi pieprasījumi jāveic pirms 2013. gada
31. decembra. Lielo infrastruktūras projektu sarežģītības dēļ to reāla
apstiprināšana varētu notikt vēlāk, bet ne vēlāk kā 2014. gada
31. decembrī.
(21)
Lai šajā regulā noteiktie pasākumi būtu efektīvi,
regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi
Lēmumā Nr. 1639/2006/EK
Lēmums Nr. 1639/2006/EK tiek grozīts
šādi:
1) lēmuma 26. panta 2. punkta
b) apakšpunkts tiek aizstāts ar šādu apakšpunktu:
"(b) inovāciju veicināšana, vairāk
pielāgojot un investējot IKT un platjoslā;"
2) lēmuma 31. pants tiek grozīts šādi:
a) panta 2. punkts tiek aizstāts ar šādu
punktu:
"2. Projekti ir paredzēti inovāciju
veicināšanai, tehnoloģiju nodošanai un jauno tehnoloģiju izplatīšanai, ko var
pārņemt tirgū.
Kopiena var piešķirt subsīdijas, lai
atbalstītu 1. punkta a) apakšpunktā minēto projektu budžetu.
Kā alternatīvu Savienība var veikt finansiālu
ieguldījumu EIB uzkrājumu veidošanā un kapitāla piešķīrumu aizdevumiem un
garantijām, ko EIB izsniedz no pašu līdzekļiem saskaņā ar 2.a un
2. d punktā minētajiem riska dalīšanas instrumentiem projektu
obligācijām.";
b) tiek iekļauts 2.a, 2.b, 2.c un
2.d punkts:
"2a. Riska dalīšanas instruments projektu
obligācijām nozīmē kredītu kvalitātes uzlabošanu, kas atbilst šādiem
kritērijiem:
a) notiek EIB izsniegtā aizdevuma vai
garantijas formā par labu finansējumam, kuru nodrošina projektiem IKT un
platjoslas jomā;
b) nosedz projekta parāda apkalpošanas risku
un mīkstina obligāciju turētāju kredītrisku;
c) tiek izmantota tikai projektiem, kuru
finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem.
2b. Stingri jāierobežo Savienības atbildība
attiecībā uz riska dalīšanas instrumentu projektu obligācijām, tostarp
pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, lai tā nepārsniedz
Savienības ieguldījuma summu riska dalīšanas instrumentā projektu obligācijām,
un nevar izvirzīt nekādas citas saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar
visām darbībām saistītos pārējos riskus uzņemas EIB.
2c. Sīki izstrādāti noteikumi un nosacījumi
riska dalīšanas instrumenta ieviešanai projektu obligācijām, ieskaitot tā
uzraudzību un kontroli, jānosaka deleģēšanas nolīgumā starp Komisiju un EIB.
2d. Summu EUR 20 miljonu apmērā
2013. gadā var izmantot no budžeta, kas piešķirts IKT
un platjoslas politikas izpildei saskaņā ar noteikumu, kas iekļauts
I pielikuma b) apakšpunktā. Riska dalīšanas instruments var atkārtoti
izmantot jebkurus ieņēmumus, kuri saņemti ieguldījumu periodā jauniem
aizdevumiem un garantijām."
2. pants
Grozījumi
Regulā (EK) Nr. 680/2007
Regula (EK) Nr. 680/2007) tiek grozīta
šādi:
1) regulas 2. pantam
tiek pievienots 14. un 15. punkts:
"14) "riska dalīšanas instruments
projektu obligācijām" ir kredītu kvalitātes uzlabošana attiecībā uz
vispārējas intereses projektiem. Riska dalīšanas instruments projektu
obligācijām nosedz projekta parāda apkalpošanas risku un mīkstina obligāciju
turētāju kredītrisku. Tas tiek izmantots tikai projektiem, kuru finansiālā
dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem;
15) "kredīta kvalitātes uzlabošana"
ir EIB aizdevuma vai EIB garantijas izmantošana, lai uzlabotu projekta parāda
kredītkvalitāti.";
2) regulas 4. panta pirmajai daļai:
tiek pievienots šāds teikums:
"Pieteikumus riska dalīšanas instrumenta
projektu obligācijām saņemšanai saskaņā ar 6. panta 1. punkta
g) apakšpunktu iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.";
3) regulas 6. panta 1. punkts tiek
grozīts šādi:
a) punkta d) apakšpunktam tiek pievienots
šāds teikums:
"2012. un 2013. gadā summu līdz
EUR 200 miljonu apmērā var pārcelt riska dalīšanas instrumentam
projekta obligācijām transporta nozarē;"
b) tiek pievienots g) apakšpunkts:
"g) finansiāls ieguldījums EIB uzkrājumu
veidošanā un kapitāla piešķīrums aizdevumiem un garantijām, ko EIB izsniedz no
pašu līdzekļiem saskaņā ar riska dalīšanas instrumentu projektu obligācijām TEN-T
un TEN-E jomā. Savienības atbildība attiecībā uz riska dalīšanas
instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām,
stingri jāierobežo, lai tās nepārsniegtu Savienības ieguldījuma summu riska
dalīšanas instrumentā projektu obligācijām, un nevar izvirzīt nekādas citas
saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar visām darbībām saistītos
pārējos riskus uzņemas EIB. Sīki izstrādāti noteikumi un nosacījumi riska
dalīšanas instrumenta ieviešanai projektu obligācijām, ieskaitot tā uzraudzību
un kontroli, jānosaka deleģēšanas nolīgumā starp Komisiju un EIB. 2012. un
2013. gadā summu līdz EUR 210 miljoniem, no kuriem
EUR 200 miljoni paredzēti transporta projektiem un
EUR 10 miljoni enerģētikas projektiem, var pārcelt uz riska dalīšanas
instrumentu projektu obligācijām saskaņā ar procedūru, kura minēta
15. panta 2. punktā, attiecīgi no TEN-T (LGTT) un TEN-E
budžeta pozīcijām. Riska dalīšanas instruments projektu obligācijām var
atkārtoti izmantot jebkurus ieņēmumus, kuri saņemti ieguldījumu periodā jauniem
aizdevumiem un garantijām."
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums.
              1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.        Mērķis

              1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.        Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.        Paredzētais
pārvaldības veids
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.        Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.        Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.        Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.        Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2.     Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3.     Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4.Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5.     Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulai, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido
konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) un
Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas
finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā.
1.2.        Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[12]
Politikas joma:      ekonomikas un finanšu
lietas
ABB darbības joma:                          finanšu
darbības un instrumenti
Politikas joma:      mobilitāte un transports
ABB darbības joma:                          Eiropas
tīkli
Politikas joma:      informācijas sabiedrība
un saziņas līdzekļi
Darbības:              IKT ieviešana (0903)
Politikas joma:      enerģētika
ABB darbības joma:                          Eiropas
tīkli (3203)
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
Sagatavot
ESI
Atbalstīt
to enerģētikas infrastruktūru attīstību, kuras nodrošina energoapgādes
nepārtrauktību un drošību, un tādējādi arī ekonomikas pareizu darbību
Nodrošināt
transporta tīklu starpsavienojumus un to savstarpēju izmantojamību
Atbalstīt
IKT ieviešanu
1.4.2.     Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis: atbalstīto transporta,
enerģētikas un platjoslas projektu skaits
ABB darbības joma:
ECFIN: finanšu darbības un instrumenti
MOVE: tīklu starpsavienojumi un to savstarpēja
izmantojamība, novēršot problemātiskos posmus
INFSO: IKT ieviešana (0903)
ENER: uzlabot energoapgādes drošību ar
infrastruktūras palīdzību
1.4.3.     Paredzamie
rezultāti un ietekme
Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Iniciatīvas mērķis ir atbalstīt Eiropas projektu
obligāciju tirgu atdzīvināšanu un atvieglot infrastruktūras projektiem piekļuvi
finansējumam. Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligāciju
iniciatīva ir jauns riska dalīšanas instruments, kurš tiks ieviests TEN
politikas jomās attiecībā uz transportu, enerģētiku un telekomunikācijām, jo
īpaši platjoslām. Tā mērķis ir veicināt vairāk privātā sektora parādu
finansējumu Eiropas infrastruktūras projektu darbībām.
ES budžets kā daļa no TEN-T, TEN-E
un konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (KIP) budžeta — tā vietā, lai to
izmantotu kā subsīdiju, — tiek investēts uzkrājumu un kapitāla piešķīrumu formā
Eiropas Investīciju bankā (EIB), lai segtu riska daļu, ko EIB uzņemas,
finansējot infrastruktūras projektus saskaņā ar šo iniciatīvu.
Instrumenta ieviešana ļautu:
a) EIB piešķirt finansējumu ar lielāku aizdevuma
apjomu infrastruktūras projektiem un riskantākiem, bet joprojām
"rentabliem" infrastruktūras projektiem;
b) radīt ES budžeta finansējuma daudzkāršojošu
ietekmi privātajiem ieguldījumiem infrastruktūrā tā, lai iniciatīvai
piešķirtais EUR 1 no ES fondiem varētu radīt EUR 15–20, kas ieguldīti
Eiropas infrastruktūras projektos.
Tomēr, ņemot vērā summas, kas ir pieejamas budžeta
pozīcijās, un to neaizstājamību izmēģinājuma posmā, tiek paredzēts, ka
atbalstāmo projektu skaits ir ierobežots līdz 5–14 infrastruktūras projektiem.
Šis aprēķinātais projektu skaits balstīsies galvenokārt uz to lielumu un
pieņemamību tirgū.
1.4.4.     Rezultātu
un ietekmes rādītāji
Mērķis ir palielināt kapitāla tirgus parādu
finansējumu infrastruktūras projektiem, kuriem ir tiesības pretendēt uz
atbalstu saskaņā ar Regulu Nr. 690/2007 un Lēmumu Nr. 1639/2006/EK.
Tādējādi tiks piemēroti šādi rādītāji:
- to TEN-T, TEN-E un platjoslas projektu
skaits, kuri ir saņēmuši EIB finansējumu saskaņā ar iniciatīvu;
- sasniegtā daudzkāršojošā ietekme, kumulatīvā un
pa nozarēm. Paredzamā daudzkāršojošā ietekme ir robežās no 15 līdz 20 ES
budžeta atbalsta ziņā salīdzinājumā ar kopējiem sagādātajiem ieguldījumiem
projektiem, kuri atbalstīti saskaņā ar šo iniciatīvu un darījumu noteikumiem;
- parādu kapitāla tirgus finansējuma apjoms, kurš
sagādāts šiem projektiem, kumulatīvais un pa attiecīgajām nozarēm.
Rezultātu uzraudzība balstīsies uz EIB ziņojumu un
tirgus pētījumiem.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa
vai ilgtermiņa vajadzības
Dalībvalstīs pastāvošo taupības pasākumu dēļ
pastāv bažas, ka ES nozīmes projekti netiks realizēti tik ātri, cik nepieciešams,
lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus, tādējādi apdraudot ES
ekonomisko atveseļošanos un izaugsmi.
Turklāt saistībā ar likviditāti un problemātiskiem
riskiem, kuri radušies finanšu krīzes laikā, bankas saīsināja
aizdevuma atmaksas termiņus un palielināja cenu noteikšanas un nodrošinājuma
prasības infrastruktūras projektiem. Pat ja banku parādu tirgi uzrāda
atveseļošanās pazīmes, infrastruktūras projektiem joprojām ir ļoti grūti
piekļūt ilgtermiņa parādu finansējumam. Tādējādi ir palielinājusies obligāciju
tirgu kā finansējuma avota iespējamā nozīme. Tomēr, tā kā
nepastāv ilgstoši valsts nozīmes kredītu kvalitātes uzlabošanas pasākumi, pēdējo gadu laikā nav izlaistas TEN-T, TEN-E vai platjoslas projektu obligācijas.
Stratēģijas "Eiropa 2020" projektu
obligāciju iniciatīvas mērķis ir nodrošināt kredītu kvalitātes uzlabošanu, kas
nepieciešama, lai piesaistītu kapitāla tirgus ieguldītājus un atvieglotu jaunas aktīvu grupas radīšanu no infrastruktūras
projekta obligāciju viedokļa. No ekonomiskās atveseļošanās
un izaugsmi stimulējošu atbalsta pasākumu viedokļa iniciatīvu ir nepieciešams
uzsākt brīdī, kad kapitāla tirgus ieguldītāji sāk meklēt alternatīvus
ilgtermiņa un nevis drošus ieguldījumus. Lai stimulētu
tirgus uzvedību un ļautu efektīvāk ieviest finanšu instrumentus saskaņā ar
Eiropas savienošanas instrumentu, ir nepieciešama izmēģinājuma posma uzsākšana,
arī no tirgus testēšanas viedokļa, kas ļautu optimizēt tās izstrādi pēc
2013. gada.
1.5.2.     ES
iesaistīšanās pievienotā vērtība
Iniciatīva drīzāk papildinās, nevis aizstās banku
aizdevumus un tādējādi nodrošinās alternatīvu un konkurētspējīgu ilgtermiņa
parādu finansēšanas avotu projektiem. Līdzīgi instrumenti, kuri piesaistītu
kapitāla tirgus finansējumu galvenajiem ES infrastruktūras projektiem,
nepastāv.
Nepieciešami novatoriski risinājumi, lai steidzami
mobilizētu lielāku privāto ES un ārvalstu uzkrājumu daļas ieguldīšanu
infrastruktūras projektos un atvieglotu spiedienu uz valsts budžetiem. EIB
finansēšanas operācijas saskaņā ar stratēģijas "Eiropa 2020" projektu
obligāciju iniciatīvu papildinās darbības, kuras tiek veiktas saskaņā ar
esošajiem pašu kapitāla un parāda instrumentiem, Marguerite un aizdevuma garantiju instrumentu TEN-T projektiem (LGTT).
EIB finansēšanas darījumi liecina par ļoti redzamu
un efektīvu instrumentu infrastruktūras projektu atbalstam transporta,
enerģētikas un IKT jomā, kas ir būtiski stratēģijas "Eiropa 2020"
ieviešanai. EIB pilnībā izmanto un realizē finansiālās priekšrocības, kuras
sniedz ES atbalsts, kā arī nodrošina pievilcīgas EIB finansēšanas izmaksas
finansējuma galīgajiem saņēmējiem konkurētspējīgu procentu likmju veidā.
Šis riska dalīšanas instruments nodrošina
nepieciešamo ES finansiālo atbalstu projektiem, kuri parasti neatbilstu EIB
standarta vadlīnijām un kritērijiem.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
Konstatējumi tiek apkopoti un analizēti ietekmes
novērtējumā, kas ir pievienots pašreizējam priekšlikumam.
Pieredze ar aizdevuma
garantiju instrumentu TEN-T projektiem (LGTT) liecina, ka
ievērojams laiks ir nepieciešams, lai panāktu, ka finanšu tirgi, finanšu un
juridiskie konsultanti, valsts iestādes, projekta sponsori un uzņēmēji pieņemtu jaunas idejas un izprastu LGTT labvēlīgo ietekmi uz
projektu finanšu strukturēšanu. LGTT tika uzsākts 2007. gadā un
bija jauninājums, īpaši paredzēts instruments, lai segtu darbības riskus pēc
transporta infrastruktūras projektu būvniecības perioda beigām. Tādējādi ir
svarīgi uzsākt stratēģijas "Eiropa 2020" projektu obligācijas
iniciatīvas izmēģinājuma posmu, lai nezaudētu to ieinteresēto personu virzību
uz priekšu, kuras atzinīgi vērtēja šo iniciatīvu.
1.5.4.     Saderība
un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Šī iniciatīva sader ar stratēģiju "Eiropa
2020", iesniedzot priekšlikumu ieviest Eiropas savienošanas instrumentu,
un ar Gada izaugsmes pētījumu.
Eiropas savienošanas instruments paredzēs ilgāka
termiņa struktūru, nodrošinot, ka projekti enerģētikas, transporta un
telekomunikāciju jomā tiek savlaicīgi un efektīvi attīstīti un ieviesti.
Visaptverošai stratēģijai, kura piešķirs prioritāras iespējas infrastruktūras
projektiem[13],
kā to ierosinājusi Komisija 2011. gada 29. jūnijā, ir būtisks
potenciāls vairāk piesaistīt privātā sektora finansējumu un tai pašā laikā
palīdzēt pabeigt iekšējā tirgus izveidi. Stratēģija, ieskaitot to projektu
atlasi, kuri būtu atbilstīgi finansējuma saņemšanai, ir pārredzama, tādējādi
nodrošinot augsta līmeņa noteiktību visām ieinteresētajām personām. Šīs
stratēģijas ietvaros ir nepieciešama politikas prioritāšu, noteikumu,
stimulējošu shēmu, ciešas sadarbības starp ieinteresētajām personām,
informācijas un informētības kampaņu noteikšana, lai ieviestu vispārējas
struktūras nosacījumus ieguldījumiem infrastruktūrā, ieviešot paradumu maiņu
ieinteresēto personu starpā un paātrinot iejaukšanās tempu. Subsīdijām un
finanšu instrumentiem, kuri katrs darbosies saskaņā ar atsevišķu noteikumu
kopumu, jābūt pieejamiem saskaņotā veidā.
Finanšu instrumenti nepieciešami, lai samazinātu
īpašus šķēršļus, kas kavē parādu un pašu kapitāla finansēšanas plūsmu.
Galvenais mērķis ir piesaistīt privātā sektora finansējumu projektiem un
atvieglot piekļuvi tam. Tai pašā laikā palielināta ieguldījumu aktivitāte
infrastruktūras projektu jomā stimulē globālo pēckrīzes finanšu tirgu
attīstību, paātrina ekonomikas atveseļošanos un veicina izaugsmi. Stratēģijas
"Eiropa 2020" projektu obligāciju iniciatīva kļūs par ESI riska
dalīšanas instrumenta būtisku sastāvdaļu laika posmam no 2014. līdz
2020. gadam. Galvenais izmēģinājuma posma mērķis 2012. un
2013. gadā ir sniegt tūlītēju atbalstu infrastruktūras projektiem un
sagatavot iniciatīvas darbības posmu 2014.–2020. gadam.
1.6.        Ilgums un finansiālā ietekme
Īstenošana ar
uzsākšanas periodu no 2012. līdz 2013. gadam.
1.7.        Paredzētie pārvaldības veidi [14]
Kopīga pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot
EIB.
Saskaņā ar esošajiem nosacījumiem priekšlikums
paredz, ka EIB finansē investīciju projektus saskaņā ar saviem noteikumiem un
procedūrām. Komisija ir atbildīga par budžeta apropriāciju pārvaldību. EIB un
Komisija noslēdz nolīgumu, kurš nosaka sīkāk izstrādātus noteikumus un
procedūras attiecībā uz ierosinātā lēmuma ieviešanu.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi, pārvaldības un kontroles sistēma
EIB finansēšanas darījumus pārvaldīs EIB
atbilstoši saviem noteikumiem un procedūrām, ieskaitot attiecīgus revīzijas,
kontroles un uzraudzības pasākumus. Kā paredzēts EIB Statūtos, EIB Revīzijas
komiteja, ko atbalsta ārējie revidenti, ir atbildīga par EIB darījumu un
pārskatu pareizības pārbaudi. Valde katru gadu apstiprina EIB finanšu
pārskatus.
Turklāt EIB Direktoru padome, kurā Komisiju
pārstāv direktors un direktora aizstājējs, apstiprina katru EIB finansēšanas
darījumu un uzrauga, vai banka tiek pārvaldīta saskaņā ar statūtiem un valdes
noteiktajām vispārējām vadlīnijām.
Pašreizējā trīspusējā Komisijas, Revīzijas palātas
un EIB 2003. gada oktobra nolīgumā, kuru 2007. gadā pagarināja uz vēl
četriem gadiem, ir sīki izklāstīti noteikumi, atbilstoši kuriem Revīzijas
palāta veic EIB finansēšanas darījumu ar ES garantiju revīziju.
Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 49. pantu
Komisija katru gadu ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par EIB veiktajām darbībām.
Turklāt par katru EIB finansēšanas darījumu EIB
sniedz Komisijai statistisko, finanšu un grāmatvedības informāciju, kas
nepieciešama, lai Komisija izpildītu ziņošanas pienākumu vai atbildētu uz
Eiropas Revīzijas palātas pieprasījumiem, kā arī revidenta apstiprinājumu par
EIB finansēšanas darījumu neatmaksātajām summām.
Komisijas uzraudzībai saskaņā ar finanšu pareizu
pārvaldību jāietver regulāru ziņojumu par progresu, kas veikts iniciatīvas
ieviešanā ar finanšu ieviešanu, rezultātiem un ietekmes rādītājiem,
sagatavošana. Ziņojums saskaņā ar Iestāžu nolīguma 49. pantu ietvers sadaļu
par šo iniciatīvu.
Visbeidzot Komisija plāno veikt izmēģinājuma posma
novērtējumu 2013. gada 2. pusē, lai izvērtētu tās veikumu īsajā
darbības periodā un gūtu jebkādas atziņas tās ieviešanai pēc 2013. gada
ESI ietvaros.
2.2.        Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Tā kā šī iniciatīva paredz EIB darbības
pārvaldību, iniciatīva balstīsies uz kontroles un uzraudzības pasākumiem, kuri
jau darbojas attiecībā uz aizdevuma garantiju instrumentu TEN-T
projektiem (LGTT). EIB ir galvenā atbildīgā par krāpšanas
apkarošanas pasākumu pieņemšanu, proti, piemērojot EIB finanšu darījumiem
2008. gada aprīlī pieņemto dokumentu "EIB politika korupcijas,
krāpšanas, slepenu vienošanos, piespiešanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu un
terosima finansējuma novēršanai un izskaušanai Eiropas Investīciju bankas
darbībās".
EIB noteikumos un procedūrās ir iekļauti ne tikai
sīki izstrādāti pasākumi cīņai pret krāpšanu un korupciju, bet arī OLAF
kompetencei veikt iekšējo izmeklēšanu. Jo īpaši, 2004. gada jūlijā EIB
valde apstiprināja lēmumu "Par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā
ar krāpšanas, korupcijas un citu Kopienas finansiālajām interesēm kaitējošu
prettiesisku darbību novēršanu".
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas. Instrumenta finansēšanu garantēs ES
budžeta pārcelšana tajās pašās politikas jomās esošo programmu ietvaros (MOVE, ENER un INFSO), uz kurām attiecas šis jaunais
instruments, un tajās pašās budžeta pozīcijās.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Daudzums [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif. [15] || No EBTA valstīm [16] || No kandidāt-valstīm[17] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A || 06.03.03 TEN-T || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Daudzums [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif.  || No EBTA valstīm || No kandidāt-valstīm || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A || 32.03.02 TEN-E || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas ||   ||   ||
   || Daudzums [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif.  || No EBTA valstīm || No kandidāt-valstīm || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A || 09.03.01 KIP IKT PAP || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
Lēmumu par šai aktivitātei piešķiramajiem
kredītiem pieņems budžeta lēmējinstitūcija gadskārtējā procedūrā. Tādējādi
saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums pa gadiem ir tikai indikatīvs.
Jebkurā gadījumā kopējais ES budžets, kas ir pieejams stratēģijas "Eiropa
2020" projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmam, nepārsniedz
EUR 230 miljonus.
Mobilitātes un transporta (MOVE)
ģenerāldirektorāta un Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūras (TEN-T EA)
gadījumā tiek paredzēts, ka nepieciešamie administratīvie pasākumi paliek tādi
paši kā tie, kas nepieciešami aizdevuma garantiju
instrumenta TEN-T (LGTT) darbībai. Tādējādi
nepastāv tīrā ietekme uz darbiniekiem. Enerģētikas (ENER) un Informācijas
sabiedrības un saziņas līdzekļu (INFSO) ģenerāldirektorātiem tā būtu jauna
darbība, kamēr Ekonomikas un finanšu lietu (ECFIN) ģenerāldirektorātam tās
ieviešana un pārraudzība prasītu administratīvus pasākumus. Tomēr šajos
ģenerāldirektorātos pastāv ietekme uz darbiniekiem, lai gan tā ir atšķirīga, jo
atspoguļo dažādos uzdevumus.
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1A || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 ĢD: MOVE, ENER un INFSO ||   ||   || 2012[18] || 2013 || 2014 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||
 06.03.03 || Saistības || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Maksājumi || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Saistības || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Maksājumi || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Saistības || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Maksājumi || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no īpašajām programmām paredzētā finansējuma[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 KOPĀ apropriācijas ĢD MOVE, ENER un INFSO || Saistības || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Maksājumi || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Maksājumi || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no īpašajām programmām paredzētā finansējuma || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ apropriācijas saskaņā ar 1.A izdevumu kategoriju daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Maksājumi || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || Administratīvie izdevumi
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || .. iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu)  || KOPĀ
 ĢD: MOVE, ENER, INFSO un ECFIN un TEN-T EA ||
  Cilvēkresursi || 0,5 darbinieki (ECFIN) + 0,1 darbinieki (ENER) =   0,0762 (0,6*127000 standarta maksa uz 1 amata vietu) || 0,1 darbinieki (ECFIN) + 0,1 darbinieki (ENER)+ 0,5 darbinieki (INFSO) =   0,0889 (0,7*127000 standarta maksa uz 1 amata vietu) || 0,1 darbinieki (ECFIN) + 0,1 darbinieki (ENER) =   0,0254 (0,2*127000 standarta maksa uz 1 amata vietu) ||   ||   ||   ||   ||
  Citi administratīvie izdevumi || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ĢD <…….> || Apropriācijas || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ apropriācijas saskaņā ar 5. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || Saistību summa = maksājumu summa) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012.  gads[20] || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads || ... ekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu)  || KOPĀ
 KOPĀ apropriācijas saskaņā ar 1.–5. izdevumu kategoriju daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || 100 0762 || 130 0889 || 0,0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230 1905
 Maksājumi || 40 0762 || 90 0889 ) || 1000 0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230 1905
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības
apropriāciju izmantošanu
–
x        Priekšlikums/iniciatīva
paredz darbības apropriāciju izmantošanu turpmāk norādītajā veidā: Tomēr šīs vajadzības segs, izmantojot
pārcelšanu. Turklāt nepastāv noteiktas izmaksas vienam projektam, jo
pieprasītais ES budžets būs atkarīgs no projekta apmēra un citiem nosacījumiem.
Tādējādi tabulā minētie skaitļi ir tikai aprēķini, un tie ir indikatīvi, lai
parādītu, ka atbalstāmo projektu skaits būs ierobežots.
–
Rezultāti ir atbalstīto projektu skaits un
prasītais ES budžeta ieguldījums EIB.
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ò ||   ||   || 2012.  gads || 2013.  gads || 2014.  gads || N + 3  gads || .. iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu)  || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[21] || Rezultāta vidējās izmaksas būs atkarīgas no projekta apmēra un tā riska klasifikācijas, ilguma utt.  || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS 1[22] || Atbalstīto transporta, enerģētikas un platjoslas projektu skaits
 - Rezultāts MOVE || Projektu sk. || Aprēķināts – 20 || 1–2 || 40 || 1–3 || 60 || 1–6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3–11 || 200
 - Rezultāts ENER || Projektu sk. || Aprēķināts – 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Rezultāts INFSO || Projektu sk. || Aprēķināts – 20 ||   ||   || 1–2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1–2 || 20
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 1- || 40 || 3–6 || 90 || 1–6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀ IZMAKSAS || 1–2 || 40 || 1–6 || 90 || 1–6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5–14 || 230
 KOPĒJĀ IZMAKSAS || 1–2 || 40 || 1–6 || 90 || 1–6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5–14 || 230
3.2.3.     Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz
administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
X       Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
   || 2012.  gads [23] || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads ||  iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu)  || KOPĀ
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
3.2.3.2.  Paredzamās cilvēkresursu
vajadzības
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
 ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 ||  iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu)  ||
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO ||   ||   ||
 || Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[25] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [26] || - at Galvenā mītne [27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || - in Delegācijas || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiešā pētniecība) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||
Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos
(vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas,
izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības
gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos
papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Tā kā EIB ir galvenā atbildīgā par operatīvo darbību, Komisijas darbinieki veiks šādus uzdevumus: - pārrunu vešana par līgumattiecībām utt., - budžeta procedūru administrēšana (pamatojoties uz EIB nodrošināto projektu plūsmu); - EIB iesniegtās informācijas regulāra izvērtēšana un ziņojumu sagatavošana budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Iestāžu nolīguma 49. pantu; - dalība vadības grupas sanāksmēs, lai uzraudzītu ieviešanu; - grāmatvedība; - attiecības ar Revīzijas palātu, Parlamentu un Padomi; - atbilstības vadlīniju nodrošināšana EIB individuālu projektu gadījumos
 Ārštata darbinieki || N/A
3.2.4.     Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai. Šīs summas tiks pārceltas esošo programmu
ietvaros.
3.3.        Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
Procenti un citi
instrumenta radītie ieņēmumi tādi kā algas, kuras maksā atbalsta saņēmēji un
kuras saņemtas līdz 2013. gada 31. decembrim, var pievienot
iniciatīvas resursiem. Pēc 2014. gada 1. janvāra ieņēmumi tiks
ieskaitīti Savienības budžetā. Šobrīd nav iespējams aprēķināt potenciālo
ieņēmumu plūsmu un termiņu.
–      ¨      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus
–      X       Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
ietekmē:
–
¨                  pašu resursus
–
X                  dažādus
ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[28]
 2012 || 2013 || 2013 || N + 3  gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu)
 ………….pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz īpaši novirzāmiem
dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt metodi, kas
izmantota, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem.
[1]               COM(2011) 500 galīgā redakcija
[2]               COM(2011)
500 Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" un attiecīgie Komisijas dienestu
darba dokumenti.
[3]               Piem.,
projekti, kuriem jau ir izraudzīts pretendents un/vai projektu refinansēšana
būvniecības laikā.
[4]               OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.
[5]               OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.
[6]               OV C, , .. lpp.
[7]               OV C, , .. lpp.
[8]               OV L 310, 9.11.2006, 15. lpp.
[9]               OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.
[10]             COM(2011) 500.
[11]             COM(2011) 660.
[12]             ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[13]             COM(2011)
500 Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" un attiecīgie Komisijas
dienestu darba dokumenti.
[14]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz
Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Dif. — diferencētās apropriācijas,
nedif. — nediferencētās apropriācijas
[16]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija
[17]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem
[18]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[19]             Tehniskais un/vai administratīvais
atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[20]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu
[21]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai
pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums
kilometros utt.).
[22]             Kā aprakstīts 1.4.2. punktā "Konkrētie
mērķi…"
[23]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[24]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta
izdevumi (kādreizējās "BA"
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[25]             CA — līgumdarbinieki, INT —
pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA —
vietējie darbinieki, SNE — valstu
norīkotie eksperti.
[26]             Saskaņā ar robežlielumiem
attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām "BA" pozīcijām).
[27]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds
lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF)
[28]             Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām,
t. i., bruto summām, no kurām
atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.