                       EIROPAS
                       KOMISIJA
                                              Briselē, 15.6.2015.
                                              COM(2015) 292 final
                                              ANNEX 1
                                 PIELIKUMS
                                 dokumentam
   Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu
        Eiropas Padomes Konvenciju par terorisma novēršanu (CETS Nr. 196)
               Eiropas Padomes Konvencija par terorisma novēršanu
LV                                                                              LV
 ---pagebreak---                                               PIELIKUMS
                                              dokumentam
        Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu
             Eiropas Padomes Konvenciju par terorisma novēršanu (CETS Nr. 196)
                      Eiropas Padomes Konvencija par terorisma novēršanu
   Varšava, 16.V.2005.
   Preambula
   Eiropas Padomes dalībvalstis un citas parakstītājvalstis,
   Ņemot vērā, ka Eiropas Padomes mērķis ir panākt lielāku vienotību tās dalībvalstu starpā;
   Atzīstot pastiprinātas sadarbības vērtību ar citām šīs Konvencijas Pusēm;
   Vēloties veikt efektīvus pasākumus, lai novērstu terorismu un dotu pretsparu jo īpaši
   publiskiem aicinājumiem veikt teroristiskus nodarījumus, teroristu vervēšanai un apmācībai;
   Apzinoties nopietnās bažas, ko rada teroristisku nodarījumu skaita un terorisma draudu
   pieaugums;
   Apzinoties bīstamo situāciju, ar ko saskaras tie, kas cieš no terorisma, un šajā saistībā atkārtoti
   apliecinot absolūtu solidaritāti ar terorisma upuriem un viņu ģimenēm;
   Atzīstot, ka teroristiski nodarījumi un nodarījumi, kas noteikti šajā Konvencijā, lai arī kas tos
   būtu veicis, nekādā ziņā nav attaisnojami ar politiskiem, filozofiskiem, ideoloģiskiem, rases,
   etniskiem, reliģiskiem vai citiem līdzīgas dabas apsvērumiem, un atgādinot visu Pušu
   pienākumu novērst šādus nodarījumus un, ja tie nav novērsti, veikt izmeklēšanu un
   nodrošināt, ka tie ir sodāmi ar sodiem, kas ņem vērā šo nodarījumu nopietnību;
   Atgādinot nepieciešamību pastiprināt cīņu pret terorismu un atkārtoti apliecinot, ka visos
   pasākumos, ko veic teroristisku nodarījumu novēršanai vai apkarošanai, ir jāievēro tiesiskums
   un demokrātijas vērtības, cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī citas starptautisko tiesību
   normas, tostarp attiecīgos gadījumos starptautiskās humanitārās tiesības;
   Atzīstot, ka šīs Konvencijas nolūks nav ietekmēt iedibinātos vārda un biedrošanās brīvības
   principus;
   Atgādinot, ka terorisma aktu mērķis to būtības vai konteksta dēļ ir nopietni iebiedēt
   iedzīvotājus vai nepamatoti piespiest valdību vai starptautisku organizāciju veikt kādas
   darbības vai atturēties no tām, vai nopietni destabilizēt, vai iznīcināt valsts vai starptautiskas
   organizācijas fundamentālas politiskās, konstitucionālās vai sociālās struktūras;
   Ir vienojušās par turpmāko.
   1. pants. Terminoloģija
LV                                                  2                                                  LV
 ---pagebreak---    1.        Šajā Konvencijā "teroristisks nodarījums" ir jebkurš noziedzīgs nodarījums, kas
             ietilpst kāda pielikumā uzskaitītā līguma darbības jomā un ir definēts kādā no tiem.
   2.        Iesniedzot savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās
             dokumentu, dalībvalsts vai Eiropas Kopiena, kas nav pielikumā uzskaitītā līguma
             puse, var paziņot, ka, piemērojot šo Konvenciju attiecīgajai Pusei, minētais līgums ir
             uzskatāms par pielikumā neiekļautu. Šī deklarācija zaudē spēku, tiklīdz līgums stājas
             spēkā attiecībā uz to Pusi, kura ir iesniegusi šādu deklarāciju, un tā paziņo Eiropas
             Padomes Ģenerālsekretāram par šo stāšanos spēkā.
   2. pants. Mērķis
   Šīs Konvencijas mērķis ir veicināt Pušu centienus novērst terorismu un tā negatīvo ietekmi
   attiecībā uz cilvēktiesību, jo īpaši tiesību uz dzīvību, pilnīgu īstenošanu, izmantojot gan valstu
   līmenī veicamus pasākumus, gan starptautisko sadarbību un pienācīgi ņemot vērā esošos
   piemērojamos daudzpusējos vai divpusējos līgumus vai nolīgumus starp Pusēm.
   3. pants. Novēršanas politika valstīs
   1.        Katra Puse veic piemērotus pasākumus, īpaši tiesībaizsardzības iestāžu un citu
             struktūru apmācības jomā, kā arī izglītības, kultūras, informācijas, plašsaziņas
             līdzekļu un sabiedrības informētības palielināšanas jomā, ar mērķi novērst
             teroristiskus nodarījumus un to negatīvo ietekmi, vienlaikus ievērojot cilvēktiesību
             saistības, kā tas ir noteikts Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā,
             Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ja šie akti ir
             piemērojami minētajai Pusei, un citas saistības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.
   2.        Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai uzlabotu un attīstītu
             sadarbību starp valstu iestādēm, ar mērķi novērst teroristiskus nodarījumus un to
             negatīvo ietekmi, cita starpā:
             a.        informācijas apmaiņu,
             b.        personu un infrastruktūru fiziskās aizsardzības uzlabošanu,
             c.        civilo ārkārtas situāciju koordinācijas plānu un apmācības uzlabošanu.
   3.        Katra Puse sekmē toleranci, veicinot starpreliģiju un starpkultūru dialogu, vajadzības
             gadījumā iesaistot nevalstiskās organizācijas un citus pilsoniskās sabiedrības
             pārstāvjus, ar mērķi novērst saspīlējumu, kas varētu veicināt teroristisku nodarījumu
             veikšanu.
   4.        Katra Puse cenšas veicināt sabiedrības informētību par teroristisku nodarījumu un
             šajā Konvencijā minēto nodarījumu pastāvēšanu, cēloņiem, smagumu un to
             radītajiem draudiem, un apsver rosināt sabiedrību sniegt tādu faktisku, konkrētu
             palīdzību tās kompetentajām iestādēm, kas varētu palīdzēt novērst teroristiskus
             nodarījumus un šajā Konvencijā minētos nodarījumus.
   4. pants. Starptautiskā sadarbība novēršanas jomā
   Puses vajadzības gadījumā un, ņemot vērā savas spējas, palīdz un atbalsta viena otru, lai
   palielinātu savas spējas novērst teroristisku nodarījumu veikšanu, tostarp apmainoties ar
   informāciju un paraugpraksi, kā arī izmantojot apmācību un citus kopīgus preventīvus
   pasākumus.
LV                                                   3                                                LV
 ---pagebreak---    5. pants. Publisks aicinājums veikt teroristisku nodarījumu
   1.        Šajā Konvencijā "publisks aicinājums veikt teroristisku nodarījumu" nozīmē izplatīt
             vai kā citādi darīt zināmu sabiedrībai vēstījumu ar nolūku kūdīt uz teroristiska
             nodarījuma veikšanu, kad šāda rīcība, neatkarīgi no tā, vai ar to tieši vai netieši
             propagandē teroristiskus nodarījumus, rada briesmas, ka var tikt veikts viens vai
             vairāki šādi nodarījumi.
   2.        Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu publisku
             aicinājumu veikt teroristisku nodarījumu, kā definēts 1. punktā, ja tas veikts
             nelikumīgi un ar nodomu, par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar šīs valsts tiesību
             aktiem.
   6. pants. Teroristu vervēšana
   1.        Šajā Konvencijā "teroristu vervēšana" nozīmē aicināt citu personu veikt teroristisku
             nodarījumu vai piedalīties tā veikšanā, vai pievienoties apvienībai vai grupai ar
             mērķi palīdzēt apvienībai vai grupai veikt vienu vai vairākus teroristiskus
             nodarījumus.
   2.        Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu teroristu
             vervēšanu, kā definēts 1. punktā, ja tā veikta nelikumīgi un ar nodomu, par
             noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem.
   7. pants. Teroristu apmācība
   1.        Šajā Konvencijā "teroristu apmācība" nozīmē sniegt norādījumus par sprāgstvielu,
             šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgo vai bīstamo vielu izgatavošanu vai
             izmantošanu, vai par citām īpašām metodēm vai paņēmieniem ar mērķi veikt vai
             palīdzēt veikt teroristisku nodarījumu, apzinoties, ka sniegtās prasmes ir paredzētas
             šādam nolūkam.
   2.        Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu teroristu
             apmācību, kā definēts 1. punktā, ja tā veikta nelikumīgi un ar nodomu, par
             noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem.
   8. pants. Teroristiska nodarījuma veikšanas nevajadzība
   Lai darbība būtu noziedzīgs nodarījums atbilstīgi Konvencijas 5.–7. panta noteikumiem,
   teroristiska nodarījuma reāla izdarīšana nav nepieciešama.
   9. pants. Līdzdalība nodarījumos
   1.        Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu par
             noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem:
            a.       līdzdalību nodarījumā, kā izklāstīts šīs Konvencijas 5.–7. pantā,
            b.       organizēšanu vai citu personu vadīšanu, lai veiktu nodarījumu, kā izklāstīts
                     šīs Konvencijas 5.–7. pantā,
            c.       palīdzību personu grupai, kas rīkojas ar kopīgu mērķi, viena vai vairāku
                     nodarījumu veikšanā, kā izklāstīts šīs Konvencijas 5.–7. pantā. Šāda palīdzība
                     ir tīša un tiek sniegta vai nu:
LV                                                   4                                              LV
 ---pagebreak---                    i.        ar mērķi sekmēt grupas noziedzīgu darbību vai noziedzīgu mērķi, ja
                             šāda darbība vai mērķis ir saistīts ar nodarījuma veikšanu, kā
                             izklāstīts šīs Konvencijas 5.–7. pantā, vai
                   ii.       tiek sniegta, zinot par grupas nodomu izdarīt nodarījumu, kā
                             izklāstīts šīs Konvencijas 5.–7. pantā.
   2.      Katra puse pieņem tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu, ka
           saskaņā ar tās tiesību aktiem mēģinājums izdarīt šīs Konvencijas 6. un 7. pantā
           aprakstīto nodarījumu ir noziedzīgs nodarījums.
   10. pants. Juridisko personu atbildība
   1.      Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, saskaņā ar saviem
           tiesību principiem, lai noteiktu juridisko personu atbildību par piedalīšanos šīs
           Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā minētajos nodarījumos.
   2.      Ņemot vērā Puses tiesību principus, juridisko personu atbildība var būt
           krimināltiesiska, civiltiesiska vai administratīvi tiesiska.
   3.      Šāda atbildība neskar tās fiziskās personas kriminālatbildību, kura ir izdarījusi
           nodarījumus.
   11. pants. Sankcijas un pasākumi
   1.      Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai šīs Konvencijas 5.–
           7. pantā un 9. pantā minētos nodarījumus padarītu par sodāmiem ar efektīviem,
           proporcionāliem un atturošiem sodiem.
   2.      Iepriekšējus galīgos spriedumus, kas pasludināti ārvalstīs par šajā Konvencijā
           minētajiem nodarījumiem, var, ciktāl to ļauj valsts tiesību akti, ņemt vērā, lai
           noteiktu sodu saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
   3.      Katra Puse nodrošina, ka juridiskajām personām, kuras sauc pie atbildības saskaņā ar
           10. pantu, piemēro efektīvas, proporcionālas un atturošas krimināltiesiskas vai citu
           veidu sankcijas, tostarp naudas sankcijas.
   12. pants. Nosacījumi un garantijas
   1.      Katra Puse nodrošina, ka kriminālatbildības noteikšana, īstenošana un piemērošana
           saskaņā ar šīs Konvencijas 5.–7. pantu un 9. pantu tiek veikta, ievērojot cilvēktiesību
           saistības, jo īpaši tiesības uz vārda brīvību, biedrošanās brīvību un reliģijas brīvību,
           kā tas ir noteikts Konvencijā par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību,
           Starptautiskajā paktā par pilsoņu un politiskajām tiesībām, ja šie akti ir piemērojami
           attiecīgajai Pusei, un citas saistības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.
   2.      Turklāt kriminālatbildības noteikšanai, īstenošanai un piemērošanai saskaņā ar šīs
           Konvencijas 5.–7. pantu un 9. pantu būtu jāpiemēro arī proporcionalitātes princips
           attiecībā uz izvirzītajiem leģitīmajiem mērķiem un to nepieciešamību demokrātiskā
           sabiedrībā, un būtu jāizslēdz jebkāda veida patvaļība vai diskriminējoša vai rasistiska
           attieksme.
   13. pants. Aizsardzība, kompensācija un atbalsts terorisma upuriem
LV                                                  5                                               LV
 ---pagebreak---    Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai aizsargātu un sniegtu atbalstu
   Puses teritorijā izdarīta terorisma akta upuriem. Šie pasākumi, izmantojot atbilstīgas valsts
   shēmas un ņemot vērā valstu tiesību aktus, cita starpā var ietvert finansiālu palīdzību un
   kompensāciju terorisma upuriem un viņu tuviem ģimenes locekļiem.
   14. pants. Jurisdikcija
   1.      Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu tās
           jurisdikciju attiecībā uz šajā Konvencijā noteiktajiem nodarījumiem:
           a.         ja nodarījums ir izdarīts attiecīgās Puses teritorijā,
           b.         ja nodarījums ir izdarīts uz kuģa, kas kuģo zem attiecīgās Puses karoga, vai
                      gaisa kuģa, kas reģistrēts saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem,
           c.         ja nodarījumu ir izdarījusi attiecīgās Puses valstspiederīgā persona.
   2.      Katra Puse var arī noteikt jurisdikciju attiecībā uz šajā Konvencijā noteiktajiem
           nodarījumiem:
           a.         ja nodarījums tika vērsts uz to, lai veiktu, vai tā rezultātā tika veikts šīs
                      Konvencijas 1. pantā minētais nodarījums minētās Puses teritorijā vai pret
                      šīs Puses valstspiederīgo,
           b.         ja nodarījums tika vērsts uz to, lai veiktu, vai tā rezultātā tika veikts šīs
                      Konvencijas 1. pantā minētais nodarījums pret minētās Puses valsts vai
                      valdības iestādi, tostarp šīs Puses diplomātiskajām vai konsulārajām telpām,
           c.         ja nodarījums tika vērsts uz to, lai veiktu, vai tā rezultātā tika veikts šīs
                      Konvencijas 1. pantā minētais nodarījums, lai mēģinātu piespiest minēto
                      Pusi veikt kādu darbību vai atturēties no kādas darbības veikšanas,
           d.         ja nodarījumu ir izdarījis bezvalstnieks, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir
                      minētās Puses teritorijā,
           e.         ja nodarījums ir izdarīts gaisa kuģī, kuru ekspluatē minētās Puses valdība.
   3.      Katra Puse veic tādus pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai noteiktu savu
           jurisdikciju attiecībā uz šajā Konvencijā noteiktajiem nodarījumiem gadījumā, ja
           iespējamais nodarījuma izdarītājs atrodas attiecīgās Puses teritorijā, un tā neizdod
           šādu personu Pusei, kuras jurisdikcija ir balstīta uz noteikumu par jurisdikciju, kas
           vienlīdz pastāv tās Puses tiesību aktos, kurai tiek pieprasīta izdošana.
   4.      Šī Konvencija neizslēdz nevienu krimināltiesisko jurisdikciju, kas tiek īstenota
           saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
   5.      Ja vairāk nekā viena Puse nosaka savu jurisdikciju pār šajā Konvencijā minēto
           iespējamo nodarījumu, iesaistītās Puses vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas,
           lai noteiktu kriminālvajāšanai vispiemērotāko jurisdikciju.
   15. pants. Pienākums veikt izmeklēšanu
   1.      Saņemot informāciju, ka persona, kura ir veikusi vai kura, iespējams, ir veikusi šajā
           Konvencijā minēto nodarījumu, varētu atrasties attiecīgās Puses teritorijā, šī Puse
           veic nepieciešamos pasākumus saskaņā ar tās tiesību aktiem, lai izmeklētu
           informācijā iekļautos faktus.
LV                                                   6                                              LV
 ---pagebreak---    2.       Pārliecinoties, ka apstākļi to attaisno, Puse, kuras teritorijā nodarījuma izdarītājs vai
            iespējamais izdarītājs uzturas, veic atbilstošus pasākumus saskaņā ar tās tiesību
            aktiem, lai nodrošinātu šīs personas klātbūtni kriminālvajāšanai vai izdošanai.
   3.       Jebkurai personai, attiecībā uz kuru tiek veikti 2. punktā minētie pasākumi, ir
            tiesības:
            a.        nekavējoties sazināties ar tuvāko piemēroto tās valsts pārstāvi, kuras
                      valstspiederīgais šī persona ir vai kura ir tiesīga aizsargāt šīs personas
                      tiesības, vai, ja minētā persona ir bezvalstnieks, tās valsts pārstāvi, kuras
                      teritorijā minētā persona pastāvīgi uzturas,
            b.        uz norādītās valsts pārstāvja apmeklējumu,
            c.        tikt informētai par minētās personas tiesībām saskaņā ar a) un
                      b) apakšpunktu.
   4.       Tiesības, kas minētas 3. punktā, īsteno atbilstīgi tās Puses normatīvajiem aktiem,
            kuras teritorijā nodarījuma izdarītājs vai iespējamais izdarītājs atrodas, piemērojot
            noteikumu, ka minētie normatīvie akti ļauj pilnībā īstenot 3. punktā nodrošināto
            tiesību mērķus.
   5.       Šā panta 3. un 4. punkts neskar nevienas Puses, kura pieprasa jurisdikciju saskaņā ar
            14. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 2. punkta d) apakšpunktu, tiesības uzaicināt
            Sarkanā Krusta Starptautisko komiteju sazināties un apmeklēt iespējamo nodarījuma
            izdarītāju.
   16. pants. Konvencijas nepiemērošana
   Šo Konvenciju nepiemēro, ja jebkurš no nodarījumiem, kas noteikti saskaņā ar 5.–7. pantu un
   9. pantu, ir izdarīts vienā valstī, iespējamais nodarījuma veicējs ir attiecīgās valsts
   valstspiederīgais un atrodas šīs valsts teritorijā, un nevienai citai valstij nav pamata saskaņā ar
   šīs Konvencijas 14. panta 1. vai 2. punktu īstenot jurisdikciju, saprotot, ka minētajos
   gadījumos pēc vajadzības piemēro šīs Konvencijas 17. panta un 20.–22. panta noteikumus.
   17. pants. Starptautiskā sadarbība krimināllietās
   1.       Puses viena otrai sniedz vislielāko iespējamo palīdzību saistībā ar
            kriminālizmeklēšanu vai kriminālprocesu, vai izdošanas procedūrām attiecībā uz šīs
            Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā noteiktajiem nodarījumiem, tostarp palīdzību to
            rīcībā esošo pierādījumu iegūšanā, kas nepieciešami tiesvedībā.
   2.       Puses veic savas saistības saskaņā ar 1. punktu atbilstīgi visiem līgumiem vai citiem
            nolīgumiem par savstarpējo juridisko palīdzību, kas var pastāvēt starp tām. Ja šādu
            līgumu vai nolīgumu nav, Puses viena otrai sniedz palīdzību saskaņā ar saviem valsts
            tiesību aktiem.
   3.       Puses savstarpēji sadarbojas pēc iespējas plašākā mērā atbilstoši pieprasījuma
            saņēmējas Puses attiecīgajiem tiesību aktiem, līgumiem, nolīgumiem un vienošanos
            noteikumiem par kriminālizmeklēšanu vai tiesvedību attiecībā uz nodarījumiem, par
            kuriem pieprasījuma iesniedzējā Pusē juridisku personu var saukt pie atbildības
            saskaņā ar šīs Konvencijas 10. pantu.
   4.       Katra Puse var apsvērt papildu mehānismu izveidi, lai ar pārējām Pusēm dalītos
            informācijā vai pierādījumos, kas nepieciešami, lai noteiktu krimināltiesisko
            atbildību, civiltiesisko atbildību vai administratīvo atbildību saskaņā ar 10. pantu.
LV                                                   7                                                 LV
 ---pagebreak---    18. pants. Izdošana vai kriminālvajāšana
   1.      Pusei, kuras teritorijā atrodas iespējamais nodarījuma veicējs, ja tai ir jurisdikcija
           saskaņā ar 14. pantu un ja tā neizdod minēto personu, ir pienākums bez izņēmumiem
           un neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir izdarīts tās teritorijā, bez liekas kavēšanās
           iesniegt lietu savām kompetentajām iestādēm, lai veiktu kriminālvajāšanu,
           izmantojot procedūras saskaņā ar minētās Puses tiesību aktiem. Šīs iestādes pieņem
           lēmumu tādā pašā veidā kā jebkurā citā smaga nodarījuma gadījumā saskaņā ar
           minētās Puses tiesību aktiem.
   2.      Ja Puse saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem savu valstspiederīgo var izdot vai
           citādi nodot citas valsts jurisdikcijā tikai ar nosacījumu, ka šī persona tiks atgriezta
           Puses jurisdikcijā, lai tajā izciestu sodu, kas tai noteikts tās tiesvedības rezultātā,
           saistībā ar kuru tā tika izdota vai citādi nodota citas valsts jurisdikcijā, un attiecīgā
           Puse un tā Puse, kura pieprasījusi izdošanu, piekrīt šādam nosacījumam un citiem
           noteikumiem, ko tās uzskata par atbilstošiem, šāda izdošana vai citāda nodošana citas
           valsts jurisdikcijā, kam piemērots nosacījums, ir pietiekama, lai izpildītu šā panta
           1. punktā noteikto pienākumu.
   19. pants. Izdošana
   1.      Šīs Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā minētie nodarījumi tiek uzskatīti par
           nodarījumiem, par ko var piemērot izdošanu un kas ir iekļauti jebkurā izdošanas
           līgumā, kas pastāv jebkuru Pušu starpā pirms šīs Konvencijas stāšanās spēkā. Puses
           apņemas visos izdošanas līgumos, kas tiks vēlāk noslēgti starp tām, šādus
           nodarījumus iekļaut kā nodarījumus, par ko var piemērot izdošanu.
   2.      Ja Puse, kas padara izdošanu atkarīgu no līguma esības, saņem izdošanas
           pieprasījumu no citas Puses, ar kuru tai nav izdošanas līguma, pieprasījuma saņēmēja
           Puse var, ja tā šādi nolemj, uzskatīt šo Konvenciju par izdošanas juridisko pamatu
           attiecībā uz šīs Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā minētajiem nodarījumiem.
           Izdošanai piemēro pārējos nosacījumus, kas paredzēti pieprasījuma saņēmējas Puses
           tiesību aktos.
   3.      Puses, kas nepadara izdošanu atkarīgu no līguma esības, savstarpēji atzīst šīs
           Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā minētos nodarījumus par tādiem nodarījumiem,
           par kuriem var piemērot izdošanu, ņemot vērā nosacījumus, kas paredzēti
           pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību aktos.
   4.      Ja vajadzīgs, šīs Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā minētos nodarījumus izdošanas
           vajadzībām Pušu starpā uzskata par tādiem, kas veikti ne tikai tajā vietā, kur tie ir
           notikuši, bet arī to Pušu teritorijā, kuras ir noteikušas jurisdikciju saskaņā ar
           14. pantu.
   5.      Visu starp Pusēm noslēgto izdošanas līgumu un nolīgumu noteikumus attiecībā uz
           nodarījumiem, kas minēti šīs Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā, uzskata par
           grozītiem Pušu starpā, ciktāl tie nav saderīgi ar šo Konvenciju.
   20. pants. Politisko nodarījumu klauzulas nepiemērošana
   1.      Nevienu no šīs Konvencijas 5.–7. pantā un 9. pantā minētajiem nodarījumiem
           izdošanas vai savstarpējas juridiskās palīdzības nolūkā neuzskata par politisku
           nodarījumu, nodarījumu, kas saistīts ar politisku nodarījumu, vai nodarījumu, ko
LV                                                 8                                                 LV
 ---pagebreak---       iedvesmojuši politiski motīvi. Attiecīgi, pieprasījumu izdot vai sniegt savstarpēju
      juridisku palīdzību, kam pamatā šāds nodarījums, nedrīkst atteikt, pamatojoties tikai
      uz to, ka tas attiecas uz politisku nodarījumu vai nodarījumu, kas saistīts ar politisku
      nodarījumu, vai nodarījumu, ko iedvesmojuši politiski motīvi.
   2. Neskarot 1969. gada 23. maija Vīnes konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām
      19.–23. panta piemērošanu citiem šīs Konvencijas pantiem, jebkura valsts vai
      Eiropas Kopiena var Konvencijas parakstīšanas vai ratifikācijas, pieņemšanas,
      apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas brīdī paziņot, ka tā patur
      tiesības nepiemērot šā panta 1. punktu, ciktāl tas attiecas uz izdošanu par šajā
      Konvencijā minētu nodarījumu. Puse apņemas piemērot šo atrunu, izvērtējot katru
      gadījumu individuāli un pieņemot pienācīgi pamatotu lēmumu.
   3. Jebkura Puse var pilnībā vai daļēji atsaukt savu atrunu, ko tā iekļāvusi saskaņā ar
      2. punktu, izmantojot Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram adresētu deklarāciju, kas
      stājas spēkā no tās saņemšanas dienas.
   4. Puse, kas iekļāvusi atrunu saskaņā ar šā panta 2. punktu, nevar prasīt, lai jebkura cita
      Puse piemēro šā panta 1. punktu; tomēr tā var, ja tās atruna ir daļēja vai ar
      nosacījumu, prasīt šā panta piemērošanu, ciktāl pati to ir akceptējusi.
   5. Atruna ir spēkā trīs gadus no dienas, kurā šī Konvencija stājās spēkā attiecībā uz
      minēto Pusi. Tomēr šādu atrunu var pagarināt uz tikpat ilgu termiņu.
   6. Divpadsmit mēnešus pirms atrunas termiņa beigām Eiropas Padomes
      Ģenerālsekretārs attiecīgajai Pusei paziņo par termiņa beigām. Ne vēlāk kā trīs
      mēnešus pirms atrunas termiņa beigām Puse paziņo Eiropas Padomes
      Ģenerālsekretāram, ka tā saglabā, groza vai atsauc savu atrunu. Ja kāda Puse paziņo
      Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram, ka tā saglabā savu atrunu, tā sniedz
      paskaidrojumu par iemesliem, kas pamato atrunas saglabāšanu. Ja attiecīgā Puse
      nesniedz šādu paziņojumu, Eiropas Padomes Ģenerālsekretārs informē minēto Pusi,
      ka tās atrunas termiņš tiek uzskatīts par automātiski pagarinātu par sešiem mēnešiem.
      Ja attiecīgā Puse nav paziņojusi savu nodomu saglabāt vai grozīt savu atrunu pirms
      minētā laikposma beigām, atruna zaudē spēku.
   7. Ja Puse pēc izdošanas pieprasījuma saņemšanas no citas Puses, neizdod personu,
      piemērojot šo atrunu, tā bez jebkādiem izņēmumiem un nepamatotas kavēšanās
      iesniedz lietu savām kompetentajām iestādēm kriminālvajāšanai, ja vien
      pieprasījuma iesniedzēja Puse un pieprasījuma saņēmēja Puse nevienojas citādi. Lai
      veiktu kriminālvajāšanu pieprasījuma saņēmējā Pusē, kompetentās iestādes pieņem
      lēmumu tādā pašā veidā kā jebkurā citā smaga nodarījuma gadījumā saskaņā ar
      minētās Puses tiesību aktiem. Pieprasījuma saņēmēja Puse bez nepamatotas
      kavēšanās paziņo tiesvedības rezultātu pieprasījuma iesniedzējai Pusei un Eiropas
      Padomes Ģenerālsekretāram, kurš to pārsūta Pušu konsīlijam, kas paredzēts
      30. pantā.
   8. Lēmumu noraidīt izdošanas pieprasījumu, pamatojoties uz šo atrunu, nekavējoties
      pārsūta pieprasījuma iesniedzējai Pusei. Ja pieprasījuma saņēmējā Pusē saprātīgā
      laikposmā nav pieņemts tiesas nolēmums par lietas būtību saskaņā ar 7. punktu,
      pieprasījuma iesniedzēja Puse var paziņot par to Eiropas Padomes
      Ģenerālsekretāram, kurš lietu nodod 30. pantā paredzētajam Pušu konsīlijam. Šis
      konsīlijs izskata lietu un sniedz atzinumu par atteikuma atbilstību Konvencijai, un
      iesniedz to Ministru komitejai, lai par to varētu sniegt paziņojumu. Pildot savus
LV                                           9                                                 LV
 ---pagebreak---            uzdevumus saskaņā ar šo punktu, Ministru komitejas sanāksmēs piedalās tikai tās
           valstis, kas ir Konvencijas Puses.
   21. pants. Diskriminācijas klauzula
   1.      Šajā Konvencijā neko nevar interpretēt kā tādu, kas uzliek par pienākumu izdot vai
           sniegt savstarpēju juridisko palīdzību, ja pieprasījuma saņēmējai Pusei ir pamatots
           iemesls uzskatīt, ka pieprasījums izdot par nodarījumiem, kas noteikti 5.–7. pantā un
           9. pantā, vai pieprasījums pēc savstarpējās juridiskās palīdzības attiecībā uz šādiem
           nodarījumiem ir iesniegts nolūkā saukt pie atbildības vai sodīt personu, pamatojoties
           uz šīs personas rasi, reliģisko piederību, valstspiederību, etnisko izcelsmi vai
           politiskajiem uzskatiem, vai ka pieprasījuma izpilde varētu kaitēt šīs personas
           stāvoklim jebkura šāda iemesla dēļ.
   2.      Šajā Konvencijā neko nevar interpretēt kā tādu, kas uzliek par pienākumu izdot, ja
           pastāv risks, ka persona, uz kuru attiecas izdošanas pieprasījums, tiks pakļauta
           spīdzināšanai vai necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei, vai sodam.
   3.      Šajā Konvencijā neko nevar interpretēt kā tādu, kas uzliek par pienākumu izdot, ja
           pastāv risks, ka personai, uz kuru attiecas izdošanas pieprasījums, tiks piemērots
           nāvessods vai, ja pieprasījuma saņēmējas Puses tiesību akti nepieļauj mūža
           ieslodzījumu, mūža ieslodzījums bez pirmstermiņa atbrīvošanas iespējas, ja vien
           saskaņā ar piemērojamiem izdošanas līgumiem pieprasījuma saņēmējai Pusei nav
           uzlikts par pienākumu izdot, ja pieprasījuma iesniedzēja Puse sniedz tādu garantiju,
           ko pieprasījuma saņēmēja Puse uzskata par pietiekamu, ka nāvessods netiks
           piemērots vai, ja to piemēro, netiks izpildīts, vai, ka attiecīgajai personai nepiemēros
           mūža ieslodzījumu bez pirmstermiņa atbrīvošanas iespējas.
   22. pants. Spontāna informācijas sniegšana
   1.      Neskarot pašu veikto izmeklēšanu vai tiesvedību, Puses kompetentās iestādes var bez
           iepriekšēja pieprasījuma nosūtīt citas Puses kompetentajām pusēm informāciju, kas
           iegūta pašu veiktās izmeklēšanas ietvaros, ja tās uzskata, ka šādas informācijas
           izpaušana varētu palīdzēt Pusei, kura saņem informāciju, uzsākt vai veikt
           izmeklēšanu vai tiesvedību, vai arī tās rezultātā attiecīgā Puse varētu iesniegt
           pieprasījumu saskaņā ar šo Konvenciju.
   2.      Tā Puse, kura sniedz informāciju, var saskaņā ar saviem tiesību aktiem piemērot
           nosacījumus par šādas informācijas izmantošanu tai Pusei, kura saņem informāciju.
   3.      Pusei, kura saņem informāciju, šie nosacījumi ir saistoši.
   4.      Tomēr jebkura Puse jebkurā laikā ar Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram adresētu
           deklarāciju var paziņot, ka tā patur tiesības neuzskatīt nosacījumus, kurus uzliek
           Puse, kas sniedz informāciju saskaņā ar šā panta 2. punktu, par saistošiem, ja vien tā
           nav saņēmusi iepriekšēju paziņojumu par sniegtās informācijas būtību un piekritusi
           informācijas pārsūtīšanai.
   23. pants. Parakstīšana un stāšanās spēkā
   1.      Šī Konvencija ir pieejama parakstīšanai Eiropas Padomes dalībvalstīm, Eiropas
           Kopienai un tām valstīm, kas nav Eiropas Padomes dalībvalstis, bet kuras ir
           piedalījušās tās izstrādē.
LV                                               10                                                 LV
 ---pagebreak---    2.      Šo Konvenciju ratificē, pieņem vai apstiprina. Ratifikācijas, pieņemšanas vai
           apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram.
   3.      Šī Konvencija stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši
           no dienas, kurā sešas parakstītājvalstis, tostarp vismaz četras Eiropas Padomes
           dalībvalstis, ir izteikušas piekrišanu atzīt šo Konvenciju par saistošu saskaņā ar
           2. punkta noteikumiem.
   4.      Attiecībā uz jebkuru parakstītājvalsti, kas vēlāk piekrīt atzīt Konvenciju par tai
           saistošu, Konvencija stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs
           mēneši no dienas, kurā šī valsts piekrita atzīt Konvenciju par tai saistošu saskaņā ar
           2. punkta noteikumiem.
   24. pants. Pievienošanās Konvencijai
   1.      Pēc šīs Konvencijas stāšanās spēkā Eiropas Padomes Ministru komiteja, pēc
           apspriešanās ar Konvencijas Pusēm un to vienbalsīgas piekrišanas saņemšanas, var
           uzaicināt pievienoties šai Konvencijai jebkuru valsti, kas nav Eiropas Padomes
           dalībvalsts un nav piedalījusies Konvencijas izstrādē. Lēmumu pieņem ar vairākumu,
           kas noteikts Eiropas Padomes Statūtu 20.d pantā, un ar to Pušu pārstāvju vienprātīgu
           balsojumu, kuriem ir tiesības piedalīties Ministru komitejā.
   2.      Attiecībā uz jebkuru valsti, kura pievienojas Konvencijai saskaņā ar iepriekšminēto
           1. punktu, Konvencija stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs
           mēneši no dienas, kurā pievienošanās dokuments ir deponēts Eiropas Padomes
           Ģenerālsekretāram.
   25. pants. Teritoriālā piemērošana
   1.      Jebkura valsts vai Eiropas Kopiena ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai
           pievienošanās dokumenta deponēšanas brīdī var norādīt teritoriju vai teritorijas,
           attiecībā uz kurām šī Konvencija ir piemērojama.
   2.      Jebkura Puse jebkad vēlāk ar Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram adresētu
           deklarāciju var paplašināt šīs Konvencijas piemērošanu uz citām teritorijām, kas
           minētas deklarācijā. Attiecībā uz šādu teritoriju Konvencija stājas spēkā mēneša
           pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā Ģenerālsekretārs
           saņēmis minēto deklarāciju.
   3.      Jebkuru saskaņā ar abiem iepriekšējiem punktiem sagatavotu deklarāciju attiecībā uz
           jebkuru šādā deklarācijā minēto teritoriju var atsaukt ar Eiropas Padomes
           Ģenerālsekretāram adresētu paziņojumu. Šāds atsaukums stājas spēkā mēneša
           pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kurā Ģenerālsekretārs
           saņēmis minēto paziņojumu.
   26. pants. Konvencijas ietekme
   1.      Šī Konvencija papildina piemērojamos daudzpusējos vai divpusējos līgumus vai
           nolīgumus starp Pusēm, tostarp turpmāk minētos Eiropas Padomes līgumus:
           –         Eiropas Konvencija par izdošanu, pieejama parakstīšanai Parīzē, 1957. gada
                     13. decembrī (ETS Nr. 24);
LV                                               11                                               LV
 ---pagebreak---            –        Eiropas Konvencija par savstarpējo palīdzību krimināllietās pieejama
                    parakstīšanai, Strasbūrā, 1959. gada 20. aprīlī (ETS Nr. 30);
           –        Eiropas Konvencija par terorisma apkarošanu, pieejama parakstīšanai
                    Strasbūrā, 1977. gada 27. janvārī (ETS Nr. 90);
           –        Eiropas     Konvencijas      par    savstarpējo     palīdzību    krimināllietās
                    Papildprotokols, pieejams parakstīšanai Strasbūrā, 1978. gada 17. martā
                    (ETS Nr. 99);
           –        Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās Otrais
                    papildprotokols, pieejams parakstīšanai Strasbūrā, 2001. gada 8. novembrī
                    (ETS Nr. 182);
           –        Protokols, ar kuru groza Eiropas Konvenciju par terorisma apkarošanu,
                    pieejams parakstīšanai Strasbūrā, 2003. gada 15. maijā (ETS Nr. 190).
   2.      Ja divas vai vairākas Puses jau ir noslēgušas nolīgumu vai līgumu par jautājumiem,
           kurus reglamentē šī Konvencija, vai citādi izveidojušas savas attiecības šādos
           jautājumos, vai nākotnē gatavojas to darīt, tās arī ir tiesīgas piemērot šādu nolīgumu
           vai līgumu vai attiecīgi reglamentēt minētās attiecības. Tomēr, ja Puses izveido savas
           attiecības jautājumos, kurus reglamentē šī Konvencija, citādāk nekā Konvencijā
           paredzēts, tās to dara tādā veidā, kas nav pretrunā Konvencijas mērķiem un
           principiem.
   3.      Puses, kas ir Eiropas Savienības dalībvalstis, savās savstarpējās attiecībās piemēro
           Kopienas un Eiropas Savienības noteikumus, ciktāl pastāv Kopienas vai Eiropas
           Savienības noteikumi, kuri reglamentē konkrēto jautājumu, un ciktāl tie ir
           piemērojami konkrētajam gadījumam, neskarot šīs Konvencijas mērķi un nolūku un
           neskarot tās pilnīgu piemērošanu pārējām Konvencijas Pusēm.
   4.      Nekas šajā Konvencijā neietekmē Puses un privātpersonu citas tiesības, saistības un
           pienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām
           humanitārajām tiesībām.
   5.      Šī Konvencija nereglamentē bruņoto spēku darbības bruņota konflikta laikā, kā šos
           terminus saprot saskaņā ar starptautiskajiem humanitāro tiesību aktiem un kuras
           reglamentē minētie tiesību akti, un šī Konvencija nereglamentē darbības, ko veic
           Puses militārie spēki, pildot savus oficiālos pienākumus, ciktāl tos reglamentē citi
           starptautisko tiesību noteikumi.
   27. pants. Konvencijas grozījumi
   1.      Grozījumus šajā Konvencijā var ierosināt jebkura Puse, Eiropas Padomes Ministru
           komiteja vai Pušu konsīlijs.
   2.      Eiropas Padomes        Ģenerālsekretārs    Pusēm    paziņo     par  visiem   grozījumu
           priekšlikumiem.
   3.      Turklāt par jebkuru Puses vai Ministru komitejas ierosinātu grozījumu paziņo Pušu
           konsīlijam, kas Ministru komitejai iesniedz savu atzinumu par ierosināto grozījumu.
   4.      Ministru komiteja izskata ierosināto grozījumu un jebkuru atzinumu, ko iesniedzis
           Pušu konsīlijs, un var apstiprināt grozījumu.
   5.      Grozījuma redakciju, ko Ministru komiteja apstiprinājusi saskaņā ar šā panta
           4. punktu, pārsūta Pusēm pieņemšanai.
LV                                               12                                                 LV
 ---pagebreak---    6.        Jebkurš grozījums, kas apstiprināts saskaņā ar šā panta 4. punktu, stājas spēkā
             trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad visas Puses ir informējušas Ģenerālsekretāru, ka tās
             šo grozījumu pieņem.
   28. pants. Pielikuma pārskatīšana
   1.        Lai atjauninātu līgumu sarakstu pielikumā, jebkura Puse vai Ministru komiteja var
             ierosināt grozījumus. Šie grozījumu priekšlikumi attiecas tikai uz vispārējiem
             līgumiem, kas noslēgti Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā, skar konkrēti
             starptautisko terorismu un ir stājušies spēkā. Eiropas Padomes Ģenerālsekretārs par
             tiem paziņo Pusēm.
   2.        Pēc apspriešanās ar Pusēm, kas nav dalībvalstis, Ministru komiteja var pieņemt
             ierosinātu grozījumu ar balsu vairākumu, kas paredzēts Eiropas Padomes Statūtu
             20.d pantā. Grozījums stājas spēkā pēc tam, kad ir pagājis viens gads no datuma,
             kurā tas nosūtīts Pusēm. Šajā laikposmā jebkura Puse var paziņot Eiropas Padomes
             Ģenerālsekretāram par jebkādiem iebildumiem pret grozījuma stāšanos spēkā
             attiecībā uz minēto Pusi.
   3.        Ja viena trešdaļa Pušu paziņo Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram par iebildumu
             pret grozījuma stāšanos spēkā, grozījums nestājas spēkā.
   4.        Ja par iebildumu paziņo mazāk nekā viena trešdaļa Pušu, grozījums stājas spēkā
             attiecībā uz tām Pusēm, kuras nav paziņojušas par iebildumu.
   5.        Tiklīdz grozījums ir stājies spēkā saskaņā ar 2. punktu un Puse ir paziņojusi par
             iebildumu pret to, šis grozījums stājas spēkā attiecībā uz minēto Pusi mēneša pirmajā
             dienā pēc datuma, kurā tā paziņoja Eiropas Padomes Ģenerālsekretāram par tā
             pieņemšanu.
   29. pants. Strīdu izšķiršana
   Ja starp Pusēm rodas strīds par šīs Konvencijas interpretāciju vai piemērošanu, tās meklē
   strīda risinājumu sarunu ceļā vai ar citiem miermīlīgiem līdzekļiem pēc to izvēles, tostarp
   iesniedzot strīdu šķīrējtiesā, kuras nolēmumi strīdā iesaistītajām Pusēm ir saistoši, vai
   Starptautiskajā tiesā, kā par to vienojušās attiecīgās Puses.
   30. pants. Pušu konsīlijs
   1.        Puses regulāri apspriežas, lai:
             a.        ierosinātu priekšlikumus, kas atvieglotu vai uzlabotu šīs Konvencijas
                       efektīvu izmantošanu un īstenošanu, tostarp jebkādu problēmu un saskaņā ar
                       šo Konvenciju sniegto deklarāciju ietekmes konstatēšanu,
             b.        formulētu savu atzinumu par izdošanas atteikuma atbilstību, kas tām nodots
                       saskaņā ar 20. panta 8. punktu,
             c.        ierosinātu grozīt šo Konvenciju saskaņā ar 27. pantu,
             d.        formulētu savu atzinumu par jebkuru priekšlikumu grozīt šo Konvenciju,
                       kas tām nodots saskaņā ar 27. panta 3. punktu,
             e.        paustu viedokli par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz šīs Konvencijas
                       piemērošanu, un atvieglotu informācijas apmaiņu par būtiskām tiesiskām,
                       politiskām vai tehnoloģiskām norisēm.
LV                                                  13                                             LV
 ---pagebreak---    2.       Pušu konsīliju sasauc Eiropas Padomes Ģenerālsekretārs, kad vien viņš uzskata to
            par nepieciešamu, un jebkurā gadījumā, ja Pušu vairākums vai Ministru komiteja
            lūdz sasaukt konsīliju.
   3.       Pusēm funkciju īstenošanā saskaņā ar šo pantu palīdz Eiropas Padomes sekretariāts.
   31. pants. Denonsēšana
   1.       Jebkura Puse var jebkurā laikā denonsēt šo Konvenciju ar Eiropas Padomes
            Ģenerālsekretāram adresētu paziņojumu.
   2.       Šāda denonsēšana stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs
            mēneši no dienas, kurā Ģenerālsekretārs saņēmis šo paziņojumu.
   32. pants. Paziņošana
   Eiropas Padomes Ģenerālsekretārs paziņo Eiropas Padomes dalībvalstīm, Eiropas Kopienai
   un valstīm, kas nav Eiropas Padomes dalībvalstis, bet ir piedalījušās šīs Konvencijas izstrādē,
   kā arī jebkurai valstij, kura ir pievienojusies vai ir uzaicināta pievienoties šai Konvencijai,
   par:
           a.       par katru parakstīšanu,
           b.       jebkura ratifikācijas, pieņemšanas,        apstiprināšanas    vai pievienošanās
                    dokumenta deponēšanu,
           c.       jebkuru datumu, kad šī Konvencija stājas spēkā saskaņā ar 23. pantu,
           d.       jebkuru deklarāciju, kas iesniegta saskaņā ar 1. panta 2. punktu, 22. panta
                    4. punktu un 25. pantu,
           e.       jebkādu citu dokumentu, paziņojumu vai informāciju saistībā ar šo
                    Konvenciju.
   To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo Konvenciju.
   Varšavā, 2005. gada 16. maijā, angļu un franču valodā, abiem tekstiem esot vienlīdz
   autentiskiem, vienā eksemplārā, ko deponē Eiropas Padomes arhīvā. Eiropas Padomes
   Ģenerālsekretārs nosūta apstiprinātas kopijas katrai Eiropas Padomes dalībvalstij, Eiropas
   Kopienai, tām valstīm, kas nav Eiropas Padomes dalībvalstis, bet ir piedalījušās šīs
   Konvencijas izstrādē, kā arī jebkurai valstij, kura ir uzaicināta pievienoties šai Konvencijai.
   Pielikums
   1.       Konvencija par cīņu pret nelikumīgu gaisa kuģu sagrābšanu, kas parakstīta Hāgā
            1970. gada 16. decembrī;
   2.       Konvencija par cīņu pret nelikumīgām darbībām, kas apdraud civilās aviācijas
            drošību, kas parakstīta Monreālā, 1971. gada 23. septembrī;
   3.       Konvencija par noziegumu novēršanu pret personām, kas bauda starptautisko
            aizsardzību, arī pret diplomātiskajiem aģentiem, un sodīšanu par šādiem
            noziegumiem, kas pieņemta Ņujorkā 1973. gada 14. decembrī;
   4.       Starptautiskā konvencija pret ķīlnieku sagrābšanu, kas pieņemta Ņujorkā 1979. gada
            17. decembrī;
LV                                                 14                                               LV
 ---pagebreak---    5.   Kodolmateriālu fiziskās aizsardzības konvencija, kas pieņemta Vīnē 1980. gada
        3. martā;
   6.   Protokols par cīņu pret nelikumīgām darbībām lidostās, kas apkalpo starptautisko
        civilo aviāciju, kas parakstīts Monreālā, 1988. gada 24. februārī;
   7.   Konvencija par tādu prettiesisku darbību novēršanu, kuras apdraud jūras navigācijas
        drošību, kas parakstīta Romā, 1988. gada 10. martā;
   8.   Protokols par tādu prettiesisku darbību novēršanu, kuras apdraud kontinentālajā šelfā
        nostiprināto platformu drošību, kas parakstīts Romā, 1988. gada 10. martā;
   9.   Starptautiskā konvencija par cīņu pret teroristu rīkotajiem sprādzieniem, kas
        pieņemta Ņujorkā 1997. gada 15. decembrī;
   10.  Starptautiskā konvencija par cīņu pret terorisma finansēšanu, kas pieņemta Ņujorkā
        1999. gada 9. decembrī;
   11.  Starptautiskā konvencija par kodolterorisma apkarošanu, kas pieņemta Ņujorkā
        2005. gada 13. aprīlī1.
   1
       Pielikuma grozījumu pieņēma ministru vietnieki savā 1034. sanāksmē (2008. gada 11. septembrī,
       10.1 punkts), un tas stājās spēkā 2009. gada 13. septembrī saskaņā ar Konvencijas 28. pantu.
LV                                                   15                                              LV
 ---documentbreak---                           EIROPAS
                          KOMISIJA
                                                 Briselē, 15.6.2015.
                                                 COM(2015) 292 final
                                                 2015/0131 (NLE)
                                      Priekšlikums
                                 PADOMES LĒMUMS
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Padomes Konvenciju par
                          terorisma novēršanu (CETS Nr. 196)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                    PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
   Eiropas Padomes Konvencijas par terorisma novēršanu, kas pieņemta Ministru komitejas
   925. sanāksmē un 2005. gada 16. maijā ir pieejama parakstīšanai Varšavā, mērķis ir veikt
   efektīvus pasākumus, lai novērstu terorismu, vienlaikus ievērojot jo īpaši tiesiskumu un
   demokrātijas vērtības, cilvēktiesības un pamatbrīvības.
   Šādi pasākumi ietver sagatavojoša rakstura noziedzīgus nodarījumus, kuru rezultātā,
   iespējams, var tikt veikti terora akti, t.i., publisks aicinājums veikt teroristiskus nodarījumus,
   vervēšana un apmācība terorismam. Šos pasākumus papildina konkrēti noteikumi par
   novēršanu un starptautisko sadarbību krimināllietās. Pastāv liels apjoms ES tiesību aktu, kas
   reglamentē dažādās jomas, uz kurām attiecas Konvencija.
   Konvencija stājās spēkā 2007. gada 1. jūnijā, un to ir ratificējušas 32 valstis.
   Konvencija ir pieejama parakstīšanai Eiropas Savienībai (Konvencijas 23. pants). Savienība ir
   kompetenta parakstīt šo Konvenciju un var kļūt par Konvencijas līgumslēdzēju pusi līdzās
   dalībvalstīm, ciktāl Konvencija ietilpst Savienības kompetencē.
   Eiropas Padomes Ministru komiteja 2015. gada 19. maijā pieņēma papildu protokolu, kas
   papildina Eiropas Padomes Konvenciju par terorisma novēršanu (CETS Nr. 196). Komisija
   kopā ar šo priekšlikumu ir iesniegusi priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru atļauj
   parakstīt papildu protokolu Eiropas Savienības vārdā1.
   2.        PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
   2.1.      Konvencijas par terorisma novēršanu mērķis un saturs
   Eiropas Padomes konvencijas mērķis ir veicināt pušu centienus terorisma un tā negatīvās
   ietekmes novēršanā attiecībā uz cilvēktiesību, jo īpaši tiesību uz dzīvību, pilnīgu īstenošanu,
   izmantojot gan valstu līmenī veicamus pasākumus, gan starptautisko sadarbību (2. pants).
   Tādējādi Konvencija paredz kriminālatbildības noteikšanu turpmāk minētajām darbībām, ja
   tās izdarītas ar nodomu: publisks aicinājums veikt teroristisku nodarījumu (5. pants), teroristu
   vervēšana (6. pants), apmācība terorismam (7. pants), kā arī līdzdalība, kūdīšana un
   mēģinājumi veikt iepriekš minētos nodarījumus (tā sauktā "līdzdalība nodarījumos", kā
   definēts 9. pantā). Konvencijas 1. pantā jēdziens "teroristisks nodarījums" definēts,
   atsaucoties uz tiesību aktiem, kas uzskaitīti Konvencijas 1. pielikumā.
   Šos noteikumus, kuros definēti noziedzīgi nodarījumi, papildina noteikumi, ar kuriem paredz
   juridisko personu atbildību par iepriekšminētajiem nodarījumiem (10. pants) un paredz
   nosacījumus sankcijām un sodiem (11. pants). Kriminālatbildības izveidošana, īstenošana un
   piemērošana par šiem nodarījumiem ir atkarīga no nosacījumiem un pamattiesību garantijām,
   kā noteikts 12. pantā. Konvencijā paredzēti jurisdikcijas noteikumi attiecībā uz Konvencijā
   paredzētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem (14. pants). Tajā ir noteikts pienākums veikt
   izmeklēšanu (15. pants) un saukt pie atbildības vai izdot (18. pants). Šos pasākumus papildina
   noteikumi par aizsardzību, kompensāciju un atbalstu terorisma upuriem (13. pants),
   1
           COM(2015) 291 final
LV                                                    2                                               LV
 ---pagebreak---    novēršanas politiku valstīs (3. pants) un starptautisko sadarbību novēršanas jomā (4. pants).
   Konvencijā ir iekļauti arī vairāki noteikumi, kuru mērķis ir stiprināt starptautisko sadarbību
   krimināllietās, izmantojot savstarpēju tiesisko palīdzību, tostarp spontānu informācijas
   apmaiņu (17. un 22. pants) un izdošanu (19., 20. un 21. pants), ņemot vērā nediskriminācijas
   klauzulu (21. pants).
   Konvencijā paredzēts, ka tā ir pieejama parakstīšanai Eiropas Savienībai (23. panta 1. punkts).
   Turklāt tā ietver "nošķīruma klauzulu", nodrošinot, ka attiecībās starp Eiropas Savienības
   dalībvalstīm tiek piemēroti ES noteikumi (26. panta 3. punkts).
   2.2.       Ierosinātā lēmuma juridiskais pamats
   Saskaņā ar iedibināto tiesas judikatūru juridiskā pamata izvēle ES pasākumam ir jāpamato ar
   objektīviem faktoriem, kuri ir pārskatāmi tiesā; šo faktoru vidū ir pasākuma mērķis un saturs2.
   Ja Eiropas Savienības pasākuma analīze atklāj, ka tam ir dubults mērķis vai ka tam ir divas
   sastāvdaļas, un ja vienu no tiem var atzīt par galveno vai dominējošo, bet otram ir tikai
   palīgraksturs, tad pasākums ir jābalsta tikai uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, ar ko
   saistīts galvenais vai dominējošais mērķis vai sastāvdaļa3. Ja tiek konstatēts, ka pasākumam
   vienlaikus ir vairāki mērķi, kas ir nedalāmi saistīti, turklāt neviens nav sekundārs un netiešs
   attiecībā uz citiem, pasākumi jābalsta uz dažādajiem attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem, ja
   vien procedūras, kas paredzētas katram juridiskajam pamatam, nav savstarpēji nesaderīgas4.
   Šādi noteikumi tiek uzskatīti par atbilstošu juridisko pamatu:
   (a)      LESD 83. panta 1. punkts par noziedzīgu nodarījumu, tostarp ar tiem saistītu
            nodarījumu, definēšanu,
   (b)      LESD 84. pants par noziedzības novēršanu,
   (c)      LESD 82. pants un 87. panta 2. punkts attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu
            sadarbību krimināllietās.
   Procedūras, kas paredzētas attiecībā uz šiem juridiskajiem pamatiem, ir savstarpēji saderīgas.
   2.3.       Ierosinātā lēmuma nepieciešamība
   Komisija kopā ar šo priekšlikumu ir iesniegusi priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru
   atļauj parakstīt papildu protokolu Eiropas Savienības vārdā. Papildu protokola 10. pantā ir
   paredzēts, ka papildu protokols ir pieejams parakstīšanai Konvencijas parakstītājiem.
   Padomes lēmuma pieņemšana, ar kuru Komisijai atļauj Eiropas Savienības vārdā parakstīt
   Konvenciju, tādējādi ir obligāts nosacījums, lai pieņemtu Padomes lēmumu, ar kuru atļauj
   Eiropas Savienības vārdā parakstīt papildu protokolu.
   3.         TERITORIĀLĀ PIEMĒROŠANA
   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 22. protokolu Eiropas Savienības parakstītais un
   galu galā noslēgtais papildu protokols ir saistošs visām ES dalībvalstīm un piemērojams visās
   dalībvalstīs, izņemot Dāniju.
   2
        Sk., piemēram, lietu C-490/10 Parlaments/Padome, EU:C:2012:525, 44. punkts, un tajā minēto judikatūru.
   3
        Lieta C-490/10 Parlaments/Padome, 45. punkts.
   4
        Lieta C-490/10 Parlaments/Padome, 46. punkts.
LV                                                     3                                                       LV
 ---pagebreak---    Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. protokolu Eiropas Savienības parakstītais un
   galu galā noslēgtais papildu protokols ir saistošs Apvienotajai Karalistei un piemērojams tajā
   tikai tiktāl, ciktāl šī dalībvalsts paziņo Padomei par savu vēlmi piedalīties šā instrumenta
   pieņemšanā un piemērošanā.
LV                                                 4                                              LV
 ---pagebreak---                                                           2015/0131 (NLE)
                                             Priekšlikums
                                        PADOMES LĒMUMS
       par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Padomes Konvenciju par
                                terorisma novēršanu (CETS Nr. 196)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. pantu, 83. panta
   1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)    Eiropas Padomes Konvencijas par terorisma novēršanu (CETS Nr. 196, "Konvencija")
          23. pantā paredzēts, ka Konvencija ir pieejama parakstīšanai Eiropas Savienībai.
   (2)    Padome 2015. gada 1. aprīlī pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas par papildu protokolu
          Konvencijai ("papildu protokols").
   (3)    Eiropas Padomes Ministru komiteja 2015. gada 19. maijā pieņēma papildu protokolu.
          Komisija ir iesniegusi Padomei priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru atļauj
          parakstīt papildu protokolu Eiropas Savienības vārdā.
   (4)    Papildu protokola 10. pantā ir paredzēts, ka papildu protokols ir pieejams parakstīšanai
          Konvencijas parakstītājiem.
   (5)    Konvencija tādējādi būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā.
   (6)    [Saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā
          ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas
          Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste ir
          paziņojusi par savu vēlmi piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.]
   (7)    VAI: [Saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas
          nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par
          Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā
          protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis
          lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.]
   (8)    Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam
          par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās
          šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                1. pants
   Papildu protokola Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu (CETS Nr. 196)
   parakstīšana līdz ar šo ir apstiprināta Eiropas Savienības vārdā, ņemot vērā minētā protokola
   noslēgšanu.
LV                                                  5                                              LV
 ---pagebreak---    Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
                                               2. pants
   Padomes Ģenerālsekretariāts pilnvaras parakstīt Konvenciju, ņemot vērā tās noslēgšanu,
   piešķir personai (personām), kuru (kuras) ir norādījusi Eiropas Komisija.
                                               3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Briselē,
                                                Padomes vārdā —
                                                priekšsēdētājs
LV                                                 6                                      LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0092(01)

Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu  /* COM/2008/0092 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2008.2.21COM(2008) 92 galīgā redakcija2008/0040 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu(IESNIEGUSI KOMISIJA)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ievērojot Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus tā dēvētajās „Open Skies” lietās, Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu[1] aizstātu atsevišķus šobrīd spēkā esošus divpusējo nolīgumu noteikumus („horizontālā pilnvara”). Šādu nolīgumu nolūks ir dot tiesības visiem ES gaisa pārvadātājiem bez diskriminācijas piekļūt lidojuma maršrutiem starp Kopienu un trešām valstīm un saskaņot dalībvalstu un trešo valstu divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumus ar Kopienas tiesību aktiem. |120 | Vispārīgais konteksts Starptautiskās attiecības starp dalībvalstīm un trešām valstīm aviācijas jomā parasti regulē ar divpusējiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, ar šādu nolīgumu pielikumiem, kā arī ar cita veida attiecīgu divpusēju vai daudzpusēju vienošanos. Parastās pārvadātāja izraudzīšanas klauzulas dalībvalstu divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos ir pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem. Tās ļauj trešai valstij noraidīt, atsaukt vai apturēt tāda gaisa pārvadātāja atļaujas vai pilnvaras, kuru kāda dalībvalsts izraudzījusies, bet kas faktiski nepieder šai dalībvalstij vai tās pilsoņiem un neatrodas to kontrolē. Tas atzīstams par diskrimināciju pret tiem Kopienas pārvadātājiem, kas reģistrēti kādas dalībvalsts teritorijā, bet pieder citu dalībvalstu valstspiederīgajiem un atrodas to kontrolē. Tādējādi tiek pārkāpts Līguma 43. pants, ar ko dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuri ir izmantojuši tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību, garantē tādu pašu uzņēmējas dalībvalsts attieksmi, kādu tā paredz saviem valstspiederīgajiem. Ir vēl citi jautājumi, piemēram, aviācijas degvielas aplikšana ar nodokli, trešo valstu gaisa pārvadātāju noteikti tarifi Kopienas iekšējiem maršrutiem vai aviokompāniju noslēgtie obligātie tirdzniecības nolīgumi, kuros jānodrošina atbilstība Kopienas tiesību aktiem, grozot vai papildinot spēkā esošos nosacījumus divpusējos gaisa pārvadājumu nolīgumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar šā nolīguma noteikumiem aizstāj vai papildina spēkā esošos noteikumus piecpadsmit divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nolīgums veicinās Kopienas aviācijas ārpolitikas pamatmērķa sasniegšanu, saskaņojot spēkā esošos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumus ar Kopienas tiesību aktiem. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Sarunu laikā apspriedās ar dalībvalstīm, kā arī ar nozares pārstāvjiem. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Dalībvalstu un nozares pārstāvju apsvērumi ir ņemti vērā. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar „horizontālās pilnvaras” pielikumā minētajiem mehānismiem un direktīvām Komisija ir risinājusi sarunas ar Kazahstānas Republiku par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko tiktu aizstāti atsevišķi noteikumi spēkā esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku. Ar nolīguma 2. pantu parastās pārvadātāja izraudzīšanas klauzulas aizstāj ar Kopienas pārvadātāja izraudzīšanas klauzulu, tādējādi visiem Kopienas pārvadātājiem ļaujot izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību. Nolīguma 4. un 5. pantā izskatītas divu veidu klauzulas par Kopienas kompetencē ietilpstošiem jautājumiem. Nolīguma 4. pantā aplūkota aviācijas degvielas aplikšana ar nodokli – jautājums, kurš ir saskaņots ar Padomes Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai, un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu. Ar nolīguma 5. pantu (cenu noteikšana) atrisinātas pretrunas starp spēkā esošajiem divpusējiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem un Padomes Regulu (EEK) Nr. 2409/92 par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem, ar ko trešo valstu pārvadātājiem aizliedz ieņemt dominējošu pozīciju, nosakot maksu par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem iekšzemes pārvadājumos Kopienā. Ar 6. pantu divpusējos nolīgumos paredz tādus noteikumus (aviokompāniju noslēgtie obligātie nolīgumi), kas atbilstoši ES tiesību aktiem konkurences jomā ir pilnībā vērsti pret konkurenci. |310 | Juridiskais pamats EK līguma 80. panta 2. punkts un 300. panta 2. punkts. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums pilnībā pamatojas uz Padomes piešķirto „horizontālo pilnvaru”, ņemot vērā jautājumus, uz kuriem attiecas Kopienas tiesību akti un divpusējie gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi. |Proporcionalitātes princips Ar nolīgumu groza vai papildina noteikumus divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos tikai, ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas tiesību aktiem. |Juridisko instrumentu izvēle |342 | Nolīgums starp Kopienu un Kazahstānas Republiku ir visefektīvākais instruments, lai saskaņotu visus spēkā esošos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumus starp dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku ar Kopienas tiesību aktiem. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |510 | Vienkāršošana |511 | Priekšlikums paredz tiesību akta vienkāršošanu. |512 | Starp dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku noslēgto divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu attiecīgos noteikumus aizstāj vai papildina ar viena Kopienas nolīguma noteikumiem. |570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Saskaņā ar starptautisku nolīgumu parakstīšanas un noslēgšanas standarta procedūru Padome tiek lūgta apstiprināt lēmumus par nolīguma parakstīšanu un pagaidu piemērošanu, un par tā noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, kā arī izraudzīt personas, kas pilnvarotas parakstīt nolīgumu Kopienas vārdā. |1.  PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.(2) Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija tiek pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.(3) Ievērojot to, ka nolīgums, par kuru Komisija risina sarunas, vēlāk, iespējams, tiks noslēgts, tas jāparaksta un jāpiemēro pagaidu kārtā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.Vienīgais pants1. Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu(-as), kam tiesības Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ja tas vēlāk tiks noslēgts.2. Nolīgumu līdz tā spēkā stāšanās dienai piemēro pagaidu kārtā no nākamā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots uzsākt nolīguma 9. panta 2. punktā paredzēto paziņošanas procedūru.3. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2008/0040 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4],tā kā:(1) Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.(2) Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisija tiek pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu atsevišķus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.(3) Ņemot vērā, ka šis nolīgums vēlāk, iespējams, tiks noslēgts, tas saskaņā ar Padomes […] Lēmumu …/…/EK Kopienas vārdā ir parakstīts […][5].(4) Nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pants1. Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem ar šo ir apstiprināts Kopienas vārdā.2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu(-as), kam tiesības veikt nolīguma 9. panta 1. punktā paredzēto paziņošanas procedūru.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSNOLĪGUMSstarp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikupar atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiemEIROPAS KOPIENA,no vienas puses, unKazahstānas Republika,no otras puses,(turpmāk tekstā – Puses),ATZĪMĒJOT, ka starp [dažām] Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku ir noslēgti divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi, kuros iekļauti noteikumi, kas ir pretrunā Kopienas tiesību aktiem,ATZĪMĒJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence vairākos aspektos, uz ko var attiekties divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi, kuri noslēgti starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas reģistrēti kādā dalībvalstī, ir tiesības bez diskriminācijas piekļūt lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,ŅEMOT VĒRĀ, ka nolīgumi starp Eiropas Kopienu un atsevišķām trešām valstīm šo trešo valstu valstspiederīgajiem dod iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam piešķirta licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,ATZĪSTOT, ka atsevišķi noteikumi, kas iekļauti starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos un kas ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, jāsaskaņo ar šiem tiesību aktiem, tādējādi izveidojot labu juridisko pamatu gaisa satiksmes pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku un saglabājot šādu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību.ATZĪMĒJOT, ka šis nolīgums neietekmē tos noteikumus divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku, kuri nav pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, minētie noteikumi nav jāgroza vai jāaizstāj,ATZĪMĒJOT, ka šo sarunu ietvaros Eiropas Kopienas mērķis nav gaisa satiksmes kopējā apjoma palielināšana starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku, starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Kazahstānas Republikas gaisa pārvadātājiem izveidotā līdzsvara mainīšana vai risināt sarunas par grozījumiem pašreiz spēkā esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu nolīgumos attiecībā uz satiksmes tiesībām,ATZĪMĒJOT, ka I minēto divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu pamatā ir vispārīgs princips, ka līgumslēdzēju pušu izraudzītajām aviokompānijām ir godīgas un vienlīdzīgas iespējas veikt saskaņotus pakalpojumus konkrētos maršrutos, un ka šā nolīguma mērķis nav ietekmēt šo principu,ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem gaisa pārvadātājiem principā aizliegts slēgt nolīgumus, kuri var ietekmēt tirdzniecību starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kuru mērķis vai rezultāts ir konkurences novēršana, ierobežošana vai kropļošana,ATZĪSTOT, ka starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos iekļautie noteikumi, ar ko i) paredz pieņemt vai atbalsta nolīgumus starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, izkropļo vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, vai ii) pastiprina šādu līgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi, vai iii) deleģē gaisa pārvadātājiem vai citiem privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar ko nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, var padarīt neefektīvus uzņēmumiem piemērojamos konkurences noteikumus,IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.1. PANTSVispārēji noteikumi1. Šajā nolīgumā „dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.2. Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir šā nolīguma Puse, ir jāsaprot kā atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.3. Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviokompānijām, kas ir šā nolīguma Puse, ir jāsaprot kā atsauces uz konkrētās dalībvalsts izraudzītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviokompānijām.4. Šajā nolīgumā neparedz papildu satiksmes tiesības līdztekus tām, kas noteiktas divpusējos nolīgumos. Satiksmes tiesības turpinās piešķirt, izmantojot divpusējos nolīgumus.2. PANTSPārvadātāja izraudzīšana dalībvalstī1. Ar šā panta 2. un 3. punkta noteikumiem aizstāj atbilstošos noteikumus II pielikuma attiecīgi a) un b) apakšpunktā par gaisa pārvadātāja izraudzīšanu, ko veikusi attiecīgā dalībvalsts, par piešķirtajām pilnvarām un atļaujām, ko tai piešķīrusi Kazahstānas Republika, un attiecīgi par gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.2. Saņemot apstiprinājumu, ka dalībvalsts ir izraudzījusi gaisa pārvadātāju, Kazahstānas Republika tam ar minimālu procesuālu kavēšanos izsniedz attiecīgās pilnvaras un atļaujas ar nosacījumu, ka:i. aviopārvadātājs ir reģistrēts tās dalībvalsts teritorijā, kas veikusi izraudzīšanu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un tam ir derīga ekspluatācijas atļauja saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;ii. gaisa pārvadātāja efektīvu reglamentējošo kontroli veic un uztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izdošanu, un izraudzīšanas dokumentā ir skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas atbildīgā iestāde, kā arī,iii. gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi pieder un to faktiski kontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas III. pielikumā uzskaitītās valstis, un/vai to valstspiederīgie.3. Kazahstānas Republikai ir tiesības atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts izraudzītā gaisa pārvadātāja darbības pilnvaras var tehniskās atļaujas šādos gadījumos:i. gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu nav reģistrēts tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusi, vai tam nav derīgas darbības licences atbilstīgi Eiropas Kopienas tiesību aktiem;ii. gaisa pārvadātāja efektīvu reglamentējošu kontroli neveic vai neuztur dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, vai izraudzīšanas dokumentā nav skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas atbildīgā iestāde; vaiiii. gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi nepieder un to faktiski nekontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas III pielikumā uzskaitītās valstis, un/vai to valstspiederīgie,iv. gaisa pārvadātājs jau ir pilnvarots darboties saskaņā ar divpusēju nolīgumu, kas noslēgts starp Kazahstānas Republiku un citu Eiropas Savienības dalībvalsti, unv. Kazahstāna var pierādīt, ka, izmantojot satiksmes tiesības maršrutā, kas ietver kādu punktu minētajā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, gaisa pārvadātājs apietu gaisa satiksmes ierobežojumus, kas noteikti iv. punktā minētajā citā nolīgumā.Izmantojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Kazahstānas Republika nediskriminē Kopienas gaisa pārvadātājus to valstiskās piederības dēļ.3. PANTSDrošums1. Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) apakšpunktā uzskaitītos pantus.2. Ja dalībvalsts ir izraudzījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli veic un uztur cita dalībvalsts, tad Kazahstānas Republikas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kas izraudzījusi gaisa pārvadātāju, un Kazahstānas Republiku, vienlīdz attiecas gan uz šīs citas dalībvalsts veikto drošības standartu pieņemšanu, izpildi un uzturēšanu, gan arī uz gaisa pārvadātāja darbības atļauju izsniegšanu.4. PANTSAviācijas degvielas aplikšana ar nodokli1. Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) apakšpunktā.2. Neierobežojot visus citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) apakšpunktā minētajos nolīgumos nav nekas tāds, kas attur dalībvalsti no nodokļu, nodevu un citu maksājumu un maksu nediskriminējošas uzlikšanas par degvielu, kas tiek piedāvāta šīs dalībvalsts teritorijā lietošanai Kazahstānas Republikas izraudzīta gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kurš veic lidojumus no punkta šīs dalībvalsts teritorijā uz citu punktu šīs dalībvalsts teritorijā vai citas dalībvalsts teritorijā.5. PANTSPārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā1. Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma e) apakšpunktā uzskaitītos pantus.2. Tarifi, ko piemēro gaisa pārvadātājs(-i), kuru(-us) Kazahstānas Republika izraudzījusi saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā iekļauts kāds no II pielikuma e) apakšpunktā minētajiem noteikumiem par pārvadāšanu vienīgi Eiropas Kopienas teritorijā, ir pakļauti Eiropas Kopienas tiesību aktiem.6. PANTSAtbilstība konkurences noteikumiem1. Neierobežojot visus citus noteikumus par pretējo, nekas I pielikuma minētajos nolīgumos nav uzskatāms par atbalstu, lai i) noslēgtu līgumus starp uzņēmumiem, pieņemtu uzņēmumu apvienību lēmumus vai par atbalstu saskaņotām darbībām, ar kurām ierobežo vai traucē konkurenci, ii) pastiprina šādu nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību ietekmi, vai iii) deleģēt privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar kuriem nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci.2. Nepiemēro I pielikumā uzskaitīto nolīgumu noteikumus, kuri nav saderīgi ar šā panta 1. punktu.7. PANTSNolīguma pielikumiŠā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.8. PANTSPārskatīšana vai grozīšanaPuses jebkurā laikā var pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu, pamatojoties uz abpusēju piekrišanu.9. PANTSStāšanās spēkā un piemērošana pagaidu kārtā1. Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā.2. Neatkarīgi no 1. punkta nosacījumiem Puses piekrīt piemērot šo nolīgumu pagaidu kārtā no nākamā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.3. Nolīgumi un citi noteikumi starp dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti pagaidu kārtā, ir uzskaitīti I pielikuma b) apakšpunktā Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un vienošanās dokumentiem, tiklīdz tie stājas spēkā vai tos sāk piemērot pagaidu kārtā.10. PANTSNolīguma darbības izbeigšana1. Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.2. Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.Sagatavots [norādīt vietu], divos eksemplāros [norādīt gadu un datumu] angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, kazahu, krievu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru valodā.EIROPAS KOPIENAS VĀRDĀ: | KAZAHSTĀNAS REPUBLIKAS VĀRDĀ: |I pielikumsŠā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu sarakstsa) Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Kazahstānas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas brīdī ir bijuši noslēgti, parakstīti un/vai tikuši piemēroti pagaidu kārtā-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Austrijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts 1993. gada 26. aprīlī Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Austrijas nolīgums”.-  Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Kazahstānas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Briselē, 2000. gada 27. jūnijā, turpmāk tekstā II pielikumā „Kazahstānas un Beļģijas nolīgums”.-  Nolīgums starp Bulgārijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Sofijā, 1999. gada 15. septembrī, turpmāk tekstā II pielikumā „Kazahstānas un Bulgārijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parafēts 1993. gada 26. aprīlī Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Dānijas nolīgums”.-  Nolīgums starp Igaunijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Astanā, 2001. gada 26. aprīlī, turpmāk tekstā II pielikumā „Kazahstānas un Igaunijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Somijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts 1996. gada 7. februārī Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Somijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Francijas Karalistes valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parafēts 1994. gada 21. oktobrī Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Francijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts Bonnā, 1996. gada 15. martā, turpmāk tekstā II pielikumā „Kazahstānas un Vācijas nolīgums”.Jaunākie grozījumi izdarīti ar protokolu, kas parakstīts Bonnā, 2000. gada 6. un 7. jūnijā.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Ungārijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts 1995. gada 9. martā Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Ungārijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts 2002. gada 27. novembrī Hāgā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Nīderlandes nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Latvijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts 1998. gada 19. maijā Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Latvijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Lietuvas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts Viļņā, 1993. gada 21. jūlijā, turpmāk tekstā II pielikumā „Kazahstānas - Lietuvas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parakstīts 1997. gada 27. janvārī Varšavā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Polijas nolīgums”.Jaunākie grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu 1998. gada 21. decembrī un 1999. gada 8. februārī.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Kazahstānas Republikas valdību , kas parafēts 1993. gada 26. aprīlī Alma-atā, turpmāk tekstā II pielikumā – “Kazahstānas un Zviedrijas nolīgums”.-  Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Kazahstānas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Londonā, 1994. gada 21. martā, turpmāk tekstā II pielikumā „Kazahstānas– Apvienotās Karalistes nolīgums”.Jaunākie grozījumi izdarīti ar notu apmaiņu 1998. gada 2. februārī un 1998. gada 4. jūnijā.Jaunākie grozījumi izdarīti ar 2000. gada 29. novembrī Astanā noslēgto saprašanās memorandu.b) Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citas vienošanās, kas parafētas vai parakstītas starp Kazahstānu un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuras šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušās spēkā un nav tikušas iepriekš piemērotasII pielikumsŠā nolīguma I pielikumā uzskaitīto un 2. līdz 5. pantā minēto nolīgumu pantu sarakstsa) Pārvadātāja izraudzīšana dalībvalstī-  Kazahstānas un Bulgārijas nolīguma 4. panta 1. punkts;-  Kazahstānas un Dānijas nolīguma 3. panta 4. punkts;-  Kazahstānas un Igaunijas nolīguma 3. panta 4. punkts;-  Kazahstānas un Francijas nolīguma 4. panta 3. punkts;-  Kazahstānas un Ungārijas nolīguma 3. panta 5. punkts;-  Kazahstānas un Nīderlandes nolīguma 3. panta 5. punkts;-  Kazahstānas un Latvijas nolīguma 4. panta 5. punkts;-  Kazahstānas un Lietuvas nolīguma 4. panta 5. punkts;-  Kazahstānas un Polijas nolīguma 3. panta 5. punkts;-  Kazahstānas un Zviedrijas nolīguma 3. panta 4. punkts;-  Kazahstānas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. panta 4. punkts.b) Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana-  Kazahstānas un Beļģijas nolīguma 5. panta 1.d punkts;-  Kazahstānas un Bulgārijas nolīguma 5. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Dānijas nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Igaunijas nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Francijas nolīguma 5. panta 1. punkts;-  Kazahstānas un Somijas nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Ungārijas nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Nīderlandes nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Latvijas nolīguma 5. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Lietuvas nolīguma 5. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Polijas nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Zviedrijas nolīguma 4. panta 1.a punkts;-  Kazahstānas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. panta 1.a punkts.c) Drošums-  Kazahstānas un Beļģijas nolīguma 7. pants;-  Kazahstānas un Igaunijas nolīguma 6. pants;-  Kazahstānas un Francijas nolīguma 9. pants;-  Kazahstānas un Ungārijas nolīguma 7. pants;-  Kazahstānas un Nīderlandes nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Latvijas nolīguma 8. pants;-  Kazahstānas un Lietuvas nolīguma 8. pants;-  Kazahstānas un Polijas nolīguma 7. pants.d) Nodokļa piemērošana aviācijas degvielai-  Kazahstānas un Beļģijas nolīguma 10. pants;-  Kazahstānas un Bulgārijas nolīguma 17. pants;-  Kazahstānas un Dānijas nolīguma 6. pants;-  Kazahstānas un Igaunijas nolīguma 8. pants;-  Kazahstānas un Francijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Somijas nolīguma 6. pants;-  Kazahstānas un Ungārijas nolīguma 8. pants;-  Kazahstānas un Vācijas nolīguma 6. pants;-  Kazahstānas un Nīderlandes nolīguma 8. pants;-  Kazahstānas un Latvijas nolīguma 12. pants;-  Kazahstānas un Lietuvas nolīguma 12. pants;-  Kazahstānas un Polijas nolīguma 8. pants;-  Kazahstānas un Zviedrijas nolīguma 6. pants;-  Kazahstānas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.e) Pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā-  Kazahstānas un Beļģijas nolīguma 13. pants;-  Kazahstānas un Bulgārijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Dānijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Igaunijas nolīguma 13. pants;-  Kazahstānas un Somijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Francijas nolīguma 17. pants;-  Kazahstānas un Vācijas nolīguma 10. pants;-  Kazahstānas un Ungārijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Nīderlandes nolīguma 12. pants;-  Kazahstānas un Latvijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Lietuvas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Polijas nolīguma 11. pants.-  Kazahstānas un Zviedrijas nolīguma 11. pants;-  Kazahstānas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.III PIELIKUMSŠā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu sarakstsa) Īslandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);b) Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);c) Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);d) Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu). [1] Padomes 2003. gada 5. jūnija Lēmums 11323/03 (dokuments ierobežotai lietošanai).[2] OV C , , . lpp.[3] OV C , , . lpp.[4] OV C , , . lpp.[5] OV C , , . lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.3.2017
            COM(2017) 145 final
            2017/0065(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(budžeta pozīcija 12 02 01: “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība”)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus tiesisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

               EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta, kas pievienots Padomes Lēmuma priekšlikumam, mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, lai atļautu EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) piedalīties Savienības darbībās, kas saistītas ar budžeta pozīciju 12 02 01: “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība” un kas iekļautas Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Apvienotās komitejas lēmums saskan arī ar citām Savienības politikas jomām, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Savienības nostāju.

               Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis priekšlikums paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi — nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā, budžeta pozīcija 12 02 01: “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               4.CITI ELEMENTI

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu ikgadējā finanšu iemaksa no EEZ EBTA valstīm tiek samaksāta ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

               Tādēļ, lai aptvertu laiku no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

               Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2017/0065 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
                  (budžeta pozīcija 12 02 01: “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola (turpmāk “31. protokols”) grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem.

               (5)Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra.

               (6)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)
                  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.3.2017
            COM(2017) 145 final
            PIELIKUMS
            dokumentamPriekšlikums Padomes Lēmumampar nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(budžeta pozīcija 12 02 01: “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība”)

               PIELIKUMS

                  EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2017
                  (XXX),
                  ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav
                  četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

               (2)Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. panta 11. punktā vārdus “2016. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “2016. un 2017. finanšu gads”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  1To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                        EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)
                  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]