               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2017
            COM(2017) 403 final
            2017/0180(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  1
                (Šengenas Robežu kodeksa grozījumi) tika grozīta Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu
                  2
                (CISA), Regula (EK) Nr. 562/2006
                  3
                (Šengenas Robežu kodekss [ŠRK]) un Regula (EK) Nr. 810/2009
                  4
                (Vīzu kodekss) un – cita starpā – tika pārformulēts “īstermiņa uzturēšanās” jēdziens attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem Šengenas zonā. No 2013. gada 18. oktobra trešo valstu valstspiederīgie (neatkarīgi no tā, vai viņiem ir nepieciešama vīza vai nav), kuri plāno ieceļot Šengenas zonā saskaņā ar īstermiņa uzturēšanās režīmu, drīkst uzturēties Šengenas zonā uz laiku, kas nav ilgāks par “90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”. Pretēji definīcijai, kas bija spēkā līdz 2013. gada 18. oktobrim (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā, skaitot no pirmās ieceļošanas dienas), jaunā pieeja ir precīzāka, nosakot ilgumu dienās, nevis mēnešos. Turklāt no definīcijas ir izņemts termins “skaitot no pirmās ieceļošanas dienas”, kas bija radījis neskaidrības un jautājumus.

               Ar ŠRK grozījumiem ES vīzu un robežu tiesību aktos, t. i. CISA, ŠRK, Vīzu kodeksā un Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  5
                tika ieviestas visas nepieciešamās izmaiņas. Tomēr jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” ir nostiprināts arī Eiropas Savienības noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos. Ar Antigvu un Barbudu
                  6
               , Bahamu Salām
                  7
               , Barbadosu
                  8
               , Brazīliju
                  9
               , Maurīciju
                  10
               , Sentkitsu un Nevisu
                  11
                un Seišelām
                  12
                noslēgtajos nolīgumos par vīzu režīma atcelšanu, definējot bezvīzu īstermiņa uzturēšanās ilgumu, joprojām minēta vecā definīcija (“trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā”
                  13
               ).

               Komisija 2014. gada 16. jūlijā pieņēma ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību un iepriekšminētajām valstīm
                  14
               , Padome lēmumu pieņēma 2014. gada 9. oktobrī
                  15
               . Mērķis ir attiecībā uz šīm septiņām valstīm īstenot jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas noteikta ŠRK grozījumos. Turklāt “īstermiņa uzturēšanās” definīcija dienās, nevis mēnešos vīzu režīma atcelšanas nolīgumos ir vieglāk pārbaudāma un aprēķināma ar elektroniskiem/IT līdzekļiem un tādējādi tā ir piemērotāka centralizētajām robežu pārvaldības sistēmām, piemēram, ierosinātajai Ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS)
                  16
               .

               Pēc Padomes pilnvarojuma saņemšanas Komisija sāka sarunas par to, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar septiņām valstīm (Antigvu un Barbudu, Bahamu Salām, Barbadosu, Brazīliju, Maurīciju, Sentkitsu un Nevisu un Seišelām).

               Sarunas ar Barbadosu tika sekmīgi noslēgtas, parafējot grozošo nolīgumu 2017. gada 8. februārī. Abas puses ir vienojušās pieņemt jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju visā vīzu režīma atcelšanas nolīgumā starp ES un Barbadosu. Turklāt nolīgumā iekļautas dažu tehnisku aspektu izmaiņas (skat. turpmāk), bet ceļotājiem visi nolīguma grozījumi ir maznozīmīgi.

                  Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota nolīguma preambulā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Juridiskais pamats

               Atbilstoši nolīguma prasībām ir nepieciešams abu līgumslēdzēju pušu apstiprinājums, ko pauž saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Savienības gadījumā ir nepieciešams Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu.

               Šis priekšlikums ir iesniegts Padomei, lai pilnvarotu Nolīguma, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu, parakstīšanu.

               Nolīgums nodrošina juridisko saskaņotību, kā arī harmonizāciju starp dalībvalstīm, piemērojot jauno ŠRK grozījumos noteikto “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas piedāvā skaidru “īstermiņa uzturēšanās” interpretāciju.

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Savienībai nav pilnvaru, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu, kas būtu saistoši četrām valstīm, kuras ir asociētās valstis Šengenas acquis, tostarp kopējās vīzu politikas īstenošanā. Lai attiecībā uz noteikumiem par atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā nodrošinātu saskaņotu pieeju un tos īstenotu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija, kurā norādīts, ka būtu vēlams, ka Barbadosa, no vienas puses, un Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice, no otras puses, attiecīgi groza savus spēkā esošos divpusējos nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Ja viena no starptautiska nolīguma līgumslēdzējām pusēm ir Eiropas Savienība, tad dalībvalstis pašas nevar juridiski īstenot šāda nolīguma grozījumus. Nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu ar Barbadosu ir noslēgusi Eiropas Savienība. Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī.

               Turklāt, dalībvalstu noslēgtie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu ietekmētu Savienības acquis vīzu jomā (LESD 3. panta 2. punkts).

               •Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, grozīt spēkā esošo nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu starp Barbadosu un Savienību.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               4. EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma sarunu norādes, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Barbadosu, lai grozītu nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu starp abām pusēm. Dalībvalstis Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmēs tika informētas par sarunu norisi.

               5.CITI ELEMENTI

               •Sarunu iznākums

                  Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, tika sasniegti un ka nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

                  Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

                  a. Uzturēšanās ilgums

                  Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Barbadosas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju uz laikposmu, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā (nevis uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā). Jauno definīciju piemēro visā nolīgumā starp Eiropas Savienību un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu.

                  b. Nobeiguma noteikumi – nolīguma apturēšana (8. panta 4. punkts)

               Nolīguma 8. panta 4. punkta pēdējo teikumu groza šādi: “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”. Pievienojot esošajam tekstam vārdus “minēto apturēšanu atceļ”, grozītajā nolīgumā precizē, ka bezvīzu režīma apturēšanu faktiski atceļ, ja zūd minētās apturēšanas iemesli. Ar šo grozījumu nolīguma par vīzu režīma atcelšanu ar Barbadosu redakcija tiek saskaņota ar visiem pārējiem vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem, kurus Savienība parakstīja 2015. un 2016. gadā. Ar Vīzu jautājumu darba grupa 2016. gada 14. jūnijā apspriedās par šo grozījumu, un neviena dalībvalsts nav cēlusi iebildumus.

                  c. Aizvietot “Kopiena” ar “Savienību”

                  Kopš 2009. gada 1. decembra, kad stājies spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība pati par sevi ir ieguvusi konsolidētu juridisko statusu. Tomēr jēdziens “Eiropas Kopiena” joprojām ir ietverts starptautiskajos nolīgumos, kas stājās spēkā pirms Lisabonas līguma, kā tas ir attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu. Tādēļ visā nolīgumā par vīzu režīma atcelšanu vārdu “Kopiena” ar grozošo nolīgumu aizstāj ar “Savienība”.

                  d. Kopīgās deklarācijas

                  Nolīgumam ir pievienotas divas kopīgās deklarācijas:

                  – par to, kā interpretēt 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, un

                  – par Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu.

                  e. Stāšanās spēkā

                  Šis nolīgums stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad pēdējā līgumslēdzēja puse paziņo otrai, ka ratifikācijas procedūras ir pabeigtas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ļautu ceļotājiem saprast un ievērot tiesību aktus, ir vajadzīgs pietiekami ilgs pārejas periods. Kad tiks pabeigta nolīguma ratifikācija, sešu mēnešu laikposms ļaus ceļotājiem pabeigt saskaņā ar veco definīciju aprēķināto īstermiņa uzturēšanos, pirms stājas spēkā jaunā īstermiņa uzturēšanās definīcija un tās 180 dienu retrospektīvais atsauces periods.

                  Visus citus noteikumus esošajā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu, tostarp to teritoriālo piemērošanas jomu, grozošais nolīgums neskar.

               6.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekš minētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei lemt par nolīguma parakstīšanu Savienības vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā.

               2017/0180 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar 2009. gada 30. novembra lēmumu Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu. Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Barbadosas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, “ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā”.

               (2)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  17
                Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)Nolīgumā starp Savienību un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (4)Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas par Nolīgumu, ar ko grozīs Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“nolīgums”).

               (5)Sarunas ar Barbadosu par nolīgumu tika veiksmīgi pabeigtas, Savienības un Barbadosas galvenajiem sarunu vedējiem nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2017. gada 8. februārī.

               (6)Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

               (7)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  18
               . Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  19
               . Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Savienības vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

               3. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

                     (3)
                  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

                     (4)
                  OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

                     (5)
                  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)
                  OV L 169, 30.6.2009., 3. lpp.

                     (7)
                  OV L 169, 30.6.2009., 24. lpp.

                     (8)
                  OV L 169, 30.6.2009., 10. lpp.

                     (9)
                  Ar Brazīliju Eiropas Savienība noslēdza divus nolīgumus. Vienu attiecībā uz parasto pasu turētājiem (OV L 255, 21.9.2012., 4. lpp.) un vienu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (OV L 66, 12.3.2011., 2. lpp.).

                     (10)
                  OV L 169, 30.6.2009., 17. lpp.

                     (11)
                  OV L 169, 30.6.2009., 38. lpp.

                     (12)
                  OV L 169, 30.6.2009., 31. lpp.

                     (13)
                  Sal. “Mērķis” un “Uzturēšanās ilgums” nolīgumos.

                     (14)
                  COM(2014)468 final.

                     (15)
                  Padomes Lēmums, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību/Kopienu un Antigvu un Barbudu, Bahamu Salu Sadraudzību, Barbadosu, Brazīlijas Federatīvo Republiku, Maurīcijas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju un Seišelu Republiku, ko Padome pieņēma 2014. gada 9. oktobrī.

                     (16)
                  COM(2016)194 final.

                     (17)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

                     (18)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (19)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2017
            COM(2017) 403 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses, un

               BARBADOSA,

               no otras puses,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk “nolīgums”), kas stājās spēkā 2010. gada 1. martā,

               ATKĀRTOTI APSTIPRINOT, cik svarīgi ir atvieglot tiešos personiskos kontaktus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka šā nolīguma mērķis ir apmierināt līgumslēdzēju pušu pilsoņu vajadzības,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas sniegta nolīgumā (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā no pirmās ieceļošanas dienas) nav pietiekami precīza, un jo īpaši jēdziens “pirmā ieceļošanas diena” var radīt neskaidrības un jautājumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ES “iekšējos” vīzu un robežu tiesību aktos ar Regulu (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs) ir ieviestas horizontālas izmaiņas un tajā īstermiņa uzturēšanās ir definēta šādi: “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem, kuru paredzēts ieviest Eiropas Savienībā, ir nepieciešama vienota un skaidri definēta “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas ir piemērojama visiem trešo valstu valstspiederīgajiem,

               VĒLOTIES nodrošināt ceļotāju netraucētu plūsmu Līgumslēdzēju pušu robežšķērsošanas vietās,

               VĒLREIZ APSTIPRINOT to, ka nolīgums attiecas uz visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju,

               ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīgumu groza saskaņā ar šā panta noteikumiem:

               (1)nosaukumā un 3. panta 5. punktā, 6. panta 1. punktā un 8. panta 7. punktā vārdu “Kopiena” aizstāj ar vārdu “Savienība” attiecīgajā locījumā;

               (2)nolīguma 1. panta vārdus “uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”;

               (3)nolīguma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “Eiropas Savienības pilsoņi var uzturēties Barbadosas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.”;

               (4)nolīguma 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Barbadosas pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Barbadosas pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kurš nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kurās pilnībā piemēro Šengenas acquis.”;

               (5)nolīguma 4. panta 3. punktā vārdus “trim mēnešiem” aizstāj ar vārdiem “90 dienām” un vārdu “Kopienas” aizstāj ar vārdu “Savienības”;

               (6)nolīguma 8. panta 4. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

               “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”.

               2. pants

               Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un tas stājas spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad pēdējā Puse paziņo otrai Pusei par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu.

               Nolīgums ir sagatavots divtūkstoš septiņpadsmitā gada … … …., divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Eiropas Savienības vārdā –

               Barbadosas vārdā –

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Barbadosa, no otras puses, nekavējoties groza esošos divpusējos nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā kopumā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas cita starpā nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               ________


title: Proposal for a Council Decision authorising the Kingdom of Spain to apply a measure derogating from Article 11(A)(1) and Article 28e of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes

text:
                     EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                      Briselē, 23.12.2005
                                                      COM(2005) 697 galīgā redakcija
                                           Priekšlikums
                                     PADOMES LĒMUMS
       atļaut Spānijas Karalistei piemērot pasākumu, kas ir atkāpe no 11. panta A daļas
   1. punkta un 28.e panta Padomes Sestajā direktīvā (77/388/EEK) par to, kā saskaņojami
                      dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem
                                       (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                 PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
      •   Priekšlikuma pamatojums un mērķi
      Saskaņā ar 27. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā
      direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma
      nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze,
      Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij
      piemērot īpašus pasākumus, kas ir atkāpes no minētās direktīvas, lai vienkāršotu
      nodokļa iekasēšanas procedūru vai nepieļautu noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai
      izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.
      Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrētā vēstulē Spānijas Karaliste pieprasīja atļauju
      ieviest pasākumu, kas ir atkāpe no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta,
      un pēc tam apliecināja Komisijai, ka pieteikumā ietverta arī prasība par atkāpi no šīs
      direktīvas 28.e panta. Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija
      2005. gada 7. oktobrī informēja pārējās dalībvalstis par Spānijas prasību. Komisija
      2005. gada 10. oktobrī paziņoja Spānijai, ka saņēmusi visu vajadzīgo informāciju, lai
      novērtētu prasību.
      •   Vispārējais konteksts
      Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punktu preču piegādes vai
      pakalpojumu sniegšanas summa, kuru apliek ar nodokli, ir „visa summa, kas veido
      atlīdzību, kuru piegādātājs ir saņēmis vai kura tam jāsaņem no pircēja..” Ar šo
      noteikumu parasti pietiek, ja piegāde ir vienīgi tirdzniecības darījums un ja piegādātājs
      un pircējs nav saistīti, kas ietekmētu piegādes vērtību. Tomēr, ja darījumā iesaistītās
      personas ir saistītas, ir pierādīts, ka dažas piegādes rada mazākus nodokļa ieņēmumus,
      jo tiek manipulēta piegāžu vērtība. Ja saistītajam saņēmējam nav pilnīgu nodokļa
      atskaitīšanas tiesību, zemāks novērtējums salīdzinājumā ar atklātā tirgus vērtību
      samazina neatmaksājamā priekšnodokļa summu.
      Lai novērstu zaudējumus no nodokļiem, kas rodas šādas vērtību maiņas rezultātā,
      Spānija ir pieprasījusi iespēju labot ar nodokli apliekamo summu tajos gadījumos, kad
      ar nodokli apliekamā summa ievērojami atšķiras no atklātā tirgus vērtības un kur
      piegāde notiek starp saistītām personām. Saistītās personas atkārtotas vērtēšanas
      vajadzībām ir objektīvi definētas un noteiktas Spānijas likumos.
      Priekšlikums atļauj Spānijas nodokļu iestādēm piemērot piegādēm atklātā tirgus
      vērtību (kā noteikts 11. panta A daļas 1. punktā) ar mērķi aprēķināt PVN, nevis kā
      atlīdzību par jau samaksāto.
      Kopienas iekšējo iegāžu novērtēšanas noteikumi ir izklāstīti Direktīvas 77/388/EEK
      28.e pantā, ar ko paplašina 11. panta A daļas noteikumus par Kopienas iekšējām
      iegādēm. Lai nodrošinātu vienādu pieeju iekšzemes piegādēm un Kopienas iekšējām
      iegādēm un novērstu to, ka pretpasākumu varētu viegli apiet, izmantojot saistītas
      personas citās dalībvalstīs, Spānija vēlas iekļaut Kopienas iekšējās iegādes īpašā
      pasākuma darbības jomā.
LV                                              2                                               LV
 ---pagebreak---       Priekšlikumā paredzēts, ka īpašā pasākuma atļauja ir spēkā līdz 2009. gada
      31. decembrim. Tas ir ierobežots laika posms, lai pārskatītu pasākumu, ņemot vērā
      pieredzi un turpmākās nepieciešamības novērtējumu. Tomēr Komisija 2005. gada
      16. martā iesniedza Padomei dokumentu KOM(2005)89. Tas ir priekšlikums direktīvai,
      ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu
      PVN iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un
      izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm. Tā
      saucamajā „racionalizācijas priekšlikumā atbilstoši 27. pantam”, cita starpā, ir iekļauti
      noteikumi, kas attiecas uz to pašu jomu kā pieprasītais pasākums. Tāpēc ierosinātās
      atkāpes spēkā esība beigsies ar to direktīvā ietverto šīs jomas pasākumu stāšanos spēkā,
      kas izriet no racionalizācijas priekšlikuma.
      •   Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā
      Citām dalībvalstīm ir piešķirtas līdzīgas atkāpes saistībā ar Direktīvas 77/388/EEK
      11. panta A daļas 1. punkta un 28.e panta.
      •   Saskanība ar Savienības mērķiem un politiku citās jomās
      Nav piemērojams.
   2) APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
      •   Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
      Uz šo jomu neattiecas.
      •   Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana
      Nav vajadzības pēc neatkarīga ekspertu atzinuma.
      •   Ietekmes novērtējums
      Priekšlikums ir izstrādāts, lai nepieļautu iespējamu izvairīšanos no PVN maksāšanas un
      PVN nemaksāšanu, tāpēc tam, iespējams, būs pozitīva ietekme, ne tikai tādēļ, ka būs
      izpildīti noteikumi.
      Tā ir iespēja, kuru ir izmantojušas citas dalībvalstis un kuru Spānija uzskatīja par
      piemērotu pasākumu, lai nepieļautu nodokļa zaudējumus. Pieprasītais pasākums atbilst
      arī Komisijas priekšlikumam, kas iekļauts KOM(2005) 89, lai racionalizētu virkni
      27. pantā minēto atkāpju.
   3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
      •   Kopsavilkums par ierosināto priekšlikumu
      Spānija pilnvarota izmantot pasākumus, kas izriet no Padomes Sestās
      direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta un 28.e panta, kas atļauj pārrēķināt
      preču un pakalpojumu piegādes, kā arī Kopienas iekšējās iegādes ar nodokli apliekamo
      vērtību noteiktos gadījumos, kad vērtība ir ievērojami zemāka nekā to atklātā tirgus
      vērtība; kad puses ir saistītas un saņēmējam ir ierobežotas tiesības veikt atskaitījumus.
LV                                             3                                                LV
 ---pagebreak---       Par vērtību var pieņemt piegādes atklātā tirgus vērtību, kā noteikts Sestās direktīvas
      11. panta A daļas 1. punkta d) apakšpunktā.
      •   Juridiskais pamats
      27. panta      1. punkts      Padomes     1977. gada    17. maijā     grozītajā   Sestajā
      direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma
      nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze.
      •   Subsidiaritātes princips
      Kopienai ir ekskluzīva kompetence šā priekšlikuma darbības jomā. Tāpēc
      subsidiaritātes principu nepiemēro.
      •   Proporcionalitātes princips
      Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ:
      Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un neuzliek
      nekādu pienākumu.
      Tā kā atkāpes piemērošanas joma ir ierobežota, īpašais pasākums ir proporcionāls
      izvirzītajam mērķim.
      •   Juridisko instrumentu izvēle
      Ierosinātie tiesību akti: citi.
      Citi līdzekļi nebūtu piemēroti turpmāk norādītā(-o) iemesla(-u) dēļ.
      Atbilstīgi 27. pantam Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami
      dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, atkāpe no kopējiem PVN
      noteikumiem ir iespējama vienīgi tad, ja Padome vienprātīgi pēc Komisijas
      priekšlikuma izsniedz atļauju. Padomes lēmums ir vienīgais piemērotais tiesību akts, jo
      to var attiecināt uz atsevišķu dalībvalsti.
   4) IETEKME UZ BUDŽETU
      Priekšlikums nekādi neietekmē Kopienas budžetu.
   5) PAPILDU INFORMĀCIJA
      •   Pārbaudes/pārskatīšanas/darbības beigšanas klauzula
      Priekšlikums ietver darbības beigšanas klauzulu.
LV                                             4                                                LV
 ---pagebreak---                                                Priekšlikums
                                           PADOMES LĒMUMS
       atļaut Spānijas Karalistei piemērot pasākumu, kas ir atkāpe no 11. panta A daļas
   1. punkta un 28.e panta Padomes Sestajā direktīvā (77/388/EEK) par to, kā saskaņojami
                         dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem
                                (Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Sesto direktīvu (77/388/EEK) par dalībvalstu
   likumu saskaņošanu attiecībā uz apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības
   nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze1, jo īpaši tās 27. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu2,
   tā kā:
   (1)     Atbilstīgi Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 1. punktam Padome vienprātīgi pēc
           Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, kas
           ir atkāpes no minētās direktīvas, lai vienkāršotu nodokļa iekasēšanas procedūru vai
           nepieļautu noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa
           maksāšanas.
   (2)     Spānijas Karaliste 2005. gada 21. jūnija vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā
           saņemta 2005. gada 22. jūlijā, pieprasīja atļauju pasākuma ieviešanai, atkāpjoties no
           Direktīvas 77/388/EEK noteikumiem par summu, kas apliekama ar nodokli PVN
           vajadzībām.
   (3)     Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija ar 2005. gada
           7. oktobra vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Spānijas Karalistes prasību.
           Komisija 2005. gada 10. oktobra vēstulē paziņoja Spānijas Karalistei, ka tās rīcībā ir
           visa informācija, ko tā uzskata par nepieciešamu lūguma izvērtēšanai.
   (4)     Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunktu
           pievienotās vērtības nodokļa (PVN) vajadzībām ar nodokli apliekamā piegādes summa
           ir visa summa, kas veido atlīdzību, kas samaksāta par piegādi. Minētās direktīvas
           28.e panta 1. punktā noteikta ar nodokli apliekamā Kopienas iekšējo iegāžu summa,
           atsaucoties uz 11. panta A daļu.
   1
           OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp., direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK
           (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.)
   2
           OV C […], […], […]. lpp.
LV                                                   5                                                  LV
 ---pagebreak---    (5)     Ar pasākumu, kuram vajadzīga atkāpe, plānots nepieļaut nodokļa ieņēmumu
           zaudējumus, kas rodas, manipulējot tādu preču piegāžu, pakalpojumu sniegšanas un
           Kopienas iekšējo iegāžu ar nodokli apliekamo summu, par kurām jāmaksā PVN, ja
           pārdevējs nosaka samazinātu cenu saistītam pircējam, kuram nav pilnīgas tiesības uz
           nodokļa atskaitīšanu.
   (6)     Pasākums jāvērš tā, lai to piemērotu vienīgi tajos gadījumos, kad izvairās no PVN
           maksāšanas vai nemaksā PVN, un tikai tad, ja izpildīti vairāki nosacījumi. Tāpēc
           pasākums atbilst mērķim.
   (7)     Lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai nodokļa nemaksāšanu, citām
           dalībvalstīm ir piešķirtas līdzīgas atkāpes, un ir konstatēts, ka tās ir efektīvas.
   (8)     Atkāpes, kas atbilst Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, ar ko nepieļauj izvairīšanos
           no PVN maksāšanas attiecībā uz tādu starp saistītām personām veiktu piegāžu summu,
           kas apliekama ar nodokli, iekļautas Komisijas 2005. gada 16. marta priekšlikumā
           direktīvai, kas racionalizē dažas atkāpes atbilstīgi minētajam pantam3. Tāpēc šīs
           atkāpes piemērošanas laikposms jāierobežo līdz šīs direktīvas spēkā stāšanās brīdim.
   (9)     Šī atkāpe nodrošinās pēdējā patēriņa posmā maksājamā PVN summu, un tai nav
           negatīvas ietekmes uz Eiropas Kopienu pašu resursu daļu, ko veido PVN,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:
                                                  1. pants
   Atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunkta un
   28.e panta, ar šo Spānijas Karalistei atļauj noteikt, ka ar nodokli apliekamā preču piegādes,
   pakalpojumu sniegšanas vai Kopienas iekšējās preču iegādes summa ir tā pati, kas atklātā
   tirgus vērtība, kura definēta minētās direktīvas 11. panta A daļas 1. punkta d) apakšpunktā,
   kad atlīdzība ir ievērojami zemāka nekā atklātā tirgus vērtība un piegādes saņēmējam vai —
   Kopienas iekšējās iegādes gadījumā — ieguvējam nav pilnas tiesības uz atskaitījumiem
   atbilstoši Direktīvas 77/388/EEK 17. pantam.
   Šo pasākumu var izmantot tikai ar nolūku nepieļaut izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai
   nodokļa nemaksāšanu un tad, ja atlīdzību, kas citkārt būtu ar nodokli apliekamās summas
   pamatā, ir ietekmējusi ģimene, vadība, īpašumtiesības, finanšu vai tiesiskās saistības, kas
   definētas valsts tiesību aktos. Šīm vajadzībām juridiskās saistības ir arī oficiālās attiecības
   starp darba devēju un darbinieku.
                                                  2. pants
   Saskaņā ar 1. pantu piešķirtās atļaujas termiņš beidzas dienā, kad stājas spēkā direktīva, kas
   racionalizē atkāpes atbilstoši Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, ar ko nepieļauj izvairīšanos
   no pievienotās vērtības nodokļa maksāšanas vai pievienotās vērtības nodokļa nemaksāšanu,
   novērtējot piegādes starp saistītām personām, vai 2009. gada 31. decembrī atkarībā no tā, kura
   diena ir agrāk.
   3
           OV C 125, 24.5.2005., 12. lpp. KOM(2005) 89.
LV                                                    6                                            LV
 ---pagebreak---                                                3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.
   Briselē,
                                                Padomes vārdā —
                                                priekšsēdētājs
LV                                                 7            LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0856

Priekšlikums Padomes lemumam, kas ļauj Dānijai piemērot pasākumu, atkāpjoties no 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem  /* COM/2004/0856 galīgā redakcija */

	Briselē, 06.01.2005COM(2004) 856 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM,kas ļauj Dānijai piemērot pasākumu, atkāpjoties no 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSVēstulē, kas Komisijas ģenerālsekretariātā reģistrēta 2004. gada 17. maijā, Dānijas iestādes lūdza atļauju saskaņā ar 27. pantu Padomes 1997. gada 17. maija Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze[1] (turpmāk tekstā – „Sestā direktīva”), īpašu pasākumu ieviešanai, atkāpjoties no direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta, lai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.Saskaņā ar Sestās direktīvas 27. panta 2. punktu Komisija 2004. gada 15. oktobra vēstulē informēja citas dalībvalstis par Dānijas valdības lūgumu un ar 2004. gada 19. oktobra vēstuli paziņoja Dānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par nepieciešamu lūguma izpildei.Direktīvas 77/388/EEK 14. panta 1. punkta d) apakšpunkts izvirza noteikumu, ka dalībvalstis piešķir atbrīvojumu tādu preču galīgai ievešanai, kuras atbilst prasībām, lai tiktu atbrīvotas no muitas nodokļiem, izņemot nodokļus, kas paredzēti kopējā muitas tarifā. Direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu īsteno Direktīva 83/181/EEK [2] un jo īpaši tās 22. pants, kas nosaka, ka jāatbrīvo tādu preču ievešana, kuru vērtība nepārsniedz EUR 10. Dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu importētajām precēm, kuru kopējā vērtība ir lielāka par EUR 10, bet nepārsniedz EUR 22. Tomēr dalībvalstis var izslēgt no šā atbrīvojuma preces, kas ir ievestas pa pastu.Dānija pašlaik atbrīvo no PVN komerciāla rakstura preces mazos sūtījumos, kas saņemti no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Dānijas ierobežojums PVN atbrīvojumam ir DKK 80 (EUR 10). Tomēr Dānijas iestādes ir atklājušas, ka izdevniecības izplata atsevišķus žurnālus un periodiskos izdevumus no teritorijām, kurās nav spēkā Sestā direktīva par pievienotās vērtības nodokli. Saskaņā ar Dānijas iestāžu veikto izmeklēšanu 2003. gada pirmajos deviņos mēnešos tikai no Ālandu salām vien ir importēti vairāk nekā 3,5 miljoni nedēļas izdevumu un žurnālu, kas nozīmē to, ka valsts ir zaudējusi ieņēmumus aptuveni 47 miljonu DKK apmērā (apm. 6,2 miljoni EUR). Pastāv risks, ka ieņēmumu zudums palielināsies, ja netiks grozīti PVN noteikumi, lai nepieļautu šo izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Dānijas zaudētajiem PVN ieņēmumiem ir arī negatīva ietekme uz Kopienas pašu resursiem.Kopš Direktīvas 83/181/EEK ieviešanas dalībvalstīm vairs nav iespējas nepiešķirt atbrīvojumu šāda veida importam, pamatojoties uz Sestās direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta pirmo daļu, un Dānijas valdība jebkurā gadījumā nevar noteikt, vai šis imports nopietni ietekmē konkurences apstākļus. Lūgums par atkāpi attiecas tikai uz sūtījumiem un scenārijiem, kas saistīti ar nodokļu apiešanas shēmu, un neparedz izslēgt visus pa pastu pasūtīto preču sūtījumus, kas minēti Direktīvas 83/181/EEK 22. pantā.Tāpēc šķiet, ka paredzētā atkāpe no 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta tiešām ir piemērotākais risinājums īpašajiem apstākļiem un nodokļu apiešanas scenārijam, uz ko tā attiecas. Atkāpe novērš PVN zudumus.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM,kas ļauj Dānijai piemērot pasākumu, atkāpjoties no 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Sesto Direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (1), un jo īpaši tās 27. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],tā kā:(1) Vēstulē, kas Komisijas ģenerālsekretariātā reģistrēta 2004. gada 17. maijā, Dānijas iestādes lūdza atļauju īpašu pasākumu ieviešanai, atkāpjoties no direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta, lai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Citas dalībvalstis par šo lūgumu tika informētas 2004. gada 15. oktobrī.(2) Atkāpes pasākuma mērķis ir neattiecināt nodokļu atbrīvojumus uz atsevišķiem žurnāliem un nedēļas izdevumiem, kuriem izmanto šo atbrīvojumu, pamatojoties uz Direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un piemērot šiem izdevumiem PVN. Direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu īsteno Direktīva 83/181/EEK [4] un jo īpaši tās 22. pants, kas nosaka, ka jāatbrīvo preču ievešana, kuru vērtība nepārsniedz EUR 10. Dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu importētajām precēm, kuru kopējā vērtība ir lielāka par EUR 10, bet nepārsniedz EUR 22. Dānija pašlaik atbrīvo no PVN komerciāla rakstura preces visos mazajos sūtījumos, kas saņemti no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Dānijas ierobežojums PVN atbrīvojumam ir DKK 80 (10 EUR).(3) Dānijas iestādes ir konstatējušas, ka dažas izdevniecības izplata savus izdevumus parakstītājiem Dānijā no teritorijām, kurās nav spēkā Sestā direktīva par pievienotās vērtības nodokli, radot ieņēmumu zudumus Dānijai un tādejādi negatīvi ietekmējot arī Kopienas pašu resursus. Pastāv risks, ka ieņēmumu zudums palielināsies, ja vien Dānijai netiks dota atļauja grozīt PVN noteikumus, lai nepieļautu šo izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.(4) Kopš Direktīvas 83/181/EEK ieviešanas dalībvalstīm vairs nav iespējas nepiešķirt atbrīvojumu šāda veida importam, pamatojoties uz Sestās direktīvas 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta pirmo daļu. Jebkurā gadījumā, Dānijas valdība nevar noteikt, vai šis imports nopietni ietekmē konkurences apstākļus. Turklāt lūgums par atkāpi attiecas tikai uz sūtījumiem un scenārijiem, kas saistīti ar nodokļu apiešanas shēmu, un neparedz izslēgt visus pa pastu pasūtīto preču sūtījumus, kas minēti Direktīvas 83/181/EEK 22. pantā. Tāpēc šķiet, ka paredzētā atkāpe no 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta tiešām ir piemērotākais risinājums īpašajiem apstākļiem un nodokļu apiešanas scenārijam, uz ko tā attiecas.(5) Atkāpe novērš PVN zudumus un tādējādi neatstās negatīvu iespaidu uz Kopienas ieņēmumiem no PVN,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:1. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 14. panta 1. punkta d) apakšpunkta, Dānija ir atļauts piemērot VAT Dānijā importētiem žurnāliem, periodiskajiem izdevumiem vai līdzīgai produkcijai, ko iespiež ES un nosūta privātpersonām Dānijā.2. pantsŠo lēmumu piemēro līdz 2010. gada 31. janvārim.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Dānijai.Briselē, […]Padomes vārdāpriekšsēdētājs [1] OJ L 145, 13.06.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/7/EK (OV L 27, 30.01.2004, 44. lpp.).[2] OJ C […] […], […] lpp.[3] OJ C […] […], [...].lpp.[4] OJ C […] […], […] lpp


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.1.2017
            COM(2017) 45 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Apvienotajai Karalistei, Kiprai un Portugālei

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
               , un jo īpaši tās 10. pantu ir atļauts izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu ar ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 000 000 apmērā (2011. gada cenās), pārsniedzot finanšu shēmas attiecīgajām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               Fonda pieejamības nosacījumi ir sīki izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 661/2014.

               Ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Kipras un Portugāles pieteikumus, atbalstu no fonda, balstoties uz nodarīto kopējo zaudējumu aplēsi, aprēķina šādi.

                        Katastrofa

                        Kopējie tiešie zaudējumi

                        (milj. EUR)

                        Piemērotā reģionālai katastrofai noteiktā robežvērtība

                        (milj. EUR)

                        Piemērotā lielai katastrofai noteiktā robežvērtība

                        (milj. EUR)

                        2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem līdz lielai katastrofai noteiktajai robežvērtībai

                        (EUR)

                        6 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem virs lielai katastrofai noteiktās robežvērtības

                        (EUR)

                        Ierosinātā atbalsta kopsumma

                        (EUR)

                        Apvienotā Karaliste – plūdi 2016. gadā (reģionāla katastrofa)

                        2 412,042

                        626,764

                        neattiecas

                        60 301 050

                        -

                        60 301 050

                        Kipra – sausums un ugunsgrēki 2016. gadā (liela katastrofa)

                        180,803

                        neattiecas

                        101,412

                        2 535 300

                        4 763 460

                        7 298 760

                        Portugāle – ugunsgrēki Madeirā 2016. gadā (reģionāla katastrofa)

                        157,000

                        40,850

                        neattiecas

                        3 925 000

                        -

                        3 925 000

                        KOPĀ

                        71 524 810

               Izskatot minētos pieteikumus
                  2
                un apsverot lielāko iespējamo ieguldījumu no fonda, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļus kopsummā par EUR 71 524 810.

               Komisija iesniegs budžeta grozījuma projektu (BGP), lai 2017. gada budžetā iekļautu īpašās saistību un maksājumu apropriācijas.

               Ja netiks panākta vienošanās, tiks uzsākta trialoga procedūra saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
               .

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Apvienotajai Karalistei, Kiprai un Portugālei

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  4
               , un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  5
                un jo īpaši tā 11. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)Fondam pieejamo līdzekļu apjoms nepārsniedz EUR 500 000 000 gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  6
                10. pantā.

               (3)Apvienotā Karaliste 2016. gada 26. februārī iesniedza pieteikumu fonda izmantošanai pēc plūdiem, kas laikposmā no 2015. gada decembra līdz 2016. gada janvārim skāra 11 reģionus
                  7
               . Savā pieteikumā Apvienotās Karalistes iestādes norādīja, ka zaudējumu novērtējums ir nepilnīgs un attiecīgie skaitļi ir tikai provizoriski. Galīgais pieteikums tika pabeigts 2016. gada 22. septembrī.

               (4)Kipra 2016. gada 5. septembrī iesniedza pieteikumu fonda izmantošanai pēc lielā sausuma, kas iestājās no 2015. gada oktobra, un 2016. gada 18. un 19. jūnija savvaļas ugunsgrēku radītajām sekām.

               (5)Portugāle 2016. gada 21. septembrī iesniedza pieteikumu fonda izmantošanai pēc savvaļas ugunsgrēkiem Madeiras salā 2016. gada 8.–13. augustā.

               (6)Apvienotās Karalistes, Kipras un Portugāles pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālā pabalsta sniegšanai no fonda.

               (7)Tāpēc fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu pabalstu Apvienotajai Karalistei, Kiprai un Portugālei.

               (8)Lai pēc iespējas samazinātu laiku, kas vajadzīgs fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu saistību un maksājumu apropriācijās izmanto šādi:

               a) EUR 60 301 050 piešķir Apvienotajai Karalistei;

               b) EUR 7 298 760 piešķir Kiprai;

               c) EUR 3 925 000 piešķir Portugālei.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no .. [lēmuma pieņemšanas datums]**.

                  8Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  13.01.2017. paziņojums Komisijai C(2017) 124 attiecībā uz Apvienoto Karalisti un 24.01.2017. paziņojums Komisijai C(2017) 358 attiecībā uz Kipru un Portugāli.

                     (3)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)
                  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (5)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (6)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (7)
                  UKC2-Nortamberlenda, UKD1-Kambrija, UKD3-Lielā Mančestra, UKD4-Lankašīra, UKE2-Ziemeļjorkšīra, UKE4-Rietumjorkšīra, UKL1-Rietumvelsa un ielejas, UKM2-Austrumskotija, UKM3-Dienvidrietumskotija, UKM5-Ziemeļaustrumskotija un UKN0-Ziemeļīrija.

                     (8)
                   Datums jāieraksta Parlamentam pirms publicēšanas OV.