				|

		52013PC0522

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)
tika izveidots 2002. gadā[1],
lai nodrošinātu ES iespēju reaģēt lielu katastrofu gadījumos ES dalībvalstīs un
valstīs, kuras risina sarunas par pievienošanos. Kopumā šis instruments ir
piemērots izvirzīto mērķu sasniegšanai, tomēr pastāv uzskats, ka tas nav
pietiekami reaģētspējīgs un atpazīstams, turklāt atsevišķi instrumenta
aktivizācijas kritēriji ir pārāk sarežģīti un neskaidri.
Komisija 2005. gadā iesniedza priekšlikumu
jaunai ESSF regulai[2].
Eiropas Parlaments priekšlikumu atbalstīja[3],
taču Padome to nepieņēma. Komisija 2012. gada jūnijā oficiāli atsauca
priekšlikumu.
Komisija 2011. gada oktobrī iesniedza
paziņojumu par Solidaritātes fonda nākotni[4],
kurā novērtēti pašreizējā instrumenta īstenotie pasākumi un ierosināti dažādi
tā darbības uzlabojumi. Pašreizējā politika tika analizēta arī atsevišķā ESSF
2008. gada pārskata nodaļā[5].
Šis priekšlikums ir sagatavots jaunās
daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam kontekstā.
Tas arī papildina neseno Komisijas un Augstā
pārstāvja kopējo priekšlikumu par LESD 222. pantā[6] noteiktās solidaritātes
klauzulas īstenošanas kārtību, kurā Solidaritātes fonds minēts kā viens no
galvenajiem Eiropas Savienības instrumentiem šā Līguma nosacījuma piemērošanai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI
Komisijas 2011. gada oktobra paziņojums tika
apspriests ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un citām ieinteresētajām
personām.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja[7] un Eiropas Parlaments[8] pieņēma ziņojumus, kuros plaši
izklāstīja paziņojumā sniegto analīzi un atbalstīja Komisijas ierosinājumus par
Fonda darbības uzlabošanu ar vairākiem regulas pielāgojumiem.
Dalībvalstis pauda savu viedokli COCOF,
kā arī Padomes Strukturālo pasākumu darba grupas sanāksmēs.
3.           Priekšlikuma būtība
Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot
pašreizējā Solidaritātes fonda darbību, paātrinot instrumenta reaģētspēju,
padarot fonda darbību uzskatāmāku pilsoņiem, vienkāršojot tā izmantošanu un paredzot
skaidrākus noteikumus. Tas tiks panākts, ieviešot dažus tehniskus regulas
pielāgojumus. Instrumenta darbības pamatprincipi, tā finansēšana ārpus daudzgadu
finanšu shēmas (DFS) un paredzamie izdevumi nemainīsies.
Priekšlikumā ir paredzēti ESSF regulas
pielāgojumi, kas tika apspriesti 2011. gada paziņojumā par Solidaritātes
fonda nākotni:
·
skaidri definēt ESSF darbības jomu, attiecinot to
tikai uz dabas katastrofām, tostarp cilvēku izraisītām katastrofām, kuras ir
tiešas dabas katastrofas sekas (“domino efekts”). Šādi tiks likvidēta
pašreizējā juridiskā nenoteiktība par instrumenta darbības jomu un tādējādi arī
novērsta noteikumiem neatbilstīgu pieteikumu iesniegšana;
·
noteikt jaunu un vienkāršu vienotu kritēriju ESSF
ārkārtas izmantošanai tā dēvēto neparasto reģionālo katastrofu gadījumā, ņemot
vērā ar IKP saistītu robežvērtību. Kā norādīts 2011. gada paziņojumā,
nosakot reģionālu katastrofu radīto zaudējumu robežvērtību 1,5 % no IKP
apmērā NUTS 2 līmenī, tiks novērsta pašreizējo ar ESSF
līdzekļu ārkārtas izmantošanu saistīto nosacījumu neskaidrība. Tas ievērojami
vienkāršos un paātrinās gan pieteikumu sagatavošanu uz atbalstu tiesīgajās
valstīs, gan to novērtēšanu Komisijā. Vienlaikus šādi tiks būtiski samazināts
noraidīto pieteikumu skaits, jo pieteikumu iesniedzēji jau sākumā zinās, vai
tie atbilst kritērijam. Ierosinātā jaunā robežvērtība ir 1,5 % no
reģionālā IKP, jo sīka iepriekšējo pieteikumu analīze liecina, ka tā nodrošinās
gandrīz tādus pašus rezultātus kā agrāk un vienlaikus ievērojami vienkāršos un
palīdzēs paātrināt lēmumu pieņemšanu un dotāciju izmaksu;
·
paredzēt iespēju pēc katastrofas skartās
dalībvalsts lūguma veikt ātrus avansa maksājumus, kuru apmērs būtu ne vairāk kā
10 % no paredzētā finansiālā atbalsta un nepārsniegtu 30 miljonus
euro. Lai Savienības budžetā būtu pieejami līdzekļi avansa maksājumu veikšanai,
Solidaritātes fondam kā piešķirtie ieņēmumi būtu jānodrošina no dalībvalstīm
atgūtie Solidaritātes fonda un kohēzijas instrumentu (ERAF un Kohēzijas fonda)
līdzekļi, nepārsniedzot maksimālo gada summu. Lai tas būtu iespējams, Solidaritātes
fonda regulā ir jāiekļauj īpašs noteikums un jāparedz attiecīgs noteikums
Kopējo nosacījumu regulā par kohēzijas politikas fondiem[9], kā arī pārejas noteikumos par
pašreizējo plānošanas periodu. Paredzēts, ka Komisija iesniegs grozījumu
priekšlikumu, kas būs jāpieņem vienlaicīgi ar šo priekšlikumu;
·
iekļaut īpašu nosacījumu par lēni progresējošām
katastrofām, piemēram, sausumu. Nosakot, ka šādu katastrofu sākuma diena ir
datums, kurā valsts iestādes pirmoreiz veikušas apkarošanas pasākumus, būs
iespējams izvairīties no juridiskām problēmām, ko rada pašreizējais pienākums
iesniegt pieteikumus desmit nedēļu laikā no pirmās postījumu dienas;
·
ieviest konkrētus nosacījumus, kas veicinātu
katastrofu efektīvāku novēršanu, tostarp attiecīgo Eiropas Savienības tiesību
aktu par katastrofu novēršanu pilnīgu īstenošanu, pieejamā Eiropas Savienības
finansējuma izmantošanu attiecīgiem ieguldījumiem un uzlabotu ziņošanu par šīm
darbībām. Ja notikusi tāda pati katastrofa, kādas gadījumā jau iepriekš ir
izmantoti fonda līdzekļi, un nav ievēroti Eiropas Savienības tiesību akti,
Komisija nopietni izvērtēt iespēju noraidīt jauno pieteikumu vai piešķirt samazinātu
atbalsta summu;
·
vienā aktā apvienot lēmumu par atbalsta piešķiršanu
un īstenošanas nolīgumus. Šis administratīvais pasākums palīdzēs paātrināt
pieteikumu apstrādi Komisijā un tādējādi ātrāk izmaksāt atbalstu.
Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti Eiropas
Revīzijas palātas sagatavotajā snieguma revīzijas ziņojumā par finansiālo
atbalstu Itālijai L'Akvilas zemestrīces seku novēršanai[10], ir skaidrāk definēti termini
“pagaidu mītne” un “tūlītēji avārijas darbi”, kā arī paredzēts noteikums par
ieņēmumu radīšanu.
Priekšlikumā tika iekļauti arī vairāki papildu
elementi, piemēram, īpašs noteikums par PVN attiecināmību un tehniskās
palīdzības izslēgšanu, noteikums par Eiropas Savienības acquis
ievērošanu, pārskatīts noteikums par finansējuma pārklāšanās novēršanu, noteikums
par plašāku ex-post ziņošanu par profilakses pasākumiem, kā arī
noteikumus par euro izmantošanu un pārrēķināšanu valstu valūtās.
Visbeidzot, ir paredzēts ieviest vairākas
izmaiņas, lai nodrošinātu regulas atbilstību Finanšu regulas 2012. gada
grozītajai versijai. Tās attiecas ne tikai uz terminoloģiju, bet jo īpaši uz
konkrētiem noteikumiem un pienākumiem saistībā ar fonda līdzekļu izmantošanu
atbilstīgi dalītās pārvaldības principam dalībvalstīs un atbilstīgi netiešās
pārvaldības principam attiecīgajās kandidātvalstīs (valstīs, kuras risina
sarunas par pievienošanos Savienībai). Tomēr, lai neapdraudētu fonda mērķu
īstenošanu, t. i., pēc iespējas ātru finansiālās palīdzības nodrošināšanu
pēc lielas katastrofas, ir jāpiemēro atkāpes no konkrētiem Finanšu regulas noteikumiem,
jo īpaši noteikumiem par īstenošanas, tostarp revīzijas un kontroles, iestāžu izraudzīšanās
procesu, kas parasti aizņem daudz laika, kā arī par gada pārskatu iesniegšanas
termiņiem.
4.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma
par Eiropas Savienības darbību 175. panta trešā daļa un 212. panta
otrais punkts, kas ir arī pašreizējās regulas juridiskais pamats. LESD
212. pants jāpiemēro, lai varētu iesaistīt valstis, kuras nav ES
dalībvalstis un kuras risina sarunas par pievienošanos ES.
Lai gan Solidaritātes fonds uzskatāms par
vienu no Eiropas Savienības instrumentiem LESD 222. pantā noteiktās
solidaritātes klauzulas īstenošanai, šis pants nav piemērots fonda juridiskais
pamats. LESD 222. pantu piemēro visnopietnākajās krīzes situācijās,
savukārt Solidaritātes fonda aktivizācijas kritēriji ir noteikti tā, lai to
varētu izmantot vairākas reizes gadā. Saskaņā ar 222. pantā paredzēto
likumdošanas procedūru Eiropas Parlaments tiek informēts, taču netiek aktīvi
iesaistīts; tas neatbilst fonda darbības noteikumiem, kuros paredzēta
Parlamenta pilnīga līdzdalība Solidaritātes fonda sniegtā finansiālā atbalsta apropriāciju
palielināšanā. Turklāt Solidaritātes fonda darbībā piedalās atsevišķas
222. pantā neminētas valstis, kuras nav ES dalībvalstis.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes
princips un paredzēts tikai tas, kas vajadzīgs 2002. gadā izveidotā
Solidaritātes fonda mērķu sasniegšanai. Arī pašreizējās Solidaritātes fonda
regulas pamatā ir subsidiaritātes princips. Tāpēc fonds iesaistās tikai tādos
gadījumos, kad katastrofas skartā valsts pati nespēj risināt situāciju. Fonda
mērķis ir nevis risināt katastrofu radītās problēmas ES līmenī, bet gan sniegt
skartajām valstīm finansiālu atbalstu, lai palīdzētu tām segt dabas katastrofas
radītās finansiālās izmaksas. Priekšlikums neskar šo pamatprincipu un nemaina
katastrofu atbilstības kritērijus.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes
principu. Tajā noteikts tikai tas, kas vajadzīgs, lai īstenotu pašreizējā
instrumentā paredzētos mērķus.
5.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikumā ir ņemta vērā daudzgadu finanšu
shēma 2014.–2020. gadam, kas paredz saglabāt pašreizējo mehānismu, ar kuru
finansiālā atbalsta piešķiršanai nepieciešamie budžeta līdzekļi ar budžeta
lēmējiestādes lēmumu tiek palielināti virs DFS noteiktā maksimālā apmēra,
nepārsniedzot gada piešķīrumu: 500 miljoni euro (2011. gada cenās).
Lēmums par fonda maksimālā gada piešķīruma
izteikšanu 2011. gada cenās (nevis pašreizējās cenās) priekšlikumā atspoguļots,
piemērojot to pašu bāzi 3 miljardiem euro, kas ir viena no divām zaudējumu
robežvērtībām “lielu katastrofu” noteikšanai. Otra robežvērtība, kas ir
0,6 % no nacionālā kopienākuma, nav ietekmēta.
Gadījumos, kad ir izmaksāts avanss, tā summu
ņems vērā, izmaksājot fonda galīgo atbalstu.
2013/0248 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002,
ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 212. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[11],
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Ar Padomes 2002. gada
11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002[13] tika izveidots Eiropas
Savienības Solidaritātes fonds (turpmāk “Fonds”).
(2)       Savienībai būtu jāturpina
solidarizēties ar valstīm, kuras ir uzsākušas pievienošanās sarunas. Lai uz šādām
valstīm varētu attiecināt šīs regulas darbības jomu, par juridisko pamatu
jānosaka Līguma 212. pants.
(3)       Komisijai būtu jāvar ātri
pieņemt lēmumus par konkrētu finanšu līdzekļu piešķiršanu un pēc iespējas drīzu
mobilizēšanu. Būtu attiecīgi jāpielāgo administratīvās procedūras un to skaits
jāsamazina līdz nepieciešamajam minimumam. Šajā nolūkā Eiropas Parlaments,
Padome un Komisija [dd.mm.gggg.] noslēdza iestāžu nolīgumu par Fonda
finansēšanu, budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu.
(4)       Regulā (EK)
Nr. 2012/2002 izmantotā terminoloģija un paredzētās procedūras būtu
jāpielāgo noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes
2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par
finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu[14].
(5)       Dabas katastrofas
definīcijai, kas nosaka Regulas (EK) Nr. 2012/2002 darbības jomu,
vajadzētu būt viennozīmīgai.
(6)       Tādu cita veida katastrofu
radīti zaudējumi, kuras domino efekta dēļ ir tiešas dabas katastrofas sekas,
Regulā (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāuzskata par daļu no tiešiem dabas
katastrofas izraisītiem zaudējumiem.
(7)       Lai kodificētu iedibināto
praksi un nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumiem, būtu jānorāda,
ka Fonda atbalstu piešķir tikai tiešu zaudējumu gadījumā.
(8)       “Liela dabas katastrofa”
Regulas (EK) Nr. 2012/2002 nozīmē būtu jādefinē kā katastrofa, kuras
izraisītie tiešie zaudējumi finansiālā izteiksmē pārsniedz noteikto
robežvērtību, un būtu jāizsaka atsauces gada cenās vai kā procentuāla vērtība
no attiecīgās valsts nacionālā kopienākuma (NKI).
(9)       Lai labāk tiktu ņemtas vērā
tādu būtisku katastrofu īpašās iezīmes, kuru radīto zaudējumu apmērs nesasniedz
minimālo robežvērtību Fonda atbalsta saņemšanai, būtu jānosaka kritēriji, kas
piemērojami reģionālu katastrofu gadījumā, pamatojoties uz zaudējumiem, kurus
var aprēķināt, atsaucoties uz reģionālo iekšzemes kopproduktu (IKP). Kritēriji
būtu jānosaka skaidri un vienkārši, lai samazinātu Regulas (EK)
Nr. 2012/2002 prasībām neatbilstīgu pieteikumu iesniegšanas iespējamību.
(10)     Lai nodrošinātu pieteikumu objektīvu
apstrādi, nosakot tiešos zaudējumus, būtu jāizmanto Eurostat dati
saskaņotā formātā.
(11)     Fondam visā atbalsta īstenošanas
periodā būtu jāsniedz ieguldījums infrastruktūras atjaunošanai darba kārtībā un
katastrofas skarto zonu tīrīšanai, kā arī tādu izmaksu segšanai, kas saistītas
ar glābšanas dienestu darbību un pagaidu mītņu nodrošināšanu katastrofas
skartajiem cilvēkiem. Būtu jānosaka arī laikposms, kurā to cilvēku izmitināšana,
kas katastrofas dēļ zaudējuši mājokli, ir uzskatāma par pagaidu izmitināšanu.
(12)     Regulas (EK) Nr. 2012/2002
noteikumi būtu jāpielāgo vispārējai Savienības finansēšanas politikai attiecībā
uz pievienotās vērtības nodokli.
(13)     Būtu arī jānorāda, ka attiecīgo
pasākumu izdevumos nevajadzētu iekļaut tehniskās palīdzības izmaksas.
(14)     Lai nepieļautu, ka saņēmējvalstis
gūst tīros ienākumus no Fonda piešķirtā atbalsta, būtu jāprecizē apstākļi,
kādos Fonda finansētie pasākumi var radīt ieņēmumus.
(15)     Noteikta veida dabas
katastrofas, piemēram, sausums, veidojas ilgākā periodā pirms to katastrofālo seku
rašanās. Būtu jāparedz īpašs noteikums, kas atļautu izmantot Fonda līdzekļus
arī šādos gadījumos.
(16)     Ir būtiski nodrošināt, lai attiecīgās
valstis darītu visu nepieciešami katastrofu novēršanai un to seku mazināšanai,
tostarp pilnīgi īstenojot attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus par
katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kā arī izmantojot pieejamo Savienības
finansējumu attiecīgiem ieguldījumiem. Tāpēc būtu jāparedz, ka, ja dalībvalsts,
kurai piešķirts Fonda atbalsts saistībā ar iepriekšēju dabas katastrofu, nav
ievērojusi attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus par katastrofu riska
novēršanu un pārvaldību un iesniedz jaunu pieteikumu par tāda paša veida
katastrofu, Fonds tās pieteikumu var noraidīt vai samazināt atbalsta apmēru.
(17)     Lai reaģētu uz katastrofu,
dalībvalstīm finansiālais atbalsts var būt nepieciešams ātrāk, nekā iespējams
nodrošināt, īstenojot parasto procedūru. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt iespēju
pēc katastrofas skartās dalībvalsts lūguma veikt avansa maksājumu neilgi pēc
tam, kad Komisijai iesniegts pieteikums Fonda atbalsta saņemšanai. Avansa
apmēram nevajadzētu pārsniegt noteiktu summu, un tas būtu jāņem vērā,
izmaksājot galīgo atbalsta summu. Turklāt, lai Savienības budžetā nodrošinātu
avansa maksājumu saistībām nepieciešamos līdzekļus, no dalībvalstīm atgūtie
Fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļi, nepārsniedzot
noteiktu maksimālo summu, būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtajiem
ieņēmumiem. Tam, ka ir izmaksāts avanss, nevajadzētu ietekmēt galīgo lēmumu par
Fonda izmantošanu.
(18)     Administratīvajām procedūrām,
kas jāpiemēro, lai izmaksātu atbalstu, vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršām un
laika ziņā ekonomiskām. Tāpēc īstenošanas lēmumos, ar ko dalībvalstīm piešķir atbalstu,
būtu jāietver sīki izstrādāti Fonda atbalsta īstenošanas noteikumi. Savukārt ar
saņēmējvalstīm, kuras vēl nav Eiropas Savienības dalībvalstis, juridisku
iemeslu dēļ būtu jānoslēdz atsevišķi īstenošanas nolīgumi.
(19)     Regulā (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 ir paredzētas dalītās un netiešās pārvaldības sistēmas pārmaiņas,
tostarp īpašas ziņošanas prasības, kuras būtu jāņem vērā. Ziņošanas pienākumi
būtu jāpielāgo īsajam Fonda pasākumu īstenošanas periodam. Par Savienības
līdzekļu pārvaldību un kontroli atbildīgo struktūru izraudzīšanās procedūrām
būtu jāatbilst instrumenta būtībai, un tās nedrīkstētu aizkavēt Fonda atbalsta
izmaksu. Tāpēc ir jāpiemēro atkāpes no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(20)     Būtu jāparedz īpašs noteikums,
lai nepieļautu, ka Fonda finansētie pasākumi tiek finansēti arī no citiem Eiropas
Savienības finanšu instrumentiem vai starptautiskiem juridiskiem instrumentiem
konkrētu zaudējumu kompensēšanai.
(21)     Būtu pēc iespējas jāvienkāršo
veids, kā valstis var deklarēt izdevumus, ko tās segušas ar Fonda atbalstu.
Tāpēc attiecībā uz valstīm, kas nav eurozonas dalībvalstis, atbalsta īstenošanas
periodā būtu jāizmanto vienots valūtas maiņas kurss.
(22)     Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK)
Nr. 2012/2002 īstenošanas noteikumus attiecībā uz Fonda atbalsta
piešķiršanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai.
(23)     Būtu jāprecizē nosacījumi, ar
kuriem reglamentē Savienības finansiālo interešu aizsardzību, skaidri nosakot
pasākumus pārkāpumu novēršanai, konstatēšanai un izmeklēšanai, kā arī zaudēto,
nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanai.
(24)     Tā kā šīs regulas mērķus ‑
nodrošināt solidaritāti Savienības līmenī katastrofas skartas valsts atbalstam ‑
dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt, rīkojoties uz ad‑hoc pamata, un tos
var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, piemērojot sistemātisku, regulāru
un taisnīgu finanšu atbalsta piešķiršanas metodi, kurā atbilstīgi iespējām
iesaistītas visas dalībvalstis, ES var pieņemt pasākumus atbilstīgi Līguma par
Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā
ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēts tikai
tas, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
(25)     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza
Regula (EK) Nr. 2012/2002,
IR PIEŅĒMUŠI
ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza
šādi.
(1)
regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
“2. pants
1.       Pēc lūguma, ko izsaka kāda dalībvalsts
vai valsts, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas, palīdzību no Fonda var
piešķirt, ja liela vai reģionāla dabas katastrofa šīs valsts, tās kaimiņos
esošas dalībvalsts vai kaimiņvalsts, kura ar Eiropas Savienību risina
pievienošanās sarunas (turpmāk “uz atbalstu tiesīgā valsts”), teritorijā ir
ievērojami ietekmējusi dzīves apstākļus, vidi vai ekonomiku šajā valstī vai arī
vienā vai vairākos tās reģionos. Tiešos zaudējumus, ko radījusi cilvēku
izraisīta katastrofa, kura ir dabas katastrofas tiešas sekas, uzskata par daļu
no šīs dabas katastrofas radītajiem tiešajiem zaudējumiem.
2.       Šajā regulā “liela dabas katastrofa” ir
jebkura dabas katastrofa, kuras dēļ dalībvalstī vai valstī, kas ar Savienību
risina pievienošanās sarunas, tiešie zaudējumi pārsniedz vai nu
3 000 000 000 euro 2011. gada cenās, vai arī 0,6 % no
tās nacionālā kopienākuma (NKI).
3.       Šajā regulā “reģionāla dabas katastrofa”
ir jebkura dabas katastrofa, kuras dēļ dalībvalsts vai valsts, kas ar Savienību
risina pievienošanās sarunas, NUTS 2 līmeņa reģionā tiešie
zaudējumi pārsniedz 1,5 % no reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Ja
katastrofa skar vairākus NUTS 2 līmeņa reģionus, robežvērtību
piemēro šo reģionu vidējam svērtajam IKP.
4.       Fonda palīdzību uz atbalstu tiesīgajā valstī
var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā
dalībvalstī vai valstī, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas.
5.       Šā panta īstenošanas nolūkā izmanto
saskaņotus Eurostat statistikas datus.”;
(2)
regulas 3. pantu groza šādi:
(a)
panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
“1.        Palīdzību sniedz Fonda atbalsta iemaksas
veidā. Par katru dabas katastrofu uz atbalstu tiesīgajai valstij piešķir vienu atbalsta
iemaksu.
2.          Fonda mērķis ir papildināt katastrofu
skarto valstu centienus un segt daļu no valsts izdevumiem, lai palīdzētu uz
atbalstu tiesīgajai valstij veikt turpmāk norādītus būtiskus avārijas un
atjaunošanas darbus atkarībā no katastrofas veida:
(a)
enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telekomunikāciju,
transporta, veselības un izglītības nozares infrastruktūras un uzņēmumu
atjaunošana darba kārtībā;
(b)
pagaidu mītņu nodrošināšana un glābšanas dienestu
finansēšana, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju vajadzības;
(c)
aizsardzības infrastruktūru nostiprināšana un
pasākumi kultūras mantojuma aizsardzībai;
(d)
katastrofas skarto zonu tīrīšana, tostarp dabas
zonu tīrīšana.
Šā punkta b) apakšpunktā minētā “pagaidu
mītne” ir mītne, kurā katastrofas skartos iedzīvotājus izmitina līdz brīdim,
kad tie var atgriezties savos sākotnējos mājokļos pēc to remonta vai atjaunošanas.
3.          Ar maksājumiem no Fonda finansē tikai
tādus pasākumus, kas paredzēti neapdrošināmu postījumu likvidēšanai, un tie ir
atgūstami, ja par veiktajiem remontdarbiem vēlāk samaksā trešā persona saskaņā
ar 8. panta 3. punktu.”;
(b)
pievieno šādu 4.–7. punktu:
“4.        Pievienotās vērtības nodoklis (PVN) nav
uzskatāms par pasākuma attiecināmiem izdevumiem, izņemot tādu PVN, kas nav
atgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN.
5.          Fonda atbalstu nevar piešķirt
tehniskās palīdzības pasākumiem, tostarp pārvaldībai, uzraudzībai, informēšanai
un saziņai, sūdzību izskatīšanai, kontrolei un revīzijai.
6.          Kopējā Fonda atbalsta izmantošanas rezultātā
nevar tikt radīti ieņēmumi, kas pārsniedz valsts segtās avārijas un
atjaunošanas darbu kopējās izmaksas. Saņēmējvalsts saskaņā ar 8. panta
3. punktu ziņojumā par Fonda atbalsta izlietojumu iekļauj attiecīgu
paziņojumu.
7.          Katra gada 1. oktobrī ir pieejama
vismaz viena ceturtdaļa no gada summas, lai varētu segt izmaksas, kas varētu
rasties līdz gada beigām.”;
(3)
regulas 4. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1.        Iespējami drīz un ne vēlāk kā desmit
nedēļas no dienas, kad dabas katastrofas dēļ radušies pirmie zaudējumi, attiecīgā
valsts var iesniegt Komisijai pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai, kurā sniegta
visa pieejamā informācija vismaz par:
(a)
kopējiem katastrofas nodarītajiem tiešajiem
zaudējumiem un ietekmi uz skartās valsts iedzīvotājiem, ekonomiku un vidi;
(b)
paredzamajām 3. panta 2. punktā minēto
darbu izmaksām;
(c)
citiem Savienības finansējuma avotiem;
(d)
citiem valsts vai starptautiska finansējuma
avotiem, tostarp valsts vai privātu apdrošināšanu, kas varētu palīdzēt segt postījumu
likvidēšanas izmaksas;
(e)
to, kā īstenoti ar attiecīgo katastrofas veidu
saistītie Savienības tiesību akti par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību;
(f)
jebkādu citu būtisku informāciju par īstenotajiem seku
novēršanas un mazināšanas pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgās katastrofas
veidu.”;
(b)
iekļauj 1.a punktu:
“1.a      Pakāpeniski progresējošas dabas
katastrofas gadījumā 1. punktā noteiktais desmit nedēļas ilgais
pieteikšanās termiņš sākas dienā, kad uz atbalstu tiesīgās valsts iestādes veic
pirmos oficiālos pasākumus katastrofas seku likvidēšanai.”;
(c)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.        Pamatojoties uz 1. punktā minēto
informāciju un visiem uz atbalstu tiesīgās valsts skaidrojumiem, Komisija
izvērtē, vai ir ievēroti Fonda izmantošanas nosacījumi, un iespējami drīz
nosaka Fonda iespējamā atbalsta apmēru pieejamo finanšu līdzekļu robežās.
Ja Komisija Fonda atbalstu piešķīrusi,
pamatojoties uz pieteikumu par konkrēta veida katastrofu, kas saņemts pēc [dd.mm.gggg.],
tā var noraidīt turpmāku pieteikumu atbalsta saņemšanai saistībā ar šāda veida
katastrofu vai var samazināt piešķiramo atbalsta summu, ja uz atbalstu
tiesīgajai dalībvalstij tiek piemērota pārkāpuma procedūra un ir pieņemts
pamatots atzinums par to, ka tā nav īstenojusi tādus Savienības tiesību aktus
par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kuru priekšmets atbilst notikušās
katastrofas veidam.
Komisija nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret
visiem pieteikumiem Fonda atbalsta saņemšanai.”;
(d)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4.        Kad budžeta lēmējiestāde piešķir apropriācijas,
Komisija pieņem īstenošanas lēmumu, ar ko piešķir Fonda atbalstu, un
nekavējoties izmaksā saņēmējvalstij šo atbalstu vienā maksājumā. Ja saskaņā ar
4.a pantu ir piešķirts avanss, izmaksā tikai atbalsta atlikumu.”;
(e)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5.        Par attiecināmiem uzskatāmi tādi
izdevumi, kas radušies no 1. punktā minētā datuma, kad nodarīti pirmie zaudējumi.
Pakāpeniski progresējošas dabas katastrofas gadījumā par attiecināmiem
uzskatāmi izdevumi, kas radušies no 1.a punktā minētā datuma.”;
(4)
iekļauj šādu 4.a pantu:
“4.a pants
1.       Iesniedzot Komisijai pieteikumu Fonda atbalsta
saņemšanai, dalībvalsts var lūgt izmaksāt avansu.
Komisija sagatavo sākotnēju izvērtējumu par to,
vai pieteikums atbilst 4. panta 1. punkta noteikumiem, un noskaidro,
vai ir pieejami budžeta līdzekļi. Ja nosacījumi ir izpildīti un ir pieejami
pietiekami līdzekļi, Komisija var pieņemt lēmumu par avansa piešķiršanu un to
nekavējoties izmaksāt pirms 4. panta 4. punktā minētā lēmuma
pieņemšanas. Avansu izmaksā neatkarīgi no galīgā lēmuma par Fonda izmantošanu.
2.       Avansa apmērs nepārsniedz 10 % no
paredzamās atbalsta summas un nekādā gadījumā nav lielāks par EUR 30 000 000.
Kad ir noteikts atbalsta galīgais apmērs, Komisija pirms atbalsta atlikuma
izmaksāšanas ņem vērā avansa summu. Komisija atgūst nepamatoti izmaksātu
avansu.
3.       Lai nodrošinātu budžeta līdzekļu savlaicīgu
pieejamību, Fondam kā iekšējos piešķirtos ieņēmumus dara pieejamus no
dalībvalstīm atgūtos Fonda, Eiropas Reģionālā attīstības fonda un Kohēzijas
fonda līdzekļus, kas nepārsniedz EUR 50 000 000. Avansa
maksājumiem izmantotās summas vai budžetā atbrīvotās summas aizstāj, tiklīdz no
dalībvalstīm ir atgūtas jaunas summas.”;
(5)
regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:
“5. pants
1.       Regulas 4. panta 4. punktā
minētā lēmuma pielikumā paredz sīki izstrādātus noteikumus par Fonda atbalsta izmantošanu.

Noteikumos ir aprakstīts uz atbalstu tiesīgās
valsts ierosināto no Fonda finansējamo pasākumu veids un īstenošanas vieta.
2.       Pirms Fonds izmaksā atbalstu uz atbalstu
tiesīgajai valstij, kas nav ES dalībvalsts, Komisija ar šo valsti noslēdz
deleģēšanas nolīgumu, kurā paredzēti 1. punktā minētie sīki izstrādātie noteikumi
par Fonda atbalsta izmantošanu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai
(ES, Euratom) Nr. 966/2012* un Komisijas
Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1268/2012**, kā arī pienākumi saistībā ar
katastrofu riska novēršanu un pārvaldību.
3.       Par atsevišķu pasākumu izvēli un atbalsta
izmantošanu ir atbildīga saņēmējvalsts saskaņā ar šo regulu un jo īpaši tās
3. panta 2. un 3. punktu, 4. panta 4. punktā minēto
lēmumu, ar ko piešķir Fonda atbalstu, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar
2. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu.
4.       Dalībvalstij piešķirto Fonda atbalstu īsteno
dalītas pārvaldības sistēmā saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
Fonda piešķirto atbalstu valstij, kas ar Savienību risina pievienošanās
sarunas, īsteno dalītas pārvaldības sistēmā atbilstīgi minētajai regulai.
5.       Neskarot Komisijas atbildību par
Savienības vispārējā budžeta izpildi, saņēmējvalstis uzņemas atbildību par
Fonda atbalstīto pasākumu pārvaldību un to finansiālo kontroli. Tās veic šādus
pasākumus:
(a)
pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir
izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu efektīvu un
pareizu izmantošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;
(b)
pārbauda, vai finansētās darbības ir pienācīgi īstenotas;
(c)
nodrošina, lai finansētie izdevumi būtu pamatoti ar
pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un būtu pareizi un patiesi;
(d)
novērš, konstatē un labo pārkāpumus un attiecīgā
gadījumā atgūst nepamatoti izmaksātas summas kopā ar procentiem par novēlotiem
maksājumiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādu šādu pārkāpumu un
informē to par administratīvo procedūru un tiesvedības gaitu.
6.       Saņēmējvalstis izraugās struktūras, kas ir
atbildīgas par Fonda atbalstīto pasākumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. un 60. pantu, ņemot vērā
kritērijus par iekšējo vidi, kontroles pasākumiem, informāciju, saziņu un
uzraudzību. Dalībvalstis var izraudzīties struktūras, kuras jau ir izraudzītas
saskaņā ar [Kopīgo noteikumu regulu][15].
Izraudzītās struktūras, iesniedzot šīs regulas
8. panta 3. punktā minēto ziņojumu un paziņojumu, sniedz Komisijai
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktā vai
60. panta 5. punktā noteikto informāciju, kas attiecas uz visu
īstenošanas periodu.
7.       Pārkāpuma konstatēšanas gadījumā
saņēmējvalsts veic vajadzīgās finanšu korekcijas. Saņēmējvalsts veiktās
korekcijas ir visa Fonda atbalsta vai tā daļas atcelšana. Saņēmējvalsts atgūst
visas summas, kas zaudētas atklāto pārkāpumu dēļ.
8.       Neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai
pārbaudes, ko saņēmējvalsts veikusi atbilstīgi valsts normatīvajiem un
administratīvajiem aktiem, Komisijas amatpersonas un citi ierēdņi var veikt
Fonda finansēto pasākumu pārbaudes uz vietas. Komisija par to paziņo
saņēmējvalstij, lai tā varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Šādās pārbaudēs
var piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai citi ierēdņi.
9.       Saņēmējvalsts nodrošina, lai trīs gadus
pēc Fonda palīdzības izbeigšanas Komisijai un Revīzijas palātai būtu pieejami
visi apliecinošie dokumenti par radītajiem izdevumiem.”;
______________
* OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
** OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.
(6)
regulas 6. panta 2. un 3. punktu aizstāj
ar šādiem:
“2.     Saņēmējvalsts nodrošina, lai izdevumus,
kuri atlīdzināti saskaņā ar šo regulu, neatlīdzina, izmantojot citus Eiropas
Savienības finanšu instrumentus, jo īpaši kohēzijas, lauksaimniecības un
zivsaimniecības politikas instrumentus.
3.       Fonda palīdzību nevar piešķirt tādu postījumu
likvidēšanai, kam jau piešķirts atbalsts no Savienības vai starptautiskiem
instrumentiem, kuri paredzēti konkrētu zaudējumu kompensēšanai.”;
(7)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Fonda finansētie pasākumi atbilst Līguma
nosacījumiem un saskaņā ar to izveidotajiem instrumentiem, Eiropas Savienības
politikai un pasākumiem, jo īpaši finanšu pārvaldības un valsts iepirkuma jomā,
kā arī pirmspievienošanās palīdzības instrumentiem. Kad vien iespējams, šie
pasākumi veicina Savienības politisko mērķu īstenošanu tādās jomās kā vides
aizsardzība, katastrofu riska novēršana un pārvaldība un pielāgošanās klimata
pārmaiņām.”;
(8)
regulas 8. un 9. pantu aizstāj ar šādiem:
“8. pants
1.       Fonda atbalstu izlieto viena gada laikā
no datuma, kurā Komisija piešķīrusi visu palīdzības summu. Komisija no
saņēmējvalsts atgūst atbalsta daļu, kas pēc šā termiņa beigām palikusi
neizlietota vai atzīta par izlietotu neatbilstīgiem pasākumiem.
2.       Saņēmējvalstis cenšas iegūt visas
iespējamās kompensācijas no trešām personām.
3.       Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc
1. punktā minētā viena gada termiņa beigām saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu
par Fonda atbalsta izlietojumu kopā ar paziņojumu, kurā pamato izdevumus un
norāda attiecīgo pasākumu finansējumu no jebkuriem citiem avotiem, tostarp
apdrošināšanas izmaksas un kompensācijas no trešām personām.
Ziņojumā par atbalsta izlietojumu sīki apraksta
novēršanas pasākumus, ko saņēmējvalsts veikusi vai ieteikusi, lai ierobežotu
turpmākus postījumus un iespēju robežās izvairītos no līdzīgu katastrofu
atkārtošanās, tostarp Savienības struktūrfondu un ieguldījumu fondu izmantošanu
šajā nolūkā, kā arī attiecīgo Savienības tiesību aktu par katastrofu risku
novēršanu un pārvaldību īstenošanu. Saņēmējvalsts arī ziņo par gūto pieredzi
saistībā ar katastrofu un pasākumiem, kas veikti vai ierosināti, lai
nodrošinātu noturību pret klimata pārmaiņām un katastrofām.
Kopā ar ziņojumu par atbalsta izlietojumu iesniedz
atbilstīgi starptautiski atzītiem revīzijas standartiem sagatavotu neatkarīgas
revīzijas struktūras atzinumu, kurā norādīts, ka izdevumu pamatojuma paziņojumā
izklāstītais viedoklis ir patiess un godīgs un ka Fonda atbalsts ir likumīgs un
pareizs atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta
5. punktam un 60. panta 5. punktam.
Pirmajā daļā minētās procedūras beigās Komisija
izbeidz palīdzību no Fonda.
4. Ja postījumu likvidēšanas izmaksas vēlāk sedz
trešā persona, Komisija prasa saņēmējvalstij atmaksāt attiecīgo Fonda atbalsta
summu.
9. pants
Pieteikumos Fonda atbalsta saņemšanai un
4. panta 4. punktā minētajos lēmumos, kā arī deleģēšanas nolīgumā,
ziņojumos un citos saistītos dokumentos visas summas norāda euro.
Izdevumu summas, kas apmaksātas valsts valūtā,
pārrēķina euro, piemērojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā
publicētos vidējos dienas valūtas maiņas kursus, kuri noteikti ar Fonda atbalstu
apmaksāto pasākumu īstenošanas periodā. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī nav publicēts euro dienas valūtas maiņas kurss pret attiecīgo
valūtu, pārrēķinos piemēro Komisijas noteikto attiecīgā perioda vidējo mēneša
norēķinu kursu. Šo vienu valūtas maiņas kursu piemēro visā Fonda atbalsta
izmantošanas periodā, kā arī galīgajā ziņojumā par atbalsta izlietojumu un
paziņojumā par īstenošanu, un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā prasītajos elementos.”;
(9)
regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar
šādu:
“2.     Ja saistībā ar jaunatklātiem apstākļiem
nodarītie postījumi tiek novērtēti kā daudz mazāki, saņēmējvalsts atmaksā
Komisijai attiecīgo Fonda atbalsta summu.”;
(10)
regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
“11. pants
1.       Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības
finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu
nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā
piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus administratīvus un finansiālus
sodus.
2.       Komisijai vai tās pārstāvjiem un
Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz
vietas, revidēt visus finansējuma saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus,
kuri saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo regulu.
3.       Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar
nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā
(EK) Nr. 1073/1999[16]
un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[17], lai noteiktu, vai notikusi
krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses saistībā ar līgumu par Savienības finansējumu.
4.       Neskarot 1., 2. un 3. punktu,
deleģēšanas nolīgumos ar trešām valstīm, līgumos un Fonda atbalsta piešķiršanas
lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, paredz noteikumus, ar kuriem Komisijai,
Revīzijas palātai un OLAF skaidri nosaka pilnvaras šādu revīziju un
pārbaužu veikšanai atbilstīgi to kompetences jomai.”;
(11)
regulas 13. un 14. pantu svītro.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc
tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula
uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko
izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
1.2.        Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[18]
ES Solidaritātes fonds; ABB darbība — 13.06
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz
izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību[19]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā
darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
1.4.2.     Konkrēti mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. N/A
Attiecīgā(-s) ABM/ABB darbība(-s) — 13.06
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot
pašreizējā Solidaritātes fonda (“Fonds”) darbību, paātrinot instrumenta reaģētspēju,
padarot Fonda darbību uzskatāmāku pilsoņiem, vienkāršojot tā izmantošanu un
paredzot skaidrākus noteikumus; to paredzēts panākt, ieviešot dažus tehniskus
regulas pielāgojumus. Instrumenta darbības pamatprincipi, tā finansēšanas
metode ārpus ES budžeta, pamatojoties uz iestāžu nolīgumu, un paredzamie
izdevumi nemainīsies.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes rādītāji
Fonds iesaistās tikai tādos gadījumos, kad
katastrofas skartā valsts pati nespēj risināt situāciju (subsidiaritātes
princips). Fonda mērķis ir nevis risināt katastrofu radītās problēmas ES
līmenī, bet gan sniegt skartajām valstīm finansiālu palīdzību, lai palīdzētu
tām segt dabas katastrofas radītās izmaksas.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
Reaģēt uz finansiālās palīdzības pieprasījumiem,
ko pēc dabas katastrofām iesniegušas uz atbalstu tiesīgās valstis (dalībvalstis
un valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos ES).
1.5.2.     ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība
Šis priekšlikums ir sagatavots jaunās daudzgadu
finanšu shēmas 2014.–2020. gadam kontekstā.
Tas arī papildina neseno Komisijas un Augstā
pārstāvja kopējo priekšlikumu par LESD 222. pantā[20] noteiktās solidaritātes
klauzulas īstenošanas kārtību, kurā Solidaritātes fonds minēts kā viens no
galvenajiem Eiropas Savienības instrumentiem šā Līguma nosacījuma piemērošanai.
1.5.3.     Līdzīgas līdzšinējās pieredzes
rezultātā gūtās atziņas
Lai paātrinātu reaģētspēju, jāparedz skaidrāki
kritēriji un vienkāršākas procedūras, kā arī iespēja veikt avansa maksājumu.
1.5.4.     Saderība un iespējamā
sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Fonds papildina citus ES instrumentus riska
novēršanas, mazināšanas un ātras reaģēšanas jomā (jo īpaši kohēzijas politikas
instrumentus un civilās aizsardzības mehānismu).
1.6.        Ilgums un finansiālā ietekme
¨ Priekšlikums/iniciatīva ar ierobežotu
darbības laiku
¨         Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
¨         Finansiālā ietekme: GGGG–GGGG
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar sākšanas periodu no GGGG. līdz
GGGG. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla darbība.
1.7.        Paredzētie pārvaldības veidi[21]
2013. gada budžetam: neattiecas.
¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība
¨ Centralizēta netieša pārvaldība, deleģējot īstenošanas uzdevumus:
–
¨  izpildaģentūrām;
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[22];
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām / struktūrām, kuras veic
valsts pārvaldes uzdevumus;
¨         personām, kurām uzticēts veikt konkrētas darbības atbilstīgi
Līguma par Eiropas Savienību V sadaļai un kuras noteiktas attiecīgā
pamataktā Finanšu regulas 49. panta izpratnē.
¨ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām
organizācijām (precizēt)
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, lūdzu, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
No 2014. gada budžeta
¨ Tieša pārvaldība,
ko īsteno Komisija
¨ tās departamenti, tostarp tās darbinieki Savienības delegācijās;
¨         izpildaģentūras.
¨      Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨       Netieša pārvaldība, deleģējot īstenošanas
uzdevumus:
¨ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;
¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā noteiktajām struktūrām;
¨ publisko tiesību subjektiem;
¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko
pakalpojumu sniedzēja uzdevumus, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu
garantijas;
¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības un kurām
uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas;
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar
LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, lūdzu,
sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Uz Fonda atbalstu tiesīgās valstis:
1)           dalībvalstis, kurām piemēro
dalītas pārvaldības principus. Sīkāka informācija par īstenošanā, revīzijā un
kontrolē, tostarp ziņošanas pienākumu izpildē, iesaistīto struktūru izraudzīšanu
ir izklāstīta regulā;
2)           valstis, kuras risina sarunas
par to pievienošanos Savienībai un uz kurām attiecas netiešas pārvaldības
principi. Pirms Fonda atbalsta izmaksas atbilstīgai valstij, kas nav ES
dalībvalsts, Komisija ar šo valsti noslēdz deleģēšanas nolīgumu, kurā paredzēti
sīki izstrādāti noteikumi, kas attiecas uz Fonda atbalsta izmantošanu saskaņā
ar Finanšu regulu un ir līdzvērtīgi dalībvalstīm piemērojamiem noteikumiem.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi
Priekšlikums nemaina izveidoto uzraudzības
sistēmu; tās pamatā ir dalītas pārvaldības sistēma, ko attiecina uz
dalībvalstīm, un netiešas pārvaldības sistēma, ko attiecina uz kandidātvalstīm,
kuras ir tiesīgas uz atbalstu un kurām noteikti līdzvērtīgi pienākumi. To
pielāgo īsajam īstenošanas periodam (vienam gadam) un instrumenta specifikai
saistībā ar reaģēšanu ārkārtas situācijās. Sešu mēnešu laikā pēc viena gada
termiņa beigām ir jāiesniedz galīgais ziņojums par Fonda atbalsta izmantošanu.
Ziņojumā jāsniedz sīka informācija par pieņemto izmantošanas sistēmu, tostarp
par revīzijas un kontroles darbiem, kā arī pilnīgs pasākumu izklāsts. Izraudzītajām
struktūrām visā pasākuma īstenošanas periodā būs jāievēro attiecīgi
59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā paredzētās
ziņošanas prasības.
2.2.        Pārvaldības un kontroles
sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Saņēmējvalsts nosūta pieprasījumu, kuru novērtē
Komisija. Ja pieprasījums atbilst nosacījumiem, izmaksā avansu 10 %
apmērā. Procedūru noslēdz, pamatojoties uz galīgo ziņojumu, un tās noslēgumā
arī izlīdzina 10 % avansu. Avansus izmaksās, piemērojot Struktūrfondu
regulā noteiktu konkrētu metodi un izmantojot no ERAF un Kohēzijas fonda
atgūtos līdzekļus. Ierosinātā struktūra ir pašreizējās situācijas pārmaiņu
rezultāts.
Ņemot vērā ierosinājumus Eiropas Revīzijas palātas
sagatavotajā snieguma revīzijas ziņojumā par finansiālo atbalstu Itālijai L'Akvilas
zemestrīces seku novēršanai[23],
ir skaidrāk definēti termini “pagaidu mītne” un “tūlītēji avārijas darbi”, kā
arī paredzēts nosacījums par ieņēmumu radīšanu.
Priekšlikumā tika iekļauti arī vairāki papildu
elementi, piemēram, īpašs noteikums par PVN attiecināmību un tehniskās
palīdzības izslēgšanu, noteikums par Eiropas Savienības acquis
ievērošanu, pārskatīts noteikums finansējuma pārklāšanās novēršanai, noteikums
par plašāku ex-post ziņošanu par novēršanas pasākumiem, kā arī noteikums
par euro izmantošanu un tā pārrēķināšanu valsts valūtās.
2.2.2.     Informācija par iekšējās
kontroles sistēmas struktūru
Katra lēmuma pielikumā ir paredzēti sīki izstrādāti
noteikumi par Fonda atbalsta izmantošanu. To valstu gadījumā, kuras nav ES
dalībvalstis, šos noteikumus paredz deleģēšanas nolīgumā. Pašreizējās regulas
noteikumi nemainās. Struktūru izraugās saņēmējvalsts. Dalībvalstis izmanto
Fonda atbalstu, ievērojot dalībvalstu un Komisijas īstenotu dalītu pārvaldību
atbilstīgi Finanšu regulai. Valstis, kuras vēl nav Savienības dalībvalstis,
Fonda atbalstu izmanto, īstenojot netiešu pārvaldību.
Neskarot Komisijas atbildību par Savienības
vispārējā budžeta izpildi, saņēmējvalstis pirmās uzņemas atbildību par Fonda
atbalstīto darbību pārvaldību un to finansiālo kontroli. Šajā nolūkā tās
pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un īstenoti tā,
lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības līdzekļus izlieto efektīvi un pareizi,
saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, pārbauda, vai finansētās darbības
ir pienācīgi īstenotas, un nodrošina, ka finansētie izdevumi ir pamatoti ar
pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un ir pareizi un patiesi.
Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
pārbaudītu, vai finansētie pasākumi īstenoti atbilstīgi pareizas finanšu
pārvaldības principiem. Saņēmējvalsts pienākums ir nodrošināt, lai tai būtu
efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas. Komisija pārliecinās, ka šādas
sistēmas pastāv. Neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai pārbaudes, ko
saņēmējvalsts īstenojusi atbilstīgi valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem,
Komisijas amatpersonas un citi ierēdņi var veikt Fonda finansēto darbību
pārbaudes uz vietas. Komisija par to paziņo pieteikuma iesniedzējai
saņēmējvalstij, lai tā varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Šādās pārbaudēs
var piedalīties saņēmējvalsts amatpersonas vai ierēdņi.
2.2.3.     Kontroles izmaksu un ieguvumu
aplēses un paredzamā kļūdas riska līmeņa novērtējums
Jauns un vienkāršs vienots kritērijs ESSF ārkārtas
izmantošanai tā dēvēto neparasto reģionālo katastrofu gadījumā, ņemot vērā ar
IKP saistītu robežvērtību. Kā norādīts 2011. gada paziņojumā, nosakot
reģionālu katastrofu radīto zaudējumu robežvērtību 1,5 % no IKP apmērā NUTS 2 līmenī,
tiks novērsta pašreizējo ar ESSF līdzekļu ārkārtas izmantošanu saistīto nosacījumu
neskaidrība. Tas ievērojami vienkāršos un paātrinās gan pieteikumu sagatavošanu
uz atbalstu tiesīgajās valstīs, gan to novērtēšanu Komisijā. Vienlaikus šādi
tiks būtiski samazināts noraidīto pieteikumu skaits, jo pieteikumu iesniedzēji
jau sākumā zinās, vai tie atbilst kritērijam. Tam savukārt būtu jāsamazina
kontroles pasākumu izmaksas.
Komisijas un Revīzijas palātas veiktajās revīzijās
nav konstatētas problēmas, kuru dēļ nevarētu gūt pamatotu pārliecību par Fonda
iepriekšējo izmantošanu. Vispārējais prognozētais kļūdas līmenis ir mazāks par
būtiskuma robežvērtību, t. i., 2 %.
2.3.        Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi
Galveno atbildību par attiecīgiem krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumiem uzņemas saņēmējvalsts, kurai jāizraugās
revīzijas struktūra un vajadzības gadījumā jāpieprasa atmaksāt nepamatotus
izdevumus. Īstenošanas periodā veikto revīziju un kontroļu kopsavilkums būtu
jāiesniedz Komisijai atbilstīgi Finanšu regulai. Komisijas revidenti, Revīzijas
palāta vai OLAF var veikt revīzijas jebkurā laikā.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
·      Pašreizējās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Atbalsts
 Numurs […]Izdevumu kategorija………………………………...……….] || Dif./nedif. ([24]) || No EBTA valstīm[25] || No kandidātvalstīm[26] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē
 3. || 13.060100 || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 4. || 13.060200 || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Atbalsts
 Numurs […]Izdevumu kategorija………………………………...……….] || Dif./nedif. || No EBTA valstīm || No kandidātvalstīm || No trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē
   || […][XX.YY.YY.YY.]   ||   || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
[Šī sadaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīvo
budžeta datu izklājlapu (otru šā finanšu pārskata pielikuma dokumentu)
un augšupielādējot to CISNET starpdienestu apspriešanas vajadzībām.]
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
ESSF netiek piešķirts konkrēts budžets. Faktiskie
izdevumi būs atkarīgi no atbilstīgo valstu iesniegtajiem atbalsta pieteikumiem
pēc (neparedzētām) dabas katastrofām un Fondam pieejamās maksimālās gada
piešķīruma summas, par ko pieņemts lēmums II pielikumā.
Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs || […][Izdevumu kategorija……………...……………………………………………………………….]
 ĢD: <…….> ||   ||   || N  gads[27]   || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik vajadzīgs ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1.a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2.a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kuras finansē no finansējuma konkrētām programmām[28]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas <….> ĢD || Saistības || = 1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || = 2+2.a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kuras finansē no finansējuma konkrētām programmām || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAI || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu
kategorijas:
  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kuras finansē no finansējuma konkrētām programmām || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5. || “Administratīvi izdevumi”
Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 ĢD: REGIO ||
  Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
  Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — <…….> ĢD || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAI || (Kopējā saistību summa = kopējā maksājumu summa) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Maksājumi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām
–      ¨  Priekšlikumā/iniciatīvā
nav paredzēta darbības apropriāciju izmantošana
–      ¨  Priekšlikumā/iniciatīvā
paredzēta darbības apropriāciju izmantošana, kā norādīts turpmāk
Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz trim zīmēm
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik vajadzīgs ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Veids[29]   || Vidējās izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Kopā Nr. || Kopējās izmaksas
 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[30] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Projekta rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Projekta rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Projekta rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Projekta rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨ Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēta administratīvo apropriāciju
izmantošana
–
¨  Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēta administratīvo apropriāciju
izmantošana, kā norādīts turpmāk
Miljonos EUR (līdz
trim zīmēm aiz komata)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[31]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS — starpsumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vajadzīgās
cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas ar ĢD apropriācijām, kas jau ir
piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības
gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus
papildu līdzekļus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
3.2.3.2.  Paredzamās vajadzības saistībā
ar cilvēkresursiem
–
¨  Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēta cilvēkresursu izmantošana
–
¨ Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēta cilvēkresursu izmantošana, kā
norādīts turpmāk
Paredzamais apjoms izsakāms ar pilnslodzes
ekvivalentu
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||   ||
 XX 01 01 01 (galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 01 02 (delegācijas) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (netiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (tiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[32]
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [33]   || - Galvenā mītne   || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegācijas || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (norādīt) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta
sadaļa.
Ar cilvēkresursiem
saistītās vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot tos attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrēta pasākuma pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu līdzekļus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus. Darbu pašreiz veic viena AD un viena AST
amatpersona.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Amatpersonas un pagaidu darbinieki || Pieteikumu Fonda atbalstam analīze, lēmuma par piešķiršanu sagatavošana, uzraudzība pēc maksājumu veikšanas, ziņojumu novērtēšana u. c.
 Ārštata darbinieki || Neattiecas
3.2.4.     Saderība ar pašreizējo
daudzgadu finanšu shēmu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva atbilst pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorija
Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai
jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[34]
Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas,
budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu ieguldījums
–
Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēts trešo personu
līdzfinansējums
–
Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēts turpmāk aprēķinātais
līdzfinansējums
Apropriācijas miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik vajadzīgs ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
Nevar prognozēt iepriekš
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨  pašu resursus
–
¨ dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Pašreizējam budžeta gadam pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[35]
 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 6150. un 6500. pants ||   || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz dažādiem
ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie” ieņēmumi, norādīt attiecīgo(‑ās) izdevumu
pozīciju(‑as).
Norādīt ietekmes uz
ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Avansi būtu
jāfinansē, izmantojot no ERAF un Kohēzijas fonda atgūtos līdzekļus ne vairāk kā
50 miljonu euro apmērā. Komisija ierosinās grozīt Komisijas ierosināto
regulu (COM(2011) 615 galīgā redakcija).
[1]               Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002.
[2]               COM(2005) 108.
[3]               Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, A6-0123/2006,
31.3.2006.
[4]               COM(2011) 613.
[5]               COM(2009) 193.
[6]                      Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija,
OV C 83/47, 30.3.2010.
[7]               Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums
par tematu “Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas
Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības
Solidaritātes fonda nākotne””, ECO/319, 2012. gada 28. marts.
[8]               Ziņojums par Eiropas Savienības Solidaritātes
fondu — īstenošana un piemērošana, A7-0398/2012, 20.12.2012.
[9]               Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības
fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu
lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem
attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ
Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, COM(2013) 246 final.
[10]             Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums
Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz
2009. gada Abruci zemestrīci — darbu atbilstība un izmaksas”.
[11]             OV C […].
[12]             OV C […].
[13]             OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.
[14]             OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
[15]             …..
[16]             OV L 136, 31.5.1999.,
1. lpp.
[17]             OV L 292, 15.11.1996.,
2. lpp.
[18]             ABM — budžeta vadība pa darbības jomām; ABB
— budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[19]             Kā norādīts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta
a) vai b) apakšpunktā.
[20]                    Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija,
OV C 83/47, 30.3.2010.
[21]             Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Kā noteikts Finanšu regulas 185. pantā.
[23]                    Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 24/2012 “Eiropas
Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci
zemestrīci — darbu atbilstība un izmaksas”.
[24]             Dif. = diferencētas apropriācijas / nedif. =
nediferencētas apropriācijas.
[25]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija
[26]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[27]             N gads ir tas gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk
īstenot.
[28]             Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu
un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[29]             Rezultāti ir nodrošināmie produkti un pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu kilometru skaits
u. c.).
[30]             Kā aprakstīts 1.4.2. punktā “Konkrēti mērķi…”.
[31]             Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu
un/vai pasākumu īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[32]             CA = līgumdarbinieki; LA = vietējie
darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti; INT = aģentūras
darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās.
[33]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no
darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[34]             Skatīt Iestāžu nolīguma (par
2007.–2013. gadu) 19. un 24. punktu.
[35]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodevu, cukura nodokļa) summām jābūt neto summām, t. i., bruto
summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0137

Priekšlikums Padomes regula, ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam  /* COM/2007/0137 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.3.2007COM(2007) 137 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. marta Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”) Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importa procedūrā. |120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu, un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 31. maijā pēc savas iniciatīvas sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam. Komisijas rīcībā esošā informācija liecināja, ka pēc tam, kad pēc sākotnējās izmeklēšanas bija notikušas dažas pārmaiņas viena Ķīnas ražotāja eksportētāja Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. („Ningbo Ruyi”) struktūrā, kuram minētajā izmeklēšanā nebija piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), dominēja tirgus ekonomikas apstākļi. Bija pietiekami daudz sākotnējo pierādījumu tam, ka Ningbo Ruyi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. Šajā sakarā tika uzskatīts, ka ir mainījušies apstākļi, balstoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīm pārmaiņām bija šķietami ilglaicīgs raksturs. Tā kā uzņēmums Ningbo Ruyi neatklāja informāciju par visiem saviem saistītajiem uzņēmumiem, ir neiespējami noteikt TER, kas aptvertu visus tā saistītos uzņēmumus. Turklāt fakts, ka Ningbo Ruyi savā revidentu pārbaudītajā finanšu pārskatā neatklāja informāciju par visiem saviem saistītajiem uzņēmumiem, ir 24. starptautiskā grāmatvedības standarta (Informācijas atklāšana par saistītām personām) pārkāpums. Tālab nevar secināt, ka attiecībā uz uzņēmumu Ningbo Ruyi dominē tirgus ekonomikas apstākļi, un nevar aprēķināt jaunu dempinga starpību. Tāpēc ir ierosināts pārtraukt pārskatīšanu, atstājot nemainīgu uzņēmumam Ningbo Ruyi piemērojamo maksājumu. Pēc apspriešanās dalībvalstis šo priekšlikumu vienbalsīgi atbalstīja. Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas ne vēlāk kā 2007. gada 30. augustā ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju iesniedza Komisija,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi2.  Padome pēc izmeklēšanas („sākotnējā izmeklēšana”) pabeigšanas ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005[2] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam.2. Pārskatīšanas uzsākšana ex officio3.  Komisijas rīcībā esošā informācija liecināja, ka pēc tam, kad pēc sākotnējās izmeklēšanas bija notikušas dažas pārmaiņas viena Ķīnas ražotāja eksportētāja Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. („ Ningbo Ruyi ”) struktūrā, kuram minētajā izmeklēšanā nebija piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), izrādījās, ka attiecībā uz šo uzņēmumu dominēja tirgus ekonomikas apstākļi. Patiesībā bija pietiekami daudz sākotnējo pierādījumu tam, ka Ningbo Ruyi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. Tālab tika uzskatīts, ka ir mainījušies apstākļi, balstoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīm pārmaiņām ir šķietami ilglaicīgs raksturs.4.  Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. pantam sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija publicēja paziņojumu („paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”)[3] un pēc savas iniciatīvas sāka izmeklēšanu, lai noteiktu tikai to, vai uzņēmums Ningbo Ruyi darbojas tirgus ekonomikas apstākļos un, ja darbojas, tad lai noteiktu, vai tam piemērojamā individuālā dempinga starpība un maksājuma likme būtu jānosaka, izmantojot tā pašu izmaksas/cenas iekšzemes tirgū.3. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana5.  Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam Ningbo Ruyi un tā saistītajam importētājam – uzņēmumam Jungheinrich AG , kā arī eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražošanas nozarei par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.6.  Komisija arī nosūtīja uzņēmumam Ningbo Ruyi tirgus ekonomikas režīma („TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes uz anketas jautājumiem. Komisija ievāca visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu TER un dempinga noteikšanai, izanalizēja sniegto informāciju un veica pārbaudes apmeklējumus šādu saistīto uzņēmumu telpās:7.  Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ninghaja;8.  Ruyi Industries (Hong Kong) Co., Ltd. („ Ruyi Hong Konge ”), Hangžu;9.  Jungheinrich Lift Trucks (Shanghai) Co., Ltd. („ Jungheinrich Shanghai ”), Šanhaja.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods10.  Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai „PIP”).B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS1. Attiecīgais ražojums11.  Attiecīgā ražojuma definīcija atbilst definīcijai, kas tika izmantota 1. apsvērumā minētajā sākotnējā izmeklēšanā. Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji („ HPT ”), kas nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t.i., šasija un hidraulika, kurus parasti klasificē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 ( TARIC kodi 8427 90 00 10 un 8431 20 00 10).2. Līdzīgais ražojums12.  Pašreizējā pārskatīšana ir parādījusi, ka HPT , ko ĶTR ražo uzņēmums Ningbo Ruyi un kas tiek pārdoti Ķīnas tirgū, ir tādas pašas fiziskās īpašības un tāds pats lietojums, kā tiem ražojumiem, ko eksportē uz Kopienu. Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI13.  Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosaka ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, t. i., ja ir pierādīts, ka līdzīgā produkta ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Minētie kritēriji izklāstīti kopsavilkuma veidā turpmāk:14.  ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, valstij būtiski neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;15.  uzņēmumiem ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem („SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām;16.  nav pārņemti izkropļojumi, kurus radījusi sistēma, kas nav tirgus ekonomika;17.  bankrotu un īpašuma tiesības reglamentējošie tiesību akti garantē stabilitāti un juridisku noteiktību;18.  valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmēm.19.  Uzņēmums Ningbo Ruyi lūdza tam noteikt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Kopienas konsekventā prakse ir tāda, ka tiek izpētīts, vai saistītu uzņēmumu grupa, kas nodarbojas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un/vai pārdošanu, kopumā atbilst TER nosacījumiem. Atbilstoši uzņēmuma Ningbo Ruyi sniegtajai informācijai ĶTR bija tikai viens šāds saistītais uzņēmums – Jungheinrich Shanghai . Ningbo Ruyi noliktajā termiņā iesniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapā norādītajiem jautājumiem.20.  Izmeklēšanas gaitā Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka, šķiet, ir vairāki uzņēmumi, kas saistīti ar Ningbo Ruyi , par kuriem minētais uzņēmums nebija attiecīgi paziņojis, sniedzot Komisijai informāciju, tostarp tie nebija minēti arī revidentu pārbaudītajā finanšu pārskatā. Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka informācijas neatklāšana par saistītiem uzņēmumiem finanšu pārskatā ir 24. starptautiskā grāmatvedības standarta (Informācijas atklāšana par saistītām personām) pārkāpums, un tā pieprasīja Komisijai šo jautājumu pārbaudīt.21.  Pārbaudes apmeklējumu laikā tika konstatēts, ka bija saistīti uzņēmumi, par kuriem informācija netika atklāta revidētajā finanšu pārskatā (24. SGS pārkāpums) vai atbildēs uz TER veidlapas un anketas jautājumiem. Šajā sakarā bija jānorāda, ka gan TER veidlapā, gan anketā uzņēmumam Ningbo Ruyi bija prasīts aprakstīt savu korporatīvo struktūru un saistītos uzņēmumus pasaules mērogā, tostarp norādot mātesuzņēmumus, filiāles vai citus saistītos uzņēmumus neatkarīgi no tā, vai tie bija vai nebija iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā. Turklāt uzņēmumam Ningbo Ruyi bija pieprasīts iesniegt TER veidlapu par katru tā filiāli vai citu saistīto uzņēmumu ĶTR, kurš bija HPT ražotājs un/vai eksportētājs, un sniegt sīku informāciju par visiem pārējiem saistītajiem uzņēmumiem.22.  Saskaņā ar uzņēmuma Ningbo Ruyi Revidenta ziņojumu un finanšu pārskatu par gadu, kas beidzas 2005. gada 31. decembrī („2005. gada ziņojums”), un atbildēm uz TER veidlapas un anketas jautājumiem tam izmeklēšanas pārskata periodā bija tikai trīs saistīti uzņēmumi: Jungheinrich AG , Jungheinrich Shanghai un Ruyi Hong Kong . Tomēr izmeklēšanā noskaidrojās, ka uzņēmuma Ningbo Ruyi Ķīnas akcionāriem pieder arī lielākā daļa akciju uzņēmumos Ningbo CFA Co., Ltd. („ Ningbo CFA ”) un Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. („ NFTZ ”).23.  Turklāt ir vēl citi uzņēmumi, kuri pieder Ningbo Ruyi Ķīnas akcionāru radiniekiem: Honkongā izveidotais uzņēmums CFA Tools Co., Ltd. („ CFA Tools ”) un Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. („ Tianyou ”).24.  Tādējādi visi iepriekš minētie uzņēmumi, informāciju par kuriem neatklāja uzņēmums Ningbo Ruyi , pašreizējā pārskata mērķiem ir saistīti uz Ningbo Ruyi . Trīs no šiem uzņēmumiem pārskata izmeklēšanas periodā bija HPT tirgotāji, un tie visi bija saņēmuši licenci, kas tiem ļāva tirgot HPT . Tie, šķiet, galvenokārt eksportēja uz valstīs ārpus Kopienas. Vismaz trīs ceturtdaļas no pārdošanas apjomiem, kurus kā pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū norādīja Ningbo Ruyi , patiesībā bija eksporta pārdevumi, kas bija novirzīti, izmantojot neminētus iekšzemes tirgū saistītus pasūtītājus un nesaistītus pasūtītājus.25.  Visbeidzot, starp Ningbo Ruyi un Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. („ Ningbo Jinmao ”) veikto darījumu raksturs, par kuru sākotnējā izmeklēšanā tika ziņots kā par saistītu uzņēmumu (kuram Ningbo Ruyi 2003. gada novembrī pārdeva savas akcijas), norāda uz to, ka šiem abiem uzņēmumiem joprojām ir ciešas attiecības ar HPT saistītajā uzņēmējdarbībā. Uzņēmums Ningbo Jinmao iegādājās vairāk nekā pusi no HPT , par kuriem Ningbo Ruyi bija ziņojis kā par pārdevumiem iekšzemes tirgū pārskata izmeklēšanas periodā, un pēc tam ievērojamu daudzumu tālāk pārdeva uzņēmumam NFTZ , kurš tos eksportēja. NFTZ neiegādājās HPT tieši no uzņēmuma Ningbo Ruyi . Tas, ka uzņēmums Ningbo Jinmao ir viens no Ningbo Ruyi galvenajiem pasūtītājiem un pārdod lielu iepirkto daudzumu uzņēmumam NFTZ , liecina par to, ka Ningbo Ruyi zināja vai tam būtu vajadzējis zināt, ka lielākā daļa pārdoto apjomu uzņēmumam Ningbo Jinmao nevarēja būt pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, jo saistītais uzņēmums NFTZ eksportēja ražojumus, ko bija iegādājies Ningbo Jinmao .26.  Kādu laiku pēc pārbaudes apmeklējuma uz vietas Ningbo Ruyi iesniedza jaunu informāciju par TER statusu atsevišķiem no šiem neatklātajiem saistītajiem uzņēmumiem, apgalvojot, ka vēl joprojām TER statusu var noteikt visai grupai. Tas tika pamatots ar to, ka informācijas neatklāšana esot bijusi neapzināta un ka šo saistīto personu iesaistīšana izmeklēšanā apskatāmā ražojuma pārdošanā neesot bijusi nozīmīga. Šo pašu iemeslu dēļ uzņēmuma Ningbo Ruyi partneruzņēmums Jungheinrich AG arī iebilda, ka ir jāņem vērā šī jaunā informācija un ka jāpiešķir TER.27.  Neatkarīgi no tā, vai ar saistīto personu savlaicīgu neatklāšanu bija vai nebija nodoms traucēt izmeklēšanu, joprojām ir tiesa, ka atbildes uz anketas jautājumiem bija tik ievērojami nepilnīgas, ka tas attiecībā uz Ningbo Ruyi grupu pārbaudes apmeklējumu laikā, kas tika veikti ĶTR, padarīja neiespējamu tirgus ekonomikas apstākļu esamības pārbaudi. Tā kā bija neiespējami veikt pārbaudes apmeklējumus neatklāto saistīto personu telpās, tad joprojām paliek minējums tas, cik lielā mērā Ningbo Ruyi grupa bija saistīta ar HPT.28.  Jebkurā gadījumā tas, ka Ningbo Ruyi savā finanšu pārskatā nenorādīja visus saistītos uzņēmumus, ir 24. SGS pārkāpums. 24. SGS mērķis ir nodrošināt, lai uzņēmuma finanšu pārskatā būtu ietverta informācija, kas vajadzīga, lai pievērstu uzmanību iespējai, ka tā finanšu stāvokli un peļņu vai zaudējumus varētu būt ietekmējusi saistīto personu pastāvēšana, darījumi un nenokārtotās saistības ar šādām personām. Antidempinga izmeklēšanas ietvaros šāda atklāšana ir vajadzīga, lai iestādēm ļautu pārbaudīt, vai saistīto uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER piešķiršanai izvirzītajiem nosacījumiem.29.  24. SGS pārkāpums norāda uz to, ka Ningbo Ruyi finanšu pārskata revīzija netika veikta saskaņā ar SGS, un tas liek apšaubīt Ningbo Ruyi pārskatu ticamību. Tā rezultātā uzņēmums Ningbo Ruyi nevarētu atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajam otrajam kritērijam.30.  Lai gan šajā pārskatā varētu piemērot pamatregulas 18. panta noteikumus par nesadarbošanos, jānorāda, ka Komisija pēc savas iniciatīvas sāka pārskatīšanu, jo tai bija sākotnēji pierādījumi par to, ka attiecībā uz uzņēmumu Ningbo Ruyi dominēja tirgus ekonomikas apstākļi, ko minētais uzņēmums vēlāk nevarēja apliecināt. Tāpēc uzskata, ka nav vajadzības izmantot pamatregulas 18. pantu, bet pietiek ar to, ka pārskatīšana tiek izbeigta un spēkā esošie pasākumi tiek saglabāti.D.PĀRSKATĪŠANAS PABEIGŠANA31.  Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, pārskatīšana ir jāizbeidz, atstājot nemainīgu uzņēmumam Ningbo Ruyi piemērojamā maksājuma līmeni, kas jāsaglabā sākotnējā izmeklēšanā noteiktās galīgā antidempinga maksājuma likmes līmenī, proti, 28,5 %.E. INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA32.  Ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, balstoties uz kuriem bija plānots izbeigt šo pārskatīšanu un saglabāt spēkā esošo antidempinga maksājumu tādu HPT importam, ko ražoja Ningbo Ruyi . Visām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Netika saņemtas piezīmes, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekš minētie slēdzieni.33.  Pēc informācijas atklāšanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka jāpiemēro pamatregulas noteikumi par nesadarbošanos (18. pants) un ka uzņēmums Ningbo Ruyi kā ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās, ir jāsoda, nosakot atlikušo maksājumu 46,7 % apmērā.34.  Uzņēmumi Jungheinrich AG un Ningbo Ruyi uzskatīja, ka faktam, ka Ningbo Ruyi nav atklājis informāciju par visiem saviem saistītajiem uzņēmumiem, nav būtiskas nozīmes un ka tas nav ietekmējis Ningbo Ruyi finanšu stāvokli. Tāpēc uzņēmumam Ningbo Ruyi ir jāpiešķir TER vai vismaz jānosaka zemāka pārskatītā individuālā maksājuma likme.35.  To, ka netika atklāta informācija par visiem saistītajiem uzņēmumiem, jo īpaši tā iemesla dēļ, ka trīs no četriem nenorādītajiem saistītajiem uzņēmumiem bija iesaistīti ar HPT saistītā uzņēmējdarbībā, bet ceturtajam uzņēmumam bija uzņēmējdarbības licence, kas tam ļauj tirgot HPT , nevar uzskatīt par nenozīmīgu faktu, jo tas neļāva noteikt, vai attiecībā uz visiem uzņēmumiem ir ievēroti visi TER kritēriji (ne tikai otrais kritērijs par pārskatiem) atbilstoši Kopienas ierastajai praksei. Turklāt tam, vai apzināti vai neapzināti netika atklāta informācija par visiem šiem saistītajiem uzņēmumiem, jau vairs nav nozīmes. Neapstrīdams ir fakts, ka šie saistītie uzņēmumi nebija norādīti pat uzņēmuma Ningbo Ruyi finanšu pārskatā, un tas jau pats par sevi liecina, ka netika izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punktā c) apakšpunktā minētais otrais kritērijs. Tāpēc nevar pieņemt apgalvojumu, ka informācijas neatklāšana par šiem saistītajiem uzņēmumiem ir nenozīmīga, notikusi neapzināti un tam nav nekādas ietekmes.36.  Visbeidzot, kā izklāstīts 3. apsvērumā, šajā pārskatīšanā nosaka tikai to, vai uzņēmums Ningbo Ruyi darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un vai tad, ja tam piešķirtu TER, būtu jāaprēķina jauna dempinga starpība. Tāpēc, tā kā TER netiek piešķirts, šajā pārskatīšanā uzņēmumam Ningbo Ruyi nevar noteikt jaunu dempinga starpību, kas būtu lielāka vai mazāka par jau noteikto starpību.37.  Tālab šī pārskatīšana ir jāizbeidz, Regulu (EK) Nr. 1174/2005 atstājot negrozītu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.Vienīgais pantsAr šo pārtrauc Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam piemērojamo antidempinga pasākumu daļējo starpposmu pārskatīšanu, kas uzsākta atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam, spēkā esošos antidempinga pasākumus atstājot nemainīgus.Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.[3] OV C 127, 31.5.2006., 2. lpp.