                            EIROPAS
                            KOMISIJA
                                                   Briselē, 24.2.2022.
                                                   COM(2022) 67 final
                                                   2022/0046 (NLE)
                                        Priekšlikums
                                   PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Bāzeles konvencijas par kontroli pār
    kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu Pušu konferences
        15. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem konvencijas 6. panta 2. punktā
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                      PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS
   Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, kas nosaka Savienības nostāju Bāzeles konvencijas Pušu
   konferences piecpadsmitajā sanāksmē attiecībā uz priekšlikumu izdarīt izmaiņas konvencijas
   6. pantā. Plānots, ka sanāksme notiks 2022. gada jūnijā.
   2.        PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
   2.1.      Bāzeles Konvencija par kontroli               pār    kaitīgo   atkritumu     robežšķērsojošo
             transportēšanu un to aizvākšanu
   Bāzeles Konvencija par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to
   aizvākšanu (“konvencija”) tika pieņemta 1989. gada 22. martā un stājās spēkā 1992. gadā.
   Eiropas Savienība, kā arī tās dalībvalstis ir konvencijas Puses1. Konvencijai ir 188 Puses.
   Konvencijas centrā ir atsevišķu atkritumu eksporta, importa un tranzīta kontroles sistēma,
   kura balstīta uz iepriekš norunātas piekrišanas procedūru. Par to atkritumu eksportu, uz
   kuriem konvencija attiecas, iepriekš paziņo importētāju valstu un tranzīta valstu
   kompetentajām iestādēm. Paziņojumus nosūta rakstiski, un tajos iekļauj konvencijas
   V.A pielikumā norādītās deklarācijas un informāciju. Atkritumus eksportēt var tikai tad, ja
   visas attiecīgās valstis devušas rakstisku piekrišanu (konvencijas 6. pants).
   Konvencijas kontroles sistēma attiecas uz bīstamajiem atkritumiem, kuri ir definēti
   konvencijas 1. pantā un uzskaitīti VIII pielikumā, un uz II pielikumā uzskaitītajiem
   atkritumiem, kuri ietver no mājsaimniecībām savāktos atkritumus, mājsaimniecības atkritumu
   incinerācijas atlikas un dažu plastmasas veidu atkritumus. Turklāt konvencijas IX pielikumā ir
   uzskaitīti atkritumi, kas tās darbības jomā neietilpst un uz ko kontroles sistēma neattiecas, ja
   vien šādi atkritumi nesatur materiālus, kas pieder kādai I pielikumā norādītajai kategorijai,
   tādā mērā, ka atkritumi uzrāda kādu III pielikumā norādītu bīstamo īpašību.
   2.2.      Pušu konference
   Bāzeles konvencijas Pušu konference ir konvencijas galvenā lēmumu pieņēmēja. Tai ir
   pilnvaras grozīt konvencijas pielikumus, un tā tiek sasaukta reizi divos gados.
   Bāzeles konvencijas Pušu konferences 15. sanāksme (CoP15) ir sadalīta divos segmentos:
   pirmais tiešsaistes segments notika 2021. gada 26.–30. jūlijā, un sanāksme tiks atsākta
   klātienes segmentā Ženēvā no 2022. gada 6. līdz 17. jūnijam.
   2.3.      Ierosinātais konvencijas grozījums
   Pušu konferences 15. sanāksmē Krievijas Federācija iesniedza izskatīšanai priekšlikumu
   (“paredzētais akts”)2, kas paredz grozīt konvencijas 6. panta 2. punkta pirmo teikumu.
   Konvencijas 6. panta 2. punkta pirmais teikums formulēts šādi: “Importētāja valsts nosūta
   paziņotājam atbildi par paziņojuma saņemšanu rakstiskā formā, kas satur piekrišanu
   1
           Padomes Lēmums 93/98/EEK par slēdzienu Kopienas vārdā attiecībā uz 1989. gada 22. marta Bāzeles
           Konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroli (OV L 39,
           16.2.1993., 1. lpp.).
   2
           Priekšlikums          ir   pieejams         Bāzeles      konvencijas       tīmekļvietnē,     sk.
           http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx.
LV                                                      1                                                   LV
 ---pagebreak---    pārvadājumam ar noteiktiem noteikumiem vai bez tiem, pārvadāšanas atļaujas atteikumu vai
   pieprasījumu par papildu informācijas sniegšanu.”
   Ar paredzēto aktu tiek ierosināts šo teikumu mainīt, pievienojot 30 dienu termiņu, kurā
   importētājai valstij būtu jāatbild paziņojuma iesniedzējam (lai dotu piekrišanu plānotajam
   sūtījumam, atteiktu atļauju šim sūtījumam vai pieprasītu papildu informāciju). Turklāt
   priekšlikums paredz starp vārdiem “tiem” un “pārvadāšanas” svītrot “,”, komatu aizstājot ar
   vārdu “vai”.
   Konvenciju Savienībā īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu
   (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem3 (turpmāk “ASR”). Jebkādas izmaiņas
   konvencijā Eiropas Savienībā stātos spēkā pēc tam, kad tās būtu ieviestas ar minētās regulas
   grozījumiem.
   Pašreizējie noteikumi, kas piemērojami Savienībai un tās dalībvalstīm, jau paredz 30 dienu
   termiņu, kurā importētājai valstij jāsniedz atbilde paziņojuma iesniedzējam (sk. ASR
   8. pantu). Tas attiecas arī uz citām ESAO valstīm saskaņā ar ESAO lēmumu4.
   Kas attiecas uz Savienību, vienīgās praktiskās sekas, kas izrietētu no Krievijas Federācijas
   priekšlikumā ierosinātajām izmaiņām, būtu saistītas ar procedūru paziņoto atkritumu
   eksportam uz valstīm, kas nav ESAO valstis. Tā kā VIII un II pielikumā uzskaitīto atkritumu
   eksports uz valstīm, kas nav ESAO valstis, saskaņā ar ASR ir aizliegts, Krievijas
   priekšlikuma izraisītās izmaiņas attiektos tikai uz “sarakstā neiekļautajiem atkritumiem” (t. i.,
   saskaņā ar Krievijas priekšlikumu valstīm, kas nav ESAO valstis, kuras no ES importē
   sarakstā neiekļautus atkritumus, 30 dienu laikā būtu jāsniedz atbilde paziņojuma
   iesniedzējam), uz ko saskaņā ar ASR 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) un iv) punktu
   attiecas iepriekš norunātas piekrišanas procedūra. Krievijas Federācijas ierosinātais grozījums
   nozīmētu, ka šādos gadījumos importētājai valstij 30 dienu laikā būtu jāatbild paziņotājam par
   sūtījumu no Savienības uz valsti, kas nav ESAO valsts.
   Konvencijas grozīšanas kārtību reglamentē konvencijas 17. pants. Ikviens šāds grozījums ir
   jāpieņem Pušu konferences sanāksmē. Grozījums kļūst saistošs tām Pusēm, kas deponējušas
   savus ratifikācijas, atbalsta, oficiāla apstiprinājuma vai pieņemšanas instrumentus saskaņā ar
   konvencijas 17. panta 5. punktu, kurā noteikts: “Depozitārijam tiek nodoti glabāšanā
   atbilstošie ratifikācijas goda raksti par atbalstu, oficiālu apstiprinājumu vai labojumu
   pieņemšanu. Labojumi, kurus pieņem atbilstoši 3. un 4. punktam, stājas spēkā tām Pusēm,
   kuras tām piekritušas, deviņdesmitā dienā pēc tam, kad Depozitārijs saņēmis ratifikācijas
   goda rakstu vai dokumentu par to atbalstu, oficiālu apstiprinājumu vai pieņemšanu no vismaz
   trim ceturtdaļām Pušu, kuras tos pieņēmušas, vai vismaz divām trešdaļām Pušu, kuras
   pieņēmušas labojumus dotajam protokolam, ja tikai šim protokolam nav paredzēts kas cits
   Jebkurai citai Pusei labojumi stājas spēkā deviņdesmitā dienā pēc tam, kad šī Puse nodevusi
   glabāšanā ratificēšanas goda rakstu vai dokumentu par atzīšanu, oficiālu apstiprinājumu vai
   šo labojumu pieņemšanu.” Tādēļ, lai konvencijas grozījums stātos spēkā, ir jāpanāk, ka to
   ratificē, atbalsta, oficiāli apstiprina vai pieņem trīs ceturtdaļas konvencijas Pušu (tātad
   141 Puse).
   Līdz šim konvencijas pamatteksts ir grozīts vienu reizi, pievienojot 4.A pantu, kam sekoja
   VII pielikuma pievienošana konvencijai (“Bāzeles aizlieguma grozījums”). Par šo grozījumu
   Pušu konference vienojās savā trešajā sanāksmē 1995. gadā, un tas stājās spēkā 2019. gadā
   tām Pusēm, kuras to ir ratificējušas.
   3
            OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.
   4
            Lēmums par atgūšanas operācijām paredzētu atkritumu pārrobežu     pārvietošanas kontroli,
            https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0266.
LV                                                         2                                          LV
 ---pagebreak---    3.     SAVIENĪBAS VĀRDĀ IEŅEMAMĀ NOSTĀJA
   (1)    Savienībai Krievijas Federācijas ierosinātais grozījums konvencijas 6. panta
          2. punkta nebūtu jāatbalsta.
   (2)    Grozījuma pirmā daļa (30 dienu termiņš, kurā importētājai valstij jāsniedz atbilde
          paziņojuma iesniedzējam) Savienībai un tās dalībvalstīm nenestu nekādas būtiskas
          pārmaiņas, jo ierosinātajā grozījumā paredzētais 30 dienu termiņš, kurā importētājām
          valstīm jāatbild paziņojuma iesniedzējam, jau ir piemērojams lielākajai daļai
          sūtījumu, par kuriem ES un tās dalībvalstis paziņo saskaņā ar Savienības tiesību
          aktiem (izņēmums ir sarakstā neiekļautu atkritumu eksports uz valstīm, kas nav
          ESAO valstis). Tas arī nemainītu ES un tās dalībvalstu pienākumus, kas tām
          piemērojami, saņemot paziņojumus, jo 30 dienu termiņš atbildes sniegšanai
          Savienības tiesību aktos jau ir paredzēts.
   (3)    Grozījuma otrā daļa (komata aizstāšana ar “vai”) nešķiet nepieciešama, un tā radītu
          juridisku nenoteiktību. Pašreizējais formulējums ir pietiekami skaidrs, proti,
          importētāja valsts paziņotājam var sniegt trīs veidu atbildi (piekrist pārvietojumam,
          liegt atļauju šādam pārvietojumam vai pieprasīt papildu informāciju). Tāpēc grozīt šo
          teikumu nav vajadzības.
   (4)    Konvencijas grozīšanas process ir ļoti sarežģīts un laikietilpīgs, jo īpaši tāpēc, ka
          katrai Pusei ir jāsāk iekšējs ratifikācijas process, un grozījums var stāties spēkā tikai
          pēc tam, kad to ir ratificējušas trīs ceturtdaļas visu Pušu. Turklāt šim grozījumam
          galu galā varētu būt ierobežota ietekme, jo grozījumi ir saistoši tikai tām Pusēm, kas
          tos ir ratificējušas. Tāpēc ierosinātais grozījums nav efektīvs veids, kā uzlabot
          konvencijas iedarbīgumu, jo tas konvencijas satvarā un konvencijas Pusēm prasītu
          uzsākt ilgstošu un apgrūtinošu procesu.
   (5)    Lai arī Savienība ierosinātos grozījumu neatbalsta, tai būtu jāuzsver, ka Pusēm
          Bāzeles konvencijas satvarā būtu jāveicina labāka paziņošanas procedūras
          funkcionēšana. Piemēram, varētu noteikt citu termiņu, kādā, jo īpaši tranzīta valstīm,
          jāsniedz atbilde paziņotājiem, kā arī varētu veicināt elektronisko datu apmaiņas
          sistēmu izmantošanu vai Bāzeles konvencijas satvarā iekļaut jēdzienu “iepriekšēju
          piekrišanu saņēmuši kompleksi”, kas izriet no ESAO lēmuma par atkritumu
          pārrobežu pārvietošanu. Šo jautājumu sakarā konvencijas satvarā jau ir sākti vairāki
          procesi, kas ir lietderīgi, tomēr līdz šim tie nav devuši lielus rezultātus. Savienībai
          būtu jāuzsver šo jautājumu nozīmīgums un jāizpēta, vai tos varētu risināt ar esošām
          vai jaunām iniciatīvām, kas neprasītu izmaiņas konvencijā. Savienībai būtu jāparāda,
          ka tā ir atvērta šādām iespējamām iniciatīvām.
   (6)    Visbeidzot, jāatzīmē, ka, lai gan ierosinātā grozījuma pieņemšanai nav skaidras
          pievienotās vērtības, tomēr Savienības interesēm pieņemšana nekaitētu.
   4.     JURIDISKAIS PAMATS
   4.1.   Procesuālais juridiskais pamats
   4.1.1. Principi
   Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar
   kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā
LV                                                 3                                                LV
 ---pagebreak---    struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot
   lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
   Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar
   starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī
   instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski
   ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”5.
   4.1.2.    Piemērošana konkrētajā gadījumā
   Bāzeles konvencijas Pušu konference ir konvencijas izveidota struktūra.
   Aktam, kuru Pušu konference tiek aicināta pieņemt, būs juridiskas sekas. Paredzētais akts
   saskaņā ar konvencijas 18. pantu būs saistošs starptautisko tiesību nozīmē. Tas spēj ietekmēt
   ES tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006
   (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem. Regula īsteno konvenciju, cita starpā
   nosakot procedūras eksportam no Savienības un importam Savienībā, kā arī sūtījumiem starp
   dalībvalstīm.
   Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
   Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
   4.2.      Materiālais juridiskais pamats
   4.2.1.    Principi
   Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats
   galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju
   Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir
   klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9.
   punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam
   vai dominējošajam mērķim vai komponentam.
   4.2.2.    Piemērošana konkrētajā gadījumā
   Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.
   Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.
   4.3.      Secinājums
   Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā
   ar LESD 218. panta 9. punktu.
   5
           Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–
           64. punkts.
LV                                                    4                                                 LV
 ---pagebreak---                                                           2022/0046 (NLE)
                                              Priekšlikums
                                         PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Bāzeles konvencijas par kontroli pār
     kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu Pušu konferences
          15. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem konvencijas 6. panta 2. punktā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu sasaistē
   ar tā 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)     1992. gadā stājās spēkā Bāzeles konvencija par kontroli pār kaitīgo atkritumu
           robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu (“konvencija”), un Savienība to
           apstiprināja ar Padomes Lēmumu 93/98/EEK par slēdzienu Kopienas vārdā attiecībā
           uz Konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas
           kontroli6.
   (2)     Saskaņā ar konvencijas 15. panta 5. punkta b) apakšpunktu Pušu konference, ja
           nepieciešams, izskata un pieņem konvencijas grozījumus.
   (3)     Pušu konferencei tās 15. sanāksmē 2022. gada jūnijā ir jāizskata iespēja pieņemt
           konvencijas 6. panta 2. punkta grozījumus, ko iesniegusi Krievijas Federācija. Minētā
           priekšlikuma mērķis ir noteikt 30 dienu termiņu, kurā importētājai valstij jāsniedz
           atbilde paziņojuma par atkritumu sūtījumu iesniedzējam, un iekļaut citas izmaiņas, kas
           norādītas kā redakcionālas.
   (4)     Ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē attiecībā uz šo
           priekšlikumu, jo tas ir grozījums konvencijas tekstā, un tam ir juridiskas sekas. Ja akts
           Pušu konferencē tiks pieņemts, tas Savienībai būs saistošs un ietekmēs Savienības
           tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006
           (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem7.
   (5)     Savienībai iepriekš minētie konvencijas grozījumi nebūtu jāatbalsta, jo process, kas
           vajadzīgs, lai tie stātos spēkā, ir ilgs un smags, un šķiet nesamērīgi uzsākt šādu
           procesu attiecībā uz grozījumu, kura mērķus varētu sasniegt ar citiem līdzekļiem. Tā
           vietā Savienībai vajadzētu būt atvērtai iniciatīvām, kuru mērķis ir uzlabot iepriekš
           norunātas piekrišanas procedūras funkcionēšanu, ar nosacījumu, ka tām ir plašāks
           tvērums nekā CoP15 iesniegtajam priekšlikumam, tās atbilst Savienības vispārējām
           rīcībpolitikām un mērķiem un to dēļ nav jāgroza konvencija. Jāatzīmē, ka, lai arī
           ierosinātā grozījuma pieņemšanai nav skaidras pievienotās vērtības, tomēr Savienības
           interesēm pieņemšana nekaitētu,
   6
           OV L 39, 16.2.1993., 1. lpp.
   7
           OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.
LV                                                  5                                                LV
 ---pagebreak---    IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                               1. pants
   1.       Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Bāzeles konvencijas Pušu konferences
            15. sanāksmē, ir neatbalstīt Krievijas Federācijas iesniegtos konvencijas 6. panta
            2. punkta grozījumus.
   2.       Ja Bāzeles konvencijas Pušu konferences 15. sanāksmē tiks iesniegti citi
            priekšlikumi ar mērķi uzlabot iepriekš norunātas piekrišanas procedūras
            funkcionēšanu, Savienība šādus priekšlikumus atbalsta tad, ja ir izpildīti šādi
            nosacījumi:
            (a)   tie ir izstrādāti, lai uzlabotu minētās procedūras funkcionēšanu, novēršot
                  kavēšanos un problēmas, ar ko eksportētājas, tranzīta vai importētājas valstis
                  saskaras paziņojumu apstrādē, un atbalstītu iepriekš norunātas piekrišanas
                  procedūras digitalizāciju, lai atkritumus, ja attiecīgie sūtījumi atbilst
                  konvencijas noteikumiem, varētu nosūtīt pāri robežām bez liekas kavēšanās, un
                  tie neprasa konvencijā izdarīt izmaiņas;
            (b)   tie atbalsta atkritumu apsaimniekošanu vidi saudzējošā veidā pasaules līmenī
                  un veicina pāreju uz globālu aprites ekonomiku, un
            (c)   tie atbalsta konvencijā noteikto kontroles mehānismu pienācīgu īstenošanu un
                  šajā sakarā palīdz panākt juridisko skaidrību.
                                               2. pants
   Ņemot vērā norises Pušu konferences 15. sanāksmē, Savienības pārstāvji, apspriedušies ar
   dalībvalstīm, saskaņošanas sanāksmēs uz vietas, var vienoties par 1. pantā minētās nostājas
   precizēšanu bez Padomes papildu lēmuma.
                                               3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
   Briselē,
                                                Padomes vārdā –
                                                priekšsēdētājs
LV                                                 6                                             LV


                            EIROPAS
                            KOMISIJA
                                                   Briselē, 24.2.2022.
                                                   COM(2022) 63 final
                                                   2022/0043 (NLE)
                                        Priekšlikums
                                  PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem
         eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskā procedūrā, grozot IV pielikumu
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                       PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.         PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS
   Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Komisijai Eiropas
   Savienības vārdā jāieņem saistībā ar grozījumu ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem
   eksporta kredītiem IV pielikumā, Nozares vienošanās par eksporta kredītiem atjaunojamo
   energoresursu enerģijas, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās un ūdens projektiem.
   Šo IV pielikumu dēvē arī par nozares vienošanos par klimata pārmaiņām jeb CCSU.
   Vienošanās dalībnieku līmenī tiek apspriests grozījums, kas konkrētāk pievēršas CCSU
   III papildinājumam, kurā definēti atbilstīguma kritēriji klimata pārmaiņu pielāgošanās
   projektiem. Grozījums izriet no Eiropas Savienības priekšlikuma, kura mērķis ir padarīt šos
   kritērijus efektīvākus, identificējot attiecīgos pielāgošanās projektus.
   Eiropas Savienībai būtu jāturpina apliecināt savas stingrās ambīcijas attiecībā uz rīcību
   klimata politikas jomā un jāgatavojas ieņemt nostāju par iespējamu vienošanos, ko varētu
   panākt līdz nākamajai dalībnieku sanāksmei 2022. gada martā.
   2.         PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
   2.1.       Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem
   Vienošanās ir džentlmeņu vienošanās starp ES, ASV, Kanādu, Japānu, Koreju, Norvēģiju,
   Šveici, Austrāliju, Jaunzēlandi, Turciju un Apvienoto Karalisti, un tā nodrošina pamata
   noteikumus oficiāli atbalstīto eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai. Praksē tas nozīmē
   izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus (kuros konkurenci nosaka eksportējamo preču un
   pakalpojumu kvalitāte un cena, nevis paredzētie finanšu noteikumi), strādājot pie tā, lai
   likvidētu subsīdijas un tirdzniecības kropļojumus, kas saistīti ar oficiāli atbalstītiem eksporta
   kredītiem. Vienošanās stājās spēkā 1978. gada aprīlī uz nenoteiktu laiku, un, lai gan tai ir
   administratīvs ESAO sekretariāta atbalsts, tā nav ESAO akts1.
   Ņemot vērā finanšu tirgus un politiskās norises, kas ietekmē oficiāli atbalstītu eksporta kredītu
   piešķiršanu, vienošanās tiek regulāri atjaunināta. Vienošanās ir transponēta ar Eiropas
   Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/20112 un tādējādi ir padarīta par juridiski
   saistošu Eiropas Savienībā3. Atbilstīgi 2. pantam minētajā regulā vienošanās noteikumu un
   nosacījumu pārskatīšana ar deleģētiem aktiem tiek iekļauta ES tiesību aktos.
   2.2.       Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieki
   Vienošanās dalībnieku sanāksmēs, kā arī rakstiskajās procedūrās, kur vienošanās dalībnieki
   pieņem lēmumus, Eiropas Komisija pārstāv Savienību. Lēmumus par visiem vienošanās
   grozījumiem pieņem pēc konsensa principa. Savienības nostāju pieņem Padome, un
   dalībvalstis to apspriež Padomes darba grupā eksporta kredītu jautājumos4.
   1
            Kā noteikts ESAO konvencijas 5. pantā.
   2
            Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu
            pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus
            2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).
   3
            Agrāk ESAO Vienošanās iepriekšējās versijas tika transponētas ES tiesību aktos ar Padomes
            lēmumiem.
   4
            Padomes lēmums, ar ko izveido kredītapdrošināšanas, kredītgarantiju un finanšu kredītu politikas
            koordinācijas grupu (OV 66, 27.10.1960., 1339. lpp.).
LV                                                        1                                                    LV
 ---pagebreak---    2.3.       CCSU dalībnieku paredzētais akts
   Pēc 2021. gada 16. novembrī iesniegtā Eiropas Savienības priekšlikuma dalībnieku līmenī
   tiek apspriests CCSU III papildinājumā iekļauto atbilstīguma kritēriju atjauninājums.
   Eiropas Savienība savā priekšlikumā ierosināja pielāgošanās sadaļu (III papildinājumu)
   padarīt par vienošanās pastāvīgo daļu, ņemot vērā to, cik svarīgi ir stimulēt finansēšanu
   klimata pārmaiņu jomā, un atjaunināt III papildinājumā iekļautos atbilstīguma kritērijus
   pielāgošanās projektiem. Ierosinātajā atjauninājumā pielāgošanās projektu identificēšanas
   kritēriji tiktu tuvināti dažiem attīstības banku izmantotajiem standartiem, jo pieredze liecina,
   ka pašreizējie kritēriji, kuri paredz, ka pielāgošanās ir noteikta kā projekta galvenais mērķis,
   nav piemēroti eksporta kredītu darījumiem, kas parasti ietver arī komerciālas darbības, lai
   radītu naudas plūsmu. Ierosinātie kritēriji ietvertu daļējus pielāgošanās projektus, kuros CCSU
   nosacījumi attiektos tikai uz projekta pielāgošanās daļu.
   Priekšlikums atjaunināt III papildinājumu tika apspriests 2021. gada 1. decembrī dalībnieku
   151. sanāksmē, un tas tika atbalstīts. Viens dalībnieks lūdza, lai par jauniem kritērijiem
   vienošanās tiktu pausta ar turpināmības klauzulu, kas ļautu savlaicīgi atkārtoti novērtēt to
   piemērotību.
   Ņemot vērā pausto atbalstu, priekšsēdētājs ierosināja, ka Eiropas Savienība pārskatītu
   priekšlikumu, ņemot vērā redakcionālos ierosinājumus, ko citi dalībnieki nosūtītu līdz
   2021. gada beigām, lai 2022. gada sākumā sāktu rakstisku procedūru tā pieņemšanai.
   Tāpēc ir paredzēts, ka ar dalībnieku paredzēto aktu 2022. gada sākumā, izmantojot rakstisku
   procedūru, tiks lemts par CCSU pielāgošanās projektu atbilstīguma kritēriju grozīšanu.
   3.         NOSTĀJA, KAS JĀIEŅEM SAVIENĪBAS VĀRDĀ
   Eiropas Savienības priekšlikums, ko dalībnieki plaši atbalstīja, pirms tam tika apspriests un
   pieņemts Padomes darba grupā eksporta kredītu jautājumos.
   Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā, ir pievienota šim lēmumam, un tās pamatā ir Eiropas
   Savienības priekšlikums un 2021. gada 1. decembrī notikušās apspriešanas iznākums.
   Ierosinātā nostāja ietver CCSU III papildinājumā iekļauto pielāgošanās projektu kritēriju
   atjaunināšanu, par iedvesmas avotu izmantojot kopīgos principus klimata pārmaiņu
   pielāgošanās finansējuma izsekošanai, ko izstrādājušas dažas daudzpusējas attīstības bankas.
   Tā kā jauno kritēriju tvērums iekļauj arī daļējus pielāgošanās projektus, tad, lai to atspoguļotu,
   ierosinātā III papildinājuma atjaunināšana rosina noteiktas izmaiņas dažos CCSU pantos.
   Tā kā pozitīvais impulss Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā būtu jāsaglabā,
   Eiropas Savienība pēc iespējas ātrāk centīsies panākt vienošanos par šo attiecīgo CCSU
   atjaunināšanu.
   4.         JURIDISKAIS PAMATS
   4.1.       Procesuālais juridiskais pamats
   4.1.1.     Principi
   Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar
   kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā
   struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot
   lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
LV                                                  2                                                 LV
 ---pagebreak---    Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar
   starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī
   instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var
   būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”5.
   4.1.2.    Piemērošana konkrētajā gadījumā
   Paredzētais akts var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un
   Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu
   piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus
   2001/76/EK un 2001/77/EK. Tas ir tāpēc, ka minētās regulas 2. pantā ir noteikts, ka
   “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi
   pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.” Tas ietver
   vienošanās pielikumu grozījumus.
   Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
   4.2.      Materiālais juridiskais pamats
   4.2.1.    Principi
   Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats
   galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru
   Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi
   komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad
   lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā
   juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.
   4.2.2.    Piemērošana konkrētajā gadījumā
   Paredzētā tiesību akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz eksporta kredītiem, kuri ir
   kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais
   pamats ir LESD 207. pants.
   4.3.      Secinājums
   Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai
   daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.
   5
           Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–
           64. punkts.
LV                                                    3                                                 LV
 ---pagebreak---                                                                 2022/0043 (NLE)
                                                 Priekšlikums
                                         PADOMES LĒMUMS
     par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem
             eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskā procedūrā, grozot IV pielikumu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar
   218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)     Pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem
           (“vienošanās”), ir transponētas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
           Nr. 1233/20116 un tādējādi ir juridiski saistošas Savienībā.
   (2)     Saskaņā ar vienošanās IV pielikuma 9. pantu dalībnieki līdz 2020. gada beigām
           pārskata pielikuma III papildinājumu, lai novērtētu starptautiskās iniciatīvas, kas
           attiecas uz pielāgošanos, tirgus apstākļiem un uzkrāto pieredzi, kas izriet no
           paziņošanas procesa, lai noteiktu, vai jāturpina vai jāgroza definīcijas, projekta kritēriji
           un noteikumi.
   (3)     Dalībniekiem, izmantojot rakstisku procedūru, jāpieņem lēmums par paredzēto
           lēmumu grozīt vienošanās IV pielikuma III papildinājumu.
   (4)     Paredzētajam lēmumam būtu jāatbilst Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām
           saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Savienības klimata politiku.
   (5)     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu ir
           lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem vienošanās dalībniekiem
           rakstiskā procedūrā, jo paredzētais vienošanās dalībnieku lēmums Savienībai būs
           saistošs un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                    1. pants
   Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz to, ka dalībnieki rakstiskā procedūrā
   pieņem lēmumu, ar ko groza Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem
   IV pielikumu, ir izklāstīta pielikumā.
   6
           Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu
           pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus
           2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.) (“Regula (ES) Nr. 1233/2011”).
LV                                                       4                                                    LV
 ---pagebreak---                                              2. pants
   Savienības pārstāvji bez Padomes papildu lēmuma var vienoties par nelielām izmaiņām
   pielikumā izklāstītajos Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem IV pielikuma
   grozījumos.
                                             3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
   Briselē,
                                              Padomes vārdā –
                                              priekšsēdētājs
LV                                               5                                              LV
 ---documentbreak---                             EIROPAS
                            KOMISIJA
                                                   Briselē, 24.2.2022.
                                                   COM(2022) 63 final
                                                   ANNEX
                                       PIELIKUMS
                                       dokumentam
                             Priekšlikums Padomes Lēmumam
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem
         eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskā procedūrā, grozot IV pielikumu
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                                PIELIKUMS
                                           PRIEKŠLIKUMS
   Eiropas Savienības nostāja ir atbalstīt šādus Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta
   kredītiem IV pielikuma grozījumus.
   Vienošanās IV pielikuma 3. pants būtu jāaizstāj ar šādu:
            “3. DARBĪBAS JOMA ATTIECĪBĀ UZ KLIMATA PĀRMAIŅU
            PIELĀGOŠANĀS PROJEKTIEM, KAS MINĒTI III PAPILDINĀJUMĀ
                  a)   Šajā nozares vienošanās izklāstīti finanšu noteikumi, kas piemērojami
                       oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem saistībā ar līgumiem tiem
                       projektiem, kuriem ir pielāgošanās daļa un kuri atbilst šīs nozares
                       vienošanās III papildinājumā izklāstītajiem atbilstīguma kritērijiem.
                  b)   Šie līgumi attiecas uz projekta vai tā daļu eksportu, iekļaujot visas
                       detaļas, aprīkojumu, materiālus un pakalpojumus, tostarp darbinieku
                       apmācību, kas tieši vajadzīgi šā projekta izpildei un ekspluatācijas
                       uzsākšanai, ja:
                       1)     ir izpildīti III papildinājumā izklāstītie noteikumi;
                       2)     izstrādātos noteikumus piemēro tikai tādēļ, lai novērstu īpašas šā
                              projekta finansiālas grūtības, un tie balstās uz katra projekta
                              individuālajām finanšu vajadzībām un konkrētajiem tirgus
                              apstākļiem.
                  c)   Šī nozares vienošanās attiecas uz esošu projektu modernizāciju, lai ņemtu
                       vērā pielāgošanās vajadzības, ja projekta saimnieciskās izmantošanas
                       laiks, iespējams, tiks pagarināts vismaz tik ilgi, cik ilgs būs piešķirtais
                       atmaksas periods. Ja šis kritērijs netiek izpildīts, piemērojami vienošanās
                       noteikumi.”.
   Vienošanās IV pielikuma 5. panta d) punkts būtu jāaizstāj ar šādu:
                  “d)  Oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem saistībā ar līgumiem, kuriem ir
                       pielāgošanās daļa, kas definēta III papildinājumā, maksimālais atmaksas
                       termiņš projekta komponentam, kurš ir saistīts ar pielāgošanos klimata
                       pārmaiņām, ir 15 gadi. Uz atlikušo projekta daļu attiecas vienošanās
                       noteikumi.”.
   Vienošanās IV pielikuma 9. panta d) un e) punkts būtu jāaizstāj ar šādiem:
                  “d)  Dalībnieki šīs nozares vienošanās III papildinājuma pārskatīšanu veic
                       līdz 2027. gada beigām, lai novērtētu starptautiskās iniciatīvas, kas
                       attiecas uz pielāgošanos, tirgus apstākļiem un uzkrāto pieredzi, kas izriet
                       no paziņošanas procesa, lai noteiktu, vai jāturpina vai jāgroza definīcijas,
                       projekta kritēriji un noteikumi.
                  e)   Pēc 2027. gada 31. decembra ar III papildinājumu saistītos noteikumus
                       vairs nepiemēro, ja vien dalībnieki nevienojas citādi.”.
   Vienošanās IV pielikuma III papildinājums būtu jāaizstāj ar šādu:
            “III PAPILDINĀJUMS. ATBILSTĪGUMA KRITĒRIJI KLIMATA PĀRMAIŅU
            PIELĀGOŠANĀS PROJEKTIEM
LV                                                   1                                              LV
 ---pagebreak---       Pielāgošanās daļa ir tās projekta darbības (projekti, projekta komponenti, elementi
      vai projektu daļas), kas ir nepārprotami saistītas ar klimatiskās neaizsargātības
      mazināšanu.
      Projekta pielāgošanās daļa atbilst šajā nozares vienošanās izklāstītajiem finanšu
      noteikumiem, ja:
            a)      tas būtiski palīdz mazināt projekta teritorijā konstatēto klimatisko
                    neaizsargātību. Tam ir jābūt skaidri norādītam un paskaidrotam projekta
                    plānā un apliecinošajos dokumentos, kas ir projekta izstrādes pamatā.
                    Projekta dokumentācijā jābūt skaidri un tieši norādītai saiknei starp
                    klimatiskās neaizsargātības kontekstu un konkrētām projekta darbībām;
            b)      projekta priekšlikumā ietver skaidru paziņojumu par nodomu novērst
                    klimatisko neaizsargātību. To pamato ar analīzi par to, kā projekta
                    darbības, kas saistītas ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, tieši novērsīs
                    klimatisko neaizsargātību un/vai stiprinās kopienu, preču vai ekosistēmu
                    noturību pret klimata pārmaiņām;
            c)      attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar līgumiem, kuru vērtība ir vismaz
                    10 miljoni SDR1, par projektu ir izstrādāts neatkarīgs trešās puses veikts
                    pārskats, atsevišķi vai kā būtiska projekta dokumentācijas daļa. Pārskats
                    ir publiski pieejams, piemēram, publicēts projekta tīmekļa vietnē vai
                    attiecīgās publiskās struktūras tīmekļa vietnē. Pārskatā novērtē specifisko
                    un būtisko ar klimata pārmaiņām saistīto risku un neaizsargātību un to,
                    kā projektā ierosinātie pasākumi tos tieši novērsīs.”.
   1
     Šī summa attiecas uz visu projekta vērtību, ne tikai uz pielāgošanās daļu.
LV                                                   2                                          LV