|

52011PC0384

/* COM/2011/0384 galīgā redakcija - COD 2011/0169 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS-  Vispārīgais kontekstsEkspertu grupas un apelācijas institūcijas ziņojumos saistībā ar Eiropas Kopienas — pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni) [1] , kurus 1998. gada 13. februārī apstiprinājusi Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Strīdu izšķiršanas institūcija (SII), konstatēts, ka Kopienas aizliegums importēt to liellopu gaļu un gaļas produktus, kuriem augšanas stimulēšanai doti noteikti hormoni, nav saderīgs ar Nolīgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu ( SPS nolīgums). Amerikas Savienotās Valstis un Kanāda lūdza Strīdu izšķiršanas institūcijai atļauju apturēt Kopienai koncesijas gada apjomus, attiecīgi USD 116,8 milj. un CDN 11,3 milj., un šo atļauju saņēma.Saskaņā ar grozījumiem, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/74/EK izdarīti Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā, Kopiena izpildīja SII nolēmumus un ieteikumus. Tomēr Amerikas Savienotās Valstis un Kanāda uzskata, ka Savienība joprojām neievēro savas PTO saistības un tādēļ tās varētu turpināt piemērot sankcijas. Kopiena apstrīdēja turpmāko sankciju piemērošanu jaunās PTO lietās.2008. gada 31. martā ekspertu grupa saistībā ar Turpmāka saistību apturēšana ASV un EK strīdā par hormoniem secinājusi, ka Amerikas Savienotās Valstis un Kanāda ir veikušas dažus procesuālos pārkāpumus. Tomēr tā arī secināja, ka pasākumu, kas ir pretrunā ar SPS nolīgumu EK strīdā par hormoniem Eiropas Kopienas nav pilnībā likvidējušas.2008. gada 16. oktobrī apelācijas institūcija daļēji mainīja ekspertu grupas atzinumus par procesuālajiem pārkāpumiem, un konstatēja, ka nevar piekrist dažiem atzinumiem par iespējamo nespēju pārtraukt pasākumu, kas ir pretrunā ar SPS nolīgumu. Apelācijas institūcija ieteica Strīdu izšķiršanas padomei pieprasīt Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādai un Eiropas Kopienām nekavējoties uzsākt tiesvedību saskaņā ar PTO Strīdu izšķiršanas vienošanās 21.5. pantu, lai atrisinātu savas domstarpības par to, vai Eiropas Kopienas ir pārtraukušas pasākumu EK strīdā par hormoniem , par kuru konstatēts, ka tas ir neatbilstošs, un vai ASV un Kanādas veiktā koncesiju pārtraukšanas piemērošana vēl aizvien ir juridiski spēkā esoša.2008. gada 22. decembrī Kopiena saskaņā ar Strīdu izšķiršanas vienošanās 21.5. pantu lūdza konsultācijas sākotnējās hormonu lietās ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu, kas pēc tam arī notika.Līdztekus tam Komisija un Amerikas Savienotās Valstis meklē iespējas rast risinājumu šim ieilgušajam Transatlantijas tirdzniecības strīdam, neskarot attiecīgo katras puses viedokli par Kopienas pasākumu saderību ar PTO nosacījumiem. Paralēli risinājuma iespējas tika meklētas arī ar Kanādu.2009. gada maijā tika konstatēts, ka praktisks risinājums, ar kuru Savienība augstas kvalitātes liellopu gaļai atvērtu papildu autonomu tarifa kvotu saskaņā ar vislielākās labvēlības režīmu un Amerikas Savienotās Valstis samazinātu sankciju apmēru, būtu piemērots tirdzniecības attiecību uzlabošanas veids un novērstu tālāku strīda padziļināšanos.Attiecīgo Saprašanās memorandu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Komisiju par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par palielinātām muitas nodevām, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Kopienu produktiem, Padome ir apstiprinājusi ar 2009. gada 12. maija vēstuli un parakstījusi 2009. gada 13. maijā Ženēvā[2]. Tas paredz trīsposmu režīmu, kas pakāpeniski samazina Amerikas Savienoto Valstu piemērotās sankcijas attiecībā uz produktiem no Savienības, līdztekus Savienība pakāpeniski palielina tarifa kvotu tādai augstas kvalitātes liellopu gaļai, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni. Pirmā posma tarifa kvota 20 000 tonnu augstas kvalitātes liellopu gaļai tika noteikta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009. Otrajā posmā ASV apturētu visu atlikušo sankciju piemērošanu un ES paplašinātu šo tarifa kvotu ar papildu 25 000 tonnām.2011. gada 17. martā Komisija parakstīja arī saprašanās memorandu starp Kanādas valdību un Eiropas Komisiju par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par palielinātām muitas nodevām, ko Kanāda piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem[3]. Šā saprašanās memoranda rezultātā pārtrauc visu Kanādas uzlikto sankciju piemērošanu un nosaka tālāku Eiropas Savienības autonomo tarifa kvotu augstas kvalitātes liellopu gaļai palielināšanu par 1500 tonnām (pirmajā posmā), un papildu 1700 tonnām (otrajā posmā). Laikposms, kas paredzēts pirmajam un otrajam posmam ASV un Kanādas memorandos, ir vienāds. Konkrēti, ir paredzēts, ka abos memorandos otrajam posmam būtu jāsākas 2012. gada 1. augustā.-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiLai varētu veikt iepriekš minēto pašreizējās tarifa kvotas augstas kvalitātes liellopu gaļai palielināšanu, sasniedzot kopējo apjomu 21 500 tonnas (pirmajā posmā) un pēc tam 48 200 tonnas, kas paredzētas otrajā posmā abos saprašanās memorandos, kuri stājas spēkā 2012. gada 1. augustā, likumdošanas procedūru ir jāsāk savlaicīgi.Tas ir vajadzīgs arī, lai ievērotu rezolūciju, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2011. gada 8. martā, aicinot Komisiju nodrošināt to, ka "liellopu gaļas hormonu" strīdu izšķiršana ļaus apturēt sankciju piemērošanu ES produktiem, garantējot, ka liellopu gaļas imports uz ES būs saskaņā ar ES prasībām[4].PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosinātā pasākuma kopsavilkumsŠā priekšlikuma mērķis ir lūgt Eiropas Parlamentu un Padomi grozīt pašreizējo regulu, kas atver autonomas tarifa kvotas augstas kvalitātes liellopu gaļai, lai īstenotu pasākumus, kas izklāstīti saprašanās memorandos, kuri parakstīti attiecīgi ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu.Turklāt ar grozījumu tiek veikta nepieciešamā Komisijas īstenošanas pilnvaru saskaņošana ar Lisabonas līgumu.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula jāgroza ar regulu.IETEKME UZ BUDŽETUMuitas nodoklis šai tarifa kvotai saglabātos nulle. Atkarībā no liellopu gaļas tirgus situācijas nākotnē, augstas kvalitātes liellopu gaļas imports var vairs nenotikt, izmantojot esošo kvotu, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 810/2008, vai ārpus kvotas. Tas var Savienībai radīt lielus Savienības pašas resursu zaudējumus (skatīt finanšu pārskatu).2011/0169 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importamEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Saprašanās memorandu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Komisiju par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par palielinātām muitas nodevām, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Kopienu produktiem, Padome ir apstiprinājusi ar 2009. gada 12. maija vēstuli un parakstījusi 2009. gada 13. maijā Ženēvā. Minētā saprašanās memoranda mērķis ir atrisināt ieilgušo PTO strīdu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par liellopu gaļas hormoniem: Eiropas Kopienas — pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni) (DS 26).2.  Kanādas valdība un Eiropas Komisija ir panākušas saprašanos, kā dokumentēts saprašanās memorandā, ko parakstīja Ženēvā 2011. gada 17. martā, par darbības plānu, kā rīkoties attiecībā uz augstākā labuma liellopu gaļas importu Eiropas Savienībā un par palielinātām muitas nodevām, ko Kanāda piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem saistībā ar PTO strīdu Eiropas Kopienas — pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni) (DS 48).3.  Abi memorandi paredz trīs posmos veicamus pasākumus, kuri samazinātu sankcijas, ko Amerikas Savienotās Valstis un Kanāda piemēro produktiem no Savienības. Savienība pakāpeniski palielina tarifa kvotu augstas kvalitātes liellopu gaļai, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nav baroti ar augšanu veicinošiem hormoniem, un pilnībā atbilst citām ES importa prasībām.4.  Pēc tam kad ar Amerikas Savienotajām Valstīm bija parakstīts saprašanās memorands, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009[5] tika atvērta Kopienas gada importa tarifa kvota (pirmais posms) 20 000 tonnu apmērā produkta svarā izteiktai augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai vai saldētai liellopu gaļai ar KN kodiem 0201, 0202, 0206 10 95 un 0206 29 91.5.  Saprašanās memorandā ar Kanādas valdību paredzēts par 1500 tonnām palielināt sākotnējo 20 000 tonnu lielo daudzumu. Tas paredz arī, ka Kanāda atceļ visas atlikušās sankcijas uzreiz pēc saprašanās memoranda parakstīšanas.6.  Saprašanās memorandā ar Savienotajām Valstīm noteiktajā grafikā ir plānots minēto tarifa kvotas daudzumu palielināt par 25 000 tonnām tad, kad abas Puses uzsāks otro saprašanās memoranda posmu, kas paredz atcelt atlikušās sankcijas, kuras pašlaik piemēro Amerikas Savienotās Valstis.7.  Saprašanās memorandā ar Kanādu noteiktajā grafikā ir plānots minēto tarifa kvotas daudzumu palielināt par 3200 tonnām tad, kad abas Puses uzsāks otro saprašanās memoranda posmu.8.  Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK) Nr. 617/2009 īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Jo īpaši Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras apturēt tarifa kvotu piemērošanu pilnībā vai daļēji, ja vienā vai otrā memorandā plānotos pasākumus Amerikas Savienotās Valstis vai Kanāda nav veikušas vai tie vairs nav spēkā. Šīs pilnvaras īstenojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[6].9.  Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 617/2009,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 617/2009 groza šādi:(1) Regulas 1. pantu groza šādi:a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Ar šo tiek atvērta Savienības gada importa tarifa kvota (Nr. 09.4449) 21 500 tonnām svaigas, atdzesētas vai saldētas augstas kvalitātes liellopu gaļas, uz kuru attiecas KN kodi 0201, 0202, 0206 10 95 un 0206 29 91.";b) iekļauj šādu 1.a punktu:"1.a No 2012. gada 1. augusta Savienības gada importa tarifa kvotu, kas minēta 1. punktā, palielina līdz 48 200 tonnām, kas izteiktas produkta svarā."(2) Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:"2. pants1. Tarifa kvotu, kas minēta 1. pantā, pārvalda Komisija saskaņā ar procedūru, kas minēta 2.a panta 2. punktā.2. Tās tarifa kvotas piemērošanu, kas minēta 1. pantā, Komisija var apturēt pilnībā vai daļēji, ja Amerikas Savienotās Valstis vai Kanāda neveic pasākumus, kas plānoti attiecīgi Saprašanās memorandā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Komisiju* vai Saprašanās memorandā starp Kanādas valdību un Eiropas Komisiju**. Komisija pieņem lēmumus saskaņā ar 2.a panta 2. punktā minēto procedūru.* Saprašanās memorandu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Komisiju par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par palielinātām muitas nodevām, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Kopienu produktiem, Padome ir apstiprinājusi ar 2009. gada 12. maija vēstuli un parakstījusi 2009. gada 13. maijā Ženēvā.** Saprašanās memorandu starp Kanādas valdību un Eiropas Komisiju par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par palielinātām muitas nodevām, ko Kanāda piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem, parakstīja 2009. gada 17. martā Ženēvā."(3) Iekļauj šādu 2.a pantu:"2.a pants1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja, kas izveidota ar [Regulas (EK) Nr. 1234/2007] [195. panta 1. punktu] [1234R2007 šobrīd tiek pārstrādāta ].2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu."2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.[…],Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |DATUMS: 23.05.2011. |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 12. nodaļa — Muitas nodokļi un citi nodokļi | APROPRIĀCIJAS: DB2012 : 19 171.2 |2. | NOSAUKUMS Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam |3. | JURIDISKAIS PAMATS Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants |4. | MĒRĶI Autonomas importa tarifa kvotas atvēršana un maiņa augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai vai saldētai liellopu gaļai |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos euro) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2011. (miljonos euro) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2012. (miljonos euro) |5.0 | IZDEVUMI, - KO SEDZ NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) - VALSTU IESTĀDES - CITI | - | - | - |5.1 | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) | - | - | – 4,6 |2013. | 2014. | 2015. | 2016. |5.0.1 | PAREDZĒTIE IZDEVUMI | - | - | - | - |5.1.1 | PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI | - | - | - | - |5.2 | APRĒĶINA METODE |6.0 | VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES Pasākuma mērķis ir grozīt gada autonomo tarifa kvotu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam saistībā ar ES un ASV un ES un Kanādas saprašanās memorandu par "liellopu gaļas hormoniem". Šī kvota sākotnēji tika noteikta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 617/2009. Tas palielina tarifa kvotas par 1500 tonnām ES un Kanādas SM pirmajā posmā. Otrajā posmā (no 2012. gada augusta) ir paredzēts tarifu kvotas pieaugums par 26 700 tonnām, kā noteikts ES un ASV saprašanās memorandā un ES un Kanādas saprašanās memorandā. Noteiktais muitas nodoklis ir nulle. Kvotas palielināšanu no 20 000 tonnām līdz 48 200 tonnām ļoti lielā mērā veidotu daudzumi, kas nebūtu ievesti bez šīs tarifa kvotas. Tomēr tādējādi attiecībā uz iespējamu nelielu daudzumu varētu aizstāt esošos daudzumus, ko importē, iekasējot pilnu importa nodokli. Šajā posmā ir grūti paredzēt precīzus daudzumus. Pieņemot, ka līdz maksimāli 5 % no jaunās papildu kvotas būtu jāaizstāj pašreizējie importētie daudzumi un pieņemot, ka atkaulotas gaļas cenas būtu 10 000 EUR/t, un izmantojot vislielākās labvēlības režīma nodokļu likmes, maksimālo zaudējumu ietekme būtu apmēram 4,6 milj. euro liela neto summa pēc atskaitītām izmaksām dalībvalstīm*. *(5 % ( 28 200) ( (EUR 10 000/t ( 12,8% + EUR 3034/t) = EUR 6,08 milj. Neto summa pēc atskaitītām izmaksām 25 %: EUR 6,08 milj. ( (1 – 25 %) = EUR 4,6 milj. |[1] WT/DS26 un 48.[2] Dokuments WT/DS26/28, 2009. gada 30. septembris.[3] Dokuments WT/DS48/26, 2011. gada 22. marts.[4] Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūcija par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām, 2010/2110(INI).[5] OV L 182, 15.7.2009., 1. lpp.[6] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.


title: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

text:
|

52010PC0537

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 30.9.2010COM(2010) 537 galīgā redakcija2010/0266 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)  PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSSaskaņošana ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD)Līgumā par Eiropas Savienības darbību (Līgums) noteikta atšķirība starp Komisijai deleģētajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģētos aktus), kā noteikts Līguma 290. panta 1. punktā, un Komisijai uzticētajām pilnvarām pieņemt vienotus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus (īstenošanas aktus), kā noteikts Līguma 291. panta 2. punktā.Deleģēto aktu gadījumā likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt kvazileģislatīvus aktus. Īstenošanas aktu gadījumā apstākļi ir pilnībā atšķirīgi. Proti, par juridiski saistošo Eiropas Savienības aktu īstenošanu galvenokārt atbild dalībvalstis. Tomēr, ja leģislatīvā akta piemērošanai nepieciešami vienoti īstenošanas nosacījumi, šādus aktus drīkst pieņemt Komisija.Mēģinājuma saskaņot Regulu (EK) Nr. 1698/2005[1] ar Līguma jaunajiem noteikumiem pamatā ir jaunā filozofija – Komisijas īstenošanas pilnvaru, kas tai piešķirtas, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1974/2006 un Nr. 1975/2006, dalījums pasākumos, kam piemīt īstenošanas iezīmes, un pasākumos, kam piemīt deleģēšanas iezīmes.Pēc šīs saskaņošanas sagatavots priekšlikuma projekts par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1698/2005. Šis projekts nodrošina likumdevējam pilnvaras definēt lauku attīstības politikas pamatelementus. Politikas vispārējās pamatnostādnes un tās pamatā esošos vispārējos principus nosaka likumdevējs. Tādējādi likumdevējs nosaka šīs konkrētās politikas mērķus, stratēģiskās pieejas, programmu sagatavošanas, papildinātības, saskaņotības principus un principus saderībai ar citiem Savienības politikas virzieniem. Līdzīgi likumdevējs nosaka partnerības, subsidiaritātes, dzimumu vienlīdzības un nediskriminēšanas principus.Saskaņā ar Līguma 290. pantu likumdevējs uztic Komisijai uzdevumu pabeigt vai mainīt noteiktus nebūtiskus tā shēmas elementus. Tāpēc Komisijas deleģētais akts var paredzēt papildu elementus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu likumdevēja izveidotā režīma pienācīgu darbību. Tādējādi Komisija pieņem deleģētos aktus, lai paredzētu izņēmuma gadījumus noteikumam, ka lauku attīstības atbalstu nesniedz shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no kopējā tirgus organizācijām (5. panta 6. punkts). Līdzīgi likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt sīki izstrādātus nosacījumus attiecībā uz visiem pasākumiem un tehnisko palīdzību, lai nodrošinātu to saskaņotu piemērošanu atbilstīgi ES politikas prasībām, prioritātēm un tiesību aktiem (20., 32., 36., 38., 52., 63. un 66. pants). Turklāt Komisija pieņem deleģētos aktus, paredzot sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz maksājumu samazinājumiem vai to nepiešķiršanu (51. panta 4. punkts). Komisija arī definē katrai asij elastības vērtības robežu (70. panta 1. punkts) un nosaka sīki izstrādātus noteikumus citām atbalsta formām, kas nav neatmaksājams tiešs atbalsts (71. panta 5. punkts). Komisija nosaka sīki izstrādātus kontroles noteikumus (74. panta 4. punkts). Visbeidzot, Komisija pieņem īpašus pārejas pasākumus (92. panta 1. punkts).Saskaņā ar Līguma 291. pantu dalībvalstis atbild par likumdevēja izveidotā režīma īstenošanu. Tomēr šķiet, ka ir jānodrošina shēmas vienota īstenošana dalībvalstīs, lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem un diskriminācijas uzņēmēju vidū. Tāpēc saskaņā ar Līguma 291. panta 2. punkta noteikumiem likumdevējs piešķir Komisijai izpildes pilnvaras, nosakot vienotus nosacījumus lauku attīstības programmu iesniegšanai (18. panta 3. punkts), programmu apstiprināšanai (18. panta 4. punkts), programmu pārskatīšanas apstiprināšanai (19. panta 2. punkts), to pārmaiņu noteikšanai, kam nepieciešams apstiprinošs Komisijas lēmums (19. panta 2. punkts), ilgākiem saistību periodiem (39. panta 3. punkts, 40. panta 2. punkts un 47. panta 1. punkts), konkrētus noteikumus attiecībā uz teritoriju noteikšanu (50. panta 4. punkts), valsts lauku tīkla izveidi un darbību (66. panta 3. punkts), īpašu gada ziņojumu iesniegšanu (82. panta 4. punkts), kontroļu vispārējos pamatprincipus un kopējos uzraudzības un novērtēšanas pamatprincipus, ko īsteno dalībvalstis (74. panta 4. punkts un 80. pants).Kopsavilkuma ziņojumu skaita samazināšana un to satura vienkāršošana, veicot stratēģisko uzraudzībuVeicot KLP vienkāršošanu, dalībvalstis prasīja samazināt Komisijai iesniedzamo ziņojumu skaitu. Lauku attīstības jomā dalībvalstīm papildus gada progresa ziņojumiem jāiesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumi, kuros izklāstīts valsts stratēģijas plānu un mērķu īstenošanā sasniegtais un ieguldījums Kopienas stratēģisko pamatnostādņu sasniegšanā.Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem šādi kopsavilkuma ziņojumi ir jāiesniedz katru otro gadu, sākot no 2010. gada līdz pat 2014. gadam, t.i., kopā jāiesniedz trīs ziņojumi. Priekšlikums samazinās ziņojumu skaitu līdz diviem ziņojumiem, no kuriem pirmais jāiesniedz 2010. gadā, bet otrais – 2015. gadā. Pirmajam ir saistība ar termiņa vidusposma novērtējumu, bet otrajam – ar ex post novērtējumu.Turklāt pašlaik tiek prasīts, lai ziņojumā būtu iepriekšējā gada progresa ziņojumu kopsavilkums. No šīs prasības jāatsakās, jo tā dubulto darbu.Rezultātā arī to Komisijas sagatavoto ziņojumu skaits, kuros apkopotas galvenās norises, tendences un problēmas, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu, būtu jāsamazina līdz diviem, no kuriem viens iesniedzams 2011. gadā, bet otrs – 2016. gadā.Ražotāju grupām domāto pasākumu darbības jomas paplašināšanaTurpinot Komisijas paziņojuma par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā un augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos aizsākto, pašreizējais atbalsta nodrošinājums ražotāju grupu izveidei un administratīvajai darbībai, kas jau ir pieejams visās nozarēs jaunajās dalībvalstīs, būtu jāpaplašina, aptverot arī ES-15 valstis. Tomēr iespēja atbalstīt ražotāju grupas augļu un dārzeņu nozarē nebūtu jāpieļauj, jo iespējas sniegt atbalstu minētās nozares darbībai jau ir pieejamas saskaņā ar vienotās TKO regulas 103.b–103.g pantu.Vairāk īpaši pielāgotu konsultāciju pakalpojumu izmantošanas veicināšanaVeicot KLP vienkāršošanu, dalībvalstis arī ierosināja mainīt konsultāciju pakalpojumu izmantošanas noteikumus. Pašlaik noteikumi nosaka, ka lauksaimniekiem sniegtajiem konsultāciju pakalpojumiem, kā minimums, jāaptver savstarpējās atbilstības sakarībā paredzētās likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labi lauksaimniecības un vides apstākļi, kā arī darba drošības standarti, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem.Lai veicinātu vairāk īpaši pielāgotu konsultāciju pakalpojumu izmantošanu un atspoguļotu atbalsta saņēmēja individuālās vajadzības, sniegtajiem konsultāciju pakalpojumiem nebūs jāaptver visi uzskaitītie aspekti, bet gan viens vai vairāki no tiem.Nepārtrauktas lineārās iezīmes un līdzekļi mērķa sasniegšanaiBiotopu direktīvas 10. pantā noteikts – ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, tad zemes izmantošanas plānošanas un attīstības politikā, un jo īpaši, lai uzlabotu Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, tās cenšas sekmēt to ainavas iezīmju apsaimniekošanu, kas ir būtiski svarīgas savvaļas faunai un florai.Šādas iezīmes ir tās, kuras saskaņā ar savu lineāro un nepārtraukto struktūru (piemēram, upes, to krasti vai tradicionālās lauku robežu veidošanas sistēmas) vai, pamatojoties uz faktu, ka tās kalpo kā līdzeklis mērķa sasniegšanai (piemēram, dīķi vai nelielas mežu audzes), ir svarīgas savvaļas sugu migrācijā, izplatībā un vairošanās procesā.Šādām teritorijām var būt liela nozīme Natura 2000 teritoriju vienotības veicināšanā, un būtu jāparedz attiecīgi noteikumi, kas ļautu veikt Natura 2000 maksājumus šīm valsts līmenī norobežotajām dabas aizsardzības teritorijām, ja tiek sniegts pietiekams pamatojums, nodrošinot sasaisti ar Biotopu direktīvas 10. pantu. Lai nodrošinātu to, ka maksājumus joprojām galvenokārt izmanto noteiktajām Natura 2000 teritorijām, šķiet atbilstoši noteikt ierobežojumus, cik liela var būt iepriekš minēto teritoriju daļa salīdzinājumā ar Natura 2000 teritorijām. Tomēr šis noteikums neskar tos dalībvalstu pasākumus saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, kas saistīti ar savvaļas faunai un florai būtiski svarīgu ainavas iezīmju apsaimniekošanu, un neskar jautājumu par to, kas uzskatāms par Dzīvotņu direktīvas 10. panta atbilstošu īstenošanu.Turpmāka pārbaude saistībā ar neatbilstībām savstarpējās atbilstības prasībāmDalībvalsts var nolemt izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir maznozīmīga vai nepiemērot samazinājumu vai maksājuma nepiešķiršanu, ja attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100. Pašlaik kompetentajai kontroles iestādei nākamajā gadā būtu jānodrošina, ka lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr vienkāršošanas nolūkā un lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot turpmāko pārbaužu sistēmu.Stimulu ieviešana Līguma 43. pantā paredzētajiem pasākumiemLai atbalsta pasākumu uzskatītu par saderīgu ar kopējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz atbalsta saņēmēja līdzdalība. Atbalstu, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku par darbībām, kuras saņēmējs jau veicis, nevar uzskatīt par tādu, kam piemīt vajadzīgais stimuls. Tomēr pagaidām saskaņā ar Līguma 43. pantu apstiprinātiem līdzfinansētiem lauku attīstības pasākumiem pašlaik Savienības tiesību aktos nav ietverta prasība par stimulējošu ietekmi, izņemot atbalsta papildinājumu gadījumā. Tie gan tiek apstiprināti programmu sagatavošanas procesā un tiem nav nepieciešama atsevišķa paziņošana, tomēr uz tiem attiecas noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai. Tāpēc atbalsta piešķiršana ar atpakaļejošu spēku būtu jāaizliedz arī līdzfinansētiem lauksaimniecības pasākumiem un jānosaka sākuma datums, no kura var pretendēt uz atbalstu.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personām-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaApspriešanās ar ieinteresētajām personām un neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējums nebija vajadzīgs.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIdentificēt Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktās Komisijas deleģētās un īstenošanas pilnvaras un noteikt atbilstošu kārtību šo aktu pieņemšanai.Turklāt tiek ieviesti daži vienkāršošanas elementi, atbalsts ir paplašināts, aptverot ražotāju grupu izveidi, Natura 2000 atbalsts ir paplašināts, aptverot Dzīvotņu direktīvas (92/43/EEK) 10. pantā minētās teritorijas, un saskaņā ar Līguma 43. pantu apstiprinātiem pasākumiem ieviesti stimulējoši elementi.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 43. pants.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir ES un dalībvalstu dalītā kompetencē un ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regulaCiti instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula jāgroza ar regulu.IETEKME UZ BUDŽETUŠis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus.5. PAPILDU INFORMĀCIJA-  VienkāršošanaGrozījumi attiecībā uz savstarpējo atbilstību, stratēģiskajiem ziņojumiem un konsultāciju pakalpojumu izmantošanu uzskatāmi par svarīgu vienkāršojumu un veicina dalībvalstu administratīvā sloga mazināšanu.2010/0266 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[2],pēc priekšlikuma iesniegšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[5],tā kā:1.  Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005[6] nosaka Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.2.  Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu.3.  Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1698/2005 elementus. Būtu jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi.4.  Lai garantētu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Ja nav skaidri norādīts citādāk, šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem Komisijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par…5.  Daži lauku attīstības noteikumi, ko Komisija līdz šim ir pieņēmusi saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzētajām pilnvarām, ir uzskatāmi par tik svarīgiem, ka tie būtu jāiestrādā minētajā regulā.6.  Lai nodrošinātu dalībvalstu sagatavoto valsts stratēģijas plānu atjauninājumu vienotu iesniegšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgi vienoti noteikumi.7.  Dalībvalstīm un Komisijai ir jāziņo par valsts un Kopienas stratēģijas uzraudzību. Lai mazinātu administratīvo slogu un izvairītos no darba dublēšanās, katras dalībvalsts iesniegto stratēģisko kopsavilkuma ziņojumu skaits būtu jāsamazina līdz diviem ziņojumiem, un to saturs jāvienkāršo.8.  Lai nodrošinātu dalībvalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 18. panta 2. punktu iesniegto lauku attīstības programmu vienotu un salīdzināmu novērtēšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi attiecībā uz lauku attīstības programmu iesniegšanu.9.  Juridiskās noteiktības labad lauku attīstības programmas būtu jāapstiprina Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus.10.  Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pieņemšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāvar noteikt attiecīgās procedūras.11.  Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu arī jāpieņem lēmumi par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegusi dalībvalsts.12.  Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pārskatīšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgās procedūras.13.  Konsultāciju pakalpojumu izmantošanai vajadzētu palīdzēt lauksaimniekiem novērtēt to lauku saimniecību darbības rādītājus un noteikt vajadzīgos uzlabojumus, ņemot vērā likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem[7], un Kopienas darba drošības standartus. Ņemot vērā to, ka atbalsts konsultāciju pakalpojumu izmantošanai ir jau pieejams vairākus gadus, būtu jāveicina vairāk pielāgotu pakalpojumu izmantošana, lai labāk atspoguļotu atbalsta saņēmēja individuālās vajadzības.14.  Turpinot Komisijas paziņojuma par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā un augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos[8] aizsākto, pašreizējās finansēšanas iespējas, nodrošinot atbalstu ražotāju grupu izveidei un administratīvajai darbībai, būtu jāpaplašina, aptverot visas dalībvalstis. Tomēr, lai izvairītos no gadījumiem, kad atbalstu iespējams sniegt vienlaicīgi no dažādiem avotiem, atbalstam nevajadzētu būt pieejamam ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē.15.  Dažos pasākumos daudzgadu saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir nepieciešams un pamatots, konkrētiem saistību veidiem Komisijai būtu jāvar apstiprināt lauku attīstības programmas, kas paredz ilgāku periodu, lai ņemtu vērā noteiktu teritoriju īpašos apstākļus.16.  Dalībvalstīm ir jāapstiprina kalnu teritoriju un teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem pastāvošās robežas un jānosaka teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem robežas. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jādefinē konkrēti noteikumi, saskaņā ar kuriem apstiprina vai nosaka šo teritoriju robežas, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis to dara saskaņā ar vienotiem kritērijiem.17.  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[9] 10. pants nosaka - lai uzlabotu Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, dalībvalstīm jācenšas veicināt tādu iezīmju apsaimniekošanu, kuras saskaņā ar savu lineāro un nepārtraukto struktūru vai, pamatojoties uz faktu, ka tās kalpo kā līdzeklis mērķa sasniegšanai, ir svarīgas savvaļas sugu migrācijā, izplatībā un vairošanās procesā. Šādām teritorijām vajadzētu būt tiesīgām pretendēt uz Natura 2000 maksājumiem. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka maksājumus joprojām galvenokārt izmanto noteiktajām Natura 2000 teritorijām, ir atbilstoši noteikt ierobežojumus, cik liela var būt iepriekš minēto teritoriju daļa salīdzinājumā ar noteiktajām Natura 2000 teritorijām.18.  Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir maznozīmīga, vai nepiemērot samazinājumu vai maksājuma nepiešķiršanu, ja attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100, nākamajā gadā kompetentajai kontroles iestādei ir jāpārbauda, vai lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr, lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot turpmāko pārbaužu sistēmu.19.  Katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts lauku tīkls. Lai nodrošinātu, ka dažādus valsts lauku tīklus izveido saskaņotā un vienotā veidā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti nosacījumi šo tīklu izveidei un darbībai.20.  Lai nodrošinātu dalībvalstīm pieejamo saistību apropriāciju objektīvu un pārredzamu sadali, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka to gada sadalījums pa dalībvalstīm. Ņemot vērā šādu aktu specifisko raksturu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai tos pieņemt bez Regulā (ES) Nr. XX/XXXX paredzētās komitejas palīdzības.21.  Lai atbalsta pasākums tiktu uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz atbalsta saņēmēja līdzdalība. Atbalstu, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku, nevar uzskatīt par tādu, kam piemīt vajadzīgais stimuls. Tāpēc pasākumiem, kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā, būtu jānosaka, ka atbalsts nav piešķirams darbībām, kuras jau ir veiktas pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas.22.  Būtu jānosaka prasība dalībvalstīm veikt kontroli saskaņā ar noteikumiem, ko Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, jo īpaši attiecībā uz kontroles veidu un intensitāti, to pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai. Komisijai tāpat vajadzētu arī būt pilnvarotai, izmantojot īstenošanas aktus, noteikt vienotus nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu iestādes veic kontroles, lai nodrošinātu kontroļu saskaņotu veikšanu.23.  Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, būtu jāizveido kopīgs uzraudzības un novērtēšanas tīkls. Pāredzamības labad tas būtu jāpieņem Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus.24.  Dalībvalstīm katru gadu ir jāsūta Komisijai gada progresa ziņojums par lauku attīstības programmu īstenošanu. Lai nodrošinātu, ka šo ziņojumu saturs ir vienots un salīdzināms, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz gada progresa ziņojumiem valsts lauku tīklu konkrētās programmās.25.  Būtu jāizveido informācijas sistēma, kas nodrošinātu kopējas intereses datu drošu apmaiņu starp Komisiju un katru dalībvalsti. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi par šīs sistēmas darbību.26.  Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1698/2005,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1698/2005 groza šādi.(1) Regulas 5. pantu groza šādi.a) Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Komisija un dalībvalstis nodrošina ELFLA un dalībvalstu atbalsta atbilstību Savienības aktivitātēm, politikai un prioritātēm. ELFLA atbalstam jāatbilst ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķiem, un jo īpaši Savienības atbalsta instrumenta zivsaimniecībai mērķiem. Lai nodrošinātu ELFLA atbilstību arī citiem Savienības atbalsta instrumentiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt īpašus Savienības pasākumus, ar kuriem šāda atbilstība jānodrošina."b) Panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:"6. Atbalstu saskaņā ar šo regulu nesniedz shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no kopējā tirgus organizācijām. Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus programmu sagatavošanas jomās, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atkāpes no šā noteikuma."(2) Regulas 12. pantam pievieno šādu punktu:"3. Programmu izstrādes periodā var veikt valsts stratēģijas plānu atjaunināšanu. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt noteikumus attiecībā uz šiem atjauninājumiem."(3) Regulas 13. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:"1. Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai divus kopsavilkuma ziņojumus, kuros izklāstīts tās valsts stratēģijas plāna un mērķu īstenošanā sasniegtais un tās ieguldījums Kopienas stratēģisko pamatnostādņu sasniegšanā. Pirmo ziņojumu iesniedz 2010. gadā, bet otro – 2015. gadā, turklāt ne vēlāk kā 1. oktobrī.2. Ziņojumā konkrēti apraksta:a) lauku attīstības programmu sasniegumus un rezultātus attiecībā pret valsts stratēģijas plānā noteiktajiem rādītājiem;b) katras programmas nepārtraukto novērtēšanas aktivitāšu rezultātus."(4) Regulas 14. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:"Komisija iesniedz divus ziņojumus, apkopojot galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz 2011. gadā, bet otro – 2016. gadā."(5) Regulas 18. pantu groza šādi.27.  Panta 3. punktam pievieno šādu daļu:"Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus lauku attīstības programmu iesniegšanai."28.  Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4. Komisija apstiprina katru lauku attīstības programmu, izmantojot īstenošanas aktus.Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var arī noteikt šādas apstiprināšanas kārtību."(6) Regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem lēmumus par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegušas dalībvalstis.Lai Komisija varētu piemērot efektīvas un samērīgas procedūras, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt noteikumus par pārmaiņām, kurām nav vajadzīgs Komisijas apstiprinājums vai kurām šāds apstiprinājums ir vajadzīgs bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības.Procesuālos noteikumus rosināto pārmaiņu iesniegšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus."(7) Regulas 20. panta d) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"ii) atbalstu ražotāju grupu izveidei;"(8) Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu 20.a pantu:" 20.a pants Īpaši nosacījumiLai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 20. pantā noteiktajiem pasākumiem."(9) Regulas 24. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:"Kā minimums, lauksaimniekiem sniegtie konsultāciju pakalpojumi aptver vienu vai vairākas likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 5. un 6. pantā un II un III pielikumā, un attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus darba drošības standartus, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem."(10) Regulas 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"b) attiecas uz Savienības pārtikas kvalitātes shēmām vai shēmām, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kurus Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, lai nodrošinātu šī pasākuma saskaņotību ar ES politiku un prioritātēm. Shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni pār to, kā tiek ievēroti Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētie obligātie standarti, nav tiesīgas saņemt atbalstu;"(11) Regulas 33. pantam pievieno šādu daļu:"Atbalstu piešķir ražotāju grupām, kuras sastāv no uzņēmumiem, kas aktīvi piedalās 32. pantā minētajā pārtikas kvalitātes shēmā. Profesionālas un/vai starpprofesionālas organizācijas, kas pārstāv vienu vai vairākas nozares, nevar uzskatīt par "ražotāju grupām"."(12) Regulas 35. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3. Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko līdz 2013. gada 31. decembrim oficiāli atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde. Tomēr atbalstu nepiešķir ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē."(13) Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu 36.a pantu:" 36.a pants Īpaši nosacījumiLai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 36. pantā noteiktajiem pasākumiem."(14) Regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Atbalsts nepārsniedz šīs regulas I pielikumā paredzēto maksimumu. Lai novērstu dublēšanos starp 20. panta c) punkta i) apakšpunktā un 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā minēto atbalstu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz noteikumus attiecībā uz īpašajiem šķēršļiem, kas saistīti ar Direktīvas 2000/60/EK ieviestajām īpašajām prasībām, un nosaka ar minēto direktīvu saistīto maksājumu gada atbalsta summas nosacījumus."(15) Regulas 39. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:"Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu."(16) Regulas 40. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:"Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu."(17) Regulas 41. pantam pievieno šādu daļu:"Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos."(18) Regulas 43. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:"Pirmās daļas c) apakšpunkta īstenošanas nolūkā "lauksaimnieki" ir personas, kuras būtisku savu darba laiku velta lauksaimnieciskai darbībai un gūst no tās ievērojamu daļu no saviem ienākumiem saskaņā ar dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem."(19) Regulas 47. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:"Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu."(20) Regulas 49. pantam pievieno šādu daļu:"Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos."(21) Regulas 50. pantu groza šādi.29.  Panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:"4. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par to, kā dalībvalstis programmās:a) apstiprina pastāvošās robežas, ievērojot 2. un 3. punkta b) apakšpunktu, vai groza tās, vaib) nosaka robežas 3. punkta a) apakšpunktā minētajām teritorijām.5. Maksājumus, kuri ir paredzēti 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā, ir tiesīgas saņemt šādas lauksaimniecības teritorijas:a) Natura 2000 lauksaimniecības zemes, kas norādītas, ievērojot Direktīvas 2009/147/EK un 92/43/EEK;b) citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar lauksaimniecībai piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu;c) lauksaimniecības zemes, kas iekļautas upes baseina apsaimniekošanas plānā saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK."30.  Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:"7. Šādas meža teritorijas ir tiesīgas saņemt 36. panta b) punkta iv) apakšpunktā paredzētos maksājumus:a) Natura 2000 meža teritorijas, kas norādītas saskaņā ar Direktīvām 2009/147/EK un 92/43/EEK;b) citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar mežiem piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu."31.  Pievieno šādu punktu:"9. Šā panta 5. punkta b) apakšpunktā un 7. punkta b) apakšpunktā minētās zonas vienai lauku attīstības programmai nepārsniedz 5% no Natura 2000 teritorijām, ko aptver tās teritoriālā darbības joma."(22) Regulas 51. pantu groza šādi.32.  Panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:"Ja dalībvalsts nolemj izmantot otrajā daļā paredzēto iespēju, kompetentā iestāde nākamajā gadā veic nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmējs novērš attiecīgo konstatēto neatbilstību. Par konstatēto neatbilstību un pienākumu veikt koriģējošo darbību paziņo atbalsta saņēmējam."33.  Panta 4. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:"Lai nodrošinātu šajā pantā minētās maksājumu samazināšanas un nepiešķiršanas saskaņotu piemērošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz attiecīgos noteikumus pārredzamības un proporcionalitātes principu piemērošanai. Šajā sakarā ņem vērā konstatēto prasību neievērošanas nopietnību, apjomu, pastāvību un atkārtošanos, kā arī šādus kritērijus:"(23) Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu 52.a pantu:" 52.a pants Īpaši nosacījumiLai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 52. pantā noteiktajiem pasākumiem."(24) Regulas 53. pantam pievieno šādu daļu:"Šā panta īstenošanas nolūkā "lauku saimniecības loceklis" ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirts grupai un tās locekļiem, izņemot laukstrādniekus. Gadījumā, ja lauku saimniecības loceklis ir juridiska persona vai juridisku personu grupa, šim loceklim jāveic lauksaimnieciskā darbība lauku saimniecībā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī."(25) Iekļauj šādu 63.a pantu:" 63.a pants Īpaši nosacījumiLai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 63. pantā noteiktajiem pasākumiem."(26) Regulas 66. pantu groza šādi.34.  Panta 2. punktam pievieno šādu daļu:"Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas prasībām, prioritātēm un tiesību aktiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt nosacījumus attiecībā uz tehniskajai palīdzībai atvēlēto ieguldījuma likmi tādu lauku attīstības programmu gadījumā, kas aptver gan reģionus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, gan reģionus, kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, un nosacījumus par līdzekļu sadalījumu 68. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai."35.  Panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:"Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par valsts lauku tīkla izveidi un darbību."(27) Regulas 69. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"Pēc 2. punktā minētā apjoma atvilkšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības veic 1. punktā minēto summu gada sadalījumu dalībvalstīm, ņemot vērā:a) apjomus, kas rezervēti reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi;b) iepriekšējos rezultātus; unc) konkrētas situācijas un vajadzības, kas balstītas uz objektīviem kritērijiem."(28) Regulas 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Lēmumā, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka ELFLA maksimālo ieguldījumu katrai asij. Lai pieļautu dalībvalstu zināmu elastību veikt nelielu ELFLA finansējuma pārdali starp asīm, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka elastības vērtības robežu. Lēmumā vajadzības gadījumā skaidri nosaka apropriācijas, kas piešķirtas reģioniem, kuri ir tiesīgi tās saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi."(29) Regulas 71. pantu groza šādi.36.  Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu otro un trešo daļu:"Jauni izdevumi, kas pievienoti 19. pantā minētās programmas pārveides laikā, kļūst tiesīgi dienā, kad Komisija ir saņēmusi pieprasījumu veikt izmaiņas programmā. Dalībvalstis ir atbildīgas par izdevumiem no dienas, kad Komisija ir saņēmusi minēto pieprasījumu par izmaiņām programmā, līdz dienai, kad Komisija pieņem lēmumu par izmaiņu apstiprināšanu.Ārkārtas pasākumu, ko veic dabas katastrofu gadījumos, lauku attīstības programmās var paredzēt ar noteikumu, ka uz atbalstu par izdevumiem, kas saistīti izmaiņām programmā, ir tiesības pretendēt pirms termiņa, kas minēts otrajā daļā."37.  Panta 2. punktam pievieno šādas daļas:"Atbalstu sniedz par izdevumiem, kas radušies saistībā ar Līguma 42. panta darbības jomā ietilpstošiem pasākumiem, tikai pēc pieteikuma iesniegšanas kompetentajai iestādei.Tomēr otrajā daļā noteiktā prasība neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 20. panta a) punktā, b) punkta vi) apakšpunktā, c) punkta i) un ii) apakšpunktā, d) punkta i) līdz iii) apakšpunktā, 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktā un b) punkta i) apakšpunktā, izņemot 36. panta b) punkta i) apakšpunktā minētās izveides izmaksas."38.  Panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:"5. Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta ELFLA ieguldījums drīkst būt citā veidā nekā neatmaksājams tiešs atbalsts. Lai nodrošinātu ELFLA efektīvu izmantošanu un saskaņotu īstenošanu, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus par procentu likmju subsīdiju un citu finanšu vadības instrumentu līdzfinansēšanu."(30) Regulas 74. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4. Dalībvalstis veic kontroles saskaņā noteikumiem, ko Komisija, izmantojot deleģētos aktus, noteikusi attiecībā uz kontroles principiem, sankcijām, maksājumu nepiešķiršanu un nepamatoti veikto maksājumu atgūšanu, tos pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai, lai nodrošinātu to efektīvu piemērošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem atbalsta saņēmējiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka vienotus nosacījumus dalībvalstu iestāžu veiktajām kontrolēm."(31) Regulas 78. pantam pievieno šādu punktu:"Panta f) punkta nolūkā "būtisks priekšlikums grozījumiem" aptver grozījumus, kuriem nepieciešams Komisijas apstiprinājums, izmantojot īstenošanas aktus, izņemot 19. panta 2. punkta otrajā daļā minētos grozījumus, kā arī grozījumus finanšu sadalījumā pa pasākumiem ass ietvaros, grozījumi, kas attiecas uz jaunu pasākumu un darbības veidu ieviešanu un esošo pasākumu un darbības veidu pārtraukšanu."(32) Regulas 80. pantu aizstāj ar šādu pantu:"80. pantsVienota uzraudzības un novērtēšanas sistēmaVienotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu izveido Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Sistēma konkretizē ierobežotu kopēju rādītāju skaitu, kas piemērojami katrai programmai."(33) Regulas 82. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par gada progresa ziņojumiem īpašām programmām atbilstīgi 66. panta 3. punktam."(34) Regulas 86. pantam pievieno šādu punktu:"9. Lai nodrošinātu novērtējuma veikšanu šajā pantā noteiktajā termiņā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atbilstošus sodus par šī termiņa neievērošanu."(35) Regulas IX iedaļā iekļauj šādu 89.a pantu:“89.a pantsInformācijas un dokumentu apmaiņaKomisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido informācijas sistēmu, lai Komisija un katra dalībvalsts varētu droši apmainīties ar kopīgi interesējošiem datiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus šādas sistēmas darbībai."(36) Regulas 90. un 91. pantu svītro.(37) Iekļauj šādu 91.a, 91.b un 91.c pantu:"91.a pantsKomisijas pilnvarasJa vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras attiecībā uz deleģētiem aktiem, tā rīkojas saskaņā ar 91.b pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 91.c pantā minēto procedūru.91.b pantsDeleģētie akti1. Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laika periodu.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.2. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu.Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu atsaukt un šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus.Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākais dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .3. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par [diviem] mēnešiem.Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.91.c pantsĪstenošanas akti – komiteja[Tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem. Šo regulu pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome.](38) Regulas 92. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Ja ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atvieglotu pāreju no spēkā esošās sistēmas uz šīs regulas izveidoto sistēmu, tādus pasākumus pieņem Komisija, izmantojot deleģētos aktus."(39) Regulas I pielikumā (***) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:"(***) Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus Maltā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt minimālo atbalsta apjomu tām ražošanas nozarēm, kurās produkcijas kopapjoms ir ārkārtīgi mazs.”2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 |DATUMS: 15.07.2010. |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05 04 05 01 | 2010. GADA APROPRIĀCIJAS: SA: EUR 14 335 536 182 MA: EUR 12 606 200 000 |2. | NOSAUKUMS: Padomes regulas, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), projekts |3. | JURIDISKAIS PAMATS: - |4. | MĒRĶI: Pieskaņot Regulu 1698/2005 Lisabonas līgumam un īstenot vairākus vienkāršošanas priekšlikumus, veicot KLP vienkāršošanu. |5.1 | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/MUITAS NODOKĻI) - VALSTS | - | - | - |2011. GADS | 2012. GADS | 2013. GADS |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI (pašreizējās cenās) SA MA | - - | - - | - - |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | - | - | - |5.2 | APRĒĶINA METODE:- |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ IEKĻAUTAJĀM APROPRIĀCIJĀM? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMA? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI NĀKAMAJOS BUDŽETOS BŪS JĀIEKĻAUJ APROPRIĀCIJAS? | JĀ NĒ |6.4 | CITI | (2) |NOVĒROJUMI: (1) Attiecībā uz saistību apropriācijām Regulas 1698/2005 grozījumiem nebūs finansiālas ietekmes, jo lauku attīstībai paredzētais kopējais finansējums paliek nemainīgs tāpat kā tās gada sadalījums. Arī maksājumu apropriāciju ziņā nebūs nekādas finansiālas ietekmes, ņemot vērā ierosināto galveno grozījumu būtību, – pieskaņošana Lisabonas līgumam un dalībvalstu administratīvā sloga mazināšana. Tikai triju grozījumu gadījumā (atbalsta seguma paplašināšana, aptverot ražotāju grupu administratīvās darbības, Natura 2000 paplašināšana, aptverot noteiktas aizsargātas teritorijas, un stimulu elementu ieviešana pasākumiem saskaņā ar Līguma 43. pantu) varētu notikt neliela maksājumu pārdale īstermiņā, kuras salīdzinošā ietekme uz budžeta vajadzību novērtējumu ir maznozīmīga. |[1] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.[7] OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.[8] COM(2009) 591 (28.10.2009.)[9] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.


Priekšlikums eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas Reģionālās attīstības fondu


|

52010PC0349

 Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. …/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Somāliju (kopīgi iesniegusi Komisija un ES Augstā Pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos)  /* COM/2010/0349 galīgā redakcija - NLE 2010/0191 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 30.6.2010COM(2010)349 galīgā redakcija2010/0191 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/2010,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Somāliju(kopīgi iesniegusi Komisija un ES Augstā Pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Padomes Regula (EK) Nr. 147/2003 nosaka vispārēju aizliegumu sniegt jebkādu ar militāro darbību saistītu tehnisko atbalstu, konsultēšanu, finansējumu vai finanšu atbalstu vai apmācību personai, uzņēmumam vai organizācijai Somālijā.2.  ANO Drošības padome 2009. gada 23.decembra 1907. rezolūcijas 7. pantā aicināja dalībvalstis pārbaudīt visas kravas, kuras izved uz Somāliju vai ieved tajā, ja vien ir pamats uzskatīt, ka kravā varētu būt priekšmeti, kas aizliegti saskaņā ar minētās rezolūcijas 5. vai 6. pantu vai vispārēju un pilnīgu ieroču embargo pret Somāliju, lai nodrošinātu šo noteikumu stingru ievērošanu.3.  Padomes 2010. gada 26. aprīļa Lēmuma 2010/231/KĀDP 4. pantā ir arī paredzēta dažu kravu pārbaude, kuras ieved Somālijā vai izved no tās, un attiecībā uz lidaparātiem un kuģiem paredzēts pirms ierašanās vai došanās prom sniegt informāciju par visām precēm, ko ieved Savienībā vai izved no tās. Šī informācija ir jāsniedz, ievērojot noteikumus, ko piemēro ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijām un kas noteikti Padomes 1992. gada 12.oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[1].4.  Tā kā uz šo pasākumu attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību darbības joma, ir vajadzīga Eiropas Savienības likumdošanas darbība, lai to īstenotu. Tādēļ Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un kopīgi ierosina attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 147/2003.5.  2010/0191 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/2010,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 147/2003 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz SomālijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/231/KĀDP[2] par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju,ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu,tā kā:6.  Padomes Regula (EK) Nr. 147/2003 nosaka vispārēju aizliegumu sniegt jebkādu ar militāro darbību saistītu tehnisko atbalstu, konsultēšanu, finansējumu vai finanšu atbalstu vai apmācību personai, uzņēmumam vai organizācijai Somālijā.7.  ANO Drošības padome 2009. gada 23.decembra 1907. rezolūcijas 7. pantā aicināja dalībvalstis pārbaudīt visas kravas, kuras izved uz Somāliju vai ieved tajā, ja vien ir pamats uzskatīt, ka kravā varētu būt priekšmeti, kas aizliegti saskaņā ar minētās rezolūcijas 5. vai 6. pantu vai vispārēju un pilnīgu ieroču embargo pret Somāliju, lai nodrošinātu šo noteikumu stingru ievērošanu.8.  Padomes 2010. gada 26. aprīļa Lēmuma 2010/231/KĀDP 4. pantā ir arī paredzēta dažu kravu pārbaude, kuras ieved Somālijā vai izved no tās, un attiecībā uz lidaparātiem un kuģiem paredzēts pirms ierašanās vai došanās prom sniegt informāciju par visām precēm, ko ieved Savienībā vai izved no tās. Šī informācija ir jāsniedz, ievērojot noteikumus, ko piemēro ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijām un kas noteikti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[3].9.  Šis pasākums ir Līguma par Eiropas Savienības darbību darbības jomā, tādēļ, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešami Savienības līmeņa tiesību akti šo pasākumu īstenošanai.10.  Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 147/2003.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulu (EK) Nr. 147/2003 groza šādi.Iekļauj šādu pantu:„3.a pants1. Lai nodrošinātu stingru Padomes Lēmuma 2010/231/KĀDP 1. panta noteikumu izpildi, visām ar kravas lidmašīnām un tirdzniecības kuģiem Savienības muitas teritorijā ievestām vai izvestām precēm, kas izvestas no Somālijas vai ievestas tajā, piemēro pienākumu pirms ierašanās vai došanās prom sniegt informāciju attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm.2. Noteikumi, ar ko reglamentē pienākumu sniegt informāciju pirms ierašanās vai došanās prom, īpaši termiņi, kas ir jāievēro, un dati, kuri jāpieprasa, ir izklāstīti spēkā esošajos noteikumos par ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijām, kā arī par muitas deklarācijām, kuri paredzēti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92.3. Turklāt persona, kas ieved preces vai uzņemas atbildību par preču pārvadāšanu pēc ievešanas ar kravas lidmašīnām un tirdzniecības kuģiem Somālijā vai izvešanu no tās, vai to pārstāvji deklarē to, vai uz precēm attiecas Eiropas Savienības Kopējais militāro preču saraksts[4], un, ja ir jāpiemēro prasība par preču eksporta atļauju, tā sniedz datus par izsniegto eksporta atļauju.4. Līdz 2010. gada 31. decembrim ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas un šajā pantā minētos prasītos papildu datus var iesniegt rakstiski, izmantojot tirdzniecības, ostas vai transporta dokumentus, ja tajos ir ietverti vajadzīgie dati.5. No 2011. gada 1. janvāra šajā pantā minētos vajadzīgos papildu datus sniedz vai nu rakstiski, vai arī attiecīgi izmantojot ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas."2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs […] [1] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[2] OV L 105, 27.4.2010., 17. lpp.[3] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[4] OV C 65, 19.3.2009., 1. lpp.


|

52011PC0855

/* COM/2011/0855 galīgā redakcija - 2011/0416 (COD) */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiSaskaņot īstenošanas pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009[1], ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantā noteikto atšķirību starp deleģētajām un īstenošanas pilnvarām.-  Vispārīgais kontekstsLīguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pants izšķir divus dažādus Komisijas aktu veidus:-  LESD 290. pants atļauj likumdevējam deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Šādā veidā Komisijas pieņemtos tiesību aktus Līguma terminoloģijā sauc par „deleģētajiem aktiem” (LESD 290. panta 3. punkts);-  LESD 291. pants atļauj dalībvalstīm pieņemt visus valsts tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus. Minētie akti piešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, ja to īstenošanai ir nepieciešami vienādi nosacījumi. Tiesību akti, ko Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā terminoloģijā ir minēti kā „īstenošanas akti” (LESD 291. panta 4. punkts).-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāLESD 290. un 291. pants.-  Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiemNav/nepiemēro/neattiecas2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personām-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana-  Ietekmes novērtējumsApspriešanās ar ieinteresētajām personām ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs, jo priekšlikums saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009 ar Lisabonas līgumu ir starpiestāžu jautājums, kas skars visas Padomes regulas. Turklāt grozījumu, kuru mērķis ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 vienkāršošana un pielāgošana, ņemot vērā ar tās piemērošanu gūto pieredzi, darbības joma ir ierobežota.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIdentificēt Padomes Regulā (EK) Nr. 1217/2009 noteiktās Komisijas deleģētās un īstenošanas pilnvaras un noteikt atbilstošu kārtību šo aktu pieņemšanai.Turklāt, vienkāršošanas labad un ņemot vērā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanu gūto pieredzi, tiek ierosināts mainīt vai svītrot dažus šīs Regulas noteikumus.-  Juridiskais pamatsLESD 43. pants.-  Subsidiaritātes principsKompetenci lauksaimniecības politikas jomā dala ES un dalībvalstis. Tas nozīmē, ka dalībvalstu kompetence saglabājas tik ilgi, kamēr ES neizdod tiesību aktus šajā nozarē. Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls ( FADN ) pastāv kopš 1965. gada, un ir pamats vienkāršot pašreizējos noteikumus un pielāgot tos, ņemot vērā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanu gūto pieredzi.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Europas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula jāgroza ar regulu.4. IETEKME UZ BUDžETUŠis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus.5. PAPILDU INFORMāCIJA-  Vienkāršošana un pielāgošana, ņemot vērā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanu gūto pieredziKā tiks izskaidrots turpmāk, regula satur atsevišķus noteikumus, kas attiecas uz Padomes 1965. gada 15. jūnija Regulu Nr. 79/65/EEK, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Ekonomikas kopienā[2], taču FADN pašreizējā vide un struktūra tos vairs neatspoguļo.Eiropas Parlamentam un Padomei vairs netiek iesniegti ziņojumi, kuri pamatoti uz FADN un kuru mērķis ir noteikt lauksaimniecības produkcijas ikgadējās cenas. Tātad pašreizējie noteikumi, kas paredz ik gadu iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, ir novecojuši. Tomēr šāda informācija būtu jāpublicē publiskā tīmekļa vietnē, lai citām iestādēm un sabiedrībai nodrošinātu ērtu piekļuvi datiem un ziņojumiem, kas pamatoti uz FADN .Tāpat Komisija nepieprasa, lai dalībvalstis nodrošinātu saimniecībām, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sarakstu ar grāmatvedības birojiem, kuru pakalpojumus iespējams izvēlēties, bet lielākajā daļā saimniecību darbojas pašas saimniecības grāmatvedis/grāmatvedības birojs, kas iesniedz datus FADN , vai arī datus tieši apkopo sakaru birojs vai tā darbuzņēmējs. Turklāt budžeta kontroli pār saimniecības pārskatu piegādes izdevumu segšanu nodrošina atsevišķa budžeta procedūra, un tāpēc tā vairs nebūtu jāiekļauj šajā regulā.Tā kā uz abiem regulā minētajiem apsekojumiiem, t. i., uz apsekojumu, kas paredzēts lauku saimniecību ienākumu noteikšanai, un uz apsekojumu, kas paredzēts lauku saimniecību saimnieciskās darbības analīzei, pamatā attiecas vieni un tie paši noteikumi, ir lietderīgi apvienot noteikumus, kas piemērojami abiem apsekojumu veidiem.Regulas I pielikumā ir iekļauts katras dalībvalsts apgabalu saraksts. Šo sarakstu groza Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma. Šāds apgabalu saraksts, tostarp arī saimniecību skaits, kas jāatlasa katrā apgabalā, ir sniegts arī pielikumā, kas pievienots Komisijas 2009. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1291/2009 par to kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus[3]. Ņemot vērā šīs regulas I pielikuma samērā tehnisko raksturu un elastību, kas nepieciešama šāda apgabalu saraksta pielāgošanai, tiek ierosināts šīs regulas I pielikumu svītrot, un turpmāk piešķirt Komisijai pilnvaras definēt apgabalu sarakstu ar deleģēto aktu palīdzību.2011/0416 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas KopienāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[4],pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[6],tā kā:1.  Padomes Regula (EK) Nr. 1217/2009[7] piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.2.  Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Regulā (EK) Nr. 1217/2009 noteiktās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu.3.  Lai papildinātu vai grozītu dažas nebūtiskas Regulas (EK) Nr. 1217/2009 elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz katras dalībvalsts apgabalu saraksta izveidošanu, saimniecību ekonomiskā lieluma sliekšņa un to saimniecību skaita, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, noteikšanu, turpmāku noteikumu pieņemšanu par to, kā kvalificējamas saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāna sīkāka satura noteikšanu, turpmāku noteikumu pieņemšanu attiecībā uz dalībvalstu valsts komiteju darbību, kas saistīta ar datu tīklu, turpmāku noteikumu pieņemšanu saistībā ar dalībvalstu sakaru aģentūru uzdevumiem un noteikumu pieņemšanu par grāmatvedības datiem, kas jāiekļauj saimniecību pārskatos. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Gatavojot un sastādot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga attiecīgo dokumentu iesniegšana Eiropas Parlamentam un Padomei.4.  Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1217/2009 īstenošanai un izvairītos no lauksaimnieku diskriminācijas, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz noteikumu pieņemšanu par standarta samaksu saistībā ar lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu ( FADN ) būtu jānodod Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[8].5.  Vienkāršošanas labad un ņemot vērā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanu gūto pieredzi, daži šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo vai jāsvītro.6.  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1217/2009 1. panta 3. punktu, ziņojumi, kas pamatoti uz FADN datiem, katru gadu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, tostarp ikgadējai lauksaimniecības produktu cenu noteikšanai. Tomēr praksē minētajām iestādēm šādi ziņojumi vairs netiek iesniegti ar nolūku noteikt lauksaimniecības cenas. Lai nodrošinātu vienkāršu un ērtu piekļuvi ikgadējiem ziņojumiem, kas pamatoti uz FADN , un tādējādi tos varētu izmantot citas iestādes un sabiedrība, būtu jāievieš noteikums, ka ziņojumi, kas aptver izvēlētās nozares, ir jāpublicē specializētā tīmekļa vietnē.7.  Saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, FADN sistēmas ietvaros tiek atlasītas, pamatojoties uz katras dalībvalsts apgabalu sarakstu. Šis saraksts pašlaik ir ietverts Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā. Turklāt šāds apgabalu saraksts ir ietverts arī pielikumā, kas pievienots Komisijas 2009. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1291/2009 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatu[9]. Vienkāršošanas labad būtu jāizvairās no šādu sarakstu dublikātu veidošanas. Ņemot vērā apgabalu saraksta raksturu, kā arī nepieciešamību efektīvi īstenot jebkādas izmaiņas, Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikums būtu jāsvītro un Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt šo sarakstu ar deleģēto aktu palīdzību. Kamēr Komisija nav noteikusi šādu apgabalu sarakstu, Regulas (EK) Nr. 1217/2009 nolūkiem būtu jāizmanto saraksts, kas ietverts Regulas (EK) Nr. 1291/2009 pielikumā.8.  Regulas (EK) Nr. 1217/2009 5. panta 3. punktā noteikts saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, maksimālais skaits. Šā noteikuma mērķis ir paredzēt FADN datu savākšanas budžeta ierobežojumus. Tā kā šā mērķa sasniegšanu nodrošina Savienības budžeta ikgadējās sagatavošanas un pieņemšanas procedūra, Regulas (EK) Nr. 1217/2009 5. panta 3. punktā noteiktie ierobežojumi vairs nav nepieciešami.9.  Regulas (EK) Nr. 1217/2009 II nodaļā ietverti noteikumi par lauku saimniecību ienākumu noteikšanu, bet noteikumi par lauku samniecību saimnieciskās darbības analīzi ir noteikti šīs regulas III nodaļā. Tā kā uz abiem apsekojumu veidiem pamatā attiecas vieni un tie paši noteikumi un tā kā šos noteikumus vajadzētu vienkāršot, ir lietderīgi apvienot noteikumus, kas piemērojami abiem apsekojumu veidiem.10.  Regulā (EK) Nr. 1217/2009 ietverti citi noteikumi, kas vairs neatspoguļo ar šo regulu saistīto praksi. Cita starpā Komisija nepieprasa, lai dalībvalstis nodrošinātu saimniecībām, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sarakstu ar grāmatvedības birojiem, kuru pakalpojumus iespējams izvēlēties, jo lielākajā daļā saimniecību darbojas pašas saimniecības grāmatvedis/grāmatvedības birojs, kas iesniedz datus FADN , vai arī datus tieši apkopo sakaru birojs vai tā darbuzņēmējs. Turklāt Komisija vairs nepieprasa ziņojumus par to, kā tiek īstenots valsts komiteju apstiprināts saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāns.11.  Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1217/2009,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1217/2009 groza šādi:12.  1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:„3. Saskaņā ar šo regulu iegūtie dati kalpo galvenokārt par pamatu, lai izstrādātu Komisijas ziņojumus par situāciju lauksaimniecībā un lauksaimniecības tirgos, kā arī par saimniecību ienākumiem Savienībā. Šos ziņojumus dara publiski pieejamus.”;13.  2. pantu groza šādi:(a) a) apakšpunktu vārdu „uzņēmējs” aizstāj ar vārdu „lauksaimnieks”;(b) b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„b) „saimniecības kategorija” ir lauku saimniecību grupa, kas pieder vienām un tām pašām kategorijām attiecībā uz saimniekošanas tipu un ekonomisko lielumu, kā noteikts Savienības lauku saimniecību tipoloģijā.”;(c) d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„d) „apgabals” ir dalībvalsts teritorija vai kāda tās daļa, kas noteikta ar nolūku izvēlēties saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatu.”;14.  regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:„3. pantsKomisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu, lai izveidotu katras dalībvalsts apgabalu sarakstu.Kamēr Komisija nav noteikusi šādu apgabalu sarakstu, apgabali ir tie, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2009 pielikumā*.* OV L 347, 24.12.2009., 14. lpp.”;15.  II nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:„DATI PAR LAUKU SAIMNIECĪBU IEŅĒMUMU NOTEIKŠANAI UN SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS ANALĪZEI”16.  regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:„4. pantsŠo nodaļu piemēro grāmatvedības datu savākšanai ar nolūku veikt ikgadēju lauku saimniecību ienākumu noteikšanu un saimnieciskās darbības analīzi.Šos datus savāc, veicot regulārus un īpašus apsekojumus.”;17.  5. pantu groza šādi:(a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Regulas 1. panta 2. punktā minētā apsekojamā joma aptver lauku saimniecības, kuru ekonomiskais lielums ir vienāds ar euro izteikto slieksni, kas atbilst vienai no zemākajām ekonomikas lieluma grupas robežvērtībām, kā noteikts Savienības lauku saimniecību tipoloģijā, vai lielāks par to.”;(b) panta 3. punktu svītro;(c) panta 4. punktu aizstāj ar šādu:„4. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu, lai noteiktu ekonomiskā lieluma slieksni un saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatu, skaitu katrā apgabalā, kā arī lai pieņemtu turpmākus noteikumus par to, kā kvalificējamas saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus.”;18.  regulā iekļauj šādu 5.a pantu:„5.a pants1. Katra dalībvalsts izstrādā plānu saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlasei. Šis plāns nodrošina tipiska grāmatvedības parauga iegūšanu apsekojamajā jomā.Saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāns cita starpā sīkāk precizē saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sadalījumu pa saimniecību kategorijām un sīkākus noteikumus attiecīgo saimniecību atlasei.Plāns tiek izstrādāts, pamatojoties uz jaunākajiem statistikas datiem, un iesniegts atbilstoši Savienības lauku saimniecību tipoloģijai.2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu nolūkā noteikt saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāna turpmāku saturu.”;19.  6. pantu groza šādi:(a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Valsts komiteja ir atbildīga par saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlasi. Šim nolūkam tās pienākumi jo īpaši ietver saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plāna apstiprināšanu.”;(b) panta 5. punktu aizstāj ar šādu:„5. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a nolūkā pieņemt turpmākus noteikumus par valsts komiteju darbību.”;20.  regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:„7. pants1. Katra dalībvalsts nosaka sakaru aģentūru, kuras uzdevumi ir:(a) informēt valsts komitejas, reģionālās komitejas un grāmatvedības birojus par tām piemērojamo tiesisko regulējumu un nodrošināt šā regulējuma pareizu īstenošanu;(b) izstrādāt un iesniegt valsts komitejai apstiprināšanai un pēc tam pārsūtīt Komisijai saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, atlases plānu;(c) izveidot:(i) saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus, sarakstu;(ii) (ja vajadzīgs) to grāmatvedības biroju sarakstu, kuri vēlas un spēj sagatavot saimniecību pārskatus saskaņā ar 10. pantā paredzēto līgumu nosacījumiem;(d) apkopot saimniecību pārskatus, kurus tai nosūtījuši grāmatvedības biroji;(e) pārliecināties, ka saimniecību pārskati ir pareizi izveidoti;(f) pārsūtīt Komisijai pareizi izveidotos saimniecību pārskatus vajadzīgajā formātā un līdz noteiktajam termiņam;(g) nodot valsts komitejai, reģionālajām komitejām un grāmatvedības birojiem 17. pantā paredzētos informācijas pieprasījumus un pārsūtīt attiecīgās atbildes Komisijai.2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu, lai pieņemtu turpmākus noteikumus par sakaru aģentūru uzdevumiem.”;21.  regulas 8. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:„2. Grāmatvedības datiem, ko sniedz katrs pareizi izveidots saimniecības pārskats, jābūt tādiem, ka iespējams:- raksturot saimniecību, kas iesniedz pārskatu, atsaucoties uz tās ražošanas faktoru galvenajiem elementiem;- novērtēt saimniecības dažādu veidu ienākumus;- ar pēkšņām pārbaudēm pārbaudīt sniegtās informācijas patiesumu.3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 19.a pantu attiecībā uz noteikumiem par to, kādus grāmatvedības datu veidus jāsniedz saimniecības grāmatvedības pārskatā, kādai formai tiem jāatbilst un kādas definīcijas un instrukcijas uz tiem attiecas.”;22.  regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:„9. pantsLauksaimnieks, kura saimniecība ir izvēlēta par saimniecību, kas iesniedz grāmatvedības pārskatu, iesniedz grāmatvedības datus grāmatvedības birojam, kas vēlas sagatavot pārskatu viņa saimniecībai saskaņā ar 10. pantā paredzēto līguma nosacījumiem.”;23.  regulas 10. pantu groza šādi:(a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Dalībvalsts ir atbildīga par to, ka tās noteiktā kompetentā iestāde un katrs grāmatvedības birojs noslēdz līgumu. Saskaņā ar šo līgumu grāmatvedības birojs uzņemas sagatavot saimniecību pārskatus saskaņā ar 8. pantu.”;(b) panta 2. punktu svītro;24.  III nodaļu svītro;25.  regulas 18. pantu svītro;26.  regulas 19. pantu groza šādi:(a) panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„a) dalībvalstīm izmaksājama standarta samaksa par pareizi sagatavotiem saimniecību pārskatiem, kas iesniegti noteiktajā termiņā.”;(b) pievieno šādu 3. punktu:„3. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, paredz noteikumus, kas attiecas uz 1. punkta a) apakšpunktā minēto standarta samaksu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.b panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;27.  iekļauj šādu 19.a un 19.b pantu:„19.a pants1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā panta paredzētos nosacījumus.2. Šīs regulas 3. pantā, 5. panta 4. punktā, 5.a panta 2. punktā, 6. panta 5. punktā, 7. panta 2. punktā un 8. panta 3. punktā minētās pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [2013. gada 1. janvāra].3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt šīs regulas 3. pantā, 5. panta 4. punktā, 5.a panta 2. punktā, 6. panta 5. punktā, 7. panta 2. punktā un 8. panta 3. punktā minētās pilnvaras. Ar atsaukšanas lēmumu pārtrauc pilnvaras, kas norādītas minētajā lēmumā. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu derīgumu.4. Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar regulas 3. pantu, 5. panta 4. punktu, 5.a panta 2. punktu, 6. panta 5. punktu, 7. panta 2. punktu un 8. panta 3. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc paziņojuma par šo aktu Eiropas Parlamentam un Padomei nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.19 .b pants1. Komisijai palīdz Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē*.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.* OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”28.  I pielikumu svītro.2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no [2013. gada 1. janvāra.]Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.[Vietas nosaukums],Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS | FinancSt/1193974 EM/nh/ 4.1.2011. |DATUMS: 14.10.2011. |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05. sadaļa: Lauksaimniecība un lauku attīstība | APROPRIĀCIJAS: SA: 57 292,3 M€ MA: 55 269,1 M€ |2. | NOSAUKUMS: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā. |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. |4. | MĒRĶI: Identificēt Komisijas deleģētās pilnvaras un īstenošanas pilnvaras Padomes Regulā (EK) Nr. 1217/2009 un noteikt attiecīgo procedūru šo aktu pieņemšanai (Padomes regulas pielāgošana Lisabonas līgumam). |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos EUR) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS [2011] (miljonos EUR) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS [2012] (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI - KO SEDZ NO EK BUDŽETA KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) - VALSTU IESTĀDES - CITI | - | - | - |5.1 | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) - VALSTS | - | - | - |[2013] | [2014] | [2015] | [2016] |5.0.1 | PAREDZĒTIE IZDEVUMI | - | - | - | - |5.1.1 | PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI | - | - | - |5.2 | APRĒĶINA METODE: |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES: Tā kā šis priekšlikums ir Padomes regulas pielāgošana Lisabonas līgumam, tas budžeta izdevumus neietekmē. |[1] OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.[2] OV 109, 23.6.1965., 1859. lpp.[3] OV L 347, 24.12.2009., 14. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV C […], […], […]. lpp.[7] OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.[8] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.[9] OV L 347, 24.12.2009., 14. lpp.