title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lemumam par Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0687

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un padomes Lemumam par Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam  /* COM/2006/0687 galīgā redakcija - COD 2006/0229 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.11.2006COM(2006) 687 galīgā redakcija2006/0229 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAMpar Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSPriekšlikuma pamatojums un mērķiTicama statistikas informācija par ekonomisko, sociālo un vides stāvokli ES un tā elementiem valsts un reģionālā līmenī ir Eiropas integrācijas procesa nepieciešams priekšnosacījums. Tā nodrošina ES iestādes, dalībvalstis, uzņēmumus un pilsoņus ar nepieciešamo faktu materiālu, lai novērtētu vajadzību pēc Eiropas politikas iniciatīvām un to panākumus. Saskaņota un salīdzināma statistika ir arī ļoti būtiska, lai veidotu sabiedrības izpratni par Eiropu, rosinātu iedzīvotāju līdzdalību diskusijās un demokrātiskajos procesos saistībā ar Eiropas nākotni un iesaistītu uzņēmumus vienotajā tirgū.Tādēļ priekšlikuma mērķis ir ieviest visaptverošu oficiālās Kopienas statistikas stratēģisko programmu. Tai jāaptver produktu un pakalpojumu sagatavošana un sniegšana lietotājiem, statistikas kvalitātes uzlabošana un turpmāka Eiropas statistikas sistēmas (ESS — partnerība, kas aptver Eurostat , valstu statistikas iestādes un citas valsts iestādes, kas katrā dalībvalstī atbildīgas par Eiropas statistikas sagatavošanu un izplatīšanu) pilnveidošana.Vispārīgais kontekstsVajadzība pēc daudzgadējas Kopienas statistikas programmas (KSP) izriet no Padomes Regulas (EK) Nr. 322/97 3. panta 1. punkta, kurā paredzēts, ka KSP nosaka attiecīgo pasākumu pieeju, galvenās jomas un mērķus, kuri paredzēti laika posmam līdz pieciem gadiem, un ir visas Kopienas statistikas apkopošanas pamats. KSP īsteno, izmantojot ikgadējas darba programmas, kurās paredzēti sīkāki darba mērķi katram gadam, un īpašus tiesību aktus attiecībā uz plašāka mēroga darbībām. Par KSP jāsagatavo termiņa vidusposma pārskats, un pēc programmas perioda beigām jāveic tās oficiāls novērtējums.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPašreizējā KSP (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2367/2002/EK) aptver laika posmu no 2003. līdz 2007. gadam un ir sestā šāda veida programma.Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemOficiālās Kopienas statistikas galvenais mērķis ir pastāvīgi nodrošināt ticamu, objektīvu, salīdzināmu un saskanīgu faktisko informāciju, kas ir Kopienas politikas izveides, uzraudzības un novērtēšanas pamatā. Dažās jomās Kopienas iestādes arī tieši izmanto statistikas informāciju galveno politikas jomu pārvaldībā. Priekšlikuma 2. pielikumā izskaidrots, kā oficiāla Kopienas statistika balsta dažādas politikas jomas, kas strukturētas atbilstīgi Līguma sadaļām.Kaut arī oficiālo statistiku izmanto gandrīz visās Kopienas politikas jomās, programma galvenokārt vadās no šādām visaptverošām politikas prioritātēm:-  labklājība, konkurētspēja un izaugsme;-  solidaritāte, ekonomiskā un sociālā kohēzija un ilgtspējīga attīstība;-  drošība un-  tālāka Eiropas Savienības paplašināšanās.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES UN SEKU ANALīZEApspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsDalībvalstis, EBTA valstis un kandidātvalstis ir tieši iesaistījušās priekšlikuma sagatavošanā. Apspriešanā piedalījās valstu statistikas iestādes, kuru vadītāji darbojas kā locekļi vai novērotāji Statistikas programmu komitejā (SPK), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK. Turklāt dažādas programmas daļas sīkāk apspriestas ESS tehniskajās darba grupās, kurās darbojas arī institucionālie lietotāji un starptautiskās organizācijas, kas iesaistījušās plašākā starptautiskā sadarbībā statistikas jomā.Atzinumu par programmas projektu sniegusi Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteja ( CEIES ), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/116/EEK (grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 97/255/EK).Atzinumu par programmas projektu sniegusi arī Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja ( CMFB ), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/115/EEK (grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 96/174/EK).Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāPēc apspriešanās ar valstu statistikas iestādēm tika saņemtas nozīmīgas un konstruktīvas atsauksmes. Dalībvalstis pievērsās šādiem galvenajiem aspektiem: saistība starp KSP un citiem Kopienas pamata tiesību aktiem Kopienas statistikas jomā un Eiropas statistikas prakses kodeksu; statistikas pasākumu un prasību prioritātes noteikšana; atbildes slogs uzņēmumiem; ESS elastība un tās spēja reaģēt uz lietotāju vajadzībām, un statistikas konfidencialitātes aizsardzība. Pamatojoties uz šīm atsauksmēm, dalībvalstīm tika sniegti skaidrojumi par vairākiem jautājumiem un priekšlikuma juridiskais teksts un 1. pielikums tika uzlabots. Tomēr dažus dalībvalstu ieteikumus nebija iespējams pilnībā īstenot, jo īpaši saistībā ar prioritāšu noteikšanu. Otrkārt, atsauksmes aptvēra vairākas pieejas un mērķus, kas saistīti ar dažādām Līguma sadaļām, tādēļ priekšlikuma 2. pielikums tika lielā mērā precizēts un uzlabots.CEIES priekšlikumu novērtēja atzinīgi, taču atzina, ka tas ir pilnveidojams, jo īpaši attiecībā uz ESS saskanību un konsekvenci, orientēšanos uz plašākām lietotāju grupām, metadatu nodrošināšanu, datu apkopošanu dzimumu dalījumā un to, vai strukturālo rādītāju saraksts, ko pašlaik izmanto, lai mērītu virzību uz Lisabonas mērķu sasniegšanu, ir pietiekams. CEIES arī iebilda pret dažādu statistisko prasību noteikšanu attiecīgi lielajām un mazajām dalībvalstīm. Pamatojoties uz šīm atsauksmēm, priekšlikumā tika izdarīti daži uzlabojumi, piemēram, saistībā ar sociālās statistikas dalījumu pa dzimumiem un metadatu repozitorija izstrādi un ieviešanu.CMFB atbalstīja priekšlikumu un atzina, ka tas ir labi strukturēts un līdzsvarots. CMFB kopumā piekrita galvenajām programmā noteiktajām prioritātēm un mērķiem, jo īpaši attiecībā uz ekonomiskās un monetārās politikas statistiku, ar nosacījumu, ka tie nekavē pārmaiņas, ko šajās jomās paredzēts īstenot 2007. gadā. CMFB atzinīgi vērtē to, ka liela uzmanība pievērsta statistiskas pārvaldībai un prioritāšu noteikšanai, tādējādi pievienojoties ECOFIN Padomes viedoklim, ka jānodrošina atbilstīga prakse, resursi un iespējas augstas kvalitātes statistikas veidošanai Eiropas un valstu līmenī. Attiecībā uz instrumentiem CMFB atzinīgi novērtēja mērķus pilnveidot spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām, uzlabot statistikas un statistikas sistēmu saskanību un pilnveidot konfidenciālo datu apmaiņu starp statistikas iestādēm.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaĀrēju ekspertu atzinumi nebija vajadzīgi.Ietekmes un seku analīzeŅemot vērā Regulas (EK) Nr. 322/97 3. panta 1. punkta prasības, jautājums nav par to, vai būtu jāpieņem tiesību akti. Jautājums ir par to, kā izpildīt Regulas (EK) Nr. 322/97 prasības Eiropas Savienībai visizdevīgākajā veidā.„Statistikas ietekmes” novērtēšana ir sarežģīta gan no konceptuālā, gan praktiskā viedokļa. Pirmkārt, statistikas ietekme lielākoties ir netieša. Tā izriet no dažāda līmeņa lēmumiem un pasākumiem, kas pilnībā vai daļēji īstenoti politisku vai finansiālu apvērumu dēļ, pamatojoties uz statistikas informāciju, un tad, ja šie lēmumi un pasākumi netieši atspoguļo statistikas informācijas pieejamību un kvalitāti. Bieži vien šādas ietekmes sīkāka novērtēšana nav ne praktiski iespējama, ne finansiāli samērīga. Tādēļ ir grūti runāt par statistikas informācijas sociālo, ekonomisko vai vides ietekmi. Drīzāk statistikas galvenā vērtība ir tās piemērotība citu politikas jomu ietekmes novērtēšanai.Otrkārt, KSP ir pamatdokuments, kas nosaka nākotnes attīstības virzienus un vispārīgos mērķus, kuri pēc tam tiek konkretizēti ikgadējās programmās un īpašos tiesību aktos. Tādēļ pašlaik nav iespējams veikt precīzāku ietekmes un seku analīzi, taču tiks veikta, sagatavojot konkrētus priekšlikumus.Tomēr ir arī skaidrs, ka KSP veidošanā izmantotajai pieejai ir zināma ietekme, ko var vispārīgi izvērtēt, salīdzinot divas pieejas — „ierobežoto” un „visaptverošo” pieeju. Šī ietekme ir saistīta ar šādiem aspektiem.A. ESS spēja nodrošināt pietiekami kvalitatīvu statistiku (t.i., atbilstīgu, precīzu, laicīgu un punktuālu, pieejamu, skaidru, salīdzināmu un saskanīgu statistiku), lai efektīvi atbalstītu Kopienas politikas jomas.B. Izmaksas, kas radušās dalībvalstīm, kuras ir atbildīgas par statistikas pasākumu īstenošanu.C. Apgrūtinājums, ko uzņēmumiem un mājsaimniecībām rada līdzdalība apsekojumos.A aspekts. Izmantojot ierobežoto pieeju, tiktu nodrošināta esošā statistikas informācija, taču maz ticams, ka tā uzlabotu spēju straujāk reaģēt uz jaunām lietotāju vajadzībām. Tāpat domājams, ka ar šādu pieeju Eiropas kopsavilkuma datu sagatavošana nenoritētu laicīgāk, jo tā vēl aizvien balstītos uz tradicionālajiem ESS instrumentiem un procesiem, proti, Kopienas statistikas apkopošanas priekšnosacījums ir visu valstu kopsavilkuma datu pieejamība.Turpretī visaptverošā pieeja (proti, KSP, no vienas puses, nosaka attīstības virzienus ESS paredzētu instrumentu kopumam, piemēram, Eiropas izlasei, plašākai ad hoc moduļu izmantošanai, prasību diferenciācijai, plašākai administratīvo datu avotu izmantošanai un, no otras puses, definē principus prioritāšu pārskatīšanai un tādu prasību samazināšanai, kas vairs nav rentablas) palielinās ESS spēju apmierināt gan ar Kopienas politiku saistītas jaunas vajadzības, gan esošās pamatvajadzības.B aspekts. Domājams, ka līdzvērtīgos apstākļos ierobežotā pieeja nozīmētu, ka pakāpeniski palielināsies dalībvalstu izmaksas, jo ar tradicionāliem instrumentiem būs jāapmierina jaunas (papildu) vajadzības pēc informācijas vai dažas vajadzības statistikas jomā nāktos apmierināt, izmantojot avotus ārpus oficiālās statistikas sistēmas. No otras puses, tas negatīvi ietekmētu atbilstību, saskanību un statistikas sistēmas kontroli kopumā.Savukārt visaptverošā pieeja (KSP aptver kopējās politikas jomas un šādu instrumentu mērķus) palielinās ESS spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām rentablāk, un tādējādi dalībvalstis spēs labāk līdzsvarot prasības un resursus.C aspekts. Visticamāk, ka ierobežotā pieeja radītu būtisku risku, ka pakāpeniski pieaugs atbildes slogs. To radītu situācija, kad ESS nav ieviesti elastīgāki instrumenti, lai kompensētu apgrūtinājumu, ko rada jaunas ar politiku saistītas vajadzības. Turpretī visaptverošā pieeja ļautu ESS aktīvi pārvaldīt atbildes slogu, vienlaikus saglabājot augstu atbilstības līmeni.Tādēļ nolemts KSP veidošanā izmantot visaptverošo pieeju.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkumsAr priekšlikumu izveido Kopienas statistikas programmu laika posmam no 2008. līdz 2012. gadam. Programmā ir noteiktas attiecīgo pasākumu pieeja, galvenās jomas un mērķi, kā arī sniegts kopsavilkums par statistikas vajadzībām un prasībām no Eiropas Savienības politisko vajadzību viedokļa.Juridiskais pamatsProgrammas pamatā ir Līguma 285. pants.Subsidiaritātes principsTā kā dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt ierosinātās rīcības, proti, Kopienas statistikas programmas no 2008. līdz 2012. gadam, mērķus un tādēļ tos var labāk īstenot Kopienas līmenī, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas līmenī visās statistikas jomās, ko aptver šis tiesību akts, savukārt datu vākšanu var veikt pašas dalībvalstis, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā.Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ.Priekšlikumā noteikti mērķi piecu gadu laika posmam. Attiecībā uz šiem mērķiem vajadzīga sīkāka definīcija un plānošana Komisijas ikgadējās statistikas darba programmās, kas tiek sagatavotas, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, un pieņemtas, ņemot vērā Statistikas programmu komitejas atzinumu. Turklāt uz jaunajām statistikas prasībām attieksies īpaši tiesību akti, kuru sagatavošanā laikus un nepastarpināti iesaistījušās dalībvalstis.Kā minēts priekšlikuma 4. panta 2. punktā, sagatavojot Komisijas ikgadējās statistikas darba programmas, jāņem vērā izveidotās statistikas rentabilitāte un jānodrošina, lai prioritātes tiktu pastāvīgi pārskatītas un pēc iespējas labāk tiktu izmantoti dalībvalstu un Komisijas resursi un mazināts atbildes slogs. Turklāt priekšlikumā definēts konkrēts mērķis attiecībā uz to statistikas izmaksu ( ES neto izmaksu modelis, standarta izmaksu modelis) un ieguvumu novērtēšanas metožu un procedūru īstenošanu, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un metodiku, kas lietoti citās šādās shēmās, kas izmantojamas, pārskatot esošās statistikas prasības un novērtējot jaunus lietotāju pieprasījumus, un konkrēts mērķis attiecībā uz uzņēmumu atbildes sloga pārraudzīšanu un iespējām to mazināt.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: cits.Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.Ņemot vērā priekšlikuma mērķi un saturu, lēmums ir vispiemērotākais instruments.4. IETEKME UZ BUDžETUPašlaik tiek novērtēts, ka darbības līdzekļi, kas Eurostat programmas periodā vajadzīgi programmas īstenošanai, ir 274,2 miljoni euro. Šo summu veido Eurostat budžeta līdzekļi, kas nepieciešami, lai iesaistītos visos programmā raksturotajos pasākumos, taču tā neietver-  ar personālu un administrāciju saistītos izdevumus;-  darbības izdevumus par citām statistikas budžeta pozīcijām, ko varētu atvērt papildus, lai segtu jaunās regulatīvās vajadzības laika posmā no 2008. līdz 2012. gadam ( Edicom tipa pasākumi);-  darbības līdzekļus, ko savā budžetā paredzējuši citi ģenerāldirektorāti;-  līdzekļus valsts un reģionālā līmenī.Eurostat pārdalīs savus darbības līdzekļus un cilvēkresursus, lai ievērotu vispārīgās programmas prioritātes. Tomēr, ņemot vērā statistikas darba attīstību un neraugoties uz mērķi pārdalīt resursus, pamatojoties uz prioritāšu pārskatīšanu, sagaidāms, ka paredzēto līdzekļu nepietiks, lai izpildītu visas prasības. Šādos apstākļos vajadzība atlikt šajā programmā paredzēto darbu tiks minēta ikgadējā darba programmā, ņemot vērā-  resursus, ko Komisijai piešķīrušas budžeta iestādes, un-  resursus, kas darba veikšanai pieejami ESS.5. PAPILDU INFORMāCIJAPārbaude/pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikumā ietverta pārbaudes klauzula.Priekšlikumā ietverta turpināmības klauzula.Eiropas Ekonomikas zonaTā kā tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ jautājumu, tā piemērošanas joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu.2006/0229 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAMpar Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam(Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Saskaņā ar Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[5] ir jāizveido daudzgadēja Kopienas statistikas programma.(2) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 322/97 Kopienas rīcībā jābūt laicīgi pieejamai statistikas informācijai, kas ir salīdzināma starp dalībvalstīm, atjaunināta, ticama, atbilstīga un sagatavota cik vien iespējams efektīvi, lai izstrādātu, piemērotu, uzraudzītu un novērtētu tās politiku.(3) Lai nodrošinātu Kopienas statistikas informācijas konsekvenci un salīdzināmību, ir jāizveido Kopienas statistikas programma pieciem gadiem, kurā nosaka paredzēto pasākumu pieeju, galvenās jomas un mērķus attiecībā uz šīm prioritātēm.(4) Īpašā Kopienas statistikas izveides metode prasa īpaši ciešu sadarbību topošajā Kopienas statistikas sistēmā ar Statistikas programmas komitejas starpniecību, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom [6], attiecībā uz sistēmas pielāgošanu, jo īpaši ieviešot juridiskos instrumentus, kas vajadzīgi, lai izveidotu minēto Kopienas statistiku. Jāņem vērā respondentu slogs neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi.(5) Kopienas statistikas veidošana atbilstīgi tiesiskajam pamatam, kas noteikts ar piecu gadu programmu, tiek panākta, pateicoties ciešai, koordinētai un saskanīgai Eurostat un valstu iestāžu sadarbībai. Šādā nolūkā Eurostat jānodrošina dažādu valsts iestāžu koordinācija tīklā, kas veido Eiropas statistikas sistēmu (ESS), lai panāktu laicīgu statistikas sniegšanu Eiropas Savienības politikas vajadzību atbalstam.(6) Veidojot un izplatot Kopienas statistiku saskaņā ar šo lēmumu, valstu un Kopienas statistikas iestādēm jāievēro principi, kas izklāstīti Eiropas statistikas prakses kodeksā, kurš pievienots Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumam par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību[7].(7) Sagatavojot Komisijas ikgadējās statistikas darba programmas, jāņem vērā, ka statistikas prioritātes pastāvīgi jāpārskata, tostarp jāvienkāršo procesi un jāsamazina prasības, kuru nozīme mazinājusies, lai vislabāk izmantotu pieejamos resursus.(8) Tā kā dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt šā lēmuma, proti, Kopienas statistikas programmas no 2008. līdz 2012. gadam, mērķus, un tāpēc tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.(9) Ar šo lēmumu izveido finanšu shēmu visam programmas laikam, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta lēmējinstitūcijai tā Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[8] 37. punkta nozīmē, kurš 2006. gada 17. maijā noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.(10) Šīs programmas izveides pamatnostādnes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 322/97 3. panta 1. punktu ir iesniegtas Statistikas programmu komitejai, Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komitejai, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/116/EEK[9], un Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejai, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 91/115/EEK[10],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsStatistikas programmas izveideAr šo izveido Kopienas statistikas programmu (turpmāk „programma”) laikposmam no 2008. līdz 2012. gadam. Programma izklāstīta I un II pielikumā.I pielikumā izklāstīta pieeja, galvenās jomas un mērķi attiecībā uz šim laika posmam paredzētajiem pasākumiem. II pielikumā sniegts kopsavilkums par statistikas vajadzībām, raugoties no Eiropas Savienības politikas vajadzību viedokļa.2. pantsPolitikas prioritātes1. Ņemot vērā valsts iestādēm un Komisijai pieejamos resursus, šajā programmā ievērotas galvenās Kopienas politikas prioritātes:-  labklājība, konkurētspēja un izaugsme;-  solidaritāte, ekonomiskā un sociālā kohēzija un ilgtspējīga attīstība;-  drošība un-  tālāka Eiropas Savienības paplašināšanās.2. Saistībā ar programmas vispārīgajām prioritātēm un mērķiem ik gadu tiks veikta sīka plānošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 322/97.3. pantsStatistikas pārvaldība1. Programmu īsteno saskaņā ar Eiropas statistikas prakses kodeksa principiem, lai izveidotu un izplatītu kvalitatīvu un saskaņotu Kopienas statistiku un nodrošinātu Eiropas statistikas sistēmas pareizu darbību kopumā. Valstu iestādes un Kopienas statistikas iestāde1.  izveido tādu institucionālu un organizatorisku vidi, kas veicina to valstu un Kopienas statistikas iestāžu efektivitāti un uzticamību, kuras veido un izplata oficiālo statistiku;2.  valstu un Kopienas statistikas iestāžu oficiālās statistikas organizēšanas, vākšanas, apstrādes un izplatīšanas procesā ievēro Eiropas standartus, pamatnostādnes un labo praksi un cenšas iegūt reputāciju kā labi pārvaldītas un efektīvas iestādes, lai stiprinātu šīs statistikas uzticamību;3.  nodrošina, ka Kopienas statistika atbilst Eiropas kvalitātes standartiem un noder Eiropas Savienības institucionālo lietotāju, valdību, pētniecības iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, uzņēmumu un sabiedrības vajadzībām.4. pantsPrioritāšu noteikšana, efektivitāte un elastība1. Programma nodrošina pastāvīgu statistikas atbalstu lēmumiem un novērtējumiem pašreizējās Kopienas politikas jomās un statistikas atbalstu visām papildu vajadzībām, ko rada jaunas Kopienas politikas iniciatīvas.2. Sagatavojot ikgadējās statistikas darba programmas, Komisija ņem vērā sagatavotās statistikas rentabilitāti un nodrošina, ka prioritātes tiek pastāvīgi pārskatītas, lai pēc iespējas labāk izmantotu pieejamos dalībvalstu un Komisijas resursus un mazinātu respondentu atbildes slogu.3. Programma nodrošina instrumentu izveidi, lai palielinātu Eiropas statistikas sistēmas elastību un uzlabotu tās spēju laicīgi reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām.5. pantsFinansējums1. Šīs programmas īstenošanas finanšu shēmu laika posmā no 2008. līdz 2012. gadam ar šo nosaka 274 200 000 euro apmērā.2. Gada apropriācijas budžeta lēmējinstitūcija apstiprina saskaņā ar finanšu shēmas ierobežojumiem.6. pantsZiņojumi1. Programmas īstenošanas trešajā gadā Komisija sagatavo starpposma progresa ziņojumu un iesniedz to Statistikas programmu komitejai.2. Programmas darbības posma beigās Komisija pēc apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju sagatavo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu. Šis ziņojums jāpabeidz līdz 2013. gada beigām un pēc tam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.3. Ziņojumu par prioritāšu maiņas rezultātiem ietver starpposma progresa ziņojumā un galīgajā novērtējuma ziņojumā.7. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.8. pantsAdresātiŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […]I PIELIKUMS PIECU GADU STATISTIKAS PROGRAMMA. TRANSVERSĀLI JAUTĀJUMIŠis pielikums attiecas uz Kopienas statistikas attīstībai nozīmīgiem transversāliem aspektiem vidējā un ilgā termiņā. Pirmkārt, tajā izklāstīts, kā statistikas politika kā tāda sekmē Eiropas integrāciju; otrkārt, tajā vispārīgi raksturota Eiropas statistikas sistēma un sadarbība ar statistikas lietotājiem un veidotājiem; treškārt, tajā aprakstīti galvenie instrumenti , ko izmanto Kopienas iestāde sadarbībā ar valstu iestādēm. Katram no minētajiem aspektiem pielikumā apkopoti galvenie mērķi un iniciatīvas, kas jāīsteno šajā piecu gadu laikposmā.1. STATISTIKAS NOZīME EIROPAS INTEGRāCIJāTicama statistikas informācija par ekonomisko sociālo un vides stāvokli ES un tā elementiem valsts un reģionālā līmenī ir Eiropas integrācijas procesa nepieciešams priekšnosacījums. Tā nodrošina ES iestādes, dalībvalstis un pilsoņus ar nepieciešamo faktu materiālu, lai novērtētu vajadzību pēc Eiropas politikas iniciatīvām un to panākumus. Saskaņota un salīdzināma statistika ir arī ļoti būtiska, lai veidotu sabiedrības izpratni par Eiropu, rosinātu iedzīvotāju līdzdalību diskusijās un demokrātiskajos procesos saistībā ar Eiropas nākotni un iesaistītu uzņēmumus vienotajā tirgū.Eiropas Savienības padziļināšanu un paplašināšanu atspoguļo pati ESS (Eiropas statistikas sistēma). ESS stratēģijas un pasākumi ietver pastāvīgu jēdzienu, definīciju un metožu saskaņošanu un vajadzības gadījumā statistikas veidošanas procesu integrāciju un kopīgu savstarpēji izmantojamu sistēmu ieviešanu. Tomēr ESS jāturpina attīstīt tās struktūras, stratēģijas un pasākumi, lai nodrošinātu, ka sistēma saglabā un attīsta vajadzīgo kvalitāti un efektivitāti, lai apmierinātu visas lietotāju vajadzības. Oficiālās statistikas pētniecība var sekmēt arī tālāku Kopienas statistikas infrastruktūras, efektivitātes un kvalitātes attīstību.Programmas perioda mērķi ir šādi. Turpina jēdzienu, klasifikāciju un metodiku „vienotās statistikas valodas” tālāku saskaņošanu, izveidi un īstenošanu. Šajā jomā nozīmīgākie pasākumi ir Eiropas kontu sistēmas pārskatīšana un NACE 2. red. ekonomiskās darbības klasifikācijas ieviešana. Izstrādā daudznacionālo uzņēmumu grupu Eiropas statistikas reģistru un iekļauj statistikas izveides procesos. Sadarbībā ar citiem attiecīgajiem EK dienestiem, Eiropas Centrālo banku sistēmu un starptautiskām organizācijām turpina izstrādāt un ieviest standartus un kopīgus instrumentus, lai efektīvi un droši apmainītos ar statistikas datiem un metadatiem ESS. Šie standarti tiks īstenoti visās attiecīgajās jomās. Izstrādā un ievieš gan lietotājiem, gan statistikas veidotājiem pieejamu metadatu repozitoriju, sasaistot datus un metadatus attiecībā uz visu datu veidošanas ciklu. Veicina plašāku interneta izmantošanu ne tikai statistikas izplatīšanai gala lietotājiem, bet arī citos statistikas veidošanas procesa posmos. Izstrādā un īsteno politiku un instrumentus saskaņotai konfidencialitātes pārvaldībai ESS. Tāpat izstrādā un ievieš saskaņotus līdzekļus, lai pilnvaroti pētnieki varētu optimāli piekļūt anonimizētiem mikrodatiem. Informācijas izpaušanas risks tiks atbilstīgi novērtēts un tiks izstrādāti tehniski līdzekļi, lai atvieglotu pieeju statistikas datiem un to apmaiņu. Izstrādā līdzekļus apmaiņas instrumentiem ESS. Šajā nolūkā veicina atvērtā koda programmatūras (AKP) izmantošanu. Ievieš līdzekļus, lai darbībā varētu labāk izmanot oficiālās statistikas pētniecības rezultātus. |-  2. ATTIECīBAS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM2.1. Eiropas statistikas sistēmaEurostat atbild par Kopienas statistikas nodrošināšanu ES politikas mērķiem. Ir vajadzīga cieša un koordinēta sadarbība, lai efektīvi veidotu Kopienas statistiku, uz ko attiecas šī programma un kuras izveidē iesaistītas gan dalībvalstu iestādes, kas atbildīgas par saskaņotas valsts statistikas veidošanu, gan Eurostat, kas atbild par Kopienas statistikas veidošanu, pamatojoties uz datiem, kurus galvenokārt iesniegušas valstu iestādes. Šī sadarbība tiek īstenota Eiropas statistikas sistēmā.Eiropas statistikas sistēma (ESS) ir partnerība, kas aptver Eurostat , valstu statistikas iestādes un citas ar statistiku saistītas valstu iestādes, kas katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas statistikas sagatavošanu un izplatīšanu saskaņā ar Eiropas statistikas prakses kodeksa principiem . Eurostat veiks vajadzīgo šīs struktūras pārvaldību un koordinēšanu, lai garantētu laicīgu statistikas nodrošināšanu ES politikas vajadzību atbalstam.Sistēmas nevainojamas darbības pamatelements ir arī pieredzes, paraugprakses, zinātības un galveno metodisko paņēmienu apmaiņa starp ESS dalībniekiem. Tā tiek veicināta, attīstot Eiropas statistikas apmācību programmu.Programmas perioda mērķi ir šādi. Komisija un dalībvalstis īstenos atbilstīgas iniciatīvas, lai panāktu Eiropas statistikas prakses kodeksa ievērošanu. Tiks izveidotas struktūras un procedūras, lai pārraudzītu prakses kodeksa ievērošanu Eurostat un valstu statistikas iestādēs, kā arī sniegtu konsultācijas šajā jomā. Augsta līmeņa padomdevēja struktūra papildinās pārvaldības struktūru. Ievieš Eiropas oficiālās statistikas kvalitātes marķēšanas procesu. Eiropas statistikas apmācību programmas mērķis ir uzlabot Eiropas statistikas kvalitāti kopumā, uzlabojot statistiķu kvalifikāciju, veicinot to neatkarību, sekmējot gan teorētisku, gan praktisku apmācību un īstenojot paraugprakses un pieredzes apmaiņu. |-  2.2. Sadarbība ar lietotājiemKatrā ziņā jārisina ciešs, pastāvīgs dialogs ar Kopienas statistikas lietotājiem par to vajadzībām, statistikas faktisko izmantojumu un prioritātēm. Pašreizējā sadarbība ar lietotājiem ir lietderīga un ietver arī Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komitejas (CEIES) pasākumus, sadarbību ar Eiropas uzņēmējdarbības federācijām un oficiālas diskusijas ar Komisijas dienestiem par statistikas darba programmu. Tomēr Kopienas statistikas lietotāju skaits aug, un to vajadzības kļūst aizvien atšķirīgākas, tādēļ Eurostat stiprinās dialogu starp Eiropas statistikas sistēmu un tās lietotājiem.Programmas perioda mērķi ir šādi. Mazina plaisu starp statistikas lietotājiem un veidotājiem, uzlabojot saziņu ar dažādām lietotāju grupām un tīkliem. Īsteno proaktīvu lietotāju vajadzību izpēti. Tas Eiropas statistikas sistēmai ļaus efektīvāk reaģēt uz jaunajām vajadzībām. Nostiprina CEIES. Tādējādi tiks nodrošināta tāda Kopienas statistikas attīstība, kas vairāk vērsta uz lietotāju vajadzībām. |-  2.3. Tehniskā sadarbība ar valstīm, kas nav ES valstisLai varētu noritēt ES mijiedarbība ar kaimiņvalstīm un citiem reģioniem, un valstīm visā pasaulē, ir vajadzīga ticama statistika par ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem šajās valstīs. Tiek īstenota visaptveroša tehniska sadarbība, lai palielinātu šo valstu statistikas jaudu un nodrošinātu statistiku, kas vajadzīga ES politikas vadībai. Tas jo īpaši attiecas uz ES kandidātvalstīm. Sadarbība ietver daudzu Eiropas statistikas sistēmas partneru pieredzi.Programmas perioda mērķis ir šāds. Sagatavot un īstenot reģionālas attīstības programmas un nodrošināt ciešāku saikni starp statistikas pasākumiem un plašākiem ES programmu mērķiem. |-  2.4. Sadarbība ar starptautiskajām organizācijāmStatistikai jābūt salīdzināmai ne tikai starp ES dalībvalstīm, bet arī plašākā starptautiskā mērogā, un daudzu Eiropas statistikas sistēmas (ESS) jomu pamatā ir starptautiski saskaņota metodika. ESS daudzkārt uzņemas vadību un izstrādā standartus, vēl pirms izveidoti starptautiskie standarti. Šādos gadījumos ir ļoti būtiski, lai starptautiskā metodika tiktu veidota, ņemot vērā Eiropas attīstību. Starptautiskā sadarbība ietver arī kopīgu lielāku projektu vadību un darba programmu un datu vākšanas pasākumu koordināciju, lai izvairītos no centienu dublēšanās.Pieredze liecina, ka koordinēta, kopīga nostāja ir nozīmīga, lai ES prioritātes spētu ietekmēt starptautisko statistikas sistēmu darba plānu, attīstību un saskaņošanu. Šā iemesla dēļ ir uzsākta intensīva ES nostājas sagatavošana un koordinācija pirms augsta līmeņa starptautiskām sanāksmēm.Programmas perioda mērķi ir šādi. Nodrošināt, lai ES būtu pastāvīgi pārstāvēta, un vajadzības gadījumā koordinēt tās nostāju nozīmīgākajos starptautiskajos statistikas forumos un ES politikas prioritāšu jautājumos. Veicināt starptautisko sadarbību un darba programmu koordinēšanu, lai izvairītos no darba dublēšanās un uzlabotu starptautiskās statistikas salīdzināmību. |-  3. INSTRUMENTI3.1. Labāks regulējumsRegulas (EK) Nr. 322/97 3. panta 2. punktā paredzēti trīs veidu „īpaši statistikas pasākumi”, ko var izmantot, lai īstenotu Kopienas statistikas programmu: pirmkārt, tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar koplēmuma procedūru, kas paredz iespēju īstenošanas pilnvaras deleģēt Komisijai; otrkārt, pasākumi, ko nepastarpināti īsteno Komisija saskaņā ar ļoti stingriem nosacījumiem, proti, pasākums nedrīkst norisināties ilgāk par vienu gadu, sagatavojamajiem datiem ir jābūt jau pieejamiem vai iegūstamiem atbildīgajās valsts iestādēs, un papildu izmaksas, kas sakarā ar pasākumu radušās valsts līmenī, ir jāsedz Komisijai; treškārt, vienošanās starp Eurostat un dalībvalstu iestādēm.Vairākumā gadījumu, kad vajadzīga statistikas vākšana, vispiemērotākā izvēle būtu tiesību aktu ieviešana saskaņā ar Līguma noteikumiem. Tā balstīsies uz reālistisku likumdošanas politiku atbilstīgi Komisijas politikai par vienkāršākiem un mērķtiecīgākiem tiesību aktiem. Jaunās likumdošanas iniciatīvas tiks sagatavotas, cieši sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, un šīm iniciatīvām jābūt vērstām uz lietotāju vajadzībām, jānovērš pārmērīgs respondentu slogs, pienācīgi jāņem vērā prioritātes, izmaksas un statistikas nodrošināšanas iespējas.Programmas perioda mērķi ir šādi. Dažās jomās, kurās tiek regulāri veidota Kopienas statistika un kurās sasniegts pietiekams attīstības līmenis, īsteno iniciatīvas, lai vienošanās aizstātu ar Kopienas tiesību aktiem. Statistikas jomās, kuras jau regulē sarežģīti Kopienas tiesību akti, īsteno iniciatīvas, lai šos tiesību aktus pārstrādātu un vienkāršotu. Statistikas jomās, kurās Kopienas tiesību akti nepietiekami atspoguļo lietotāju vajadzības, prioritātes un sociāli ekonomisko un tehnoloģisko kontekstu, īsteno iniciatīvas, lai atceltu vai pārskatītu šos tiesību aktus. |-  3.2. Atbilstības uzraudzībaKopienas statistikas kvalitātes pamatā ir ne tikai zinātniskās prasības, bet arī pamatprasība par atbilstību Līguma un sekundāro tiesību aktu principiem. Tādēļ prioritāte ir neatlaidīga un sistemātiska tiesību aktu piemērošanas uzraudzība. Tiks ievērota globāla un saskaņota atbilstības stratēģija, kuras pamatā ir reālistiskas likumdošanas politikas principi, dalībvalstu pienākums sistemātiski piemērot tiesību aktus statistikas jomā un saskanīga un sistemātiska atbilstības uzraudzība. Cieši kontakti ar valstu kompetentajām iestādēm visos procesa posmos ir daļa no atbilstības procesa.Programmas perioda mērķis ir šāds. Nodrošināt sistemātisku atbilstības uzraudzību attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem. |-  3.3. Lielāka spēja reaģēt uz lietotāju vajadzībāmLai uzlabotu lietotājiem sniegtos statistikas pakalpojumus un Eiropas Statistikas sistēmas efektivitāti kopumā, vairāk jāpievēršas tieši Eiropas politikas būtiskākajām vajadzībām. Tā pamatā būs pieeja „Prioritāte Eiropai”, kas ir pragmatiska stratēģija, lai sekmētu to Eiropas kopsavilkuma rādītāju sagatavošanu, kuri ir īpaši nozīmīgi Kopienas politikai. Tāpat jāstiprina Eiropas statistikas sistēmas elastība un tās spēja laikus reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām.Programmas perioda mērķi ir šādi. Uzlabo statistikas sistēmu saskanību. Tas stiprinās spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām, kombinējot dažādus statistikas avotus. Īpašos gadījumos paplašina ad hoc moduļu izmantošanu Kopienas pētījumos. Tas palielinās spēju reaģēt uz jaunajām vajadzībām. Plašāk izmanto prasību diferencēšanu atkarībā no valsts rādītāju nozīmības Eiropas kopsavilkuma rādītājos. Tas būtiski samazinās dažu valsts iestāžu izmaksas un respondentu atbildes slogu. Tas arī ļaus laicīgāk sagatavot ES kopsavilkuma rādītājus. Īpašos gadījumos var izmantot Eiropas atlasi ar mērķi nodrošināt labas kvalitātes datus Eiropas kopsavilkuma rādītāju līmenī. Tādējādi tiks uzlabota saskanība un salīdzināmība, kā arī racionalizēti statistikas veidošanas procesi. |-  3.4. Finansiāls atbalsts pasākumiem, kas sekmē Kopienas mērķu sasniegšanuLai laikus apmierinātu lietotāju vajadzības, Komisija var atbalstīt statistikas attīstību un Eiropas statistikas sistēmas jaudas palielināšanu, piešķirot tiesības noslēgt pakalpojumu līgumus vai noslēdzot subsīdiju nolīgumus.Programmas perioda mērķis ir šāds. Piešķir tiesības noslēgt pakalpojumu līgumus un subsīdiju nolīgumus, lai nodrošinātu optimālu statistikas attīstību un palielinātu Eiropas statistikas sistēmas jaudu, pēc iespējas labāk izmantojot pieejamos resursus. |-  3.5. Partneru pieredzes izmantošana Kopienas nolūkiemLai sasniegtu Eiropas statistikas sistēmas mērķus un nodrošinātu, ka programmas, procesi un produkti tiek pienācīgi pilnveidoti, lai varētu apmierināt augošās lietotāju vajadzības, ir vajadzīgi ne tikai pietiekami resursi, bet arī radošais gars un kompetence visā ESS. Tādēļ ir jārod jauni veidi, kā strukturēt konkrētu pasākumu praktisko īstenošanu, izmantojot pieredzi un paraugpraksi, ja tāda ir pieejama, lai panāktu sinerģiju un uzlabotu kopējo efektivitāti.Programmas perioda mērķis ir šāds. Veido kopīgas struktūras, instrumentus un procesus, iesaistot valstu iestādes un attiecīgos EK dienestus un sekmējot atsevišķu dalībvalstu specializāciju īpašos statistikas pasākumos, kas dod ieguldījumu Eiropas statistikas sistēmā kopumā. |-  3.6. IzplatīšanaProgrammas periodā izplatīšanas mērķi un instrumenti būtiski mainīsies; tas ne tikai ievērojami pārveidos pašas izplatīšanas funkcijas būtību, bet arī būtiski ietekmēs citus statistikas izveides procesa posmus.Interneta sniegto iespēju un tā pieejamības straujā attīstība nākotnē to padarīs par galveno statistikas datu izplatīšanas rīku. Tas ievērojami paplašinās iespējamo lietotāju loku, tādējādi radot jaunas izplatīšanas iespējas. Turklāt tas nodrošinās iespēju attīstīties intensīvākai sadarbībai starp Eurostat un valstu statistikas iestādēm. Tomēr līdz ar internetu radīsies arī jauni, nozīmīgi uzdevumi, kas saistīti ar datu izvietošanu lietotājiem ērtā veidā, lai palīdzētu lietotājiem sameklēt statistiku, iepazīties ar to un izprast to. Esošie izplatīšanas rīki — papīra publikācijas un nesaistes elektroniskie mediji ― kļūs par papildu izplatīšanas rīkiem. Efektīvas izplatīšanas nozīmīgi elementi ir atbilstīgas lietotāju atbalsta struktūras un saziņa ar lietotāju grupām.Programmas perioda mērķi ir šādi. Eurostat tīmekļa vietni attīstīs satura, lietošanas vienkāršības un funkcionalitātes ziņā, un tā atbildīs paraugpraksei. Paplašinās sadarbību ar citām Eiropas statistikas sistēmas un citu EK dienestu izplatīšanas platformām, lai atvieglotu tīmekļa vietņu izmantošanu un palielinātu statistikas informācijas vērtību no lietotāju viedokļa. |-  3.7. Izmaksu un ieguvumu līdzsvarsESS modri jāuzrauga līdzsvars starp vajadzībām pēc informācijas Kopienas politikas mērķiem un resursiem, kas nepieciešami ES, valstu un reģionu līmenī, lai sniegtu šo informāciju. Atbilstošu resursu nodrošināšana valsts kontekstā ir sevišķi būtiska, lai apmierinātu vajadzības pēc statistikas informācijas ES politikas lēmumu pieņemšanas procesā. Tomēr svarīgi ir arī saglabāt pietiekamu elastīgumu, lai valstu iestādes varētu apmierināt Kopienas vajadzības pēc statistikas informācijas visrentablākajā veidā.Prioritāšu noteikšanas pamatā būs trīs augsta līmeņa pamatprincipi:-  novērtēt lietotāju vajadzības, tostarp to, cik tās nozīmīgas politikas veidošanai Kopienas līmenī;-  novērtēt ietekmi uz respondentu, dalībvalstu un Komisijas izmaksām;-  novērtēt konkrētus, nozīmīgus statistikas jautājumus, proti, cik rentabla ir konkrētā statistika, vai ir pieļaujams kompromiss starp statistikas kvalitātes dažādiem aspektiem, piemēram, „precizitāti” un „laicīgumu”, un kādas ir iespējas paredzēt elastīgus ziņojumu sniegšanas pienākumus, galveno uzmanību pievēršot Eiropas pamatvajadzībām.Lai iespējami palielinātu kopējo rentabilitāti un varētu līdzsvarot darbību prioritātes ikgadējās statistikas darba programmās, šos principus piemēros pārskatāmā veidā, ievērojot prakses pamatnostādnes, ko Eurostat izstrādās un uzturēs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm.Programmas perioda mērķi ir šādi. Ievieš metodes, lai padziļināti pārskatītu esošās Kopienas statistikas nozares un novērtētu jaunās vai būtiski mainījušās vajadzības, kas radušās lietotājiem. Tas būs svarīgi, lai pastāvīgi uzlabotu Kopienas statistiku, nodrošinot, ka tiek apzinātas tās prasības, ko var samazināt vai no kā var atteikties, un lai ieviestu pārskatītas vai jaunas iniciatīvas statistikas jomā. Tādās statistikas jomās, kas rada lielu atbildes slogu uzņēmumiem, ievieš uzraudzības pasākumus un meklē iespējas šādu slogu mazināt. No šāda viedokļa nozīmīgs instruments būs plašāka administratīvo datu izmantošana statistiskas nolūkiem. Jomās, kur atbildes slogs ir vislielākais, nosaka mērķus tā samazināšanai. |-  II PIELIKUMSPIECU GADU STATISTIKAS PROGRAMMA. MĒRĶI UN PASĀKUMIŠajā pielikumā sniegts kopsavilkums par statistikas vajadzībām un prasībām, raugoties no Eiropas Savienības politikas vajadzību viedokļa. Pirmā iedaļa veltīta starpnozaru statistikas darbībām vispārīgo politikas prioritāšu atbalstam; pārējās iedaļās šīs vajadzības sakārtotas atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma sadaļām. Tā kā dažas statistikas darbības attiecas uz vairākām sadaļām, var būt vērojama zināma atkārtošanās. Šajā pielikumā attiecībā uz katru politikas jomu izklāstīts tiesiskais pamats, pašreizējā situācija un galvenās iniciatīvas, kas īstenojamas šajā piecu gadu laika posmā.Komisijas noteiktās prioritātes katru gadu apspriež ar dalībvalstīm, lai izveidotu priekšlikumus par to statistikas prasību vienkāršošanu, kas integrējamas jauna tiesiskā pamata pieņemšanas procesā un tā īstenošanas pasākumos. Dalībvalstis regulāri apspriež un apmainās ar datu vākšanas paraugpraksi, lai veicinātu datu vākšanas metožu vienkāršošanu un modernizēšanu, kas mazinātu respondentu slogu.Starpnozaru statistikas pasākumi vispārīgo Kopienas politikas prioritāšu atbalstamSTRUKTURāLIE RāDīTāJI UN ILGTSPēJīGAS ATTīSTīBAS RāDīTāJITiesiskais pamatsStrukturālie rādītāji sakņojas Lisabonas stratēģijā, ko Eiropadome pieņēma 2000. gada martā, un tie galvenokārt vērsti uz ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību, kā 2005. gadā izklāstīts Integrētajās pamatnostādnēs izaugsmei un nodarbinātībai (EK Līguma 99. pants). Ilgstspējīgas attīstības rādītāji ir ieguvuši jaunu pamatu ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada jūnijā.Pašreizējā situācijaStatistika un rādītāji ir vajadzīgi, lai pārraudzītu, kā tiek īstenota gan Lisabonas stratēģija, gan ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kas ir transversālas stratēģijas. Pastāvīgi tiek veikti uzlabojumi, lai rādītāju kopumus pielāgotu jaunajām vajadzībām un paaugstinātu sabiedrībai sniegtās informācijas kvalitāti.Līdz šim nav pietiekami aptvertas dažas jomas, piemēram, pārtikas nekaitīgums un kvalitāte, ķīmiskās vielas un pesticīdi, veselība un vide, uzņēmumu atbildība, bioloģiskā daudzveidība, dabas resursi, transports, jūras ekosistēmas, laba pārvaldība un finanšu pakalpojumi.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Strukturālos un ilgtspējīgas attīstības rādītājus pielāgo jaunajām lietotāju vajadzībām un īpašām valstu programmām.-  Sadarbojoties ar citiem Komisijas dienestiem un Eiropas Vides aģentūru, izstrādā jaunus ilgspējīgas attīstības rādītājus, lai varētu labāk apmierināt pašreizējās un nākotnes vajadzības, jo īpaši pārtikas nekaitīguma un kvalitātes, ķīmisko vielu un pesticīdu, veselības un vides, uzņēmumu atbildības, bioloģiskās daudzveidības, dabas resursu, transporta, jūras ekosistēmu, zemes izmantojuma un labas pārvaldības jomās; pēc vajadzības tiks sīkāk izstrādāts reģionālais dalījums.-  Uzlabo esošo rādītāju kvalitāti un pabeidz publicēto rādītāju kvalitātes aprakstus.-  Sekmē informēšanu gan par strukturālajiem, gan ilgtspējīgas attīstības rādītājiem saskaņā ar to pamatā esošo stratēģiju nozīmi.PaplašināšanāsTiesiskais pamatsLai risinātu pievienošanās sarunas, Komisijai jāspēj sagatavot pilnīgu ticamas statistikas kopumu, kas metodikas ziņā ir salīdzināms ar Eiropas Savienības valstu statistikas kopumu. Palīdzību jaunajām dalībvalstīm, kandidātvalstīm un valstīm, kas gatavojas kļūt par kandidātvalstīm, statistikas jomā vada, izmantojot stingru tiesisko pamatu, tostarp pievienošanās aktu un Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA ).Pašreizējā situācijaTiecoties sasniegt mērķus statistikas palīdzības jomā, Eiropas Savienība saskarsies ar trim diezgan atšķirīgiem uzdevumiem:-  integrēt potenciālos jaunos dalībniekus visos Kopienas mehānismos, ieskaitot, piemēram, pašu resursu budžetus, struktūrfondus un visus citus jautājumus un programmas;-  pienācīgi sagatavot kandidātvalstis pirms to pievienošanās ES, piedaloties sarunu procesā un uzraugot, kā tās pilda savas saistības sarunu laikā līdz to pievienošanās dienai;-  turpināt sagatavot atlikušās kandidātvalstis un palīdzēt tām sasniegt pilnīgu atbilstību pašreizējiem Kopienas tiesību aktiem.Tas izvirza augstas prasības kandidātvalstu statistikas izveidei. Ir vajadzīga statistikas pamatinformācija par ekonomiku, ieskaitot iekšzemes kopprodukta sektorālo un reģionālo dalījumu, iedzīvotājus, nodarbinātību utt. Cita būtiska statistika ir tā, kas mēra vienotā tirgus īstenošanu, tas ir, preču tirdzniecība, pakalpojumu tirdzniecība un brīvība veikt uzņēmējdarbību, maksājumu bilance, kapitāla plūsmas, personu mobilitāte, rūpnieciskā ražošana un struktūra utt. Turklāt ir noteiktas prasības statistikai saistībā ar pievienošanās sarunu jutīgām nozarēm, atbalstot tādas primārās ES politikas jomas kā lauksaimniecība, transports, reģioni un vide.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Salīdzināmu datu vākšanu galvenajām politikas jomām konsolidē sarunu un Komisijas iekšējiem mērķiem.-  Turpina sniegt atbalstu jaunajām dalībvalstīm, kandidātvalstīm un valstīm, kas gatavojas kļūt par kandidātvalstīm, lai pielāgotu to statistikas sistēmas nolūkā izpildīt Kopienas prasības.I SADAĻA BRīVA PREčU APRITETIESISKAIS PAMATSLīguma noteikumi: 133. pants (kopējā tirdzniecības politika). Tiesību akti, kas skar attiecīgās statistikas jomas: EP un Padomes Regula (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3330/91 atcelšanu; EP un Padomes Regula 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.Pašreizējā situācijaGalvenie sasniegumi, kas gūti iepriekšējā programmas periodā, ir tirdzniecības statistikai veltīto tiesību aktu pielāgošana (galvenokārt Intrastat regula), Intrastat ziņojumu sniegšanas sistēmas ieviešana jaunajās dalībvalstīs un kombinētās nomenklatūras pozīciju skaita samazināšana. Šis pārmaiņas tika īstenotas, lai labāk apmierinātu statistikas datu lietotāju vajadzības gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī, tādējādi sniedzot iespēju pareizi interpretēt makroekonomisko attīstību un novērtēt ES un dalībvalstu konkurētspēju. Vienlaikus tika optimizēta statistikas datu vākšana un apstrāde, tādējādi mazinot statistikas informācijas sniedzējiem radīto administratīvo slogu. Šie rezultāti lielā mērā saskan ar Lisabonas stratēģijas mērķiem.2008.—2012. gada mērķis būs turpināt centienus vienkāršošanas jomā, saskaņot dažāda veida starptautiskas preču aprites statistiku un maksājumu bilances statistiku, vienlaicīgi pētot iespējas tirdzniecības statistikas datus un nomenklatūras sasaistīt ar cita veida statistiku, galvenokārt uzņēmumu statistiku vai rūpnieciskās darbības nomenklatūrām. Rezultātā notiks virzība uz vienkāršotāku, pārredzamāku un aptverošāku sistēmu tirdzniecības statistikas apkopošanā un izmantošanā, kas savukārt mazinās uzņēmumu administratīvo slogu un tādējādi stiprinās Eiropas tautsaimniecības konkurētspēju. Vienlaikus dažādu statistikas veidu savstarpēja sasaiste ļaus izmantot jaunas metodes ES ekonomisko un strukturālo pārmaiņu un resursu ilgtspējīgas izmantošanas analīzē.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Komisija ierosinās, lai 2010. gadā stājas spēkā vienplūsmas sistēma Intrastat .-  Tiks izstrādātas metodes un rīki, lai labāk integrētu dažādus statistikas veidus, kas vajadzīgi uzņēmumiem.-  Uzlabos saskanību starp preču tirdzniecības un maksājumu bilances statistiku, tuvinot šīs preču statistikas jomas.II SADAĻA LAUKSAIMNIECīBATIESISKAIS PAMATSLauksaimniecības statistika atspoguļo to, cik lielā mērā integrēta ES lauksaimniecība, cik nozīmīga ES budžetā ir kopējā lauksaimniecības politika (KLP) un cik būtiska nozīme lauksaimniecības statistikai ir KLP lēmumu pieņemšanas procesā.Pašreizējā situācijaTradicionālā lauksaimniecības statistika vēl aizvien būs ļoti nozīmīga KLP (tirgus pārvaldība), un tā tiks konsolidēta un racionalizēta. No otras puses, saistībā ar jaunajiem politiskajiem jautājumiem (lauku attīstība, atbilstība vides prasībām un ietekme uz vidi, pārtikas nekaitīgums) būs vajadzīga strukturāla statistika, ko varētu apkopot retāk, taču tai jāapmierina vajadzība pēc detalizēta un dažkārt specifiska ģeogrāfiska dalījuma, kas atbilstu, piemēram, telpiskajiem datiem par augsni, ūdensšķirtnēm un bioloģisko daudzveidību. Šajā ziņā ļoti vērtīgs avots būs 2010. gada lauksaimniecības skaitīšana.Viens no galvenajiem priekšlikumiem, kas ietverts Eiropas Komisijas rīcības plānā par bioloģisko lauksaimniecību, ir pievēršanās uz informāciju balstītai bioloģiskās pārtikas tirgus attīstībai. Šajā nolūkā tiks paredzēts vākt statistikas datus gan par bioloģisko produktu ražošanu, gan to tirdzniecību. ES lauksaimniecības statistikas sistēmas juridiskā struktūra tuvākajā nākotnē ir jāvienkāršo un jāievieš ES un kandidātvalstīs.Īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai izstrādātu īpašus rādītājus par videi labvēlīgu un ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un par rūpniecības nozarēm, kas saistītas ar kokmateriāliem. Būs jāpārrauga ES mežu rīcības plāns, kura īstenošanas pirmo posmu paredzēts uzsākt 2006.―2007. gadā.Zivsaimniecības statistikas programma ietvers pastāvīgu spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu, ieskaitot akvakultūras statistiku, sociāli ekonomisko rādītāju un ilgtspējības rādītāju izstrādi, kā arī zivsaimniecības produktu piegāžu bilances izstrādi. Eurostat ņems vērā pārmaiņas ierosinātajā jūrniecības politikā un atbilstīgi pielāgos savu darba programmu.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  2010. gadā principā veic lauksaimniecības skaitīšanu (rezultātiem jābūt pieejamiem ne vēlāk kā 2011. gadā) saskaņā ar tiesību aktiem, kā arī vīna dārzu apsekojumu, ko veic reizi 10 gados. 2008. gadā jābūt pieejamiem 2007. gadā veiktā lauku saimniecību struktūras apsekojuma rezultātiem (kā arī 2007. gadā veiktā augļu koku apsekojuma rezultātiem).-  Saskaņā ar tiesību aktiem veic apsekojumus par lauksaimniecības ražošanas metodēm, zemes izmantojumu, ražošanas līdzekļu izmantojumu un bioloģisko lauksaimniecību.-  Esošos apsekojumus par kultūrām un dzīvnieku audzēšanu veic saskaņā ar pārskatītajiem tiesību aktiem. Ierosinātie tiesību akti ir paredzēti, lai iekļautu un vienkāršotu spēkā esošos tiesību aktus.-  Atkarībā no secinājumiem, kas izdarīti, iepazīstoties ar pašlaik īstenoto priekšizpēti, var būt jāapkopo dati par lauku mājsaimniecību ienākumiem.-  Turpinās lauku attīstības un agrovides rādītāju izstrādi un nodrošinās to pieejamību.-  Īpaša uzmanība tiks pievērsta efektīvākas lauksaimniecības statistikas vākšanas un apstiprināšanas sistēmas izstrādei.-  Jāapkopo jauna statistikas informācija, kas izmantojama kā orientieris ierosinātajā jūrniecības politikā, ko patlaban sagatavo Komisija.III SADAĻA PERSONU BRīVA PāRVIETOšANāS UN PAKALPOJUMU UN KAPITāLA BRīVA APRITE[11]TIESISKAIS PAMATSKapitāla un pakalpojumu brīva aprite ir ļoti nozīmīga ES iekšējam tirgum. Tā ietilpst tā saucamajās „pamatbrīvībās”, kam ir galvenā nozīme vienotajā tirgū. Atbildot par to Līguma noteikumu pareizas un laicīgas piemērošanas uzraudzību, kuri regulē kapitāla un pakalpojumu apriti, Eiropas Komisijai nepieciešama ticama un salīdzināma statistikas informācija.Attiecīgie Līguma noteikumi, kas regulē brīvu kapitāla apriti, nostiprināti EK Līguma 56.―60. pantā. Līguma 49. pantā izklāstīta brīvība sniegt pārrobežu pakalpojumus. Tiesību akti, kas skar attiecīgās statistikas jomas: EP un Padomes Regula 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem; EP un Padomes Lēmums 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu; Komisijas priekšlikums EP un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (COM(2005) 88 galīgā redakcija).Pašreizējā situācijaPakalpojumu un kapitāla brīvas aprites nozīme pieaug, tādēļ aizvien palielinās pieprasījums pēc augstas kvalitātes statistikas. Uzdevums ir laicīgi publicēt attiecīgos datus un pielāgot sistēmu mainīgajām politikas veidotāju prasībām, vienlaikus saglabājot respondentu slogu nelielā līmenī.Ar 2006. gadu, īstenojot regulu par maksājumu bilanci, tiks uzlabota datu kvalitāte par pakalpojumu tirdzniecību un tiešajiem ieguldījumiem. Turklāt statistika par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem ļaus mērīt ražošanas sistēmu globalizāciju. Izveidotā statistika arī turpmāk aptvers tirdzniecību gan Eiropas Savienības iekšienē, gan ārpus tās un tādējādi atbildīs vienotā tirgus vajadzībām.Daudznacionālo uzņēmumu nozīme aizvien pieaug, tādēļ būs vajadzīgi jauni datu vākšanas paņēmieni. Jaunajā regulā par uzņēmumu reģistriem paredzēts, ka atsevišķi dati par daudznacionālām uzņēmumu grupām jānosūta Eurostat un dalībvalstīm jāsaņem saskaņota informācija, tādējādi izveidojot Kopienas daudznacionālo uzņēmumu grupu reģistru ( EuroGroups ), kas tiks pilnībā īstenots, sākot ar 2008. gadu.Eiropas politikas veidotājiem, valstu regulatoriem un pasta operatoriem ir būtiska regulāra augstas kvalitātes statistikas izveide par pasta pakalpojumiem , lai atbalstītu atvērta pasta pakalpojumu tirgus izveidi un tālāku attīstību. Lai nodrošinātu augstu datu kvalitāti, to vākšanas grozījumu pamatā būs 2006. gada izmēģinājuma datu vākšanas novērtējums.Pētniecības un attīstības un ar to saistīto cilvēkresursu internacionalizācija būtiski ietekmē Eiropas tautsaimniecības rezultātus. Tāpēc ir jāvāc pētniecības un attīstības dati saistībā ar maksājumu bilanci, FATS un daudznacionālu uzņēmumu pasākumiem.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Visās attiecīgajās jomās tiks piemērota NACE 2. red. ekonomiskās darbības klasifikācija ar detalizētāku pakalpojumu dalījumu.-  Nodrošina, ka tiek ieviesti un atjaunināti pamata tiesību akti (maksājumu bilance, starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība, ārvalstu tiešie ieguldījumi un ārvalstu saistītie uzņēmumi).-  Nodrošina precīzāku pētniecības un attīstības internacionalizācijas rādītāju noteikšanu.-  Darbs pie uzturēšanās atļauju statistikas (gan attiecībā uz ES, gan trešo valstu pilsoņiem) turpināsies, kamēr vien Kopienas politikai būs vajadzīgi šāda veida dati.IV SADAĻA VīZU POLITIKA, PATVēRUMA POLITIKA, IMIGRāCIJAS POLITIKA UN CITA POLITIKA, KAS SAISTīTA AR PERSONU BRīVU PāRVIETOšANOS[12]TIESISKAIS PAMATSTiks attīstīta statistika par migrāciju un patvēruma meklēšanu un noziedzību un kriminālo tiesvedību , lai apmierinātu augošās vajadzības pēc statistikas Komisijas rīcības plāna atbalstam ar nolūku īstenot Hāgas programmu tiesiskuma, brīvības un drošības jautājumos. Rīcības plānā ietverti priekšlikumi par migrācijas plūsmu pārvaldību, migrantu sociālo un ekonomisko integrāciju, robežkontroli, patvēruma piešķiršanu un drošības stiprināšanu, kopīgi apkarojot noziedzību, jo īpaši organizēto noziedzību. Lai atbalstītu šos pasākumus, būtisks kāpums būs nepieciešams statistikas pieejamības un kvalitātes ziņā. Tas jo īpaši attiecas uz četru jaunu fondu izveidi, kas ierosināta vispārīgajā programmā par solidaritātes un migrācijas plūsmu pārvaldību 2007.—2013. gadam[13]. Šīs pārmaiņas sāksies vēl pirms 2008. gada, taču turpināsies visā statistikas programmas periodā un pēc tam.Pašreizējā situācijaPašlaik Kopienas statistika par migrāciju un patvēruma meklēšanu ir saistīta ar nopietnām problēmām — tās ir datu nepieejamības un nepietiekamas saskaņotības problēmas. Patlaban tiek īstenoti pasākumi, lai pārvarētu šos trūkumus, un šie pasākumi tiks īstenoti visā programmas periodā. Šos uzlabojumus veicinās jauno tiesību aktu īstenošana attiecībā uz Kopienas statistiku par migrāciju un patvēruma meklēšanu šīs programmas pirmajos gados. Noziedzības statistika tiks izveidota saskaņā ar ES rīcības plānu 2006.―2010. gadam par saskanīga un visaptveroša pamata izstrādi, lai nodrošinātu datus par noziedzību un kriminālo tiesvedību. Tiks pētīts, cik iespējams un ieteicams ir ieviest juridisku pamatu šai statistikai.Atzīstot, ka valstu administratīvās un statistikas sistēmas migrācijas, patvēruma meklēšanas, noziedzības un tiesiskuma jomā ir ļoti atšķirīgas, statistikas salīdzināmības uzlabošanas pasākumi galvenokārt būs vērsti uz statistikas rezultātu saskaņošanu, nevis uz kopēju datu avotu un procedūru ieviešanu. Tomēr dažos gadījumos (piemēram, statistikā par organizēto noziedzību) var būt nepieciešams izstrādāt jaunus datu avotus.Galvenās iniciatīvas 2008.―2012. gadam-  Pabeidz tiesību aktu īstenošanu par Kopienas statistiku migrācijas un patvēruma meklēšanas jomā. Tas nodrošinās pamatu pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai stiprinātu šīs statistikas pieejamību, salīdzināmību, laicīgumu un politisko atbilstību.-  Izstrādā statistiku, kas sniedz sociāli ekonomisku informāciju par migrantu kopienām, tostarp darbaspēka apsekojumā ievieš ad hoc moduļus un 2011. gada Kopienas tautas skaitīšanas programmas ietvaros vāc informāciju par migrantiem.-  Ievieš Kopienas statistiku par noziedzību (tostarp organizēto noziedzību), viktimizāciju un kriminālo tiesvedību un uzlabo šīs informācijas salīdzināmību, piemēram, izstrādājot un, iespējams, īstenojot kopēju ES moduli par viktimizāciju.V SADAĻA TRANSPORTSTIESISKAIS PAMATSPēdējo 15 gadu laikā ES transporta politika attīstījās strauji. Transporta politikas mērķis ir definēts 1992. gada un 2001. gada Transporta baltajās grāmatās un Komisijas 2006. gada jūnija paziņojumā Padomei un EP „Eiropas dinamisma saglabāšana — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā. Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta baltās grāmatas vidusposma pārskats” (COM (2006) 314 galīgā redakcija). Tā mērķis ir transporta sistēmas optimizācija, kas nodrošinātu atsevišķu transporta veidu un to kombināciju efektīvu, konkurētspējīgu, drošu un videi labvēlīgu darbību intermodālu pārvadājumu ķēžu ietvaros. Tīrāks un efektīvāks transports ir vajadzīgs, lai augošo mobilitāti nošķirtu no tās negatīvās blakus iedarbības. ES transporta politika ir galvenais elements ES Ilgstspējīgas attīstības stratēģijā un Lisabonas programmā izaugsmei un nodarbinātībai.Pašreizējā situācijaKopienas transporta statistikai jāveido visaptveroša transporta informācijas sistēma, ietverot datus par pasažieru un preču plūsmu, satiksmi, infrastruktūru, transporta veidiem, aprīkojumu, personu mobilitāti, drošumu, drošību, enerģijas patēriņu un ietekmi uz vidi, transporta izmaksām, ieguldījumiem infrastruktūrā, transporta uzņēmumiem un strukturālajiem un ilgstspējīgas attīstības rādītājiem.Statistika par pasažieru un preču plūsmu un satiksmi visiem transporta veidiem ir laba, izņemot pasažieru autotransportu un nemotorizētus transporta veidus. Turklāt pašlaik statistikā par visu transporta veidu satiksmi trūkst dažu svarīgu datu, kas ir vajadzīgi, lai uzraudzītu satiksmes plūsmas pārlieko noslogotību, emisijas gaisā un turpmāku negatīvu ietekmi uz vidi. Statistika par kravu pārvadājumiem joprojām ir vērsta uz vienu transporta veidu un nenodrošina pietiekamu informāciju par intermodālām pārvadājumu ķēdēm.Patlaban transporta informācijas sistēmā trūkst informācijas par transporta infrastruktūras ieguldījumiem un izmaksām, kā arī telpiski dalītas informācijas par transporta tīkliem un plūsmām ar saiknēm starp satiksmes tīkla ģeogrāfisko atspoguļojumu un par tīklu savāktajiem datiem; šāda informācija ir vajadzīga, lai veicinātu ieguldījumus Eiropas transporta infrastruktūrā un Kopienas reģionālajā politikā.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Konsolidē un pabeidz Kopienas transporta statistikas juridiskā pamata izveidi par visiem transporta veidiem. Turpina notiekošo darbu pie modālā dalījuma rādītāju izveides gan pasažieru, gan kravas transporta jomā. Īpaši tiks uzsvērti pasažieru pārvadājumi ar autotransportu.-  Veicina papildu statistikas vākšanu par intermodālu pārvadājumu ķēdēm, pilsētu transportu, kā arī to rādītāju sagatavošanu, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu vides un drošības apsvērumu iekļaušanu transporta politikā. Pārskata datu vākšanu par izdevumiem un izmaksām, ko rada ieguldījumi infrastruktūrā. Ņem vērā arī vajadzību pēc rādītājiem par loģistikas rezultātiem. Īpaši tiks uzsvērta tādu datu vākšana par satiksmi, kas izteikti transportlīdzekļu kilometros.VI SADAĻA KOPīGI NOTEIKUMI PAR KONKURENCI, NODOKļIEM UN TIESīBU AKTU TUVINāšANUTIEšA STATISTIKAS PROGRAMMA NAV VAJADZīGA. STATISTIKAS INFORMāCIJU šAI SADAļAI PēC VAJADZīBAS IEGūST NO CITU PROGRAMMAS SADAļU DATIEM UN RāDīTāJIEM.VII SADAĻA EKONOMIKAS UN MONETāRā POLITIKATIESISKAIS PAMATSLīguma noteikumi: 99. pants (ekonomikas politikas koordinācija un pārraudzība); 104. pants (fiskālās attīstības uzraudzība); 105. pants (monetārā politika un cenu stabilitāte); 133. pants (kopējā tirdzniecības politika); 269. pants (pašu resursi). Galvenās regulas: Padomes Regula 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (EKS95); Padomes Regula 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula); Padomes Lēmums 2000/597/EK par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu; Padomes Regula 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru; Padomes Regula 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem; Padomes Regula 1165/98 par īstermiņa statistiku; EP un Padomes Regula 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem; ES Civildienesta noteikumi.Pašreizējā situācijaEiropas Savienības makroekonomiskās politikas pārraudzībai un koordinēšanai, ekonomikas un monetārās savienības monetārās politikas īstenošanai, kā arī Kopienas strukturālajai politikai — tam visam vajadzīgs stingrs statistikas pamats. Turklāt ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt statistiku ES administratīvajiem mērķiem.Eurostat un dalībvalstīm jānodrošina, lai sekmīgi tiktu īstenota Eiropas kontu sistēmas datu nosūtīšanas programma. Šie dati ir uzņēmējdarbības cikla un strukturālās analīzes pamatelements. Ievērojamas pūles tiks pieliktas, lai uzlabotu ražīguma rādītājus, ko veicinās Euklems projekts.Vēl aizvien ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt statistiku ES administratīvajiem mērķiem . Tas ietver NKI datu un pievienotās vērtības nodokļa datu nodrošināšanu, lai aprēķinātu pašu resursus, makroekonomiskos datus, kas ir vajadzīgi strukturālās politikas atbalstam (īpaši pirktspējas paritātes ), un datus, kas vajadzīgi ES ierēdņu algu un pensiju aprēķināšanai.Budžeta un fiskālajai pārraudzībai izmantoto datu saskaņošanu un salīdzināmību pārskatīs, lai nodrošinātu lēmumu pieņēmējus ar augstas kvalitātes un salīdzināmiem statistikas instrumentiem, kas palīdzētu izdarīt skaidrus secinājumus par stāvokli katrā dalībvalstī.Pēdējos gados saskaņotā patēriņa cenu indeksa ( HICP ) pārmaiņu ātrums ir samazinājies, un vairāk jāveicina HICP kvalitātes uzlabošanās (īpaši saistībā ar īpašnieku izmantotajiem mājokļiem, kvalitātes pielāgojumiem un atlasi).Pastāvīgi jāuzlabo galveno Eiropas ekonomisko rādītāju ( PEEI ) laicīgums, aptvērums un izplatīšana. Saistībā ar īstermiņa statistiku ( STS ) jāuzlabo pakalpojumu aptvērums, īpaši pakalpojumu cenu aptvērums, laikrindu garums un datu laicīgums.Attiecībā uz maksājumu bilances statistiku pašreizējie uzdevumi ir atbilstīgu datu sniegšana nacionālo kontu veidošanai un pastāvīgas pamatdatu kvalitātes nodrošināšana dalībvalstīs, kurās tiek paaugstinātas robežvērtības, par kuru pārsniegšanu bankām jāziņo.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Aktīva piedalīšanās starptautisko standartu pārskatīšanā attiecībā uz nacionālajiem kontiem ( SNA 93 ) un maksājumu bilanci ( BMP5 ).-  Eiropas kontu sistēmas (EKS95) pārskatīšana.-  NACE 2. red. klasifikācijas ieviešana nacionālajos kontos un maksājumu bilances un īstermiņa statistikā. Citu pamata tiesību aktu ieviešana.-  Eiropas patēriņa cenu statistikas sistēmas izveide, balstot to uz HICP, HICP tiesiskā pamata vienkāršošana un konsolidēšana un HICP uzticamības nodrošināšana, izmantojot efektīvāku saziņas politiku un atbilstības stratēģiju.VIII SADAĻA NODARBINāTīBATIESISKAIS PAMATSES darba statistikas attīstības pamatā būs pārskatītā Lisabonas stratēģija, kurā tagad galvenā vērība pievērsta izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā, mērķi un uzdevumi, kas noteikti saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju, un ekonomikas un monetārā savienība, kam nepieciešams visaptverošs tādu statistikas datu kopums, kas sagatavots biežāk nekā reizi gadā, lai raksturotu darba tirgus attīstību euro zonā un Eiropas Savienībā.Pašreizējā situācijaDarba tirgus statistiku reglamentē stingrs tiesiskais pamats , lai nodrošinātu, ka regulāri tiek nosūtīti dati, kas vajadzīgi nodarbinātības, bezdarba, ienākumu un darbaspēka izmaksu novērtējumam. Tomēr ir iezīmējušās jaunas politikas jomas, tāpēc tiesību akti statistikas jomā jāattiecina uz citām nozarēm, proti, i) darba piedāvājumu statistiku, novērtējot darba tirgus pieprasījuma aspektu un papildinot statistiku par nodarbinātību un bezdarbu; ii) migrantu stāvokli darba tirgū, veicinot šīs kopienas labāku integrāciju, un iii) pāreju no skolas dzīves darba dzīvē, sekmējot tādas politikas izveidi, kas atvieglo jauniešu integrāciju darba tirgū. Veidojot statistiku, joprojām tiks pievērsta uzmanība citām jomām, piemēram, kvalitātei darbā un nodarbinātībai saistībā ar darbaspēka novecošanu, darbinieku un uzņēmumu spējai pielāgoties, kā arī darba tirgus vajadzībām pēc informācijas sabiedrības.Kopienas darbaspēka apsekojums ( LFS ) pēdējos gados ir ievērojami pilnveidots, un šis apsekojums, kā arī tā ikgadējie moduļi kļuvuši par galveno avotu salīdzinošu datu veidošanā par darba tirgu. LFS ir mājsaimniecību apsekojums, tādēļ tā rezultāti ir jāpapildina ar datiem par uzņēmumiem, piemēram, strukturālo un īstermiņa statistiku par izpeļņu un darbaspēka izmaksām. Tomēr joprojām ir nepieciešama tālāka darba tirgus statistikas attīstība saistībā ar kvalitātes uzlabošanu, piemēram, jāpanāk labāks saskanīgums ar nodarbinātības datiem, kas ietverti nacionālajos kontos un citos uzņēmējdarbības un lauksaimniecības apsekojumos, un jāievieš Eiropas atlases shēma un ātri veikti novērtējumi, lai uzlabotu rādītāju izplatīšanas laicīgumu. Turklāt jāpieliek pūles, lai padziļināti analizētu pašreizējos datu avotus un garantētu elastīgākas anonimizētu individuālo datu izplatīšanas procedūras zinātnes vajadzībām un 2011. gadā ieviestu pārskatītu profesiju klasifikāciju ( ISCO ) ar mērķi labāk atspoguļot nodarbinātības struktūru un ļaut veikt labākus salīdzinājumus starptautiskā līmenī.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Definē un īsteno 2008. gada LFS ad hoc moduli par migrantu un migrantu pēcteču stāvokli darba tirgū, 2009. gada LFS ad hoc moduli par pāreju no skolas dzīves darba dzīvē un 2010.—2012. gada LFS ad hoc moduļu programmu.-  Izpeļņas un darbaspēka izmaksu strukturālos apsekojumus attiecina uz visu tautsaimniecību un īsteno 2008. gada darbaspēka izmaksu apsekojumus un 2010. gada izpeļņas struktūras apsekojumu.-  Īstermiņa darba tirgus statistikā jāievieš Eiropas atlases shēmas, kas balstītas uz plašāku esošo datu izmantošanu; tas ļaus laicīgi sagatavot ceturkšņa un mēneša kopsavilkuma datus par nodarbinātību un bezdarbu euro zonā.-  Darba statistika nodrošina iespēju pārraudzīt nodarbinātības un kvalifikācijas vajadzības informācijas sabiedrībā.-  Pilnībā īsteno Padomes regulu par darba piedāvājumu statistiku.IX SADAĻA KOPēJā TIRDZNIECīBAS POLITIKATIESISKAIS PAMATSAr Līguma 133. pantu Eiropas Komisijai ir uzticēta atbildība par sarunām par tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm, tostarp par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumiem. Tiesību akti, kas skar attiecīgās statistikas jomas: Padomes Regula 1172/95 par statistiku, kas attiecas uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm; EP un Padomes Regula 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem; Komisijas priekšlikums EP un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (COM(2005) 88 galīgā redakcija).Pašreizējā situācijaPasaules arēnā ienāk jauni tirdzniecības konkurenti un partneri (piemēram, Ķīna, Indija, Brazīlija un Latīņamerika), norisinās strukturālas pārmaiņas preču un pakalpojumu tirdzniecības jomā, tāpēc aug arī vajadzība pēc datiem. Turklāt prioritāte joprojām būs kandidātvalstu un galveno ES partnervalstu datu augstas kvalitātes vākšanas nodrošināšana, analīze un saskaņošana.Paralēli tiks pieliktas pūles, lai ievērotu kvalitātes standartus attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu tirdzniecību, ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un ārvalstu saistīto uzņēmumu tirdzniecību. Šajā nolūkā ārkārtīgi svarīgi būs īstenot regulu par maksājumu bilances statistiku un pieņemt regulu par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem ( FATS ).Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Īsteno jaunu Extrastat tiesību aktu, kura galvenais mērķis ir nodrošināt papildu atbilstošu muitas informāciju un papildinošu statistiku, izmantojot tirdzniecības dalībnieku reģistrus.-  Nodrošina, ka tiek ieviesti un atjaunināti pamata tiesību akti (maksājumu bilance, starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība, ārvalstu tiešie ieguldījumi un ārvalstu saistītie uzņēmumi).-  Apkopojot ES maksājumu bilances statistiku, izmanto jaunos SVF starptautiskos metodikas standartus.-  ES ievieš rokasgrāmatu par starptautiskās pakalpojumu tirdzniecības statistiku un tās pārskatīto versiju.X SADAĻA MUITU SADARBīBATIEšA STATISTIKAS PROGRAMMA NAV VAJADZīGA. STATISTIKAS INFORMāCIJU šAI SADAļAI PēC VAJADZīBAS IEGūST NO CITU PROGRAMMAS SADAļU DATIEM UN RāDīTāJIEM.XI sadaļa SOCIāLā POLITIKA, IZGLīTīBA, ARODMāCīBAS UN JAUNIEšITIESISKAIS PAMATSŠajā jomā statistikas virzību ietekmēs atklātās koordinācijas metode (AKM) sociālās izstumtības, pensiju, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā; ilgtspējīgas attīstības stratēģija; EK Līguma 143. pants (ziņojums par sociālo stāvokli) un 13. pants (diskriminācijas apkarošana); stratēģija par veselības aizsardzību un drošību darbā; 2003. gada Padomes rezolūcija par tādu personu nodarbinātības un sociālās integrācijas veicināšanu, kurām ir invaliditāte, un Komisijas paziņojums par vienlīdzīgām iespējām personām ar invaliditāti. UNECE stratēģijā par izglītību ilgtspējīgai attīstībai arī paredzēta datu izstrāde.Pašreizējā situācijaDzīves apstākļu un sociālās aizsardzības statistikas sistēma balstās uz diviem galvenajiem pīlāriem — ESSPROS (sociālās aizsardzības statistikas sistēma) un EU-SILC (statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem). Šie divi pīlāri ir AKM Lākenes rādītāju un pensiju rādītāju pamatā. Jāgūst panākumi, izstrādājot rādītājus par reģionālo un bērnu nabadzību.Dati par mūžizglītību aptver informāciju par formālu vai neformālu izglītību, izmantojot izglītības un apmācības sistēmas vai pašmācību. Pamatojoties uz izveidoto statistiku par izglītību, jauni dati tika apkopoti par arodmācībām uzņēmumos (mērot uzņēmuma apņemšanos un ieguldījumu darbinieku arodmācībās) un pieaugušo izglītību. Dati par jauniešiem ir pieejami no esošajiem apsekojumiem, un tos pilnībā izmantos, pirms turpinās darbu, lai labāk iekļautu jauniešu dimensijas esošajos apsekojumos.Saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darbā datu vākšana un analīze tiks koncentrēta uz nelaimes gadījumu darbā cēloņiem, apstākļiem un izmaksām, arodslimībām un ar darbu saistītām veselības problēmām, kā arī uz faktoriem, kas var negatīvi ietekmēt nodarbināto veselību. Tiks izstrādāta un īstenota regulāra statistikas vākšana, īpaši saskaņoti apsekojumu moduļi attiecībā uz invaliditāti . Statistiku turpinās uzlabot, lai atbalstītu valstu stratēģijas par augstas kvalitātes, pieejamas un ilgtspējīgas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes izveidi.Ir sākts sagatavošanas darbs, lai izstrādātu kopīgu metodiku statistikai par diskriminācijas mērogu un ietekmi.Galvenais demogrāfijas statistikas mērķis būs nodrošināt visaptverošu datu un analīžu kopumu, kas vajadzīgs, lai novērtētu, kādas sekas ir demogrāfiskajām pārmaiņām Eiropā. To sasniegs, uzlabojot demogrāfisko datu vākšanas pasākumu metodes un saturu, īstenojot tiesību aktus attiecībā uz 2011. gada iedzīvotāju un mājsaimniecību skaitīšanu un regulāri sagatavojot ilgtermiņa iedzīvotāju skaita prognozes.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Izstrādā ierobežotu pamata mainīgo lielumu kopumu un jauno Eiropas sociālo statistikas apsekojumu moduļu instrumenta sistēmu ( E4SM ).-  Konsolidē EU-SILC projektu, izstrādā izplatīšanu garengriezumā un padara darboties spējīgu koncepciju par bruto ienākumiem.-  Izstrādā reģionālās nabadzības (izmantojot mazu teritoriju novērtēšanas metodes) un bērnu nabadzības rādītājus.-  Izstrādā ESSPROS īstenošanas regulas, lai uzlabotu datu aptvērumu, salīdzināmību un laicīgumu.-  Uzlabo esošās mūžizglītības statistikas sistēmas kvalitāti (ieskaitot aptvērumu, laicīgumu, salīdzināmību un atbilstību) un rezultātus, ieskaitot datu trūkuma novēršanu (piemēram, par ieguldījumu efektivitāti, mobilitāti, mācībspēku un instruktoru kvalitāti, izglītības kvalitāti, arodmācībām, terciāro studentu sociālo izcelsmi) un piekļuvi informācijai izglītības iestāžu līmenī.-  Statistika par jauniešiem jāveido pakāpeniski, izmantojot esošos avotus un, ja vajadzīgs, to labāk iekļaujot esošajos apsekojumos.-  Visus sociālos datus, kas savākti par indivīdiem ES līmenī, summē pēc dzimuma, un tiks noteikts rādītāju pamatkopums attiecībā uz vīriešu un sieviešu līdztiesību.-  Tiks izstrādāta un ieviesta kopīga metodika, lai iegūtu vai uzlabotu esošos statistikas datus par diskriminācijas mērogu un ietekmi.XII SADAĻA KULTūRAŠAJā POSMā STATISTIKAS VEIDOšANA PAR KULTūRU IR IEROBEžOTA. TāPēC NAV VISAPTVEROšA UN SASKANīGA PAMATA, Kā ARī ATSEVIšķU TIESīBU AKTU KULTūRAS STATISTIKAS JOMā.Ja radīsies jaunas politikas vajadzības, būs jākonsolidē statistika par kultūru, lai izveidotu ilgstošu regulāru datu apkopošanas sistēmu (pamatojoties uz dažādiem datu avotiem). Turklāt drīzāk ir nepieciešams visaptverošs metodikas darbs, piemēram, lai labāk noteiktu kultūras sociālo ietekmi un kultūras nozīmi uz zināšanām balstītā ekonomikā.XIII SADAĻA SABIEDRīBAS VESELīBATIESISKAIS PAMATSPadomes Direktīva 89/391 par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā; EP un Padomes Lēmums 1786/2002 par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003—2008); Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā.Pašreizējā situācijaSaskaņā ar iepriekšējām Kopienas rīcības programmām sabiedrības veselības jomā izveidotā veselības informācijas sistēma tiks attīstīta, izmantojot pasākumus par „zināšanām un informāciju par veselību” saskaņā ar turpmāko Kopienas rīcības programmu sabiedrības veselības jomā no 2007. līdz 2013. gadam. Dalībvalstīm, kandidātvalstīm un EEZ/EBTA valstīm cieši sadarbojoties Eiropas statistikas sistēmā (ESS), Eurostat turpinās izstrādāt šīs sistēmas statistikas elementu, īpaši attiecībā uz Eiropas Kopienas veselības rādītājiem ( ECHI ).Turklāt dati par sabiedrības veselību ir vajadzīgi arī ilgtspējīgas attīstības rādītājiem, strukturālajiem rādītājiem, konteksta rādītājiem par invaliditāti un rādītājiem, kuri izstrādāti saistībā ar atklātās koordinācijas metodi un nepieciešami, lai atbalstītu valstu stratēģijas kvalitatīvas, pieejamas un ilgtspējīgas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes izveidei.Kopā ar pasākumiem saskaņā ar Kopienas sabiedrības veselības programmu un sadarbojoties ar attiecīgajām ES aģentūrām un starptautiskajām kompetentajām organizācijām sabiedrības veselības statistikas jomā (PVO, ESAO un UNECE ), centieni būs vērsti uz to, lai turpinātu izstrādāt un īstenot metodiku, jo īpaši veselības stāvokļa (ieskaitot invaliditāti un saslimstību), veselības faktoru (piemēram, dzīvesstils un vides faktori), veselības aprūpes (ieskaitot veselības izdevumus) un nāves cēloņu jomās.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Ja vien iespējams, tiks pieņemtas Komisijas regulas, lai īstenotu EP un Padomes regulu par Kopienas statistiku attiecībā uz sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā.-  Nostiprina sabiedrības veselības statistikas pamatsistēmas infrastruktūru, īpašu uzmanību pievēršot attiecīgo metodiku (piemēram, Eiropas veselības aptauju apsekojums ( EHIS ) un veselības kontu sistēma ( SHA )) pārbaudei, konsolidēšanai un īstenošanai.-  Uzlabo sabiedrības veselības statistikas (tostarp statistikas par invaliditāti un veselības aprūpi) pieejamību, salīdzināmību, laicīgumu un politisko atbilstību, īpašu uzmanību pievēršot turpmākai metodikas izstrādei un ņemot vērā atšķirīgo kontekstu katrā valstī.XIV SADAĻA PATēRēTāJU TIESīBU AIZSARDZīBATIESISKAIS PAMATSPēdējos gados patērētāju politika ir kļuvusi ļoti nozīmīga (Līguma 153. pants). Eurostat darbs balstīsies uz veselības un patērētāju tiesību aizsardzības stratēģiju un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko rada Kopienas programmu veselības un patērētāju tiesību aizsardzībai no 2007. līdz 2013. gadam, ko Komisija pieņēma 2005. gadā.Plašo jomu „patērētāju tiesību aizsardzība” dala divās galvenajās jomās: „patērētāju aizsardzības jautājumi” un „pārtikas nekaitīgums”.Pašreizējā situācijaPar patērētāju aizsardzības jautājumiem Eurostat ik gadu izdod t.s. panorāmas publikāciju „Patērētāji Eiropā — fakti un skaitļi” un ir izveidojis starpdienestu darba grupu detalizētu cenu statistikas jomā.Pārtikas nekaitīgums ir svarīgs jautājums saistībā ar patērētāju aizsardzības politiku, un Eiropas Savienība ir izstrādājusi plašu likumdošanas un citu pasākumu spektru, lai nodrošinātu efektīvas kontroles sistēmas visā ķēdē, ieskaitot juridiski izveidotus standartus vides aizsardzībai un dzīvnieku labturībai.Pārtikas nekaitīguma statistikas jomā Eurostat centienu mērķis ir sniegt metodisku atbalstu un statistikas informāciju, kas noderīga ne tikai politikas veidotājiem, bet arī privātām ieinteresētajām personām un sabiedrībai kopumā.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam (patērētāju aizsardzības jautājumi)-  Izstrādā t.s. smago oficiālo statistiku (piemēram, detalizētas cenas, pārrobežu patēriņa izdevumi, uzņēmumu un patērētāju attiecības u.c.) un sniedz metodisku palīdzību t.s. atvieglotās statistikas izveidē, ko veic citas publiskas/privātas struktūras.-  Sagatavo rīcības plānu pēc tam, kad starpdienestu darba grupa detalizētu cenu statistikas jomā ir izdarījusi savus secinājumus.-  Sāk detalizētu pētījumu par iespēju iekļaut moduli par patērētāju tiesību aizsardzības jautājumiem jaunajā instrumentā ( E4SM ), ko pašlaik izstrādā Eurostat .Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam (pārtikas nekaitīgums)-  Turpina attiecīgas statistikas izstrādi, lai varētu veikt uzraudzību pārtikas nekaitīguma jomā.-  Uzlabo pieejamību un kvalitāti statistikai par marķētiem produktiem (bioloģiski ražotiem produktiem, produktiem, kas satur ģenētiski modificētus organismus u.c.).XV SADAĻA EIROPAS KOMUNIKāCIJU TīKLITIEšA STATISTIKAS PROGRAMMA NAV VAJADZīGA. STATISTIKAS INFORMāCIJU šAI SADAļAI PēC VAJADZīBAS IEGūST NO CITU PROGRAMMAS SADAļU DATIEM UN RāDīTāJIEM.XVI SADAĻA RūPNIECīBAUZņēMUMU STATISTIKATiesiskais pamatsEiropas uzņēmumu statistika ir vajadzīga, lai, pamatojoties uz to, varētu veikt konkurētspējas, ražīguma un izaugsmes analīzi un sagatavot galveno informāciju, kas vajadzīga, lai pārraudzītu, kā sokas ar atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu.Padomes Regula (EK) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (ar grozījumiem); Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 48/2004 par ikgadējo Kopienas statistikas apkopošanu par tērauda rūpniecību 2003. līdz 2009. pārskata gadā; Padomes Regula (EEK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi. Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) par uzņēmumu reģistriem. Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu ( FATS ) struktūru un darbību. Komisijas Regula 1450/2004 par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu.Pašreizējā situācijaUzņēmumu strukturālo statistiku izmanto detalizētai Eiropas uzņēmumu sektora analīzei. Galvenās lietotāju bažas skar datu nepietiekamo laicīgumu un lēno pielāgošanos jaunām politikas vajadzībām, piemēram, nepietiekamo informāciju par pakalpojumu sektoru, uzņēmējdarbību, globalizāciju un pāreju uz ilstpējīgiem ražošanas veidiem. Konkrētās ražošanas nozarēs ražošanas statistika ir būtisks elements izpratnes veidošanā par nozares rezultātiem.Kopienas jauninājumu statistika ir galvenais instruments jauninājumu mērīšanai Eiropā. Šo statistiku veido reizi divos gados no 2004. gada. Arvien lielākā mērā tiek nodrošināta piekļuve KJS mikrodatiem.Patlaban tiek izstrādāta statistika par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem ( FATS ), un jaunajā regulā būs ietverts mainīgo lielumu pamatkopums, lai mērītu globalizāciju. Jaunajā uzņēmumu reģistra regulā paredzētais Eiropas daudznacionālo uzņēmumu reģistrs ( EuroGroups ) ir izmēģinājuma fāzē.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Pilnībā ievieš pamata tiesību aktus (pārstrādā USS regulu, FATS regulu, EuroGroups reģistru). Veic un pilnībā novērtē tiesību aktos paredzētos izmēģinājuma pētījumus.-  Kopienas jauninājumu statistikas jomā 2008. gada KJS ir plānots pilnībā īstenot 2005. gada Oslo rokasgrāmatu. 2010. gada KJS un turpmākie Kopienas jauninājumu apsekojumi arī turpinās uzlabot datu kvalitāti un piekļuvi datiem.-  Izstrādā jaunu statistiku, lai padziļinātu izpratni par ekonomikas globalizāciju.-  Risina problēmas saistībā ar lietotāju bažām par laicīguma nodrošināšanu un vienaldzību pret jaunām vajadzībām, pārbaudot jaunas un elastīgas datu vākšanas metodes ar ad hoc apsekojumiem un Eiropas atlases metodēm.-  Tiks izstrādāti veidi, lai varētu izpaust Eiropas kopsavilkuma rādītājus visdetalizētākajā darbības līmenī, vienlaikus aizsargājot uzņēmumu tiesības saglabāt datu konfidencialitāti.-  Sākot ar 2008. pārskata gadu, visā uzņēmumu statistikā tiks ieviesta pārskatītā ekonomiskās darbības klasifikācija (NACE 2. red.)-  Tiks izstrādāti veidi, kā mazināt uzņēmumu slogu, piemēram, vairāk izmantojot administratīvos datus, nelielu mērķtiecīgu apsekojumu metodes, publiski pieejamus datus par uzņēmumiem un XBRL tehnoloģiju.Informācijas sabiedrības statistikaTiesiskais pamatsInformācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana ir viens no galvenajiem virzītājspēkiem ceļā uz iekļaujošu sabiedrību, labākām darbavietām un lielāku Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Eurostat statistika par informācijas sabiedrību Eiropas politikas veidotājiem ir nozīmīgs pamats, lai novērtētu, kādas strukturālas pārmaiņas norisinās ekonomikā, virzoties uz ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām, un uzraudzītu panākumus atjaunoto Lisabonas mērķu sasniegšanā.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 808/2002 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību.Pašreizējā situācijaNodrošinot rādītājus par IKT izmantošanu gan uzņēmumos, gan mājsaimniecībās/individuāli, vairākus gadus Eurostat ir devis ieguldījumu salīdzinošajā novērtēšanā saistībā ar informācijas sabiedrību. Šis darbs tiks turpināts un uzlabots, lai pielāgotos politikas vajadzībām, piemēram, i2010 iniciatīvai, kuras pamatā ir pārskatītā Lisabonas stratēģija, un turpmākām politikas iniciatīvām. Tādēļ var nākties paplašināt pašlaik spēkā esošo juridisko pamatu, novēršot pastāvošos ierobežojumus.Lai aptvertu ne tikai gatavības un lietojuma aspektus, Kopienas apsekojumus, kas tiek veikti, papildinās datu vākšana par IKT ieguldījumiem un par IKT ietekmi uz uzņēmumu darbības rezultātiem, praksi un sabiedrību. Tiks novērtēts, vai vajag pielāgot informācijas sabiedrības statistikas juridisko pamatu, lai nodrošinātu visaptverošu, laicīgu un ar nacionālajiem kontiem saderīgu datu kopumu par IKT nozarēm un elektronisko saziņu, un tiks veikti attiecīgi pasākumi.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Rādītājus par informācijas sabiedrību, tostarp rādītājus par IKT nozari un tās konkurētspēju, pastāvīgi pielāgo mainīgajām politikas vajadzībām, ņemot vērā plašāku starptautisko sadarbību IKT mērījumu jomā.-  Izstrādā statistiku par IKT ieguldījumiem un IKT ieviešanu, lai labāk sasniegtu mērķi mērīt ilgstspējīgu attīstību un informācijas sabiedrības ietekmi.Tūrisma statistikaTiesiskais pamatsTūrisms ir svarīga Eiropas Savienības darbība, kurai piemīt liels potenciāls, lai dotu ieguldījumu nodarbinātības un ekonomiskās izaugsmes veicināšanā, kā arī lauku, perifēro vai mazāk attīstīto reģionu attīstībā un sociāli ekonomiskajā integrācijā.Padomes Direktīva 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma nozarē.Pašreizējā situācijaPatlaban statistiku vāc par tūristu mītņu pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī par tūrisma prakses ekonomiskajiem aspektiem. Tomēr galvenās jomas, kam jāpievērš uzmanība, ir šādas: jāsasniedz lielāks esošās statistikas salīdzināmības līmenis un jāizveido saskaņoti satelītkonti tūrisma jomā; tas saistīts ar plašāku problēmu — ilgtspējīgu tūrismu, kam jānosaka un jāmēra attiecīgie rādītāji. Tā kā tādiem notikumiem kā teroristu uzbrukumi vai infekcijas slimību izplatīšanās ir tūlītēja ietekme uz tūrisma nozari, galvenais uzdevums būs uzlabot datu laicīgumu.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Pilnveido esošo tūrisma statistikas kopumu un tā juridisko pamatu.-  Ievieš saskaņotus satelītkontus tūrisma jomā un nosaka un mēra ilgtspējīga tūrisma rādītājus.Enerģētikas statistikaTiesiskais pamatsDroša un videi labvēlīga apgāde ar pieejamiem energoresursiem ir ES enerģētikas politikas pamatā. Enerģētikas statistikas sistēma ir izstrādāta, atbildot uz šīs jomas politikas vajadzībām.Enerģētikas statistikas sistēma lielā mērā ir balstīta uz nolīgumu. Noteikti atsevišķi juridiski pienākumi, kas ietver īpašus sistēmas aspektus, papildus 1990. gada 29. jūnija Direktīvai 90/377/EEK par gāzes un elektroenerģijas cenām, kas noteiktas lietotājiem rūpniecībā.Pašreizējā situācijaPēdējos gados naftas tirgi ir kļuvuši nepastāvīgi un neprognozējami, jo cenas ir sasniegušas augstu līmeni. Pastāvīgi palielinās ES enerģētiskā atkarība; pieprasījums pēc enerģijas palielinās, radot bažas par spēju samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, vienlaikus ES elektroenerģijas/gāzes tirgi vēl nav izveidojušies par īstu konkurētspējīgu vienotu tirgu. Šajā politiskajā vidē Komisija, atbildot uz valstu un valdību vadītāju aicinājumu 2005. gadā, sagatavoja virkni priekšlikumu (Zaļā grāmata — Eiropas stratēģija ilgstspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai), piemēram, Eiropas enerģijas piegādes observatorijas izveide, lai uzraudzītu ES enerģijas tirgu pieprasījuma un piedāvājuma modeļus, jauna Kopienas direktīva par apkuri un dzesināšanu, mērķu uzraudzība/noteikšana pēc 2010. gada atjaunojamu enerģijas avotu jomā (ieskaitot elektroenerģiju un šķidras biodegvielas) un enerģijas gala izmantošanas efektivitātes uzlabojumu uzraudzīšana.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Regula par enerģijas statistiku, kas ietver pašreizējās prasības un šādi uzlabo kvalitāti.-  Juridiskas saistības vākt statistiku par mājsaimniecību maksātajām elektroenerģijas un gāzes cenām.-  Metodika/pieeja, lai padarītu pieejamas faktiskās izcelsmes valstis; (galamērķi) gāzes importam (eksportam).-  Šķidrās biodegvielas statistikas vākšanas metodikas/nomenklatūras uzlabošana.-  Tādu rādītāju/datu vākšanas noteikšana, ar ko mēra enerģijas efektivitāti, kā paredzēts Direktīvā 2006/32/EK.-  Ja nepieciešams, to konkurences rādītāju paplašināšana, ar ko nosaka konkurences efektivitāti un gāzes/elektroenerģijas tirgu integrāciju.XVII SADAĻA EKONOMISKā UN SOCIāLā KOHēZIJATIESISKAIS PAMATSEiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi; Komisijas priekšlikums EP un Padomes direktīvai, ar ko izveido telpiskas informācijas infrastruktūru Kopienā ( INSPIRE ).Pašreizējā situācijaReģionālus statistikas datus vāc par aptuveni duci plašu statistikas jomu; uz dažām jomām attiecas tiesību akts, bet citas reglamentē nolīgums. Raksturīgi, ka datus pastāvīgi sūta Eurostat . Pilsētu datus pilsētu auditam vāc reizi 3 gados, sākot no 2003. gada.Ģeogrāfisko informāciju vāc un glabā GISCO datubāzē, lai izmantotu Eurostat un visos Komisijas ģenerāldirektorātos. Informācijas vākšanas standartu un saskaņota pamata trūkuma dēļ vajadzīgi ievērojami resursi, lai veiktu pienācīgu saglabāšanu un atjaunināšanu. No otras puses, arvien vairāk apzinoties potenciālu, kāds ir ģeogrāfiskās informācijas kombinācijai ar statistikas un tematisko informāciju, aug pieprasījums pēc kartēšanas, analīzēm un lietojumiem.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam2008.―2012. gada statistikas programmā veicamo darbu lielā mērā noteiks jaunā Kopienas reģionālā politika jaunajā struktūrfondu plānošanas periodā . Turpināsies darbs pie esošo datu konsolidācijas, jo īpaši pilsētu audita, transporta, vides un pētniecības un attīstības jomā. Darbā ar strukturālajiem rādītājiem liela nozīme būs tiesiskā pamata izveidei attiecībā uz datiem par iedzīvotāju skaitu reģionos un paredzamajai EKS 95 regulas pārskatīšanai, kas ietver datus par reģionālajiem kontiem. Uzlabo reģionālās statistikas metožu saskanību, proti, pārskatot attiecīgo tiesisko pamatu, tajā paredz stingrāku metodiku, un jau sākto kvalitātes standartu piemērošanu reģionālo kontu datiem attiecina uz citu reģionālo statistiku, lai nodrošinātu salīdzināmību un laicīgumu.Ģeogrāfiskās informācijas pieejamība un izmantošana ES tika radikāli uzlabota, īstenojot direktīvu par telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropā ( INSPIRE ), kas paredzēta, lai izstrādātu Eiropas telpisko datu infrastruktūru vides politikas un citu politikas jomu atbalstam. Tas būtiski ietekmēs to, kā Komisijas dienesti organizē un izmanto šo informāciju. Šajā programmas periodā Eurostat ĢI nodaļas uzdevums būs ne tikai dot ieguldījumu tehniskās īstenošanas izstrādē un nodrošināt organizatorisko infrastruktūru (tostarp izveidojot INSPIRE komiteju un nodrošinot tās darbību), bet arī atbalstīt INSPIRE ieviešanu visā ES. Arī turpmāk Komisijas lietotāju vidū tiks popularizētas telpiskās analīzes metodes, kombinējot statistikas un ģeogrāfiskos datus; infrastruktūras izveide un tai sekojošā telpisko datu pieejamības uzlabošanās lielā mērā palielinās iespējas noteikt precīzus rādītājus.XVIII SADAĻA PēTNIECīBA UN TEHNOLOģIJAS ATTīSTīBATIESISKAIS PAMATSZinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistika (ZTJ): EP un Padomes Lēmums 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu; Komisijas Regula (EK) Nr. 753/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku; Komisijas Regula 1450/2004 par Kopienas jauninājumu statistiku. Statistiskā pētniecība, metodika un nomenklatūras: EP un Padomes Lēmums par Septīto pamatprogrammu [COM(2005) 119-1 un COM/2006/364/galīgā redakcija, Padomes kopējā nostāja]. Mikrodatu pārvaldība un konfidencialitāte: Komisijas Regula (EK) Nr. 1104/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 831/2002, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku attiecībā uz piekļuvi konfidenciāliem datiem zinātniskos nolūkos.Pašreizējā situācijaZinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistika. Barselonas Eiropadomes secinājumos un vidusposma pārskatā 2005. gadā uzsvērts, ka ES politika zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu jomā ir Lisabonas stratēģijas stūrakmens. Pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies statistikas par pētniecības un attīstības jomu, statistikas par cilvēkresursiem zinātnē un tehnoloģijā, statistikas par patentiem un augsto tehnoloģiju nozarēm un statistikas par uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem izveide un izplatīšana. Šī statistikas izveide ir balstīta uz pašu datu vākšanas pasākumiem, administratīvo avotu izmantošanu un citu oficiālu un neoficiālu datu avotu izmantošanu. Ir izveidots tiesiskais pamats.Statistiskā pētniecība, metodika un nomenklatūras. Darba vides pārmaiņu dēļ, lielākoties paplašināšanās, globalizācijas un IT tehnoloģiju dēļ, kā arī statistikas vākšanas izmaksu dēļ ir jāuzlabo visi datu kvalitātes komponenti (sk. Regulu Nr. 322/97), šādi atbildot uz jaunām ES politikas veidotāju un citu vajadzībām un pielāgojot statistiku sabiedrības pārmaiņām.Mikrodatu pārvaldība un konfidencialitāte. Viegla piekļuve mikrodatiem — šādu prasību stingri pauž pētnieki, lai nodrošinātu laicīgas un precīzas analīzes, kas ir labs atbalsts politikai; no otras puses, atbilstība attiecīgajiem tiesību aktiem par konfidencialitāti ir apgrūtinoša. Jārod jauni droši risinājumi. Turklāt mikrodati ir statistikas informācijas avots, kas patlaban netiek pilnībā izmantots.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadamZinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu statistika . Nākamajos gados darbs īstermiņa statistikas jomā būs vērsts uz to, lai panāktu labāku datu kvalitāti, uzlabotu statistikas metodes, nomenklatūras, koncepcijas un definīcijas (piemēram, labāka zināšanu plūsmu mērīšana; starptautiski saskaņotu izejas datu avota Patstat izmantošana), atklātu papildu datu avotus un pilnībā īstenotu statistiku par doktora grādu ieguvušo personu karjeras attīstību, kā arī lai atjauninātu spēkā esošos tiesību aktus par dažādām attiecīgajām statistikas jomām un nodrošinātu labāku ieguldījumu nacionālajos kontos.Statistiskā pētniecība, metodika un nomenklatūras. Septītajā pamatprogrammā priekšroka dodama tematisko jomu pilnveidei, kā arī pētniecībai, kuras mērķis ir uzlabot datu kvalitāti ar inovatīvu metodiku, tostarp modelēšanu, novērtēšanu un trūkstošo vērtību aprēķināšanu. Oficiālās statistikas jomā veicina aktīvas pētnieku kopienas izveidi, sekmējot tīklu izveidi. Sekmē un atvieglina to rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, kas gūti, veicot pētniecību oficiālās statiskas jomā saskaņā ar sesto un septīto pamatprogrammu, kā arī šo rezultātu izmantošanu praktiskā līmenī. Lielāks darbs veicams, lai uzlabotu izmantotās nomenklatūras (piemēram, tādu uzņēmumu grupu Eiropas apsekojumi, kas veic pētniecību un attīstību) un lai izmantotu un paplašinātu uzņēmumu grupu reģistru Eiropas infrastruktūru.Mikrodatu pārvaldība un konfidencialitāte. Veicina integrētu pieeju un metodiku attiecībā uz Eiropas infrastruktūru izveidi, lai pētniekiem atvieglotu piekļuvi anonimizētiem datiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī attiecībā uz primāro datu noteikšanu, sagatavošanu un vākšanu.XIX SADAĻA VIDETIESISKAIS PAMATSES vides statistiku virza vajadzība pēc augstas kvalitātes, visaptverošas, ticamas un atbilstošas statistikas, kontiem un rādītājiem, lai turpinātu izstrādāt, īstenot un uzraudzīt Kopienas vides politiku, jo īpaši sesto vides rīcības programmu (6. VRP), tās „tematiskās stratēģijas”, kā arī ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas ( SDS ) un Lisabonas stratēģijas vides mērķus un Kārdifas procesu par vides apsvērumu iekļaušanu visās politikas jomās. Patlaban tikai statistika par atkritumiem[14] un ar vidi saistītajām izmaksām[15] tiek vākta saskaņā ar juridisku pamatu.Pašreizējā situācijaPašlaik Eiropas Vides aģentūra ( EEA ), Kopīgais pētniecības centrs ( JRC ), Vides ģenerāldirektorāts (ĢD Vide) un Eurostat pārvalda datus par vidi. Šī „Četru grupa” ( Go4 ) ir vienojusies par tehnisko kārtību[16], kādā tiek sadalīta atbildība un darbs; rezultātā tika izveidoti vides datu centri ( EDC ). Tiks nodrošināta lielāka Go4 partneru IT infrastruktūras saderība. Vides statistikas un kontu sistēmu papildina cieša partnerība ar starptautiskām organizācijām (ANO, ESAO) metožu (piemēram, rokasgrāmatas) un datu vākšanas jomā ( Eurostat un ESAO kopīgā anketa).Pamatprioritāte ir apmierināt tematisko stratēģiju pieprasījumu pēc datiem, piemēram, „Atkritumu novēršana un pārstrāde”, „Dabas resursu ilgtspējīga izmantošana” un „Pesticīdu ilgtspējīga izmantošana”; turpina vides pamata statistikas datu sagatavošanu, ka arī statistikas un rādītāju nodrošināšanu par ūdeni, gaisu, bioloģisko daudzveidību, augsni, mežiem un zemes izmantošanu citiem EDC .Lai labāk analizētu un palielinātu saikni starp SDS ekonomikas un vides pīlāriem, jāturpina vides un ekonomisko kontu izstrāde. Dažās vides informācijas apakšjomās konstatēti ievērojami trūkumi, un tās ne vienmēr ir atjauninātas. Vides statistikas un kontu īpatsvars, uz ko attiecas ES tiesību akti, ir neliels; jāapsver juridiskais pamats citām pamatjomām.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadamLai uzlabotu vides statistikas sinerģiju, plānošanu un īstenošanu, no 2008. līdz 2012. gadam darbu koordinēs, izmantojot „direktoru sanāksmi vides statistikas un kontu jautājumos” ( DIMESA ), kas apver divus tīklus — Go4 un dalībvalstis.-  Datu centri attiecībā uz atkritumiem, dabas resursiem un produktiem, regulas par atkritumu statistiku un pesticīdiem (plānotas) nodrošinās augstas kvalitātes datus, apmierinot tematisko stratēģiju datu vajadzības.-  Spēkā esošos vides rādītājus racionalizēs, izstrādās jaunus rādītājus un sniegs tehnisku atbalstu, lai aprēķinātu rādītājus ES līmenī un pārskatītu ziņojumu sniegšanas pienākumus ar mērķi panākt mērķtiecīgāku un rentablāku vides datu vākšanu.-  Tiks veicināta metodikas izstrāde un pētniecība par vides un ekonomiskajiem kontiem un ieviesti nozīmīgākie vides pārskatu moduļi.-  Tiks pilnveidotas novērtēšanas un tūlītējas prognozēšanas metodes, lai novērstu datu nepilnības un palielinātu vides statistikas un pārskatu laicīgumu.-  Vajadzības gadījumā tiks izstrādāts juridiskais pamats galvenajās vides datu vākšanas jomās, uz ko patlaban neattiecas tiesību akti.XX SADĻA SADARBīBA ATTīSTīBAS ATBALSTAMTIESISKAIS PAMATSLīguma 180. pants.Laba statistika ir ļoti nozīmīga, lai izvērtētu attīstības politikas panākumus. Tā ir vajadzīga jaunattīstības valstīm uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanai. Turklāt saistībā ar demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanu un cilvēktiesību ievērošanu statistika ir piemērs labai pārvaldībai, un tā var palīdzēt veicināt labu pārvaldību un pārredzamību ar nosacījumu, ka tiek ievēroti atbilstīgi statistikas veidošanas kvalitātes standarti un tiek nodrošināta oficiālās statistikas pieejamība un izplatīšana.Pašreizējā situācijaAttīstības valstīs ir daudz darba, lai palielinātu statistikas jaudu . Vispārējais mērķis ir atbalstīt ES ārējos sakarus, nodrošinot atbilstošu un mērķtiecīgu tehnisko palīdzību statistikas jomā, lai stiprinātu spēju nodrošināt statistiku valstīs, kas saņem ES atbalstu. Šim atbalstam jābūt ilgstošam. Tāpēc jācenšas, lai nodrošinātu, ka statistika kļūst par valstu un reģionālo attīstības plānu neatņemamu sastāvdaļu.Visnozīmīgākais politikas elements Eiropas Kopienas attīstības politikā ir augošā un skaidri izteiktā koncentrēšanās uz nabadzības samazināšanu , īpaši ĀKK valstīs un sevišķi Āfrikā. Tādējādi sadarbība statistikas jomā aizvien vairāk ir vērsta uz nabadzības mērīšanas un uzraudzības stiprināšanu, sevišķu uzmanību pievēršot Tūkstošgades attīstības mērķu ( MDG ) rādītājiem.Tehniskas konsultācijas un atbalsts tiek nodrošināts, lai mērītu EK attīstības programmu ietekmi, kā arī attiecībā uz ES reģionālās attīstības programmu statistikas aspektu kopumā.Reģionālā integrācija ir pastāvīga programmas prioritāte un atspoguļo pašu valstu augošās iniciatīvas, lai stiprinātu to reģionālās struktūras. Atbalsta jomas ietver daudzpusēju uzraudzību, nacionālo kontu uzlabošanu, cenu statistiku, lauksaimniecības statistiku, statistiku par dabas resursiem un vides apdraudējumiem, ārējo tirdzniecību, uzņēmumu statistiku un apmācību statistikas jomā.Eiropas statistikas sistēma turpina un stiprina centienus, lai uzlabotu koordināciju starp devējām valstīm (t.i., divpusējiem un daudzpusējiem devējiem). Tāpat Eurostat un dalībvalstis atbalsta darbu, jo īpaši saistībā ar ESAO/APK, ANO un Pasaules banku, lai novērtētu, kā sadarbība attīstības jomā ietekmē Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu. Tādējādi tam ir aktīva loma PARIS 21 iniciatīvā. Īpaši tehniskajā sadarbībā uzsver, cik svarīgi ir orientēties uz lietotāju, un sekmē daudzgadīgu plānošanu.Galvenās iniciatīvas 2008.—2012. gadam-  Palielina statistikas nozīmi valstu un reģionālās attīstības plānos.-  Ja iespējams, sniedz tehniskas konsultācijas un atbalstu statistikas attīstības programmu īstenošanai, jo īpaši reģionālā līmenī; tāpat atbalsta projektus, kas skar statistiku un statistikas saskaņošanu valstīs, kas saņem ES atbalstu; sekmē arī statistikas prioritāšu izvērtēšanu attiecībā uz ES statistikas sadarbības plānošanu un programmu veidošanu.-  Īpaši tiek uzsvērta nabadzības mērīšana un uzraudzība, sociālās kohēzijas virzība, vides ilgtspējība un Tūkstošgades attīstības mērķu rādītāji.XXI SADAĻA SADARBīBA AR TREšāM VALSTīM EKONOMIKAS, FINANšU UN TEHNIKAS JOMāTIESISKAIS PAMATSPadomes Regula 96/1279 par atbalsta sniegšanu, lai jaunajās neatkarīgajās valstīs un Mongolijā veiktu ekonomikas reformu un panāktu atjaunotni; Komisijas paziņojums (COM/2004/795/galīgā redakcija) Padomei par Komisijas priekšlikumiem rīcības plāniem saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP).Pašreizējā situācijaSadarbība statistikas jomā ar valstīm, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP), ir vērsta uz šo valstu statistikas sistēmu attīstību , lai jomās, kur tas vajadzīgs ES politikai, nodrošinātu saskaņotu datu pamatkopumu, kas atbilst ES prasībām. Palīdzība statistikas jomā šīm valstīm tiek īstenota, izmantojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu.Galvenās iniciatīvas 2008.— 2012. gadam-  Galvenās jomas, kas jāattīsta, ir ekonomiskā statistika, nacionālie konti un cenu statistika, ārējā tirdzniecība, migrācijas statistika un sociālā statistika. Turklāt arī citas jomas, piemēram, enerģētikas un vides statistika (un plašākā nozīmē — ilgtspējīgas attīstības rādītāji), pakāpeniski kļūs aizvien nozīmīgākas politikas veidošanā.-  Sadarbības mērķim jābūt arī veidot un stiprināt valstu statistikas iestāžu institucionālo jaudu un sadarbību. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam2. BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA/SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM (ABM/ABB)Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) un saistītā(-ās) darbība(-as)Statistika (statistiskās informācijas veidošana; politikas stratēģija un koordinācija; administratīvais atbalsts)3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex BA pozīcijas)), tostarp šādas:29.0201 Statistiskās informācijas politika29.010401 Statistiskās informācijas politika — Administratīvās pārvaldības izdevumi3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgumsPieci gadi; 2008.—2012. gads3.3. Budžeta raksturojumsBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauni | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |29.020101 | Neobligāti | Diferencēti[17] | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 1 |29.010401 | Neobligāti | Nediferencēti[18] | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 1 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu līdzekļi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 decimālzīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. gads* un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[19] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 48,800 | 49,800 | 50,700 | 51,700 | 52,700 | 253,700 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 5,622 | 27,720 | 47,807 | 50,390 | 51,350 | 70,811 | 253,700 |Administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā[20] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4. | c | 3,900 | 4,000 | 4,100 | 4,200 | 4,300 | 20,500 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 52,700 | 53,800 | 54,800 | 55,900 | 57,000 | 274,200 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 9,522 | 31,720 | 51,907 | 54,590 | 55,650 | 70,811 | 274,200 |Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[21] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | 76,444 | 76,543 | 76,644 | 76,747 | 76,852 | 383,230 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6. | e | 5,891 | 6,009 | 6,129 | 6,251 | 6,378 | 30,658 |Orientējošā rīcības izmaksu kopsumma |SA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 135,036 | 136,352 | 137,573 | 138,898 | 140,230 | 688,088 |MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 91,858 | 114,272 | 134,680 | 137,588 | 138,880 | 688,088 |* Minētajā gadā attiecas tikai uz maksājumu apropriācijām.Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai citu struktūru līdzfinansējums, nākamajā tabulā jānorāda šā līdzfinansējuma apmēra novērtējums.Miljoni EUR (līdz 3 decimālzīmēm aiz komata)Līdzfinansētāja struktūra | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. gads un turpmākie gadi | Kopā |Dalībvalstis Citas struktūras | f | 9,934 0,523 | 10,138 0,534 | 10,321 0,543 | 10,525 0,554 | 10,728 0,565 | 51,646 2,719 |KOPĀ SA (ar līdzfinansējumu) | a+c+d+e+f | 144,969 | 146,490 | 147,894 | 149,423 | 150,958 | 0 | 739,734 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu⎭ Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem⎭ Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilnslodzes ekvivalentu (tostarp ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki), sīkāk sk. 8.2.1. punktā.Gada vajadzības | 2008 | 2009[22] | 201022 | 201122 | 201222 | 2013. gads un turpmākie gadi |Cilvēkresursi kopā | 818 | 818 | 818 | 818 | 818 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPrasība izveidot daudzgadu statistikas darba programmu izriet no 3. panta 1. punkta Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97, kas ir galvenais tiesību akts par Kopienas statistiku. Šajā programmā jādefinē attiecīgo pasākumu pieeju, galvenās jomas un mērķi, kuri paredzēti laika posmam līdz pieciem gadiem; tā ir Kopienas statistikas izveides pamats.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaPolitikas lēmumu pieņēmējiem un tirgus dalībniekiem statistika ir nepieciešama, lai pieņemtu lēmumus un uzraudzītu un novērtētu to īstenošanu. Turklāt statistika ir būtisks infrastruktūras elements demokrātijas pareizai un efektīvai darbībai sabiedrībā ar attīstītu ekonomikas sistēmu. Eiropas Savienībai, lai tā pildītu savu misiju, ir nepieciešams augsti kvalificēts statistikas informācijas dienests. Kopienas statistikai jābūt ticamai, neatkarīgai no politiskās ietekmes, savlaicīgai un ērti pieejamai lietotājiem. Turklāt statistikas sagatavošana nedrīkst radīt papildu slogu respondentiem, un statistikas informācijas vākšana jāveic saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu.Kopā ar valstu statistikas iestādēm Eurostat ir izveidojis tīklu, ko sauc par Eiropas statistikas sistēmu. Eiropas statistikas sistēmas mērķi ir šādi:-  izstrādāt standartu, metožu un organizatorisko struktūru sistēmu, lai varētu veidot salīdzināmu, ticamu un atbilstīgu statistiku;-  sniegt Eiropas iestādēm un dalībvalstu valdībām informāciju, kas tām vajadzīga, lai veidotu, īstenotu, uzraudzītu un novērtētu politiku;-  izplatīt statistisko informāciju gan Eiropā kopumā, gan uzņēmumiem un visiem, kam, pieņemot lēmumus, rūp ekonomiskie un sociālie jautājumi;-  censties uzlabot statistikas sistēmas dalībvalstīs un EEZ valstīs, kā arī atbalstīt statistikas sistēmu attīstību valstīs, kas pāriet uz tirgus ekonomiku, un jaunattīstības valstīs.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABMPamatprogrammā jāsniedz pārskats par plānošanas periodam paredzētajām stratēģijām, prioritātēm un darba plāniem. Ir definēti vispārīgie mērķi (transversālas tēmas) un īpaši mērķi (sakārtoti atbilstīgi Līguma sadaļām). Piecu gadu programmu atbalsta ikgadējās programmas, kurās paredzēti sīkāki darba mērķi katram gadam.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)⎭ Centralizēta vadība⎭ to tieši veic Komisija.6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaPriekšlikuma 2. pantā norādīts, ka Kopienas statistikas programma (KSP) no 2008. līdz 2012. gadam tiks īstenota, izmantojot ikgadējās statistikas programmas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 322/97. Par šīm programmām un attiecīgo finansējumu tiks pieņemti atsevišķi Komisijas lēmumi, kuros būs sīki izklāstīts, kādi sasniegumi un rezultāti (mērķi un rādītāji) jāpanāk attiecīgajā laika posmā. Uzraudzība tiks nodrošināta, regulāri sagatavojot ziņojumus par resursu patēriņu un mērķu sasniegšanā gūtajām sekmēm.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšējs novērtējumsPriekšlikums KSP, ar ko aptver 2008.—2012. gada periodu, ir septītais šāda veida dokuments. Divām iepriekšējām programmām (1998.—2002. gadam un 2003.—2007. gadam) nesen tika veikts attiecīgi retrospektīvs novērtējums, ko iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei, un sagatavots termiņa vidusposma ziņojums, ko iesniedza Statistikas programmu komitejai (SPK). Sagatavojot šo priekšlikumu, balstījās uz šiem novērtējumiem, un šajā iedaļā sniegta papildu informācija.Nepieciešamība turpināt Kopienas statistikas programmuVajadzība pēc daudzgadējas KSP izriet no Padomes Regulas (EK) Nr. 322/97 3. panta 1. punkta, kas paredz, ka KSP definē attiecīgo pasākumu ievirzes, galvenās jomas un mērķus, kuri paredzēti laika posmam līdz pieciem gadiem un ir visas Kopienas statistikas apkopošanas pamats. KSP īsteno, izmantojot ikgadējas darba programmas, kurās paredzēti sīkāki darba mērķi katram gadam, un īpašus tiesību aktus attiecībā uz plašāka mēroga darbībām.Sasniedzamo mērķu atbilstībaKopienas statistikas veidotāji un lietotāji bija cieši iesaistīti priekšlikuma sagatavošanā un līdz ar to ― tā mērķu atbilstības novērtēšanā.Statistikas veidotāju apspriedēs bija iesaistītas dalībvalstu, EBTA un kandidātvalstu statistikas iestādes ar SPK starpniecību. Turklāt dažādas programmas daļas tika detalizēti apspriestas Eiropas statistikas sistēmas (ESS) tehniskajās darba grupās.Saistībā ar ārējiem lietotājiem mērķu atbilstība un sasniedzamie rezultāti tika apspriesti, izmantojot Eiropas Ekonomiskās un sociālās statistikas informācijas padomdevēju komiteju ( CEIES ) un Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju ( CMFB ). Abas komitejas bija aicinātas sniegt atzinumu par programmas projektu.Programmas īstenošana un gaidāmais resursu apjomsESS modri jāuzrauga līdzsvars starp vajadzībām pēc informācijas Kopienas politikas mērķiem un resursiem, kas vajadzīgi ES, valstu un reģionu līmenī, lai sniegtu šo informāciju. Atbilstošu resursu nodrošināšana valsts kontekstā ir sevišķi būtiska, lai apmierinātu vajadzības pēc statistikas informācijas ES politikas lēmumu pieņemšanas procesā. Tomēr svarīgi ir arī saglabāt pietiekamu elastīgumu, lai valstu iestādes varētu apmierināt Kopienas vajadzības pēc statistikas informācijas visrentablākajā veidā.Pamatojoties uz trim augsta līmeņa pamatprincipiem, priekšlikumā ir definēts prioritāšu noteikšanas mehānisms:-  novērtēt lietotāju vajadzības, tostarp to, cik tās ir nozīmīgas politikas veidošanai Kopienas līmenī;-  novērtēt ietekmi uz respondentu, dalībvalstu un Komisijas izmaksām;-  novērtēt konkrētus, nozīmīgus statistikas jautājumus, proti, cik rentabla ir konkrētā statistika, vai ir pieļaujams kompromiss starp statistikas kvalitātes dažādiem aspektiem, piemēram, „precizitāti” un „laicīgumu”, un kādas ir iespējas paredzēt elastīgus ziņojumu sniegšanas pienākumus, galveno uzmanību pievēršot Eiropas pamatvajadzībām.Lai panāktu iespējamo kopējo rentabilitāti un varētu līdzsvarot darbību prioritātes ikgadējās statistikas darba programmās, šos principus piemēros pārskatāmā veidā, ievērojot prakses pamatnostādnes, ko izstrādās un uzturēs Eurostat sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš)Eurostat retrospektīvi novērtēja Kopienas statistikas programmu 1998.—2002. gadam. Ziņojums tika iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005) 1 galīgā redakcija, 2005. gada 13. janvāris). Ir veikts arī 2003.—2007. gada programmas termiņa vidusposma novērtējums, kas iesniegts SPK 2006. gada 23. februārī. Šajos ziņojumos novērtēts, kādas sekmes gūtas, īstenojot katru statistikas programmas sadaļu, un ietverti uzlabojumu ieteikumi.Sagatavojot KSP 2008.—2012. gadam, šie ieteikumi tika rūpīgi apsvērti. Līdzās pašreizējām Kopienas politikas prioritātēm tika uzsvērta statistikas pārvaldība, līdztiesīga piekļuve statistikai, prioritāšu noteikšana, elastība un ESS spēja reaģēt.Turklāt Eurostat ir ieviesis visu datu radīšanas darbību iekšējās novērtēšanas programmu, kuras pamatā ir tā sauktie „rotējošie pārskati” ( Rolling Reviews ). Ikviens „rotējošais pārskats” paredz rūpīgi izvērtēt iekšējās darba procedūras, lietotāju apmierinātības līmeni, partneru apmierinātību ar koordinēšanu un organizāciju, saiknes ar starptautiskām organizācijām, Eurostat un dalībvalstu izmaksas. Ikvienā „rotējošā pārskatā” sniegti ieteikumi uzlabojumiem, norādot, kāda būs ierosināto uzlabojumu ietekme uz resursiem un kāds ir to īstenošanas grafiks. Šos ieteikumus ņem vērā, sagatavojot ikgadējo programmu.6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsKSP 2008.—2012. gadam īstenošanas trešajā gadā sagatavo starpposma ziņojumu un iesniedz to SPK. Galīgo novērtējuma ziņojumu līdz 2013. gada beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKomisijas iekšējās kontroles standartu īstenošanas gaitas un efektivitātes ikgadēja pārraudzība ir domāta, lai varētu pārliecināties, ka pastāv un darbojas krāpšanas un pārkāpumu novēršanas un atklāšanas procedūras.Pastāv noteikumi un procedūras galvenajiem budžeta procesiem: konkursa uzaicinājumiem, subsīdijām, saistībām, līgumiem, maksājumiem. Visas personas, kas iesaistītas finanšu darbībās, saņem procedūru rokasgrāmatas, lai izskaidrotu atbildības sadali, vienkāršotu darbu secību un noteiktu svarīgākos kontroles aspektus. Ir nodrošināta lietotāju apmācība. Rokasgrāmatas tiek pastāvīgi pārskatītas un atjauninātas.Attiecībā uz subsīdijām, kas piešķirtas saskaņā ar programmu, tiek veiktas pārbaudes klātienē, pamatojoties uz iepriekšēju riska analīzi.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finanšu izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 decimālzīmēm aiz komata)2008 | 2009[23] | 201023 | 201123 | 201223 | 2013 |Ierēdņi vai pagaidu personāls[24] (29 01 01) | A*/AD | 291 | 291 | 291 | 291 | 291 |B*, C*/AST | 371 | 371 | 371 | 371 | 371 |Personāls, ko finansē atbilstīgi 29 01 02. pantam[25] | 101 | 101 | 101 | 101 | 101 |Pārējais personāls, ko finansē atbilstīgi 29 01 04/05. pantam[26] | 55 | 55 | 55 | 55 | 55 |KOPĀ | 818 | 818 | 818 | 818 | 818 |8.2.2. No veicamās rīcības izrietošo uzdevumu aprakstsNo vienas puses, veicamie uzdevumi galvenokārt ir metodiskais darbs, no otras puses, statistikas informācijas vākšana, , apstrāde un izplatīšana par lēmuma projekta pielikumos minētajām jomām. Uzdevumi attiecas arī uz Eurostat diviem horizontālajiem ABB pasākumiem („Administratīvais atbalsts Eurostat ” un „ Eurostat politikas stratēģija un koordinēšana”).8.2.3. Cilvēkresursu avoti (atbilstoši Civildienesta noteikumiem)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas: 624 apstiprināti amati 2006. gadā( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu (APS) vai provizorisko budžeta projektu ( PDB ) 2007. gadam un 2006. gada rezervi: 18[27] (15 + 3)( Amata vietas, kuras pēc novērtējuma jāiedala nākamajā APS/PDB procedūrā: 20 27( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot esošos resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)Vēl jānosaka8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)Miljoni EUR (līdz 3 decimālzīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |1 Tehniskā un administratīvā palīdzība (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[28] |Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība | 0,228 | 0,255 | 0,280 | 0,303 | 0,325 | 1,391 |- iekšējā (intra muros) | 3,672 | 3,745 | 3,820 | 3,897 | 3,975 | 19,109 |- ārējā (extra muros) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Tehniskā un administratīvā palīdzība kopā | 3,900 | 4,000 | 4,100 | 4,200 | 4,300 | 20,500 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 decimālzīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. gads un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (29 01 01) | 71,496 | 71,496 | 71,496 | 71,496 | 71,496 |Personāls, ko finansē saskaņā ar XX 01 02. pantu (palīgpersonāls, END, līgumdarbinieki u.c.) Budžeta pozīcija 29.01.02 | 4,948 | 5,047 | 5,148 | 5,251 | 5,356 |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi kopā (NAV ietverti pamatsummā) | 76,444 | 76,543 | 76,644 | 76,747 | 76,852 |Aprēķins — Ierēdņi un pagaidu darbinieki |108 000 euro/gadā x 5 gadi |Aprēķins — Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |Pieaugums par 2 % (inflācija) katru gadu |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 decimālzīmēm aiz komata) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 1,632 | 1,665 | 1,698 | 1,732 | 1,767 | 8,494 |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 2,203 | 2,247 | 2,292 | 2,338 | 2,385 | 11,465 |XX 01 02 11 03 — Komitejas | 0,561 | 0,572 | 0,584 | 0,595 | 0,607 | 2,919 |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un apspriešanas | 0,204 | 0,208 | 0,212 | 0,216 | 0,221 | 1,061 |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 1,020 | 1,040 | 1,061 | 1,082 | 1,104 | 5,307 |XX 01 02 11 06 — Apmācība | 0,271 | 0,277 | 0,282 | 0,288 | 0,294 | 1,412 |2. Citi pārvaldības izdevumi kopā (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 5,891 | 6,009 | 6,129 | 6,251 | 6,378 | 30,658 |Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |Attiecībā uz visām pozīcijām aprēķināts ikgadējais pieaugums 2 % apmērā (inflācija). |[1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV C […], […]., […]. lpp.[3] OV C […], […]., […]. lpp.[4] OV C […], […]., […]. lpp.[5] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[6] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.[7] COM(2005) 217 galīgā redakcija.[8] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[9] OV L 59, 6.3.1991., 21. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 97/255/EK (OV L 102, 19.4.1997., 32. lpp.).[10] OV L 59, 6.3.1991., 19. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 97/174/EK (OV L 51, 1.3.1996., 48. lpp.).[11] Personu brīva pārvietošanās izklāstīta IV sadaļā .[12] Pasākumu pieņemšana jomā, kas attiecas uz policijas un tiesu sadarbību krimināllietās, nav paredzēta EK Līguma IV sadaļā, bet gan Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā. Tie ir ietverti šā dokumenta IV sadaļā, jo gan migrācijas politika, gan policijas un tiesu sadarbība attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma jomu.[13] COM (2005) 123 .[14] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 2150/2002 par atkritumu statistiku.[15] Padomes 1996. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku.[16] 2005. gada 14. novembra tehniskā kārtība par vides datu centru izveidi; vienošanās panākta starp četrām Kopienas struktūrām, kas iesaistītas datu ziņošanā un izplatīšanā saistībā ar vidi.[17] Diferencētas apropriācijas.[18] Nediferencētas apropriācijas, še turpmāk NDA .[19] Izdevumi, uz kuriem neattiecas attiecīgās xx. sadaļas xx01. nodaļa.[20] Izdevumi, kas ir ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[21] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. un xx 01 05. pantu .[22] Papildu amata vietu pieprasīšana un papildu amata vietu sadale notiks saskaņā ar APS procedūru, tostarp attiecībā uz amata vietām saistībā ar paplašināšanos.[23] Papildu amata vietu pieprasīšana un papildu amata vietu sadale notiks saskaņā ar APS procedūru, tostarp attiecībā uz amata vietām saistībā ar paplašināšanos.[24] Tā izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[25] Tā izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[26] Tā izmaksas ir iekļautas pamatsummā.[27] Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības tiks apmierinātas no ikgadējās asignēšanas procedūrā atvēlētā piešķīruma vadības dienestam.[28] Par attiecīgo(-ajām) izpildaģentūru(-ām) jānorāda tai(tām) atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats.