               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.3.2016
            COM(2016) 147 final
            2016/0080(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, specializēto darba grupu izveidi un to pilnvaru pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Pamatnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2010. gada 10. maijā un stājās spēkā 2014. gada 1. jūnijā.

               Šis visaptverošais ES un Korejas Republikas nolīgums bija pirmais šāda veida nolīgums starp ES un kādu Āzijas valsti. Nolīgumā ir paredzēts tiesiskais regulējums, kas aptver jautājumu spektru, sākot no regulāra politiskā dialoga līdz nozaru sadarbībai. Tajā uzsvērta ES apņemšanās sadarboties ar Korejas Republiku un intensificēt divpusējas attiecības.

               Nolīgums stiprina sadarbību dažādās politikas jomās, tostarp tādās jomās kā cilvēktiesības, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, tirdzniecība, migrācija, vide, enerģētika, klimata pārmaiņas, transports, zinātne un tehnoloģija, nodarbinātība un sociālie jautājumi, izglītība, lauksaimniecība, attīstības palīdzība, kultūra, utt.

               Saskaņā ar šā nolīguma 44. pantu tika izveidota Apvienotā komiteja, kurā ir Eiropas Savienības Padomes locekļu pārstāvji un Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Korejas Republikas pārstāvji, no otras puses. Apvienotajā Komitejā notiks apspriedes, lai sekmētu šā nolīguma īstenošanu un veicinātu tā vispārīgo mērķu sasniegšanu, uzturētu vispārēju saskanību attiecībās un nodrošinātu jebkura cita pušu nolīguma pienācīgu darbību.

               Lai palīdzētu Apvienotajai komitejai tās uzdevumu veikšanā un veicinātu ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas šā nolīguma piemērošana, tiek ierosināts izveidot divas specializētas darba grupas ar šādu attiecīgu nosaukumu: 1) specializētā darba grupa par enerģētiku, vidi, klimata pārmaiņām; 2) specializētā pretterorisma darba grupa. Pēc pušu vienošanās vēlāk varētu izveidot papildu specializētās darba grupas.

               Abas puses ir apņēmušās efektīvi īstenot nolīgumu. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Eiropas Savienībai jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar nolīguma 44. pantu, attiecībā uz i) Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un ii) specializētu darba grupu izveidi un to pilnvaru pieņemšanu. Eiropas Savienības nostājas pamatā ir Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim priekšlikumam.

               2016/0080 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, specializēto darba grupu izveidi un to pilnvaru pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 212. pantu, kā arī 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pamatnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), stājās spēkā 2014. gada 1. jūnijā.

               (2)Lai veicinātu efektīvu šā nolīguma īstenošanu, tā institucionālais regulējums būtu jāpabeidz pēc iespējas ātrāk, Apvienotajai komitejai pieņemot savu reglamentu.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 44. pantu Apvienotā komiteja tika izveidota, lai cita starpā nodrošinātu nolīguma pienācīgu darbību un īstenošanu.

               (4)Lai veicinātu šā nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

               (5)Tās nostājas pamatā, kas Savienībai jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas lēmumu projektiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Eiropas Savienībai ir jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar 44. pantu Pamatnolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, saistībā ar

               Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un

               specializētu darba grupu izveidi un to pilnvaru apstiprināšanu,

               balstās uz Apvienotās komitejas lēmumu projektiem, kas pievienoti šim lēmumam.

               2.Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām lēmumu projektos bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.3.2016
            COM(2016) 147 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM
            par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, specializēto darba grupu izveidi un to pilnvaru pieņemšanu

               PIELIKUMI

               dokumentam

               Priekšlikums
                  PADOMES LĒMUMAM

               par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, specializēto darba grupu izveidi un to pilnvaru pieņemšanu

               1. PIELIKUMS

               ES UN KOREJAS REPUBLIKAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr.  1/[2016]
                  [datums],
                  ar ko pieņem tās reglamentu

               ES UN KOREJAS REPUBLIKAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), un jo īpaši tā 44. pantu,

               tā kā:

               1.Minētais nolīgums stājās spēkā 2014. gada 1. jūnijā.

               2.Lai veicinātu šā nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma A pielikumā.

               [Vieta]

               ES un Korejas Republikas Apvienotās komitejas

               vārdā

               priekšsēdētājs

               A PIELIKUMS

               Apvienotās komitejas reglaments

               1. pants

               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 44. pantu Pamatnolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), veic savus pienākumus, kas paredzēti nolīguma 44. pantā.

               2.Apvienotās komitejas sastāvā ietilpst abu pušu pārstāvji atbilstošā līmenī.

               3.Apvienoto komiteju pēc kārtas vada katra no pusēm, termiņš ir viens kalendārais gads. Saskaņā ar nolīguma 44. pantu Apvienoto komiteju vada Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos vai Korejas Republikas ārlietu ministrs. Priekšsēdētājs var deleģēt savas pilnvaras.

               4.Pirmais termiņš sākas Apvienotās komitejas pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.Apvienotā komiteja parasti sanāk reizi gadā. Sanāksmi sasauc priekšsēdētājs, un tā pārmaiņus notiek vai nu Briselē, vai Seulā datumā, kas noteikts saskaņā ar abpusēju vienošanos. Ja puses par to vienojas, tad pēc vienas vai otras puses lūguma var rīkot Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksmes.

               2.Apvienotā komiteja parasti tiekas augstāko amatpersonu līmenī, ja vien puses nevienojas citādi.

               3. pants

               Publicitāte

               Ja vien nav nolemts citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas.

               4. pants

               Dalībnieki

               1.Pirms katras sanāksmes sekretariāts informē priekšsēdētāju par katras puses delegācijas paredzēto sastāvu.

               2.Vajadzības gadījumā un pusēm savstarpēji vienojoties, eksperti vai citu struktūru pārstāvji var tikt uzaicināti piedalīties Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotāji vai informācijas sniegšanai par konkrētu tematu.

               5. pants

               Sekretariāts

               Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Korejas Republikas Ārlietu ministrijas pārstāvis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus, ko izdod vai saņem Apvienotās komitejas priekšsēdētājs, nosūta komitejas sekretāriem. Sarakste ar Apvienotās komitejas priekšsēdētāju var notikt rakstiski jebkādā veidā, ieskaitot elektronisko pastu.

               6. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku darba kārtību katrai sanāksmei. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta otrajai pusei ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes.

               2.Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, kas iesniegti priekšsēdētājam ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma.

               3.Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus var tajā iekļaut, ja abas puses par to vienojas.

               4.Vienojoties ar abām pusēm, priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētā gadījuma vajadzības.

               7. pants

               Protokols

               1.Katras sanāksmes protokola projektu abi sekretāri kopā sagatavo 30 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes beigām. Protokola projektu sagatavo, pamatojoties uz priekšsēdētāja kopsavilkumu attiecībā uz Apvienotās komitejas sanāksmes laikā izdarītajiem secinājumiem.

               2.Abas puses apstiprina protokolu 45 kalendāro dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko puses ir vienojušās. Tiklīdz ir panākta vienošanās par protokola projektu, divus oriģināleksemplārus paraksta priekšsēdētājs un abi sekretāri. Katra puse saņem vienu šā dokumenta oriģinālu.

               8. pants

               Apspriedes

               1.Apvienotās komitejas pieņemto lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, tam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un temata apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu. Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus pieņem, pusēm savstarpēji vienojoties.

               2.Ja abas puses par to vienojas, Apvienotā komiteja var ar rakstisku procedūru pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus. Puses, savstarpēji vienojoties, var paredzēt termiņu, lai pabeigtu rakstisko procedūru, kuras beigās Apvienotās komitejas priekšsēdētājs var pasludināt, ja vien kāda no pusēm nepaziņo par pretējo, ka kopēja pušu vienošanās ir panākta.

               3.Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus uzskata par autentiskiem, ja tie ir sagatavoti divos eksemplāros un tos parakstījis Apvienotās komitejas priekšsēdētājs.

               4.Katra puse var izlemt par Apvienotās komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

               9. pants

               Sarakste

               1.Apvienotajai komitejai adresēto saraksti nosūta vienas vai otras puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.

               2.Sekretariāts nodrošina, ka Apvienotajai komitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā tiek izplatīta kā šā reglamenta 10. pantā minētie dokumenti.

               3.Saraksti no priekšsēdētāja sekretariāts nosūta pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā šā reglamenta 10. pantā minētos dokumentus.

               10. pants

               Dokumenti

               1.Ja Apvienotās komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinošie dokumenti, sekretariāts tos numurē un izplata locekļiem.

               2.Katrs sekretārs atbild par dokumentu izplatīšanu attiecīgajiem viņa puses Apvienotās komitejas locekļiem, sistemātiski nosūtot kopijas otras puses sekretāram.

               11. pants

               Izdevumi

               1.Katra puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Apvienotās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

               2.Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.

               12. pants

               Reglamenta grozījumi

               Šo reglamentu var grozīt pēc pušu kopējas vienošanās, ievērojot 8. panta noteikumus.

               13. pants

               Specializētās darba grupas

               1.Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu izveidot citas specializētās darba grupas, kas palīdzētu veikt tās pienākumus.

               2.Apvienotā komiteja var izlemt likvidēt jebkuru pastāvošu specializēto darba grupu, noteikt vai grozīt tās statūtus vai izveidot citas specializētās darba grupās.

               3.Specializētās darba grupas atskaitās Apvienotajai komitejai pēc katras savas sanāksmes.

               4.Specializētajām darba grupām nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tās var iesniegt priekšlikumus Apvienotajai komitejai.

               2. PIELIKUMS

               ES UN KOREJAS REPUBLIKAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr.  2/[2016]

               [datums]

               par specializētu darba grupu izveidi

               un to pilnvaru pieņemšanu

               ES UN KOREJAS REPUBLIKAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 44. pantu, kā arī Apvienotās komitejas reglamenta 13. pantu,

               tā kā:

                (1)Lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas nolīgums, būtu jāizveido specializētas darba grupas. Pēc pušu papildu vienošanās var mainīt gan specializēto darba grupu sarakstu, gan atsevišķu specializēto darba grupu darbības jomu.

               (2)Saskaņā ar Apvienotās komitejas reglamenta 13. pantu Apvienotā komiteja var izveidot specializētās darba grupas, kas tai palīdzētu uzdevumu izpildē;

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo izveido A pielikumā uzskaitītās specializētās darba grupas. Specializēto darba grupu pilnvaras izklāsta kā noteikts B pielikumā.

               [Vieta, datums]

               ES un Korejas Republikas Apvienotās komitejas vārdā

               priekšsēdētājs

               A pielikums

               ES un Korejas Republikas Apvienotās komitejas

               specializētās darba grupas

               1)Specializētās darba grupas par enerģētiku, vidi, klimata pārmaiņām;

               2)specializētā pretterorisma darba grupa.

               B pielikums

               Pilnvaras
               specializētajām darba grupām, kas izveidotas saskaņā ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

               1. pants

               Sanāksmēs katra specializētā darba grupa var nodarboties ar nolīguma īstenošanu savas kompetences jomās.

               Specializētās darba grupas var arī apspriest jautājumus vai īpašus projektus, kas saistīti ar attiecīgo divpusējās sadarbības jomu.

               Var izskatīt atsevišķus gadījumus, ja to pieprasa jebkura no pusēm.

               2. pants

               Specializētās darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā. Tās ziņo un iesniedz savu sanāksmju protokolus un secinājumus Apvienotās komitejas priekšsēdētājam 30 kalendāro dienu laikā pēc katras sanāksmes.

               3. pants

               Specializēto darba grupu dalībnieki ir pušu pārstāvji.

               Abām pusēm vienojoties, specializētās darba grupas pēc vajadzības var uzaicināt uz savām sanāksmēm ekspertus un attiecīgā gadījumā var uzklausīt tos par konkrētiem darba kārtības punktiem.

               4. pants

               Puses pārmaiņus vada specializētās darba grupas saskaņā ar noteikumiem par Apvienotās komitejas vadīšanas pārmaiņus kārtību.

               5. pants

               Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Korejas Republikas Ārlietu ministrijas pārstāvis kopīgi veic specializēto darba grupu sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus, kas attiecas uz specializētajām darba grupām, nosūta abiem sekretāriem.

               6. pants

               Specializētās darba grupas, pusēm vienojoties un pamatojoties uz jebkuras puses rakstisku lūgumu, sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams. Katra sanāksme notiek laikā un vietā, par kuru ir vienojušās puses.

               Pēc tam, kad saņemts kādas puses pieprasījums par specializētās darba grupas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild 15 darba dienu laikā.

               Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, specializēto darba grupu sanāksmes var sasaukt īsākā laikā.

               Pirms katras sanāksmes priekšsēdētājam tiek paziņots abu pušu paredzētais delegācijas sastāvs.

               Specializēto darba grupu sanāksmes kopīgi sasauc abi sekretāri.

               7. pants

               Darba kārtībā iekļaujamos jautājumus iesniedz sekretāriem vēlākais 15 darba dienas pirms attiecīgās specializētās darba grupas sanāksmes. Visi apliecinošie dokumenti ir jāiesniedz sekretāriem vēlākais 10 darba dienas pirms sanāksmes. Sekretāri paziņo darba kārtības projektu ne vēlāk kā 5 darba dienas pirms sanāksmes. Darba kārtību pabeidz, abām pusēm vienojoties. Izņēmuma gadījumos, pusēm vienojoties, jautājumus darba kārtībā var iekļaut īsākā laikposmā.

               8. pants

               Katrā sanāksmē raksta protokolu.

               Ja netiek nolemts citādi, specializēto darba grupu sanāksmes nav atklātas.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.6.2016
            COM(2016) 423 final
            2016/0195(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikums izriet no Padomes 2008. gada 9. oktobra pilnvarojuma, kurā Komisija tika pilnvarota sākt sarunas, lai atjauninātu spēkā esošo Sadarbības nolīgumu starp ES un Kanādu konkurences jomā. Tā mērķis ir iekļaut arī noteikumus, kas ļauj abu pušu konkurences iestādēm apmainīties ar pierādījumiem, ko tās savākušas attiecīgu izmeklēšanu gaitā.

                  Pašreizējais Sadarbības nolīgums ar Kanādu ir datēts ar 1999. gada jūniju, un tolaik pierādījumu apmaiņu starp pusēm netika uzskatīta par nepieciešamu. Tajā pašā laikā divpusējā sadarbība starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences birojs ir kļuvusi biežāka un pēc būtības arī dziļāka. Tas, ka nepastāv iespēja apmainīties ar informāciju ar Kanādas konkurences iestādi , tiek uzskatīts par būtisku šķērsli efektīvai sadarbībai. Ierosinātās izmaiņas spēkā esošajā nolīgumā ļaus Eiropas Komisijas un Kanādas Konkurences birojam apmainīties ar pierādījumiem, ko abas puses ieguvušas izmeklēšanas gaitā. Tas jo īpaši būs noderīgi visos gadījumos, kad iespējamā pret konkurenci vērstā rīcība ietekmē transatlantiskos vai pasaules mēroga tirgus. Daudzi pasaules mēroga vai transatlantiskie karteļi ietver Kanādu un ar Kanādas starpniecību Komisija iegūt labu iespēju piekļūt papildu informācijai par šiem karteļiem.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Sadarbība ar trešo valstu konkurences iestādēm tagad ir ierasta prakse starptautisku konkurences lietu izmeklēšanā. Papildus nolīgumam ar Kanādu Eiropas Savienība ir noslēgusi īpašus sadarbības nolīgumus ar ASV, Japānu, Koreju un Šveici. Vistālejošākais ir nolīgums ar Šveici, kurā ir jau iekļauti noteikumi par pierādījumu apmaiņu, un ierosinātā nolīguma ar Kanādu atjaunināšana ļautu panākt tādu pašu līmeni, kāds ir nolīgumā ar Šveici.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Konkurences politikas mērķis ir panākt, lai tirgi sniegtu vairāk priekšrocību patērētājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Tādēļ konkurences politika palīdz sasniegt plašākus Komisijas mērķus, jo īpaši nodarbinātības, izaugsmes un ieguldījumu veicināšanā. Komisija cenšas sasniegt šos mērķus, piemērojot konkurences noteikumus, sodot par to pārkāpumiem un ar nolūku veicinot konkurētspējas kultūru.

                  Ierosinātais nolīgums ļaus uzlabot administratīvo sadarbību starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences biroju. Visbeidzot, gan ES, gan Kanādas patērētājus pozitīvi ietekmē tas, ka tiek labāk atklāti un sodīti konkurences noteikumu pārkāpumi, kam ir arī spēcīga atturoša ietekme. Efektīvākā konkurences tiesību aktu piemērošanas rezultāts ir atvērtāki un konkurētspējīgāki tirgi, kuros uzņēmumi brīvāk konkurē par saviem nopelniem, kas savukārt ļauj tiem vairot labklājību un radīt darbavietas. Turklāt patērētājiem ir lielāka preču izvēle par zemāku cenu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Juridiskais pamats Savienības rīcībai ir LESD 103. un 352. pants. LESD 103. pants ir juridiskais pamats, lai īstenotu LESD 101. un 102. pantu. LESD 352. pants ir Regulas Nr. 139/2004 (Apvienošanās regula) juridiskais pamats un ierosinātais nolīgums attiecas arī uz sadarbību, izmeklējot apvienošanās.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Šī iniciatīva ir ES ekskluzīvā kompetencē saskaņā ar LESD 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, jo tā attiecas uz konkurences noteikumiem, kas vajadzīgi iekšējā tirgus darbībai. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  ES rīcībai nesniedzas tālāk par to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu politikas mērķi, proti, uzlabot starptautisko sadarbību starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences biroju. Šo uzlaboto administratīvo sadarbību var panākt tikai ar starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp ES un Kanādu.

                  Ierosinātais nolīgums reglamentē administratīvo sadarbību starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences biroju un attiecas tikai uz tām lietām, ar kurām nodarbojas Eiropas Komisija. Ierosinātais nolīgums neskar konkurences tiesību aktu piemērošanu dalībvalstīs, jo to nepiemēro dalībvalstu izskatītajām lietām.

               •Instrumenta izvēle

                  Komisijai ir nepieciešama konkrēts juridisks pilnvarojums nodot juridiski aizsargātu informāciju Kanādas Konkurences birojam. “Ieteikuma tiesību instrumenti” kā administratīvi saprašanās memorandi nebūtu pietiekami, lai nerastos dienesta noslēpuma noteikumu pārkāpums saskaņā ar 28. pantu Regulā Nr. 1/2003 un 17. pantu Regulā Nr. 139/2004 (Apvienošanās regula). Paredzēto mērķi var panākt tikai ar oficiālu starptautisku nolīgumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Dalībvalstis tika regulāri informētas par sarunu norisi un arī Eiropas Parlaments ir informēts par šo iniciatīvu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Ar šo iniciatīvu īsteno Padomes 2008. gada oktobra pilnvarojumu. Pilnvarojuma pamatā bija informācija, ko 1999. gada nolīguma praktiskās īstenošanas gaitā guvušas abas konkurences iestādes.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. Ierosinātais nolīgums atbilst norādēm Padomes pilnvarojumā, un nebija citas iespējas, kā īstenot šo pilnvarojumu.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Ierosinātā nolīguma formulējums ir pielāgots, lai atspoguļotu Eiropas datu aizsardzības tiesību aktu izmaiņas kopš 1999. gada nolīguma spēkā stāšanās. Turklāt tā kā pierādījumi, ar kuriem paredzēts apmainīties, var ietvert personas datus, sīki izstrādāti noteikumi par datu aizsardzību ir iekļauti nolīguma pielikumā (C pielikums).

                  Lai garantētu, ka vienmēr tiek ievērotas tiesības uz aizstāvību, nolīguma projektā paredzēts, ka nosūtītājai iestādei jāpārliecinās par to, ka informāciju, ko tā nosūta, varētu izmantot nosūtītājas iestādes pašas procedūrās saskaņā ar tās procesuālajām tiesībām un privilēģijām (VII panta 7. punkts).

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātais nolīgums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Tā kā nolīgums attiecas tikai uz administratīvu sadarbību starp Komisiju un Kanādas Konkurences biroju īstenošana dalībvalstīs nebūs vajadzīga.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Sarunu puses spēkā esošā nolīguma tekstu atstāja principā nemainītu un tikai pievienoja nepieciešamos noteikumus, kas nosaka juridiski aizsargātas informācijas apspriešanas, nosūtīšanas un izmantošanas satvaru. Nepieciešamajos gadījumos tekstu atjaunināja saskaņā ar izmaiņām tiesību aktos (jaunu konkurences tiesību aktu stāšanās spēkā, jaunā LESD numerācija) un tika svītroti novecojuši noteikumi. Izmaiņas atspoguļo arī pārmaiņas Eiropas datu aizsardzības tiesību aktos kopš šā nolīguma stāšanās spēkā.

                  I panta f punktā definēts jēdziens “informācija, kas iegūta izmeklēšanas procesā”, kas būs jaunā apmaiņas mehānisma priekšmets.

                  VII pants nosaka informācijas apmaiņas apstākļus un nosacījumus:

               puses var apspriesties un apmainīties ar viedokļiem par visu informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesā (VII panta 2. punkts).

               Ja abas iestādes izmeklē to pašu vai saistītu rīcību, tās var pēc pieprasījuma nosūtīt otrai iestādei šādus pierādījumus, kas jau ir to rīcībā un kas iegūti izmeklēšanas procesā, iespējamai izmantošanai pierādījuma statusā (VII panta 4. punkts).

               Puses nedrīkst apspriest vai nosūtīt pierādījumus, ko aizsargā tiesības vai privilēģijas saskaņā ar pušu attiecīgajiem tiesību aktiem (piemēram, tiesības neliecināt pret sevi vai advokāta profesionālais noslēpums, VII panta 7. punkts) vai kas iegūti attiecīgo iecietības vai izlīguma procedūru ietvaros (ja vien subjekts, kas sniedzis informāciju, neatbrīvo no šā aizlieguma) (VII panta 9. punkts).

               Lēmums nosūtīt informāciju vienmēr ir informācijas sniedzējas iestādes ziņā; nav pienākuma to darīt (VII panta 8. punkts).

                  VIII pants nosaka konfidencialitātes pienākumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem saņēmēja puse var izmantot informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar VII pantu.

               Apspriestā vai saņemtā informācija ir konfidenciāla, un to var izpaust tikai ierobežotā skaitā gadījumu (VIII panta 2. punkts).

               VIII pants nosaka, ka informāciju var izmantot tikai tiem mērķiem, kas norādīti pieprasījumā, un tikai, lai saņēmēja iestāde varētu piemērot konkurences noteikumus(VIII panta 8. punkts).

               Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā, Komisija nevar nosūtīt dalībvalsts konkurences iestādei informāciju, ko varētu izmantot pret fiziskām personām, lai piespriestu brīvības atņemšanas sodus. Tā kā Kanādā pastāv krimināltiesiska izpilde attiecībā uz karteļiem, ir būtiski nodrošināt, ka nolīgumā nav pārsniegtas informācijas apmaiņai robežas, kas pastāv starp konkurences iestādēm Eiropas Savienībā. Nolīguma projekts paredz, ka nekādu informāciju, kas nosūtīta, pamatojoties uz nolīgumu, nevar izmantot, lai noteiktu brīvības atņemšanas sodus fiziskām personām (VIII panta 9. punkts).

               Tā kā pierādījumi, ar kuriem notiek apmaiņa, var ietvert personas datus, VIII panta 5. punktā un C pielikumā ir sīki izstrādāti noteikumi par personas datu aizsardzību.

                  IX pants attiecas īpaši uz ES un regulē dokumentu paziņošanu starp Komisiju un valstu konkurences iestādēm dalībvalstīs un starp Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi.

                  Lai gan pašreizējā nolīguma struktūra ir atstāta neskarta, izmaiņu ir tik daudz, ka "pantu nolīguma" izstrāde, kurā būtu uzskaitītas visas izmaiņas, nebūtu bijusi prakstiski iespējama. Tādēļ tehniski būs nepieciešams noslēgt jaunu nolīgumu, kas aizstāj esošo nolīgumu un ne tikai ievieš izmaiņas spēkā esošajā nolīgumā. XIV panta 5. punkts tāpēc paredz, ka ierosinātais nolīgums aizstāj spēkā esošo 1999. gada nolīgumu.

               2016/0195 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 103. un 352. pantu kopsakarā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes lēmumu 20XX/XXX
                  1
               […] Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu parakstīja […].

               (2)Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz Nolīguma XIV. pantā paredzēto paziņojumu
                  2
               .

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes lēmums XXXX/XX/ES […] par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu (OV L ……..).

                     (2)
                  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.6.2016
            COM(2016) 423 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               EIROPAS SAVIENĪBA no vienas puses un KANĀDAS VALDĪBA no otras puses (Puses),

               ņemot vērā ciešos ekonomiskos sakarus starp tām;

               atzīstot, ka pasaules ekonomikas, tostarp pušu ekonomikas, kļūst aizvien saistītākas;

               norādot, ka pusēm ir kopējs viedoklis par to, ka konkurences tiesību aktu pareiza un efektīva izpilde ir svarīgs jautājums attiecīgu tirgu efektīvai darbībai un tirdzniecībai savā starpā;

               atzīstot savu ieguldījumu konkurences tiesību aktu pareizas un efektīvas izpildes kāpināšanā, savā starpā sadarbojoties un, attiecīgos gadījumos, koordinējot šo tiesību aktu piemērošanu;

               norādot, ka izpildes darbību koordinēšanas rezultātā, atsevišķos gadījumos, puses var efektīvāk risināt attiecīgos konkurences jautājumus, nekā pusēm patstāvīgi veicot izpildes darbības;

               atzīstot pušu ieguldījumu, rūpīgi izskatot otras puses svarīgās intereses konkurences tiesību aktu piemērošanā un darot visu iespējamo, lai panāktu šo interešu pielāgošanu;

               ņemot vērā 1995. gada 27. un 28. jūlijā pieņemto Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ieteikumu par sadarbību starp dalībvalstīm un ierobežojošām uzņēmējdarbībām, kas ietekmē starptautisko tirdzniecību; un

               ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienām, kas pieņemts 1976. gada 6. jūlijā, Deklarāciju par Eiropas Kopienas-Kanādas attiecībām, kas pieņemta 1990. gada 22. novembrī, un Kopīgo politisko deklarāciju par Kanādas un ES attiecībām un tai pievienoto rīcības plānu, kas pieņemts 1996. gada 17. decembrī,

               atzīstot, ka pastiprināta informācijas apmaiņa, tostarp tādas informācijas paziņošana, kas iegūta pušu veikto izmeklēšanas procesu gaitā, uzlabos sadarbību un veicinās labu un efektīvu katras puses konkurences tiesību aktu izpildi;

               atzīstot, ka pusēm ir kopīgas vērtības attiecībā uz personas datu aizsardzību, kā to atspoguļo attiecīgie pušu tiesību akti, un ka pārraudzību nodrošinās neatkarīga valsts iestāde un no Kanādas puses attiecībā uz personām, kas neatrodas Kanādā – administratīvā ceļā izveidota iestāde;

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               I. Mērķis un definīcijas

               1. Šī nolīguma mērķis ir veicināt sadarbību un koordinēšanu starp pušu konkurences institūcijām un mazināt atšķirību iespējamību vai ietekmi starp pusēm, piemērojot savus konkurences tiesību aktus.

               2. Šajā nolīgumā

               a) "pret konkurenci vērstas darbības" ir jebkāda rīcība vai darījums, kam var piemērot sankcijas, aizliegumu vai citus atbrīvojumus saskaņā ar attiecīgās puses konkurences tiesību aktiem;

               b) "dalībvalsts kompetenta iestāde" ir A pielikumā noteiktā dalībvalsts iestāde. Eiropas Savienība var papildināt vai grozīt A pielikumu jebkurā laikā. Kanādu par šiem papildinājumiem vai grozījumiem informēs, pirms sarakstā no jauna iekļautajai iestādei paziņo jebkādu informāciju;

               c) "konkurences institūcija" un "konkurences institūcijas" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu, Konkurences komisārs, kurš ir iecelts saskaņā ar Konkurences likumu R.S.C. 1985., c. C-34, (turpmāk – Konkurences likums) un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, Eiropas Komisija attiecībā uz tās pienākumiem saskaņā ar Eiropas Savienības konkurences tiesību aktiem;

               d) "konkurences tiesību akts vai akti" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu – Konkurences likums, izņemot likuma 52. līdz 62. sadaļu un VII.1 daļu, un tam atbilstošie noteikumi, un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību – Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102., un 105. pants, Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (Apvienošanās regula) (OV ES L 24., 29.1.2004., 1. lpp.) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 139/2004), un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 53. un 54. pants (OV ES L 1., 3.1.1994., 3. lpp.) (turpmāk – EEZ līgums), tos izmantojot saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu,, un to īstenošanas regulas,

               kā arī jebkādi to grozījumi un tādi tiesību akti vai regulas, par kuriem puses var kopīgi rakstiski vienoties, ka tie ir konkurences tiesību akti šī nolīguma nolūkos;

               e) "izpildes darbība(-s)" ir konkurences tiesību akta piemērošana izmeklēšanas vai tiesas procesa veidā, ko veic puses konkurences institūcija;

               f) "informācija, kas iegūta izmeklēšanas procesā" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu, informācija, kas iegūta saskaņā ar Konkurences likuma 11., 15., 16. un 114. iedaļu; un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, informācija, kas iegūta ar informācijas pieprasījuma palīdzību saskaņā ar 18. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā
                  1
                (OV ES L 1., 4.1.2003., 1. lpp.) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 1/2003), mutiskie paziņojumi saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 un informācija, kas iegūta pārbaudēs, kuras veikusi Komisija vai kuras veiktas Komisijas vārdā saskaņā ar 20., 21. vai 22. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003, kā arī informācija, kas iegūta, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004;

               g) "informācija, kas iegūta piemērojot imunitāti vai iecietību" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu, informācija, kuru konkurences institūcijai sniedz pieteikuma iesniedzējs, lai saņemtu vai nu imunitāti pret kriminālvajāšanu vai ieteikumu Valsts prokuratūras direktoram piemērot iecietību, nosakot sodu krimināltiesvedībā; un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, informācija, kas iegūta saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par atbrīvojumu no sodanaudas un sodanaudas samazināšanu karteļu gadījumos (OV ES C 298, 8.12.2006., 17.lpp.);

               h) "informācija, kas iegūta izlīguma procedūras gaitā" ir, attiecībā uz Eiropas Savienību, informācija, kas iegūta saskaņā ar 10.a pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 773/2004 (2004. gada 7. aprīlis) par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija
                  2
                (OV ES L 123., 27.4.2004., 18. lpp);

               i) "personas dati" ir visa veida informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu jebkādā fiksētā formātā.

               3. Jebkuru atsauci šajā nolīgumā uz īpašiem noteikumiem kādas puses konkurences tiesību aktā interpretē kā atsauci uz šiem noteikumiem, ko laiku pa laikam groza, un to secīgiem noteikumiem.

               II. Paziņošana

               1. Katra puse paziņo otrai pusei šajā pantā un IX pantā noteiktā veidā par tās izpildes darbībām, kas var ietekmēt otras puses svarīgas intereses.

               2. Izpildes darbības, kas var ietekmēt otras puses svarīgās intereses, un tādēļ parasti rada apstākļus, par kuriem jāziņo, iekļauj tās darbības, kas:

               i) atbilst otras puses izpildes darbībām;

               ii) iekļauj pret konkurenci vērstas darbības, kas nav apvienošanās vai iegūšanas darbības, ko pilnībā vai daļēji veic otras puses teritorijā;

               iii) iekļauj rīcību, kuru uzskata par otras puses vai vienas tās provinces vai dalībvalsts prasītu, veicinātu vai apstiprinātu;

               iv) iekļauj apvienošanos vai iegūšanu, kur:

               –viena vai vairākas darījuma puses, vai

               –uzņēmējsabiedrība, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses,

               ir uzņēmējsabiedrība, kas reģistrēta vai organizēta saskaņā ar otras puses, vienas tās provinces vai dalībvalsts tiesību aktiem;

               v) iekļauj aizsardzības līdzekļus, kurus noteikusi, piemērojusi konkurences institūcija, kuri prasītu vai aizliegtu rīcību otras puses teritorijā, vai

               vi) attiecas uz vienu no pusēm, kas meklē informāciju, kura atrodas otras puses teritorijā.

               3. Saskaņā ar šo pantu paziņojumu parasti sniedz, tiklīdz konkurences institūcija apzinās, ka pastāv apstākļi, par kuriem jāziņo, un jebkurā gadījumā saskaņā ar šī panta 4. līdz 7. punktu.

               4. Ja pastāv apstākļi, par kuriem jāziņo, attiecībā uz apvienošanos vai iegūšanu, paziņojumu sniedz:

               a) attiecībā uz Eiropas Savienību, kad paziņojums ir publicēts Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši 4. panta 3. punktam Padomes Regulā (EEK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju ; un

               b) attiecībā uz Kanādu, ne vēlāk kā tad, kad tās konkurences institūcija izdod rakstisku informācijas pieprasījumu ar zvērestu vai solījumu, vai saņem rīkojumu saskaņā ar Konkurences likuma 11. pantu attiecībā uz darījumu.

               5. a) Ja puses konkurences institūcija prasa, lai persona sniedz informāciju, dokumentus vai citu dokumentāciju, kas atrodas otras puses teritorijā, vai prasa otras puses teritorijā esošas personas mutisku apliecinājumu tiesas procesā vai piedalīšanos personiskā sarunā, paziņojumu veic, kad tiek veikts pieprasījums vai pirms tam.

               b) Paziņojums atbilstoši šī punkta a) apakšpunktam tiek prasīts neatkarīgi no tā, vai iepriekš ir paziņots par izpildes darbību, saistībā ar kuru tiek meklēta minētā informācija, atbilstoši II panta 1. līdz 3. punktam. Tomēr atsevišķs paziņojums netiek prasīts par katru turpmāko informācijas pieprasījumu, ko veikusi tā pati persona šīs izpildes darbības laikā, ja vien informētā puse nenorāda citādi vai ja puse, kas meklē informāciju, neuzzina par jauniem jautājumiem, kas attiecas uz informētās puses svarīgām interesēm.

               6. Ja pastāv apstākļi, par kuriem jāziņo, paziņojums jāsniedz ilgu laiku pirms ikviena no šiem gadījumiem, lai varētu ņemt vērā otras puses viedokli:

               a) attiecībā uz Eiropas Savienību

               i) kad tās konkurences institūcija nolemj sākt tiesas procesu par koncentrāciju atbilstoši Padomes Regulas (EEK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktam;

               ii) citās lietas, kas nav apvienošanās un iegūšana, – iebildumu paziņojuma izsniegšana; vai

               iii) lēmuma vai izlīguma pieņemšana,

               b) attiecībā uz Kanādu,

               i) pieteikuma aizpildīšana Konkurences tribunālā;

               ii) kriminālprocesa uzsākšana;

               iii) lietas izšķiršana apņemšanās vai piekrišanas kārtībā.

               7. a) Katra puse informē otru, ja tās konkurences institūcija iesaistās vai citādi piedalās regulatīvā vai tiesas procesā, ja iesaistīšanās vai līdzdalības laikā aplūkotie jautājumi var ietekmēt otras puses svarīgās intereses. Saskaņā ar šo punktu paziņojums attiecas vienīgi uz:

               i) atklātiem regulatīviem vai tiesas procesiem, un

               ii) atklātu iesaistīšanos vai līdzdalību, un atbilstoši oficiālai norisei.

               b) Paziņojumu sniedz iesaistīšanās vai līdzdalības laikā, vai cik iespējami drīz pēc tās.

               8. Paziņojumi ir pietiekami sīki izstrādāti, lai informētā puse varētu sākotnēji novērtēt izpildes darbības ietekmi uz savām svarīgām interesēm. Paziņojumos, ievērojot vietējo tiesību aktu prasības, iekļauj iesaistīto fizisko un juridisko personu vārdus un adreses, izmeklēto darbību būtību un attiecīgās tiesību normas.

               9. Paziņojumus, kas veikti atbilstoši šim pantam, dara zināmus saskaņā ar IX pantu.

               III. Apspriedes

               1. Ikviena puse var pieprasīt apspriedes par jebkuru jautājumu saistībā ar šo nolīgumu. Apspriedes pieprasījumā norāda pieprasījuma iemeslus un to, vai procesuālie termiņi vai citi ierobežojumi nosaka, lai apspriedes tiktu paātrinātas. Katra puse apņemas apspriesties, tiklīdz tas tiek prasīts, lai nonāktu pie secinājuma, kas atbilst šajā nolīgumā noteiktajiem principiem.

               2. Apspriedes laikā saskaņā ar 1. punktu katras puses konkurences institūcija

               a) rūpīgi apsver otras puses iebildumus, ņemot vērā šajā nolīgumā noteiktos principus, un ir gatava sniegt paskaidrojumus otrai pusei par šo principu piemērošanas īpašajiem rezultātiem attiecībā uz apspriežamo jautājumu; un

               b) sniedz otras puses konkurences institūcijai tik daudz informācijas, cik tas ir juridiski iespējams, lai veicinātu visplašāko iespējamo diskusiju par konkrētā darījuma attiecīgajiem aspektiem.

               IV. Izpildes darbību koordinēšana

               1. Katras puses konkurences institūcija sniedz palīdzību otras puses konkurences institūcijai tās izpildes darbībās, ciktāl tas atbilst palīdzības sniedzējas puses tiesību aktiem un svarīgām interesēm.

               2. Kad abu pušu konkurences institūcijas ieinteresētas veikt izpildes darbības attiecībā uz attiecīgajām situācijām, tās var vienoties, ka izpildes darbību koordinēšana ir to savstarpējās interesēs. Ņemot vērā to, vai īpašas izpildes darbības vajadzētu pilnībā vai daļēji koordinēt, katras puses konkurences institūcija cita starpā ņem vērā šādus faktorus:

               i) šādas koordinēšanas ietekmi uz katras puses konkurences institūcijas spēju sasniegt tās izpildes darbību mērķus;

               ii) katras puses konkurences institūcijas relatīvo spēju iegūt informāciju, kas nepieciešama izpildes darbību veikšanai;

               iii) cik lielā mērā katras puses konkurences institūcija var nodrošināt attiecīgo pret konkurenci vērstu darbību efektīvu iepriekšēju vai pastāvīgu atbrīvojumu;

               iv) iespēju efektīvāk izmantot resursus, un

               v) izpildes darbībās iesaistīto personu iespējamo izmaksu samazinājumu.

               3. Pušu konkurences institūcijas var koordinēt savas izpildes darbības, vienojoties par šo darbību grafiku konkrētā jautājumā, vienlaikus pilnībā ievērojot savus tiesību aktus un svarīgās intereses. Pušu konkurences institūcijas vienojušās, ka šāda koordinēšana var kļūt par vienas vai abu pušu konkurences institūciju izpildes rīcību, kas ir vislabāk piemērota to mērķu sasniegšanai.

               b) Veicot koordinētu izpildes darbību, katras puses konkurences institūcija cenšas palielināt iespēju, lai otras puses izpildes mērķi arī tiktu sasniegti.

               c) Katra no pusēm var jebkurā laikā paziņot otrai pusei, ka tā paredz ierobežot vai izbeigt koordinēšanu un veikt savas izpildes darbības neatkarīgi un atbilstoši citiem šī nolīguma noteikumiem.

               V. Sadarbība attiecībā uz pret konkurenci vērstām darbībām vienas puses teritorijā, kas nelabvēlīgi ietekmē otras puses intereses

               1. Puses ņem vērā, ka pret konkurenci vērstas darbības var notikt vienas puses teritorijā, kas, turklāt pārkāpjot šīs puses konkurences tiesību aktus, nelabvēlīgi ietekmē otras puses svarīgās intereses. Puses vienojas, ka to abu interesēs ir vērsties pret šāda veida pret konkurenci vērstām darbībām.

               2. Ja pusei ir pamats uzskatīt, ka otras puses teritorijā veiktās pret konkurenci vērstās darbības nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt pirmās puses svarīgās intereses, pirmā puse var prasīt otrās puses konkurences institūcijai uzsākt atbilstošas izpildes darbības. Pieprasījums ir cik iespējams konkrēts attiecībā uz pret konkurenci vērsto darbību būtību un to ietekmi uz pieprasījuma iesniedzējas puses interesēm, un iekļauj tādas turpmākās informācijas piedāvājumu un citu sadarbības veidu, ko pieprasījuma iesniedzējas puses konkurences institūcija spēj nodrošināt.

               3. Pieprasījuma saņēmēja puse apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju pusi, un pieprasījuma saņēmējas puses konkurences institūcija pilnībā un atsaucīgi izskata pieprasījumu, nolemjot, vai uzsākt, vai paplašināt izpildes darbības attiecībā uz pieprasījumā noteiktajām pret konkurenci vērstām darbībām. Pieprasījuma saņēmējas puses konkurences institūcija nekavējoties informē otru pusi par savu lēmumu un minētā lēmuma iemesliem. Ja tiek uzsāktas izpildes darbības, pieprasījuma saņēmējas puses konkurences institūcija paziņo pieprasījuma iesniedzējai pusei par nozīmīgiem sasniegumiem un izpildes darbību iznākumu.

               4. Šis pants nekādi neierobežo pieprasījuma saņēmējas iestādes konkurences institūcijas ieskatus saskaņā ar tās konkurences tiesību aktiem un izpildes politikām par to, vai uzsākt izpildes darbības attiecībā uz pieprasījumā noteiktajām pret konkurenci vērstajām darbībām, vai neliedz pieprasījuma iesniedzējas puses konkurences institūcijai uzsākt izpildes darbības attiecībā uz šādām pret konkurenci vērstajām darbībām.

               VI. Izvairīšanās no konflikta

               1. Ņemot vērā I pantā noteikto šī nolīguma nolūku, katra puse saskaņā ar pašas tiesību aktiem un ciktāl tas atbilst tās svarīgajām interesēm rūpīgi apsver otras puses svarīgās intereses izpildes darbību visos posmos, tostarp lēmumus par izmeklēšanas vai tiesas procesa uzsākšanu, izmeklēšanas vai tiesas procesa jomu un katrā gadījumā noteikto atlīdzību vai sankcijām.

               2. Ja izrādās, ka vienas puses izpildes darbības var nelabvēlīgi ietekmēt otras puses svarīgās intereses, katra puse atbilstoši iepriekš noteiktajiem vispārējiem principiem dara visu iespējamo, lai atbilstoši pielāgotu pušu konkurējošās intereses un, to darot, katra puse ņem vērā visus attiecīgos faktorus, tostarp:

               i) vienas puses teritorijā notiekošas darbības relatīvo nozīmi attiecībā uz iesaistītajām pret konkurenci vērstajām darbībām, salīdzinot ar darbību, ko veic otras puses teritorijā;

               ii) pret konkurenci vērsto darbību ietekmes uz vienas puses svarīgo interešu relatīvo nozīmi un paredzamību, salīdzinot ar ietekmi uz otras puses svarīgajām interesēm;

               iii) pret konkurenci vērstajās darbībās iesaistīto pušu mērķa klātbūtni vai neesamību, kas ietekmētu patērētājus, piegādātājus vai konkurentus izpildītājas puses teritorijā;

               iv) pretrunu vai atbilstības pakāpi starp izpildes darbībām un otras puses tiesību aktiem vai skaidri formulētām ekonomikas politikām, tostarp tās, kas noteiktas, piemērojot attiecīgos konkurences tiesību aktus, vai lēmumos saskaņā ar tiem;

               v) vai privātpersonas, gan fiziskas, gan juridiskas personas, tiks pakļautas abu pušu pretrunīgām prasībām;

               vi) saprātīgu cerību esamību vai neesamību, ko veicinātu vai kavētu izpildes darbības;

               vii) attiecīgo aktīvu atrašanās vietu;

               viii) līmeni, kādā jāveic aizsardzība otras puses teritorijā, lai tā būtu efektīva;

               ix) nepieciešamību samazināt negatīvo ietekmi uz otras puses svarīgajām interesēm, īpaši īstenojot aizsardzību, lai pievērstu uzmanību pret konkurenci vērstai ietekmei šīs puses teritorijā, un

               x) apmēru, kādā tiktu ietekmētas otras puses izpildes darbības attiecībā uz tām pašām personām, tostarp spriedumus un apņemšanās, kas rodas šādu darbību rezultātā.

               VII. Pārrunas un informācijas nosūtīšana

               1. Sekmējot šā nolīguma I. pantā minēto principu īstenošanu, puses ir vienisprātis, ka abu pušu kopējās interesēs ir apmainīties ar viedokļiem, kā arī pārrunāt un nosūtīt informāciju, ievērojot šajā pantā un VIII. un XI. pantā noteikto, lai atvieglotu attiecīgo konkurences tiesību aktu efektīvu piemērošanu un veicinātu labāku savstarpēju izpratni par katras puses izpildes stratēģijām un darbībām.

               2. Konkurences institūcijas nepieciešamības gadījumā var apmainīties ar viedokļiem par viņu rīcībā esošo informāciju un pārrunāt to, tostarp informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā, lai īstenotu sadarbību un koordināciju, kas paredzēta šajā nolīgumā.

               3. Konkurences institūcijas var nosūtīt viņu rīcībā esošo informāciju viena otrai, ja persona vai uzņēmums, kas sniedza šo informāciju, ir devusi tam skaidru rakstisku piekrišanu. Ja informācija, kas ir konkurences institūcijas rīcībā, ietver personas datus, šos datus var nosūtīt tikai tad, ja abas konkurences institūcijas izmeklē vienu un to pašu vai savstarpēji saistītu rīcību vai darījumu.

               4. Izņemot gadījumus, kad ir saņemta 3. punktā minētā piekrišana, konkurences institūcija pēc otras puses konkurences institūcijas lūguma informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā, var lūgumu izteikušajai konkurences institūcijai nosūtīt tikai tad, ja:

               a) informācija jau atrodas tās rīcībā; un

               b) informācija attiecas uz izmeklēšanu, ko veic abas konkurences institūcijas par vienu un to pašu vai savstarpēji saistītu rīcību vai darījumu.

               5. Lūgumu saskaņā ar 4. punktu iesniedz rakstveidā un tajā ietver vispārīgu aprakstu par lietas būtību, izpildes darbību, uz kuru attiecas lūgums, un tiesību normām, kas varētu attiekties uz šo jautājumu.

               6. Konkurences institūcija, kas saņēmusi lūgumu saskaņā ar 4. punktu, apspriežoties ar lūgumu izteikušo konkurences institūciju, nosaka, kāda tās rīcībā esošā informācija attiecas uz lūgumu un var tikt nosūtīta.

               7. Neatkarīgi no šā panta 2., 3. un 4. punkta, vienas puses konkurences institūcija neapmainās ar viedokļiem, nepārrunā un nenosūta informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā, ja šīs informācijas izmantošana tās izpildes darbībās būtu aizliegta saskaņā ar minētās puses tiesību aktos paredzētajām procesuālajām tiesībām un garantijām, tostarp:

               a) tiesībām neliecināt pret sevi; un

               b)

               i) attiecībā uz Kanādu, advokāta profesionālā noslēpuma glabāšanas pienākumu; un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, juridisko profesiju profesionālā noslēpuma glabāšanas pienākumu.

               8. Nevienai konkurences institūcijai nav pienākuma nosūtīt informāciju otrai konkurences institūcijai, jo īpaši, ja šāda nosūtīšana būtu nesavienojama ar puses svarīgām interesēm vai ja lūguma saņemšanas laikā nav pieejami pietiekami resursi.

               9. Konkurences institūcija neapmainās ar viedokļiem, nepārrunā un nenosūta informāciju, kas iegūta, piemērojot imunitātes vai iecietības procedūru, vai, Eiropas Savienības gadījumā, informāciju, kas iegūta izlīguma procedūras gaitā, izņemot, ja persona vai uzņēmums, kas sniedz informāciju konkurences institūcijai, rakstiski skaidri piekrīt nosūtīšanai.

               10. Ja konkurences institūcijai kļūst zināms, ka dokuments, kas nosūtīts uz šā panta pamata, satur nepareizu informāciju, tā, cik ātri vien tas ir praktiski iespējams, informē otru konkurences institūciju, kas savukārt veic korektīvus pasākumus.

               11. Visu informāciju, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, var nosūtīt tieši starp konkurences iestādēm.

               12. Kolīzijas gadījumā ar nolīgumu vai vienošanos par klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu saskaņā ar Nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, šā nolīguma noteikumi ir noteicošie.

               VIII. Informācijas konfidencialitāte un izmantošana

               1. Ja puses nav vienojušās citādi, katra puse, ciktāl tas ir iespējams saskaņā ar tās tiesību aktiem, saglabā konfidencialitāti attiecībā uz visu informāciju, ko tai paziņojusi otra puse saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot faktu, ka ir iesniegts vai saņemts lūgums sniegt informāciju.

               2. Abu pušu konkurences institūcijas, jo īpaši un cik vien pilnīgi tas ir iespējams saskaņā ar valsts tiesību aktiem, iebilst pret ikvienas trešās personas pieteikumu par 1. punktā minētās informācijas atklāšanu, ja vien tas nav nepieciešams attiecīgās konkurences institūcijas izpildes darbību veikšanai saskaņā ar šo nolīgumu, izņemot gadījumus, kad šāda atklāšana ir:

               a) adresēta personām vai uzņēmumiem, pret kurām vērsta izpildes darbība saskaņā ar tās puses konkurences tiesību aktiem, kuras konkurences institūcija ir saņēmusi informāciju un pret kurām šo informāciju var izmantot, ja šāda atklāšana ir nepieciešama saskaņā ar attiecīgās puses tiesību aktiem;

               b) adresēta tiesai pārskatīšanas tiesvedības procesa gaitā, ja tas nepieciešams;

               c) nepieciešama, lai izmantotu pamattiesības uz piekļuvi dokumentiem saskaņā ar attiecīgās puses tiesību aktiem.

               3. Atklājot informāciju, kas minēta 1. punktā, konkurences institūcija, kas saņem informāciju, nodrošina komercnoslēpumu aizsardzību, cik vien plaši iespējams saskaņā ar šīs puses piemērojamiem tiesību aktiem.

               4. Ja konkurences institūcijai ir pienākums atklāt informāciju, kas minēta 1. punktā un ko tai nosūtījusi otra konkurences institūcija saskaņā ar šo nolīgumu, konkurences institūcija, kura saņēma informāciju, saprātīgā laikā informē par šādu atklāšanu otru konkurences institūciju.

               5. Personas datu nosūtīšanas gadījumā piemēro C pielikumā izklāstītos principus.

               6. Informāciju, kas pārrunāta ar puses konkurences institūciju vai nosūtīta tai saskaņā ar šo nolīgumu, izņemot informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar II. pantu, izmanto vienīgi minētās puses konkurences tiesību aktu izpildes nolūkos. Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar II. pantu, izmanto vienīgi šā nolīguma nolūkos.

               7. Informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā un pārrunāta ar otras puses konkurences institūciju vai nosūtīta tai saskaņā ar šo nolīgumu, lūgumu izteikusī konkurences institūcija izmanto tikai, lai izpildītu konkurences tiesību aktus, ja izpildi veic minētā konkurences institūcija saistībā ar to pašu vai saistītu rīcību vai darījumu.

               8. Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar VII. panta 4. punktu, izmanto tikai lūgumu izteikusī konkurences institūcija un tikai nolūkos, kuri norādīti lūgumā saskaņā ar VII. panta 4. punktu.

               9. Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar šo nolīgumu, neizmanto, lai personām piemērotu brīvības atņemšanas sodus.

               10. Konkurences institūcija var prasīt, lai atbilstoši šim nolīgumam nosūtīto informāciju izmanto, ievērojot noteikumus un nosacījumus, ko tā var konkretizēt. Saņēmēja konkurences iestāde bez nosūtītājas konkurences iestādes iepriekšējas piekrišanas neizmanto šādu informāciju tādā veidā, kas ir pretrunā ar šādiem noteikumiem un nosacījumiem.

               11. Ja vienai konkurences institūcijai kļūst zināms, ka neatkarīgi no tās centieniem informācija ir izmantota vai atklāta veidā, kas ir pretrunā ar šo pantu, tā nekavējoties informē otru konkurences institūciju. Konkurences institūcijas nekavējoties apspriežas par veicamajiem pasākumiem, lai samazinātu kaitējumu, kas radies šādas izmantošanas vai atklāšanas rezultātā, un lai novērstu šādas situācijas atkārtošanos.

               IX. Paziņošana Eiropas Savienības dalībvalstu konkurences iestādēm un EBTA Uzraudzības iestādei

               1. Eiropas Komisija

               a) pēc paziņošanas Kanādas konkurences institūcijai informēs tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras svarīgās intereses ietekmē paziņojumi, ko Eiropas Komisijai nosūtījusi Kanādas konkurences institūcija saskaņā ar II. pantu;

               b) pēc apspriešanās ar Kanādas konkurences institūciju informēs par sadarbību un koordināciju tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras svarīgās intereses ietekmē sadarbība un koordinācija izpildes darbību jomā saskaņā ar IV. un V. pantu;

               c) var izpaust informāciju, ko tai nosūtījusi Kanādas konkurences institūcija saskaņā ar VII. pantu, tikai:

               i) dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai izpildītu savas saistības saskaņā Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. un 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 139/2004 19. pantu; un

               ii) EBTA Uzraudzības iestādei, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar EEZ Līguma 23. protokola 6. un 7. pantu par sadarbību starp uzraudzības iestādēm.

               2. Eiropas Komisija nodrošina, ka informāciju, kas nav publiski pieejama un ko paziņo dalībvalsts kompetentajām iestādēm vai EBTA Uzraudzības iestādei saskaņā ar šā panta 1. punktu, neizmanto nekādā citā nolūkā, kā tikai Eiropas Savienības konkurences tiesību aktu izpildei, ko veic Eiropas Komisija, un to neatklāj nevienai trešai pusei bez skaidras rakstiskas Kanādas konkurences institūcijas piekrišanas.

               X. Pusgada sanāksmes

               1. Īstenojot savu kopējo interesi sadarbībā un koordinēšanā saistībā ar izpildes darbībām, pušu konkurences institūciju attiecīgās amatpersonas satiekas divreiz gadā vai pēc vienošanās ar pušu konkurences institūcijām, lai: a) apmainītos ar informāciju par to pašreizējām izpildes darbībām un prioritātēm, b) apmainītos ar informāciju par kopējas ieinteresētības tautsaimniecības nozarēm, c) apspriestu izmaiņas politikā, ko tās apsver, un d) apspriestu citus kopēju interešu jautājumus attiecībā uz konkurences tiesību aktu piemērošanu.

               2. Šo pusgada sanāksmju ziņojumu dara zināmu Apvienotai sadarbības komitejai saskaņā ar pamatnolīgumu par Eiropas Kopienu un Kanādas tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību.

               XI. Paziņojumi saskaņā ar šo nolīgumu

               Paziņojumus starp pušu konkurences institūcijām saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp paziņojumus saskaņā ar II pantu un pieprasījumus saskaņā ar III un V pantu, var veikt, tieši paziņojot mutiski, pa telefonu vai faksu. Tomēr parastā diplomātiskā ceļā nekavējoties rakstiski apstiprina paziņojumus saskaņā ar II pantu un pieprasījumus saskaņā ar III un V pantu.

               XII. Teritoriālā piemērošanas joma

               Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, atbilstīgi minētajos līgumos izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Kanādas teritorijā.

               XIII. Spēkā esošie tiesību akti

               Šis nolīgums neuzliek nevienai pusei pienākumu veikt darbību, kas ir pretrunā ar tās spēkā esošajiem tiesību aktiem, tas neprasa izmaiņas pušu vai to attiecīgo provinču vai dalībvalstu tiesību aktos, izņemot VII. un VIII. pantu, jo tos piemēro Eiropas Savienībai. Lielākai skaidrībai – neviena šā nolīguma daļa neprasa kādai no pusēm veikt darbību, kas ir pretrunā tās datu aizsardzības noteikumiem.

               XIV. Nobeiguma noteikumi

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Puses viena otrai paziņo par attiecīgo procedūru pabeigšanu. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā sniegts pēdējais paziņojums par apstiprināšanu.

               2. Šis nolīgums paliek spēkā 60 dienas pēc tam, kad kāda puse rakstiski paziņo otrai pusei, ka tā vēlas izbeigt šo nolīgumu.

               3. Puses var vienoties par jebkādiem grozījumiem šajā nolīgumā. Ja ir panākta vienošanās par grozījumiem un tie ir apstiprināti saskaņā ar katras puses piemērojamām procedūrām, grozījumi kļūst par šā nolīguma neatņemamu sastāvdaļu.

               4. Puses apspriežas par grozījumiem šajā nolīgumā, ja izmaiņas kādas puses spēkā esošajos tiesību aktos ietekmēs sadarbību starp pusēm.

               5. Šis nolīgums aizstāj nolīgumu starp Eiropas Kopienām un Kanādas valdību attiecībā uz to konkurences tiesību piemērošanu, kas parakstīts 1999. gada 17. jūnijā Bonnā.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

               ..., divos eksemplāros .... gada .... ........ angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               A PIELIKUMS

               AUSTRIJA

               Bundeswettbewerbsbehörde (Federālā Konkurences iestāde)

               BEĻĢIJA

               Autorité belge de la concurrence/ Belgische Mededingingsautoriteit (Beļģijas Konkurences iestāde)

               BULGĀRIJA

               Комисията за защита на конкуренцията (Konkurences aizsardzības komisija)

               HORVĀTIJA

               Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (Horvātijas Konkurences aģentūra)

               KIPRA

               Επιτροπή Προστασίας του Ανταγωνισμού -ΕΠΑ (Konkurences aizsardzības komisija)

               ČEHIJA

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Konkurences aizsardzības birojs)

               DĀNIJA

                Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (Dānijas Konkurences un patērētāju iestāde)

               IGAUNIJA

               Konkurentsiamet (Igaunijas Konkurences padome)

               SOMIJA

               Kilpailu- ja kuluttajavirasto (Somijas Konkurences un patērētāju iestāde - KKV)

               FRANCIJA

               Autorité de la concurrence (Francijas Konkurences iestāde)

               VĀCIJA

               Bundeskartellamt (Federālais Karteļu birojs)

               GRIEĶIJA

               Ετητροπή ανταγωνισμού (Grieķijas Konkurences komisija)

               UNGĀRIJA

               Gazdasági Versenyhivatal (GVH - Ungārijas Konkurences iestāde)

               ĪRIJA

               Competition Authority (Konkurences iestāde)

               ITĀLIJA

               Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

               LATVIJA

               Konkurences padome

               LIETUVA

               Lietuvos Respublikos konkurencijos taryba (Lietuvas Republikas Konkurences padome)

               LUKSEMBURGA

               Conseil de la concurrence

               MALTA

               Maltas Konkurences un patērētāju lietu iestāde / L-Awtorità ta’ Malta għall-Kompetizzjoni u għall-Affarijiet tal-Konsumatur

               NĪDERLANDE

               Autoriteit Consument & Markt (ACM)

               POLIJA

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Konkurences un patērētāju tiesību aizsardzības birojs)

               PORTUGĀLE

               Autoridade da Concorrência

               RUMĀNIJA

               Consiliul Concurenţei (Konkurences padome)

               SLOVĀKIJA

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Pretmonopola birojs)

               SLOVĒNIJA

               Javna Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence (Slovēnijas Konkurences aizsardzības iestāde)

               SPĀNIJA

               Comisión Nacional de la Competencia (CNMC)

               ZVIEDRIJA

               Konkurrensverket (Zviedrijas Konkurences iestāde)

               APVIENOTĀ KARALISTE

               Competition and Markets Authority (Konkurences un tirgus iestāde)

               B PIELIKUMS

               KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

               (par informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm)

               Saskaņā ar principiem, kas reglamentē Komisijas un dalībvalstu attiecības, piemērojot konkurences noteikumus, kas paredzēti, piemēram, Padomes Regulā Nr. 1/2003un Regulā (EK) Nr. 139/2004,, un saskaņā ar Eiropas Savienības un Kanādas nolīguma par konkurences tiesību aktu piemērošanu IX pantu,

               –Komisija nosūta dalībvalstij vai dalībvalstīm, kuru svarīgās intereses tiek ietekmētas, Komisijas nosūtīto vai no Kanādas konkurences institūcijas saņemto paziņojumu. Dalībvalstis tiek informētas, tiklīdz tas ir pamatoti iespējams un informācijas apmaiņas valodā. Ja Komisija nosūta informāciju Kanādas iestādēm, vienlaikus informē dalībvalstis,

               –Komisija arī informē dalībvalsti vai dalībvalstis, kuru svarīgās intereses tiek ietekmētas, par jebkādu sadarbību vai izpildes darbību koordinēšanu, tiklīdz tas ir pamatoti iespējams.

               Šī paziņojuma nolūkā ņem vērā, ka dalībvalsts svarīgās intereses tiek ietekmētas, ja konkrētās izpildes darbības:

               i) atbilst dalībvalsts izpildes darbībām;

               ii) aptver pret konkurenci vērstas darbības, kas nav apvienošanās vai iegūšanas darbības, ko pilnībā vai daļēji veic dalībvalsts teritorijā;

               iii) aptver rīcību, kuru uzskata par dalībvalsts prasītu, veicinātu vai apstiprinātu;

               iv) aptver apvienošanos vai iegūšanu, kur:

               –viena vai vairākas darījuma puses, vai

               –uzņēmējsabiedrība, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses,

               ir uzņēmējsabiedrība, kas ir dibināta vai organizēta saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem;

               v) aptver aizsardzības līdzekļus, kurus noteikusi vai piemērojusi un kuri prasītu vai aizliegtu rīcību dalībvalsts teritorijā; vai

               vi) ir saistītas ar Kanādas konkurences institūciju, kas meklē informāciju, kura atrodas dalībvalsts teritorijā.

               Turklāt vismaz divreiz gadā valdības konkurences speciālistu sanāksmēs Komisija informēs visas dalībvalstis par šī nolīguma īstenošanu un īpaši par sakariem ar Kanādas konkurences institūciju attiecībā uz Komisijas saņemtās informācijas nosūtīšanu dalībvalstīm saskaņā ar šo nolīgumu.

               C PIELIKUMS

               Aizsardzības principi, ko piemēro personas datu nosūtīšanai saskaņā ar šo nolīgumu

               Pārraudzība

               1. Aizsardzības pasākumus attiecībā uz personas datu, kurus nosūta saskaņā ar šo nolīgumu, apstrādi uzraudzīs neatkarīga publiska iestāde vai administratīvā ceļā izveidota iestāde, kura objektīvi pilda savas funkcijas un ir pierādījusi savu autonomiju. Iestādei ir efektīvas pilnvaras izmeklēt piemērojamo noteikumu ievērošanu saistībā ar personas datu, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, vākšanu, izmantošanu, atklāšanu, saglabāšanu vai iznīcināšanu. Tā var veikt ievērošanas pārbaudes un izmeklēšanas, ziņot par izmeklēšanas rezultātiem un izteikt ieteikumus attiecīgajai konkurences institūcijai. Uzraudzības iestādei ir pilnvaras tiesību aktu pārkāpumu gadījumā saistībā ar šo nolīgumu nodot lietu kriminālvajāšanai vai disciplināru pasākumu piemērošanai.

               2. Attiecīgā iestāde nodrošina, ka sūdzības par personas datu apstrādes noteikumu neievērošanas saskaņā ar šo nolīgumu tiek saņemtas, izmeklētas, uz tām atbild un tās atbilstīgi risina.

               Pārredzamība

               3. Konkurences institūcijas savās tīmekļa vietnēs dara pieejamu šādu informāciju:

               a) saraksts ar tiesību aktiem, kas atļauj vākt personas datus saskaņā ar šo nolīgumu;

               b) iemesls personas datu vākšanai;

               c) personas datu aizsardzības veidi;

               d) datu izpaušanas veids un apmērs;

               e) informācija par piekļuvi datiem, to labošanu, piezīmēm un tiesisko aizsardzību;

               f) kontaktinformācija jautājumiem;

               g) informācija par administratīvajiem un tiesiskajiem aizsardzības līdzekļiem.

               Personu piekļuve datiem

               4. Konkurences institūcijas nodrošina, ka ikviena persona var piekļūt saviem personas datiem, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, un jo īpaši:

               a) pēc personas rakstveida pieprasījuma izsniedz personai tās personas datu kopiju;

               b) atbild rakstveidā uz visiem pieprasījumiem;

               c) nodrošina personai tiesības piekļūt saglabātajai informācijai, apliecinot, ka personas dati ir atklāti, ja persona pieprasa šādu apliecinājumu;

               d) izklāsta juridisko vai faktisko pamatojumu ikreiz, kad personai tiek atteikta piekļuve tās personas datiem;

               e) informē personu, ja personas datu nav;

               f) informē personu par tiesībām iesniegt sūdzību un par sūdzības iesniegšanas procedūru.

               Personu tiesības uz labošanu vai piezīmju pievienošanu

               5. Konkurences institūcijas nodrošina, ka ikviena persona var pieprasīt labot savus personas datus, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu.

               6. Konkurences institūcijas izskata visus rakstveida pieprasījumus izdarīt labojumus un saprātīgā termiņā:

               a) izlabo personas datus un paziņo personai, ka dati ir izlaboti; vai

               b) atsaka veikt visus labojumus vai daļu no labojumiem un:

               i) pievieno personas datiem piezīmi, kas atspoguļo visus atteiktos pieprasītos labojumus;

               ii) paziņo personai, ka

               A) pieprasījums labot ir atteikts, un norāda atteikuma juridisko vai faktisko pamatojumu, un un

               B) personas datiem ir pievienota piezīme saskaņā ar i) apakšpunktu; un

               c) informē personu par tiesībām iesniegt sūdzību un par sūdzības iesniegšanas procedūru.

               Ierobežojumi piekļūt, labot un pievienot piezīmi

               7. Konkurences iestādes var noteikt ierobežojumus 4. – 6. punktā paredzētajiem noteikumiem, ja tos nosaka ar likumu un ja tie nepieciešami, lai aizsargātu:

               a) oficiālas izmeklēšanas, ko veic šajā nolīgumā minētās kompetentās iestādes, integritāti;

               b) preventīvos, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas pasākumus attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem un civiltiesiskiem pārkāpumiem, kas saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas šis nolīgums; vai

               c) uzraudzības, pārbaudes un regulēšanas funkciju, kas saistīta ar oficiālās iestādes darbību šā nolīguma ietvaros, pat tad, ja šī saistība ir neregulāra.

               Administratīvā un tiesiskā aizsardzība

               8. Katra puse nodrošina, ka attiecīgā iestāde, kas minēta 1. punktā, saņem un izmeklē personu iesniegtās sūdzības par viņu pieprasījumiem piekļūt vai labot saskaņā ar šo nolīgumu nosūtītos personas datus vai pievienot tiem piezīmi, un atbild uz šādās sūdzībām. Attiecīgā iestāde paziņo sūdzības iesniedzējam par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas minēti 9. punktā.

               9. Katra puse nodrošina, ka ikvienai personai, kas uzskata, ka ar lēmumu vai darbību saistībā ar tās personas datiem, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, ir pārkāptas šīs personas tiesības, var izmantot efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus saskaņā ar attiecīgās puses piemērojamiem tiesību aktiem, iesniedzot pārsūdzību tiesā vai izmantojot citu tiesību aizsardzības līdzekli, kas var ietvert kompensāciju.

               Personas datu glabāšana

               10. Personas datus, kas iegūti saskaņā ar šo nolīgumu, neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams konkrētajam mērķim, kuram tos nosūtīja.

               Definīcija

               11. Šajā pielikumā "neatkarīga publiska iestāde" ir:

               a) attiecībā uz Kanādu – Privātuma komisārs, kas iecelts saskaņā ar Privātuma akta (Privacy Act, R.S.C., 1985, c. P-21, kā arī tā grozījumi) 53. iedaļu; un

               b) attiecībā uz Eiropas Savienību – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kas iecelts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padome Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8., 12.1.2001., 1. lpp.) un tās grozījumiem.

                     (1)
                  Saskaņā ar Lisabonas Līguma 5. pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. un 82. pants tika pārnumurēts kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pants.

                     (2)
                  Saskaņā ar Lisabonas Līguma 5. pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. un 82. pants tika pārnumurēts kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pants.