               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.8.2019
            COM(2019) 362 final
            2019/0165(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) ietvaros veiktā pakāpeniska noteiktu Eiropas Savienības programmu un aģentūru atvēršana EKP partnervalstīm ir viens no daudziem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt reformas, modernizāciju un pārejas procesus Eiropas Savienības kaimiņu reģionos. Eiropas Komisija to sīkāk izklāstīja savā 2006. gada decembra paziņojumā par vispārējo pieeju Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstu līdzdalībai Kopienas aģentūrās un Kopienas programmās
                  1
               .

               Padome šo pieeju apstiprināja savos 2007. gada 5. marta secinājumos
                  2
               .

               Pamatojoties uz šo paziņojumu un 2007. gada 5. martā pieņemtajiem secinājumiem, Padome 2007. gada 18. jūnijā pieņēma norādījumus Komisijai sarunu risināšanai par pamatnolīgumiem ar Alžīriju, Armēniju, Azerbaidžānu, Ēģipti, Gruziju, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Moldovu, Palestīniešu pašpārvaldi, Tunisiju un Ukrainu par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās
                  3
               .

               Eiropadome 2007. gada jūnijā
                  4
                atkārtoti apstiprināja EKP lielo nozīmi un apstiprināja prezidentvalsts progresa ziņojumu
                  5
               , kuru iesniedza izskatīšanai Padomes sanāksmē 2007. gada 18. un 19. jūnijā, kā arī ar to saistītos Padomes secinājumus
                  6
               . Šajā ziņojumā tika atgādināti Padomes norādījumi sarunu risināšanai par attiecīgajiem papildprotokoliem.

               Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgajā paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”
                  7
               , ko apstiprināja ar Padomes 2011. gada 20. jūnija secinājumiem, tika vēl vairāk uzsvērts ES nodoms atvieglot partnervalstu līdzdalību ES programmās.

               Līdz šim līdzīgi protokoli ir parakstīti ar Alžīriju
                  8
               , Armēniju
                  9
               , Azerbaidžānu
                  10
               , Gruziju
                  11
               , Izraēlu
                  12
               , Jordāniju
                  13
               , Libānu
                  14
               , Moldovu
                  15
               , Maroku
                  16
               , Tunisiju
                  17
                un Ukrainu
                  18
               , savukārt pašlaik tiek apspriests protokols ar Ēģipti. ES un Palestīniešu pašpārvaldes Apvienotās komitejas sanāksmē, kas notika 2018. gada septembrī, Palestīniešu pašpārvalde pauda interesi parakstīt protokolu Pamatnolīgumam par savu iespējamu pilnīgu līdzdalību vairākās izvēlētās ES programmās.

               Protokola mērķis ir paredzēt finanšu un tehniskos noteikumus, kas ļautu Palestīniešu pašpārvaldei piedalīties konkrētās ES programmās. Horizontālajos noteikumos, ko nosaka protokols, ir izklāstīti principi ekonomikas, finanšu un tehniskajai sadarbībai, un tie ļauj Palestīniešu pašpārvaldei saņemt palīdzību (jo īpaši finansiālu palīdzību) no Eiropas Savienības saskaņā ar programmām. Minētie noteikumi ir piemērojami tikai tām programmām, kurās Palestīniešu pašpārvaldes iespēju piedalīties paredz attiecīgie izveides tiesību akti. Tāpēc protokola parakstīšana un provizoriska piemērošana neietver tādu pilnvaru īstenošanu, ko paredz dažādu nozaru politika un kas tiek īstenotas, izveidojot programmas.

               2.JURIDISKAIS KONTEKSTS

                  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, tika parakstīts 1997. gada 24. februārī un stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā.

                  Eiropadome 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē atzinīgi novērtēja Komisijas priekšlikumus par EKP un apstiprināja Padomes 2004. gada 14. jūnija secinājumus.

                  Padome 2007. gada 5. martā pauda atbalstu Komisijas 2006. gada 4. decembra paziņojumā izklāstītajai vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru EKP partneri atbilstoši to sasniegumiem var piedalīties Kopienas aģentūru darbā un Kopienas programmās, ja to pieļauj juridiskais pamats.

               Pamatojoties uz šo paziņojumu un 2007. gada 5. martā pieņemtajiem secinājumiem, Padome 2007. gada 18. jūnijā pieņēma norādījumus Komisijai sarunu risināšanai par pamatnolīgumiem ar EKP valstīm par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās
                  19
               .

               Protokola parakstīšanas materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 209. pants. Procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 5.un 7. punkts.

               Protokols tiks parakstīts ar Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi, kas ir ES attiecīgā partnere pagaidu asociācijas nolīguma īstenošanai
                  20
               .

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Palestīniešu pašpārvalde veic finansiālu ieguldījumu Eiropas Savienības vispārējā budžetā atbilstīgi konkrētajām Savienības programmām, kurās Palestīniešu pašpārvalde piedalās.

               Konkrētus noteikumus un nosacījumus par Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalību katrā programmā, jo īpaši maksājamo finansiālo ieguldījumu, nosaka Saprašanās memorandā starp Komisiju un Palestīniešu pašpārvaldes kompetentajām iestādēm, balstoties uz attiecīgo programmu noteiktajiem kritērijiem.

               Katrā saprašanās memorandā, kas noslēgts saskaņā ar protokola 5. pantu, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulai (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, ir noteikts, ka finanšu kontroli, revīzijas vai citas pārbaudes, tostarp administratīvas pārbaudes, veiks Komisija, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai un Revīzijas palāta, vai tās tiks veiktas ar šo iestāžu atļauju.

               Tiek pieņemti detalizēti noteikumi par finanšu kontroli un revīzijām, administratīvajiem pasākumiem, sankcijām un piedziņu, kuri ļauj Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai piešķirt tādas pilnvaras, kas ir līdzvērtīgas to pilnvarām attiecībā uz atbalsta saņēmējiem vai līgumslēdzējiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā.

               5.CITI ELEMENTI

               Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas un reizi trijos gados pēc tam Puses var pārskatīt šā protokola īstenošanu, pamatojoties uz Palestīniešu pašpārvaldes faktisko līdzdalību Savienības programmās.

               Konkrētus noteikumus un nosacījumus par Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalību katrā programmā, jo īpaši ziņošanas un novērtēšanas procedūras, nosaka Saprašanās memorandā starp Komisiju un Palestīniešu pašpārvaldes kompetentajām iestādēm, balstoties uz attiecīgo programmu noteiktajiem kritērijiem.

               2019/0165 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. un 7. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2007. gada 18. jūnijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par Protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās (“Protokols”).

               (2)Sarunas ir noslēgtas.

               (3)Protokola mērķis ir paredzēt finanšu un tehniskos noteikumus, kas ļautu Palestīniešu pašpārvaldei piedalīties konkrētās ES programmās. Horizontālajos noteikumos, ko nosaka Protokols, ir izklāstīti principi ekonomikas, finanšu un tehniskās sadarbības pasākumam, un tie ļauj Palestīniešu pašpārvaldei saņemt palīdzību (jo īpaši finansiālu palīdzību) no Eiropas Savienības saskaņā ar programmām. Minētie noteikumi ir piemērojami tikai tām programmām, kurās Palestīniešu pašpārvaldes iespēju piedalīties paredz attiecīgie izveides tiesību akti. Tāpēc protokola parakstīšana un provizoriska piemērošana neietver tādu pilnvaru īstenošanu, ko paredz dažādu nozaru politika un kas tiek īstenotas, izveidojot programmas.

               (4)Protokols būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā, un tas būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru, lai protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu, parakstītu persona vai personas, ko izraudzījies protokola sarunvedējs.

               3. pants

               Protokolu saskaņā ar 10. pantu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas datuma, kamēr tiek veiktas tā noslēgšanai vajadzīgās procedūras.

               Protokola parakstīšanas datumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Komisija ir tiesīga Savienības vārdā paredzēt konkrētus noteikumus un nosacījumus, kas attiecas uz Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalību jebkurā konkrētā programmā, tostarp maksājamo finansiālo ieguldījumu. Komisija pastāvīgi informē attiecīgo Padomes darba grupu.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        COM(2006) 724 final, 2006. gada 4. decembris.

                     (2)

                        Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2007. gada 5. marta secinājumi.

                     (3)

                        Padomes lēmums (restricted), ar ko pilnvaro Komisiju risināt sarunas par protokoliem […], dok. 10412/07.

                     (4)

                        Prezidentvalsts secinājumi – Briselē, 2007. gada 21. un 22. jūnijā, dok. 11177/07.

                     (5)

                        Prezidentvalsts progresa ziņojums „Eiropas Kaimiņattiecību politikas stiprināšana”, dok. 10874/07.

                     (6)

                        Secinājumi par Eiropas Kaimiņattiecību politikas stiprināšanu, kurus Padome (Vispārējās lietas un ārējās attiecības) pieņēma 2007. gada 18. jūnijā, dok. 11016/07.

                     (7)

                        COM(2011) 303 final, 2011. gada 25. maijs.

                     (8)

                        OV L 14, 18.1.2017., 2. lpp.

                     (9)

                        OV L 174, 13.6.2014., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 199, 26.7.2016., 1. lpp.

                     (11)

                        OV L 165, 4.6.2014., 16. lpp.

                     (12)

                        OV L 129, 17.5.2008., 39. lpp.

                     (13)

                        OV L 89, 25.3.2014., 6. lpp.

                     (14)

                        OV L 202, 28.7.2016., 3. lpp.

                     (15)

                        OV L 131, 18.5.2011., 1. lpp.

                     (16)

                        OV L 90, 28.3.2012., 1. lpp.

                     (17)

                        OV L 297, 13.11.2015., 1. lpp.

                     (18)

                        OV L 133, 20.5.2011., 1. lpp.

                     (19)

                        Padomes lēmums (restricted), ar ko pilnvaro Komisiju risināt sarunas par protokoliem […], dok. 10412/07.

                     (20)

                        Sk. arī rīcības plānu, kas parakstīts ar Palestīniešu pašpārvaldi, kā noteikts Padomes 2018. gada 20. decembra Lēmumā (ES) 2019/222.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.8.2019
            COM(2019) 362 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās

               PIELIKUMS

               Protokols
                  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumam

               par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses,

               un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses,

               attiecībā uz Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi

               par vispārējiem principiem tās līdzdalībai Savienības programmās

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, no vienas puses,

               un

               Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvalde, turpmāk “Palestīniešu pašpārvalde”, no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā:

               1.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgums par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses (“pagaidu asociācijas nolīgums”), tika parakstīts 1997. gada 24. februārī un stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā.

               2.Eiropadome 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē atzinīgi novērtēja Komisijas priekšlikumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un apstiprināja Padomes 2004. gada 14. jūnija secinājumus.

               3.Padome vairākkārt ir pieņēmusi secinājumus, ar kuriem tā atbalstīja šo politiku.

               4.Padome 2007. gada 5. martā pauda atbalstu Eiropas Komisijas 2006. gada 4. decembra paziņojumā izklāstītajai vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru EKP partneri atbilstoši to sasniegumiem var piedalīties Kopienas aģentūru darbā un Kopienas programmās, ja to pieļauj juridiskais pamats.

               5.Palestīniešu pašpārvalde ir paudusi vēlmi piedalīties vairākās Savienības programmās.

               6.Īpašie noteikumi un nosacījumi, jo īpaši finansiālais ieguldījums, kā arī ziņošanas un novērtēšanas procedūras, par Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalību katrā programmā būtu jānosaka Saprašanās memorandā starp Eiropas Komisiju un Palestīniešu pašpārvaldes kompetentajām iestādēm,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants

               Palestīniešu pašpārvaldei ir atļauts piedalīties visās pašreizējās un turpmākās Savienības programmās, kas saskaņā ar šo programmu pieņemšanas attiecīgajiem noteikumiem ir atvērtas Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalībai.

               2. pants

               Palestīniešu pašpārvalde veic finansiālu ieguldījumu Eiropas Savienības vispārējā budžetā atbilstīgi konkrētajām Savienības programmām, kurās Palestīniešu pašpārvalde piedalās.

               3. pants

               Palestīniešu pašpārvaldes pārstāvjiem ir atļauts piedalīties kā novērotājiem un saistībā ar jautājumiem, kuri attiecas uz Palestīniešu pašpārvaldi, pārvaldības komitejās, kas atbildīgas par to programmu uzraudzību, kurās Palestīniešu pašpārvalde veic finansiālu ieguldījumu.

               4. pants

               Palestīniešu pašpārvaldes dalībnieku iesniegtajiem projektiem un iniciatīvām iespēju robežās piemēro tos pašus nosacījumus, noteikumus un procedūras, kas attiecas uz konkrētajām programmām un tiek piemērotas dalībvalstīm.

               5. pants

               Konkrētus noteikumus un nosacījumus par Palestīniešu pašpārvaldes līdzdalību katrā programmā, jo īpaši maksājamo finansiālo ieguldījumu, kā arī ziņošanas un novērtēšanas procedūras, nosaka Saprašanās memorandā starp Komisiju un Palestīniešu pašpārvaldes kompetentajām iestādēm, balstoties uz attiecīgo programmu noteiktajiem kritērijiem.

               Ja Palestīniešu pašpārvalde piesakās Savienības ārējai palīdzībai, lai piedalītos kādā konkrētā Savienības programmā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, vai saskaņā ar jebkuru līdzīgu regulu, ar kuru paredz Savienības ārējo palīdzību Palestīniešu pašpārvaldei un kuru var pieņemt nākotnē, tad nosacījumus, kas reglamentē to, kā Palestīniešu pašpārvalde izmanto Savienības ārējo palīdzību, nosaka finansēšanas nolīgumā, ievērojot Regulu (ES) Nr. 232/2014.

               6. pants

               Katrā Saprašanās memorandā, kas noslēgts saskaņā ar 5. pantu, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulai (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, ir noteikts, ka finanšu kontroli, revīzijas vai citas pārbaudes, tostarp administratīvas pārbaudes, veiks Eiropas Komisija, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai un Revīzijas palāta, vai tās tiks veiktas ar šo iestāžu atļauju.

               Tiek pieņemti detalizēti noteikumi par finanšu kontroli un revīzijām, administratīvo izmeklēšanu, piedziņu, finansiāliem sodiem un citām administratīvām sankcijām, ar kuriem Eiropas Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai piešķir tādas pilnvaras, kas ir līdzvērtīgas to pilnvarām attiecībā uz atbalsta saņēmējiem vai līgumslēdzējiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā.

               7. pants

               Šo protokolu piemēro, kamēr spēkā ir pagaidu asociācijas nolīgums.

               Šo protokolu Puses paraksta un apstiprina saskaņā ar savām attiecīgajām procedūrām.

               Katra Puse var šo protokolu denonsēt, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis protokols zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.

               Protokola izbeigšana pēc jebkuras Puses denonsēšanas neietekmē pārbaudes un kontroles, kas vajadzības gadījumā jāveic saskaņā ar 5. un 6. pantu.

               8. pants

               Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas un reizi trijos gados pēc tam Puses var pārskatīt šā protokola īstenošanu, pamatojoties uz Palestīniešu pašpārvaldes faktisko līdzdalību Savienības programmās.

               9. pants

               Šo protokolu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šajā līgumā, un, no otras puses, Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora teritorijā.

               10. pants

               Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas ir nākamais pēc mēneša, kurā Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Puses vienojas, ka līdz protokola spēkā stāšanās brīdim tās šo protokolu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               11. pants

               Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

               12. pants

               Šis protokols ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Briselē, … gada …

               Eiropas Savienības vārdā –

                     Palestīniešu pārvaldes vārdā –


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.10.2021
            COM(2021) 643 final
            2021/0333(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Enerģētikas kopienas Ministru padomē par Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora iecelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Enerģētikas kopienas Ministru padomes 19. sanāksmē Belgradā, Serbijā, 2021. gada 25. novembrī saistībā ar paredzēto Enerģētikas kopienas Ministru padomes procedūras akta pieņemšanu par nākamā Enerģētikas kopienas sekretariāta (EKS) direktora iecelšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Enerģētikas kopienas līgums

               Enerģētikas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EKL”) mērķis ir izveidot stabilu regulatīvo un tirgus satvaru un vienotu regulatīvo telpu tīkla enerģijas tirdzniecībai, pusēm, kas nav ES dalībvalstis, īstenojot ES enerģētikas acquis daļas, par kurām ir panākta vienošanās. Līgums stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā. Eiropas Savienība ir EKL puse
                  1
               . EKL puses, kas nav ES dalībvalstis, tiek sauktas par “Līgumslēdzējām pusēm”.

               2.2.Enerģētikas kopienas Ministru padome

               Enerģētikas kopienas Ministru padome nodrošina, ka tiek sasniegti EKL nospraustie mērķi. Tā sniedz vispārīgas politikas pamatnostādnes, veic pasākumus un pieņem procedūras aktus. Katrai pusei ir viena balss, taču Ministru padome atkarībā no izskatāmā jautājuma piemēro atšķirīgus balsošanas noteikumus. ES ir viena no desmit pusēm, un tai ir viena balss, taču tas ir arī atkarīgs no izskatāmā jautājuma.

               Enerģētikas kopienas Ministru padome pēc Eiropas Komisijas priekšlikuma ieceļ Enerģētikas kopienas sekretariāta direktoru uz noteiktu triju gadu termiņu, ko iespējams pagarināt. Procedūras aktu pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. Komisijai ir ekskluzīvas tiesības izvirzīt kandidātu direktora amatam, un tā savu priekšlikumu iesniedz Enerģētikas kopienas Līgumslēdzējām pusēm.

               2.3. Paredzētais Ministru padomes procedūras akts

               Pašreizējais EKS direktors Janezs Kopacs [Janez Kopac] šajā amatā pirmo reizi tika iecelts 2012. gadā. Viņa pilnvaras tika pagarinātas 2015. un 2018. gadā. Tās ir spēkā līdz 2021. gada 30. novembrim.

               Komisija 2021. gada 23. februārī sāka atklātu atlases procedūru, kuras nolūks ir izraudzīties nākamo Enerģētikas kopienas sekretariāta direktoru, kam jāstājas amatā 2021. gada 1. decembrī (COM/2021/20055). Tika saņemti 92 pieteikumi uz šo amatu. Atlases posms tika īstenots saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un īstenošanas pamatnostādnēm.

               Komisijas priekšatlases komiteja izskatīja pieteikumus, lai pārbaudītu, vai tie atbilst paziņojumā par vakanci izklāstītajiem piemērotības un atlases kritērijiem, un atlasīja kandidātus procedūras nākamajam posmam. Pēc Padomdevējas komitejas amatā iecelšanas jautājumos (CCA) veiktās salīdzinošās novērtēšanas un kandidātu pārrunām ar komisāri Kadri Simsoni Komisija uzskata, ka Arturam Lorkovska k-gam [Artur Lorkowski] ir vislabākais pārvaldības, vadības, saziņas, pārstāvības, valodu prasmju, tehnisko prasmju, starptautiskās pieredzes un zināšanu par Eiropas Savienību kopums Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora pienākumu veikšanai.

               Tāpēc nākamā Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora amatam Komisija nolēma izvirzīt Artura Lorkovska kandidatūru, kā atspoguļots Komisijas 2021. gada 24. septembra Lēmumā par priekšlikumu, kas Komisijai jāiesniedz Enerģētikas kopienas Ministru padomei par Ministru padomes procedūras aktu Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora iecelšanai, C(2021) 7021 final. Komisija šo priekšlikumu Enerģētikas kopienas Līgumslēdzējām pusēm iesniedza 2021. gada 24. septembrī.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ņemot vērā Komisijas īstenoto atklāto un uz konkurenci balstīto atlases procedūru, nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem Enerģētikas kopienas Ministru padomē, vajadzētu būt šādai: apstiprināt Ministru padomes procedūras aktu, ar ko Arturu Lorkovska k-gu no 2021. gada 1. decembra ieceļ par Enerģētikas kopienas sekretariāta direktoru saskaņā ar Komisijas 2021. gada 24. septembra Lēmumu par priekšlikumu, kas Komisijai jāiesniedz Enerģētikas kopienas Ministru padomei par Ministru padomes procedūras aktu Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora iecelšanai, C(2021) 7021 final.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ministru padome ir struktūra, kas izveidota ar vienošanos, proti, ar Enerģētikas kopienas līgumu.

               Paredzētais procedūras akts, kuru Enerģētikas kopienas Ministru padome ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām, jo tas reglamentē Enerģētikas kopienas organizatoriskos jautājumus un ir saistošs vismaz Enerģētikas kopienas iestādēm, kā to paredz Enerģētikas kopienas līguma 86. pants.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no mērķa un satura, kāds ir paredzētajam aktam, par kuru Savienības vārdā jāieņem nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz enerģētiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 194. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 194. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0333 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Enerģētikas kopienas Ministru padomē par Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora iecelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Lēmumu 2006/500/EK (2006. gada 29. maijs), lai Eiropas Kopiena noslēgtu Enerģētikas kopienas līgumu,

               ņemot vērā Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 69. un 88. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumu (“Līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes 2006. gada 29. maija Lēmumu 2006/500/EK
                  3
               , un tas stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā.

               (2)Saskaņā ar Līguma 69. un 88. pantu Ministru padome pēc Eiropas Komisijas priekšlikuma var pieņemt procedūras aktu, ar ko ieceļ Enerģētikas kopienas sekretariāta direktoru.

               (3)Enerģētikas kopienas sekretariāta pašreizējā direktora Janeza Kopaca k-ga [Janez Kopac] trešais pilnvaru termiņš beigsies 2021. gada 30. novembrī.

               (4)Enerģētikas kopienas Ministru padomei tās 19. sanāksmē, kas 2021. gada 25. novembrī norisināsies Belgradā, Serbijā, ir jāpieņem procedūras akts par Enerģētikas kopienas sekretariāta nākamā direktora iecelšanu.

               (5)Komisija 2021. gada 23. februārī publicēja paziņojumu par atklātu nākamā Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora atlases procedūru, kam jāstājas amatā 2021. gada 1. decembrī.

               (6)Komisija novērtēja kandidātu prasmes un pieredzi atbilstoši iepriekš noteiktiem atlases kritērijiem, kas bija izklāstīti paziņojumā par vakanci. Atlases posms tika īstenots saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un īstenošanas pamatnostādnēm. Komisija uzskata, ka Arturs Lorkovska k-gs ir pierādījis, ka viņam ir vislabākais pārvaldības, vadības, saziņas, pārstāvības, valodu prasmju, tehnisko prasmju, starptautiskās pieredzes un zināšanu par Eiropas Savienību kopums Enerģētikas kopienas sekretariāta direktora pienākumu veikšanai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Enerģētikas kopienas Ministru padomes 19. sanāksmē, ir šāda:

               apstiprināt Ministru padomes procedūras aktu, ar ko Arturu Lorkovska k-gu no 2021. gada 1. decembra ieceļ par Enerģētikas kopienas sekretariāta direktoru saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, kas pieņemts ar Komisijas 2021. gada 24. septembra Lēmumu (C(2021) 7021 final) un tajā pašā dienā iesniegts Enerģētikas kopienas Ministru padomei.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 198, 20.7.2006., 15. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L198, 20.7.2006., 15. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.10.2021
            COM(2021) 637 final
            2021/0330(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašajā komitejā un Īpašajā komitejā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kas izveidotas ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) EPN valstīm, no otras puses, saistībā ar paredzēto Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašajā komitejā un Īpašajā komitejā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) EPN valstīm, no otras puses, saistībā ar paredzēto Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos reglamenta pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses

               Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, (turpmāk “nolīgums”) ir šādi mērķi:

               (a)sekmēt nabadzības mazināšanu un izskaušanu, izveidojot tirdzniecības partnerattiecības saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, TAM un Kotonū nolīgumu;

               (b)veicināt reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību, izveidojot un īstenojot iedarbīgu, prognozējamu un pārredzamu reģionālo tiesisko regulējumu tirdzniecībai un ieguldījumiem starp Pusēm un DAK EPN valstu starpā;

               (c)veicināt pakāpenisku DAK EPN valstu integrāciju pasaules ekonomikā saskaņā ar to politisko izvēli un prioritātēm attīstības jomā;

               (d)uzlabot DAK EPN valstu darbībspēju tirdzniecības politikas un ar tirdzniecību saistīto jautājumu jomā;

               (e)nodrošināt apstākļus ieguldījumu un privātā sektora iniciatīvu apjoma palielināšanai, veicināt piedāvājumu, konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi DAK EPN valstīs; kā arī

               (f)nostiprināt esošās attiecības starp Pusēm uz solidaritātes un kopēju interešu pamata.

               Nolīgumu kopš 2016. gada 10. oktobra provizoriski piemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svatini un Dienvidāfriku, no otras puses, un kopš 2018. gada 4. februāra – arī attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mozambiku, no otras puses.

               2.2.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja un Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos

               Ar nolīguma 50. pantu ir izveidota Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja un šā panta 2. punkta f) apakšpunktā noteikts, ka tās funkcijās ietilpst “noteikt savu reglamentu”.

               Ar nolīguma 3. protokola “Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecība” 13. pantu izveido Īpašo komiteju ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos un šā panta 5. punktā nosaka, ka “īpašā komiteja nosaka savu reglamentu”.

               2.3.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos paredzētie akti

               Paredzēto aktu mērķis ir noteikt attiecīgi Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas reglamentu un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos reglamentu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šajā Padomes lēmuma priekšlikumā ir noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar ES un DAK EPN izveidotajā Īpašajā komitejā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos un Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašajā komitejā par attiecīgi Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos un Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas reglamentu.

               Nolīguma Puses apsprieda šos reglamentus un vienojās, ka, ievērojot ES lēmumu pieņemšanas procedūras, tie būtu jāpieņem nākamajās Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos sanāksmēs.

               Pievienoto reglamentu būtība ir ļoti līdzīga to reglamentu būtībai, kas pieņemti saistībā ar citiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un tirdzniecības nolīgumiem.

               Šie reglamenti ir būtiski tam, lai varētu pabeigt nolīguma iestāžu sistēmu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nav saistoši, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”. Visbeidzot jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver arī organizatoriska rakstura aktus, kas ietekmē lēmumu pieņemšanas veidu iestādē, piemēram, ja struktūra ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām pieņem vai groza savu reglamentu.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos un Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja ir struktūras, kas izveidotas ar nolīgumu, proti, ES un DAK EPN.

               Attiecīgie akti, kurus abas komitejas ir aicinātas pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām, jo tie ir organizatoriski akti, kas ietekmē lēmumu pieņemšanas veidu iestādē. Saskaņā ar attiecīgi nolīguma 50. pantu un nolīguma 3. protokola 13. pantu paredzētais akts būs saistošs starptautisko tiesību izpratnē.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo (iestāžu) sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuāltiesiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos un Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas aktiem tiks grozīts attiecīgais reglaments, ir lietderīgi tos pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0330 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašajā komitejā un Īpašajā komitejā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kas izveidotas ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) EPN valstīm, no otras puses, saistībā ar paredzēto Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienība un tās dalībvalstis 2016. gada 10. jūnijā parakstīja ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses
                  1
                (turpmāk “nolīgums”). Nolīgumu kopš 2016. gada 10. oktobra provizoriski piemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svatini un Dienvidāfriku, no otras puses, un kopš 2018. gada 4. februāra – arī attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mozambiku, no otras puses.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 50. panta 1. punktu tiek izveidota Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 3. protokola 13. panta 1. punktu tiek izveidota Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos.

               (4)Saskaņā ar nolīguma 50. panta 2. punkta f) apakšpunktu Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja nosaka savu reglamentu.

               (5)Saskaņā ar nolīguma 3. protokola 13. panta 5. punktu Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos nosaka savu reglamentu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem attiecīgi abās minētajās komitejās, jo lēmumiem, ar ko izveido reglamentu, būs juridiskas sekas Savienībā.

               (7)Savienības nostājas šajās divās komitejās par to attiecīgā reglamenta pieņemšanu pamatā vajadzētu būt abu komiteju attiecīgajiem lēmumu projektiem, kas pievienoti šim lēmumam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar 50. pantu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses, pamatā ir minētās komitejas lēmuma projekts par tās reglamentu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Īpašajā komitejā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kura izveidota saskaņā ar 3. protokola 13. pantu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses, pamatā ir minētās komitejas lēmuma projekts par tās reglamentu, kas pievienots šim lēmumam.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (OV L 250, 16.9.2016., 3. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.10.2021
            COM(2021) 637 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašajā komitejā un Īpašajā komitejā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kas izveidotas ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) EPN valstīm, no otras puses, saistībā ar paredzēto Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas un Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos reglamenta pieņemšanu

               1. PAPILDINĀJUMS

               MUITAS UN TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANAS ĪPAŠĀS KOMITEJAS

               LĒMUMA projekts Nr. [...]

               par savu reglamentu

               MUITAS UN TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANAS ĪPAŠĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts 2016. gada 10. jūnijā Kasanē, un jo īpaši tā 50. panta 2. punkta f) apakšpunktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Ar šo pieņem pielikumā ietverto Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas reglamentu.

               Šis lēmums stājas spēkā .. .

               (Vieta) ... (datums)

               Pielikums

               MUITAS UN TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANAS ĪPAŠĀS KOMITEJAS REGLAMENTS

               I NODAĻA

               ORGANIZĀCIJA

               1. pants

               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas, kas izveidota saskaņā ar 50. pantu ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), savus pienākumus veic tā, kā paredzēts nolīguma 50. pantā.

               2.Šajā reglamentā norādes uz “Pusēm” atbilst nolīguma 104. pantā definētajam terminam.

               3.Kā paredzēts nolīguma 50. panta 1. punktā, Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sastāvā ir Pušu pārstāvji.

               4.Saskaņā ar nolīguma 50. panta 4. punktu Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašo komiteju pēc kārtas vada Eiropas Komisijas amatpersona un DAK EPN valstu amatpersona. Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas pirmo sanāksmi kopā vada Eiropas Komisijas amatpersona un DAK EPN valstu amatpersona.

               5.Pirmā laikposma pilnvaras sākas dienā, kad notiek Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas pirmā sanāksme, un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja sanāk reizi gadā vai pēc jebkuras Puses pieprasījuma. Sanāksmes notiek pārmaiņus Briselē vai kādas DAK EPN valsts teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi.

               2.Ja vien Puses nevienojas citādi, Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašo komiteju sasauc Puse, kura vada tās darbu, pēc apspriešanās ar otru Pusi.

               3. pants

               Novērotāji

               Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja var nolemt ad hoc kārtā uzaicināt novērotājus un noteikt, kuru darbakārtības punktu informācija būs pieejama minētajiem novērotājiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               1.Puse, kas pie sevis rīko Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sanāksmi, nodrošina sekretariāta darbību.

               2.Ja sanāksme notiek, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, Puse, kas vada darbu, nodrošina sekretariāta darbību.

               II NODAĻA

               DARBĪBA

               5. pants

               Dokumenti

               Ja Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas apspriedes balstās uz apliecinošiem rakstveida dokumentiem, Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sekretariāts šādus dokumentus numurē un laiž apritē kā Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas dokumentus.

               6. pants

               Informēšana par sanāksmēm un to darbakārtība

               1.Sekretariāts ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms sanāksmes informē Puses par sanāksmes sasaukšanu un lūdz priekšlikumus darbakārtībai. Steidzamības un/vai vērā ņemamu neparedzētu apstākļu gadījumā sanāksmi var sasaukt arī ātrāk.

               2.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sekretariāts katrai sanāksmei sagatavo pagaidu darbakārtību. Sekretariāts ne vēlāk kā četrpadsmit (14) dienas pirms sanāksmes sākuma to nosūta Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas priekšsēdētājam un dalībniekiem.

               3.Pagaidu darbakārtība ietver punktus, attiecībā uz kuriem Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sekretariāts saņēmis vienas Puses lūgumu tos iekļaut darbakārtībā.

               4.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komiteja apstiprina darbakārtību katras sanāksmes sākumā. Ja Puses attiecīgi vienojas, darbakārtībā var iekļaut arī pagaidu darbakārtībā neiekļautus punktus.

               5.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas vadītājs, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus, lai tie piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem tematiem.

               7. pants

               Sanāksmes ziņojums

               Ja vien Puses nevienojas citādi, Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sekretariāts sagatavo katras sanāksmes ziņojumu, ko pieņem katras sanāksmes beigās.

               8. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja vienprātīgi pieņem lēmumus vai ieteikumus nolīgumā paredzētajos gadījumos vai gadījumos, kad šādas pilnvaras tai deleģējusi Apvienotā padome vai Tirdzniecības un attīstības komiteja.

               2.Ja Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja saskaņā ar nolīgumu ir pilnvarota pieņemt lēmumus vai ieteikumus vai ja šādas pilnvaras tai deleģējusi Apvienotā padome vai Tirdzniecības un attīstības komiteja, šādus dokumentus sanāksmes ziņojumā sauc attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”. Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sekretariāts katram pieņemtam lēmumam vai ieteikumam piešķir kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un formulē tā tematu. Katrā lēmumā un ieteikumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               3.Ja kāda DAK EPN valsts nepiedalās sanāksmē, sekretariāts par sanāksmes lēmumiem un/vai ieteikumiem informē tās pārstāvi, kurš nevarēja piedalīties sanāksmē. Minētā DAK EPN valsts desmit (10) kalendāro dienu laikā pēc šādu lēmumu un/vai ieteikumu nosūtīšanas sniedz rakstveida atbildi, norādot to, kuriem lēmumiem un/vai ieteikumiem tā nepiekrīt, un tā iemeslus. Ja iepriekš minētā rakstveida atbilde nav sniegta desmit (10) kalendāro dienu laikā, šos lēmumus un/vai ieteikumus uzskata par pieņemtiem. Ja DAK EPN valsts, kas nav piedalījusies sanāksmē, nepiekrīt lēmumiem un/vai ieteikumiem, piemēro 4. punktā minēto procedūru.

               4.Sanāksmju starplaikā Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, izmantojot rakstisku procedūru, ja abas līgumslēdzējas puses vienojas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp Pušu pārstāvjiem.

               5.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas pieņemto lēmumu un ieteikumu autentiskumu apliecina, sagatavojot autentisku eksemplāru, ko parakstījis Eiropas Savienības pārstāvis un DAK EPN valstu pārstāvis.

               9. pants

               Publiska piekļuve

               1.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sanāksmes nav atklātas, ja vien nav nolemts citādi.

               2.Katra Puse var nolemt publicēt Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas lēmumus un ieteikumus.

               III NODAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               10. pants

               Izdevumi

               1.Katra līgumslēdzēja puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

               2.Izdevumus saistībā ar sanāksmju rīkošanu, mutvārdu tulkošanas pakalpojumiem un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas pie sevis rīko sanāksmi.

               11. pants

               Reglamenta grozīšana

               Šo reglamentu var grozīt rakstveidā ar Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašās komitejas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 8. pantu.

               2. PAPILDINĀJUMS

               ĪPAŠĀS KOMITEJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU UN VĪNU UN STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMOS

               LĒMUMA projekts Nr. [...]

               par savu reglamentu

               Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos,

               ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts 2016. gada 10. jūnijā Kasanē, un jo īpaši tā 3. protokola 13. panta 5. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Ar šo pieņem pielikumā ietverto Īpašās komitejas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos reglamentu.

               Šis lēmums stājas spēkā .. .

               (Vieta) ... (datums)

               Pielikums

               ĪPAŠĀS KOMITEJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU UN VĪNU UN STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMOS REGLAMENTS

               I NODAĻA

               ORGANIZĀCIJA

               1. pants

               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kas izveidota saskaņā ar 3. protokola 13. pantu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (“nolīgums”), savus pienākumus veic saskaņā ar minēto pantu.

               2.Šajā reglamentā norādes uz “Pusēm” atbilst nolīguma 3. protokola 1. pantā definētajiem terminiem "Dienvidāfrika” un “ES”.

               3.Īpašajā komitejā ir pušu pārstāvji.

               4.Īpašās komitejas sanāksmes pārmaiņus vada Eiropas Komisijas amatpersona un Dienvidāfrikas valsts amatpersona.

               5.Šā reglamenta 4. punktā minētās pilnvaras, kas atbilst pirmajam periodam, sākas dienā, kad notiek Īpašās komitejas pirmā sanāksme, un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.Īpašā komiteja tiekas regulāros intervālos un pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma. Sanāksmes notiek pārmaiņus Briselē vai kādas DAK EPN valsts teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi.

               2.Ja vien Puses nevienojas citādi, Īpašās komitejas sanāksmes sasauc Puse, kura vada tās darbu, pēc apspriešanās ar otru Pusi.

               3.Puses var vienoties par Īpašās komitejas sanāksmju rīkošanu, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus.

               3. pants

               Novērotāji

               Īpašā komiteja var nolemt ad hoc kārtā uzaicināt uz savām sanāksmēm novērotājus un noteikt, kuri darba kārtības punkti būs atvērti minētajiem novērotājiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               1.Puse, kas rīko Īpašās komitejas sanāksmi, nodrošina Īpašās komitejas sekretariāta (“Sekretariāts”) darbību.

               2.Ja sanāksme notiek, izmantojot elektroniskus līdzekļus, Puse, kas vada darbu, nodrošina Sekretariāta darbību.

               II NODAĻA

               DARBĪBA

               5. pants

                  Dokumenti

               Ja Īpašās komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, sekretariāts tos numurē un izplata kā īpašās komitejas dokumentus.

               6. pants

               Informēšana par sanāksmēm un to darba kārtība

               1.Sekretariāts ne vēlāk kā 30 dienas pirms sanāksmes informē Puses par sanāksmes sasaukšanu un lūdz priekšlikumus darba kārtībai. Steidzamības vai vērā ņemamu neparedzētu apstākļu gadījumā sanāksmi var sasaukt arī īsākā termiņā.

               2.Sekretariāts katrai sanāksmei sagatavo provizorisku darba kārtību. Sekretariāts ne vēlāk kā 14 dienas pirms sanāksmes to nosūta Īpašās komitejas vadītājam un locekļiem.

               3.Provizoriskā darba kārtība ietver punktus, par kuriem Sekretariāts saņēmis kādas Puses lūgumu tos iekļaut.

               4.Īpašā komiteja apstiprina darba kārtību katras sanāksmes sākumā. Ja Puses tā vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus punktus.

               5.Īpašās komitejas priekšsēdētājs, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus, lai viņi piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem tematiem.

               7. pants

               Sanāksmes ziņojums

               Ja vien Puses nevienojas citādi, Sekretariāts sagatavo katras sanāksmes ziņojumu, ko pieņem katras sanāksmes beigās.

               8. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.Saskaņā ar nolīguma 3. protokola 13. panta 3. punktu īpašā komiteja var sniegt ieteikumus un vienprātīgi pieņemt lēmumus gadījumos, kas paredzēti nolīguma 3. protokolā.

               2.Ja Īpašā komiteja saskaņā ar nolīguma 3. protokolu ir pilnvarota pieņemt lēmumus vai ieteikumus vai ja šādas pilnvaras tai deleģējusi Tirdzniecības un attīstības komiteja, šādus aktus 7. pantā minētajā sanāksmes ziņojumā sauc attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”. Sekretariāts katram pieņemtam lēmumam vai ieteikumam piešķir kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un formulē tā tematu. Katrā lēmumā un ieteikumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               3.Sanāksmju starplaikā Īpašā komiteja lēmumus vai ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisko procedūru vai elektroniskus līdzekļus, ja tam piekrīt abas Puses. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp Pušu pārstāvjiem.

               4.Īpašās komitejas pieņemto lēmumu un ieteikumu autentiskumu apliecina ar diviem oriģināleksemplāriem, ko paraksta ES pārstāvis un Dienvidāfrikas pārstāvis.

               9. pants

               Publiska piekļuve

               1.Īpašās komitejas sanāksmes nav atklātas, ja vien Puses nenolemj citādi.

               2.Puses var nolemt publicēt Īpašās komitejas lēmumus un ieteikumus.

               III NODAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               10. pants

               Izdevumi

               1.Katra Puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Īpašās komitejas sanāksmēs – tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

               2.Izdevumus saistībā ar sanāksmes rīkošanu, mutvārdu tulkošanas pakalpojumu sniegšanu un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas rīko sanāksmi.

               11. pants

               Tirdzniecības un attīstības komiteja

               Īpašā komiteja sniedz ziņojumus Tirdzniecības un attīstības komitejai.

               12. pants

                  Reglamenta grozīšana

               Šo reglamentu var grozīt rakstveidā ar Īpašās komitejas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 8. pantu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.10.2021
            COM(2021) 639 final
            2021/0331(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 11. pantu Nolīgumā par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, attiecībā uz paredzēto Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību

               Nolīguma par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību (“nolīgums”) mērķis ir veicināt Savienības un Ķīnas Tautas Republikas divpusējo sadarbību civilās aviācijas drošības jautājumos un atvieglot tirdzniecību un investīcijas aeronavigācijas ražojumu jomā. Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. septembrī.

               2.2.Pušu Apvienotā komiteja

               Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu darbību, ir izveidota Pušu Apvienotā komiteja, kuras pienākumi cita starpā ir: a) izšķirt visus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma piemērošanu un īstenošanu; b) izskatīt nolīguma darbības uzlabošanas iespējas un attiecīgā gadījumā sniegt Pusēm ieteikumus par nolīguma grozījumiem; c) pieņemt pielikumu grozījumus; d) koordinēt jaunu pielikumu izstrādi un pieņemšanu un e) attiecīgā gadījumā pieņemt darba procedūras par sadarbību regulatīvajā jomā un pārredzamību saistībā ar visām nolīguma 3. pantā minētajām darbībām. Apvienotā komiteja izstrādā un pieņem savu reglamentu.

               Apvienotajā komitejā Savienību pārstāv Eiropas Komisija, kurai palīdz Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“EASA”) un kurai līdzdarbojas aviācijas iestādes dalībvalstu pārstāvju statusā
                  1
               .

               2.3.Paredzētais Pušu Apvienotās komitejas akts

               Pirmajā sanāksmē, kas paredzēta 2021. gada otrajā pusgadā, Pušu Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments (“paredzētais akts”). Paredzētā akta mērķis ir izveidot noteikumus un procedūras, kas vajadzīgas, lai organizētu un rīkotu Pušu Apvienotās komitejas sanāksmes. Paredzētajā aktā ir vienpadsmit panti.

               Pirmajā pantā noteiktas terminu “Puse” un “Puses” definīcijas.

               2. pantā noteikts, ka Apvienoto komiteju kopīgi vada Eiropas Savienības pārstāvis un Ķīnas Tautas Republikas valdības pārstāvis. Šajā pantā arī noteikts, ka Eiropas Savienību Apvienotajā komitejā pārstāv Eiropas Komisija, kurai palīdz Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA) un kurai līdzdarbojas Eiropas Savienības dalībvalstu aviācijas iestādes. Visbeidzot, 2. pantā noteikts, ka Ķīnas Tautas Republikas valdību Apvienotajā komitejā pārstāv Ķīnas Civilās aviācijas administrācija (CAAC).

               3. pantā noteikts, ka Apvienotā komiteja sanāk regulāri, ja iespējams, reizi gadā, un sanāksmes, cik vien iespējams, notiek pārmaiņus Briselē un Pekinā. Alternatīvi var rīkot diskusijas videokonferencē, un videokonferenču laikā pieņemtajiem lēmumiem un ieteikumiem būs tāds pats juridiskais spēks kā lēmumiem un ieteikumiem, kas pieņemti klātienes sanāksmēs. Turklāt Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas, ja vien priekšsēdētāji nevienojas citādi. Sanāksmes un dokumenti būs angļu valodā. Izmaksas par mutisko vai rakstisko tulkošanu citā valodā sedz Puse, kas to pieprasa.

               4. pantā noteikts, ka pirms katras sanāksmes Puses viena otru informē par savas attiecīgās delegācijas paredzēto sastāvu un izvirza attiecīgo priekšsēdētāju. Priekšsēdētāji ad hoc kārtībā var vienoties uzaicināt trešās personas piedalīties Apvienotās komitejas sanāksmēs informācijas sniegšanai par konkrētiem jautājumiem vai novērotāju statusā.

               5. pantā noteikts, ka par Apvienotās komitejas sekretāriem kopīgi darbojas Eiropas Komisijas amatpersona un Ķīnas Civilās aviācijas administrācijas amatpersona.

               6. pantā noteikts, ka priekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, nosaka katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Šo provizorisko darba kārtību un visus attiecīgos sanāksmes dokumentus sekretāri nosūta dalībniekiem ne vēlāk kā piecpadsmit darba dienas pirms sanāksmes dienas. Pēc tam katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Pēc pušu vienošanās darba kārtībā var iekļaut arī citus jautājumus, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā. Lai ņemtu vērā kādas Puses iekšējo procedūru prasības vai konkrēta jautājuma steidzamību, priekšsēdētāji pēc vienošanās var grozīt 1. punktā minēto dokumentu, tostarp provizoriskās darba kārtības, nosūtīšanas termiņu.

               7. pantā noteikts, ka pēc katras Apvienotās komitejas sanāksmes tiek sagatavots sanāksmes protokola projekts. Tajā norāda pieņemtos lēmumus un ieteikumus un paustos secinājumus. Apvienotā komiteja protokolu pieņem nākamajā sanāksmē. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta priekšsēdētāji, un katra Puse saglabā vienu oriģinālu vai skenētu eksemplāru.

               8. pants attiecas uz rakstiskās procedūras noteikšanu, lai pēc vajadzības un pamatotos gadījumos Apvienotās komitejas ieteikumus un lēmumus varētu pieņemt, izmantojot rakstisko procedūru. Šajā nolūkā priekšsēdētāji apmainās ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu. Tomēr jebkura no Pusēm var pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu jautājuma apspriešanai.

               9. pants attiecas uz lēmumu pieņemšanas procesu Apvienotajā komitejā. Apvienotā komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem ar Pušu vienprātību. Turklāt Apvienotās komitejas lēmuma vai ieteikuma nosaukumā attiecīgi ir vārds “Lēmums” vai “Ieteikums” un pēc tā — kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētāji, un pēc tam, kad Apvienotā komiteja lēmumus un ieteikumus ir pieņēmusi, Puses tos īsteno saskaņā ar savu iekšējo procedūru. Visbeidzot, Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses var publicēt savos attiecīgajos oficiālajos izdevumos. Ieteikumus vai jebkuru citu Apvienotās komitejas pieņemtu aktu var publicēt, ja Puses par to vienojušās. Katra Puse saglabā vienu oriģinālu vai skenētu lēmuma vai ieteikuma eksemplāru.

               10. pants ļauj Apvienotajai komitejai izveidot un pārraudzīt tehniskās darba grupas, kuras palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās uzdevumus. Darba grupas darba uzdevumus kā papildinājumu iekļauj lēmumā, ar ko izveido darba grupu. Darba uzdevumi cita starpā var ietvert darba grupas sastāva izveidi. Darba grupu sastāvā ir Pušu pārstāvji, un tās strādā Apvienotās komitejas pakļautībā un pēc katras sanāksmes sniedz tai ziņojumu. Darba grupas nepieņem lēmumus, taču var sniegt ieteikumus Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja katrā laikā var pieņemt lēmumu par esošas darba grupas izformēšanu, mainīt tās darba uzdevumus vai izveidot jaunas darba grupas, kas palīdz veikt tās uzdevumus.

               Pēdējais, 11. pants attiecas uz izdevumiem. Puses sedz izdevumus, kas tām radušies saistībā ar dalību Apvienotās komitejas un darba grupu sanāksmēs, tostarp personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī pasta pakalpojumu un telesakaru izmaksas. Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz uzņemošā Puse.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, ir pieņemt paredzēto aktu Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību.

               Akts, kuru Pušu Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi Nolīguma par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību 11. pantam.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo transporta politiku, konkrēti, uz aviācijas politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0331 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību
                  3
                (“nolīgums”) Savienības vārdā tika apstiprināts ar Padomes 2020. gada 26. jūnija Lēmumu (ES) 2020/1075
                  4
                un stājās spēkā 2020. gada 1. septembrī.
                  5

               (2)Nolīguma 11. panta 1. punktā paredzēts, ka nolīguma efektīvas darbības nodrošināšanai jāizveido Pušu Apvienotā komiteja.

               (3)Turklāt nolīguma 11. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja izstrādā un pieņem savu reglamentu.

               (4)Reglamenta projekts ir sagatavots sadarbībā starp Komisiju un Ķīnas Civilās aviācijas administrāciju.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, jo reglaments Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, ir balstīta uz šā lēmuma pielikumu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/1075 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, 3. panta 1. punkts.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 240, 24.7.2020., 4.–23. lpp.

                     (4)

                        OV L 240, 24.7.2020., 1.–3. lpp.

                     (5)

                        OV L 3, 7.1.2021., 3.–3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.10.2021
            COM(2021) 639 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republikas valdību, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

               PIELIKUMS

               Nolīguma par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Savienību un

               Ķīnas Tautas Republikas valdību

               Pušu Apvienotā komiteja

               REGLAMENTS

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā reglamentā:

               1. “Puse” ir Eiropas Savienība vai Ķīnas Tautas Republikas valdība;

               2. “Puses” ir Eiropas Savienība un Ķīnas Tautas Republikas valdība.

               2. pants

               Priekšsēdētājs un sastāvs

               1. Apvienoto komiteju kopīgi vada Eiropas Savienības pārstāvis un Ķīnas Tautas Republikas valdības pārstāvis.

               2. Eiropas Savienību Apvienotajā komitejā pārstāv Eiropas Komisija, kurai palīdz Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra un kurai līdzdarbojas Eiropas Savienības dalībvalstu aviācijas iestādes.

               3. Ķīnas Tautas Republikas valdību Apvienotajā komitejā pārstāv Ķīnas Civilās aviācijas administrācija.

               3. pants

               Sanāksmes

               1. Apvienotā komiteja sanāk regulāri, ja iespējams, reizi gadā. Katra Puse var pieprasīt sanāksmes sasaukšanu.

               2. Sanāksmes, cik vien iespējams, notiek pārmaiņus Briselē un Pekinā. Alternatīvi var rīkot diskusijas videokonferencē. Videokonferenču laikā pieņemtajiem lēmumiem un ieteikumiem ir tāds pats juridiskais spēks kā lēmumiem un ieteikumiem, kas pieņemti klātienes sanāksmēs. Tiklīdz Puses ir vienojušās par sanāksmes datumu un vietu, sanāksmi sasauc Eiropas Komisija Eiropas Savienības vārdā un Ķīnas Civilās aviācijas administrācija Ķīnas Tautas Republikas valdības vārdā.

               3. Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas, ja vien priekšsēdētāji nevienojas citādi. Pēc sanāksmēm priekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var sniegt paziņojumu presei.

               4. Sanāksmes un dokumenti ir angļu valodā. Izmaksas par mutisko vai rakstisko tulkošanu citā valodā sedz Puse, kas to pieprasa.

               4. pants

               Delegācijas

               1. Pirms katras sanāksmes Puses viena otru informē par savas attiecīgās delegācijas paredzēto sastāvu un izvirza attiecīgo priekšsēdētāju.

               2. Priekšsēdētāji ad hoc kārtībā var vienoties uzaicināt trešās personas piedalīties Apvienotās komitejas sanāksmēs informācijas sniegšanai par konkrētiem jautājumiem vai novērotāju statusā.

               5. pants

               Sekretariāts

               Par Apvienotās komitejas sekretāriem kopīgi darbojas Eiropas Komisijas amatpersona un Ķīnas Civilās aviācijas administrācijas amatpersona.

               6. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1. Priekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, nosaka katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Šo provizorisko darba kārtību un visus attiecīgos sanāksmes dokumentus sekretāri nosūta dalībniekiem ne vēlāk kā piecpadsmit darba dienas pirms sanāksmes dienas.

               2. Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Pēc pušu vienošanās darba kārtībā var iekļaut jautājumus, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā.

               3. Lai ņemtu vērā kādas Puses iekšējo procedūru prasības vai konkrēta jautājuma steidzamību, priekšsēdētāji pēc vienošanās var grozīt 1. punktā minēto dokumentu, tostarp provizoriskās darba kārtības, nosūtīšanas termiņu.

               7. pants

               Sanāksmes protokols

               1. Pēc katras Apvienotās komitejas sanāksmes tiek sagatavots sanāksmes protokola projekts. Tajā norāda pieņemtos lēmumus un ieteikumus un paustos secinājumus.

               2. Apvienotā komiteja protokolu pieņem nākamajā sanāksmē.

               3. Pēc apstiprināšanas protokolu paraksta priekšsēdētāji, un katra Puse saglabā vienu oriģinālu vai skenētu eksemplāru.

               8. pants

               Rakstiskā procedūra

               Vajadzības gadījumā un ar pienācīgu pamatojumu Apvienotās komitejas ieteikumus un lēmumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru. Šajā nolūkā priekšsēdētāji apmainās ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu. Tomēr jebkura no Pusēm var pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu jautājuma apspriešanai.

               9. pants

               Lēmumu pieņemšanas process

               1. Apvienotā komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem ar Pušu vienprātību.

               2. Apvienotās komitejas lēmuma vai ieteikuma nosaukumā attiecīgi ir vārds “Lēmums” vai “Ieteikums” un pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

               3. Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta priekšsēdētāji.

               4. Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses īsteno saskaņā ar savu iekšējo procedūru.

               5. Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses var publicēt savos attiecīgajos oficiālajos izdevumos. Ieteikumus vai jebkuru citu Apvienotās komitejas pieņemtu aktu var publicēt, ja Puses par to vienojušās. Katra Puse saglabā vienu oriģinālu vai skenētu lēmuma vai ieteikuma eksemplāru.

               10. pants

               Darba grupas

               1. Apvienotā komiteja var izveidot un pārraudzīt tehniskās darba grupas, kuras palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās uzdevumus. Darba grupas darba uzdevumus kā papildinājumu iekļauj lēmumā, ar ko izveido darba grupu. Darba uzdevumi cita starpā var ietvert darba grupas sastāva izveidi.

               2. Darba grupu sastāvā ir Pušu pārstāvji.

               3. Darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā un pēc katras sanāksmes sniedz tai ziņojumu. Darba grupas nepieņem lēmumus, taču var sniegt ieteikumus Apvienotajai komitejai.

               4. Apvienotā komiteja katrā laikā var pieņemt lēmumu par esošas darba grupas izformēšanu, mainīt tās darba uzdevumus vai izveidot jaunas darba grupas, kas palīdz veikt tās uzdevumus.

               11. pants

               Izdevumi

               1. Puses sedz izdevumus, kas tām radušies saistībā ar dalību Apvienotās komitejas un darba grupu sanāksmēs, tostarp personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā arī pasta pakalpojumu un telesakaru izmaksas.

               2. Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz uzņemošā Puse.

               ______________________