Avis juridique important

|

52004PC0703

Priekslikums Padomes regulai ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001 par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, paplasina, piemērojot to arī par polietilēntereftalāta (PET) plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts  /* COM/2004/0703 galīgā redakcija */

Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001 par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, paplasina, piemērojot to arī par polietilēntereftalāta (PET) plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 Padome 2001. gadā piemēroja antidepinga maksājumu par polietilēntereftalāta (,PET") plēves importu, tostarp par tādas plēves importu, kuras izcelsme ir Indija. Par Indijas izcelsmes PET plēves importu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2597/1999 kops 1999. gada ir noteikti arī kompensācijas maksājumi.2. Pēc vairāku Kopienas lielo PET plēves razotāju iesniegtā lūguma 2004. gada februārī Komisija uzsāka izmeklēsanu par iespējamu Indijas izcelsmes PET plēves importam piemērojamo antidempinga maksājumu apiesanu, ievedot no Brazīlijas un Izraēlas nosūtītu PET plēvi.3. Izmeklēsana atklāja ievērojamu PET plēves importa pieaugumu Kopienā no Brazīlijas un Izraēlas. Importa pieaugums no sīm valstīm sakrīt ar laiku, kad tika ieviests maksājums par Indijas izcelsmes PET plēves importu. Šādai praksei nav cita ekonomiska pamatojuma vai attaisnojosa iemesla kā vienīgi sādu pasākumu ieviesana, izņemot divus uzņēmumus (Terphane Ltd. Brazīlijā un Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. Izraēlā). Maksājuma korektīvo ietekmi mazina gan ievesto preču cenas, gan daudzumi, un ir pierādījumi par dempingu.4. Šajā sakarā ir izteikts priekslikums 53,3 % antidempinga maksājumu, ko atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1676/2001 piemēro Indijas izcelsmes PET plēvei, piemērot arī par PET plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts, izņemot PET plēvi, kuru nosūtījusi divi ieprieks minētie uzņēmumi.5. PTO kontekstā pieļautā likuma apiesana pilnībā tika paskaidrota, kad tika ierosināti jaunākie pamatregulas grozījumi. [1][1]  KOM(2003) 799 galīgais variants, 5. punkts.Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001 par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, paplasina, piemērojot to arī par polietilēntereftalāta (PET) plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valstsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis  [2] (,pamatregula"), un jo īpasi tās 13. pantu,[2]  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.ņemot vērā priekslikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esosie pasākumi(1) Ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001  [3] (turpmāk tekstā ,sākotnējā regula") Padome piemēroja antidempinga maksājumu par polietilēntereftalāta (PET) plēves (PET plēves) importu, tostarp tādas plēves importu, kuras izcelsmes valsts ir Indija. Antidempinga maksājuma apjoms tika noteikts robezās no 0% līdz 62,6%. Ar Komisijas Lēmumu 2001/645/EK  [4], Komisija pieņēma piecu razotāju eksportētāju piedāvātās saistības.[3]  OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[4]  OV L 227, 23.8.2001., 56. lpp.(2) Par Indijas izcelsmes PET plēves importu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2597/1999  [5] ir noteikti arī kompensācijas maksājumi robezās no 3,8 % līdz 19,1%.[5]  OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.2. Notiekosā izmeklēsana(3) 2002. gada 28. jūnijā, publicējot paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī  [6], Komisija darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārskatīsana saskaņā ar Padomes Regulas 2026/97  [7] 19. pantu. Pieprasījums attiecās tikai uz pasākuma formas pārbaudi un, konkrētāk, uz iesniedzēja piedāvāto saistību pieļaujamības pārbaudi. Šī pārskatīsana joprojām turpinās.[6]  OV C 154, 28.06.2002., 2. lpp.[7]  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.)(4) 2003. gada 22. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  [8] Komisija darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārskatīsana saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu, attiecinot to tikai uz antidempinga pasākumu veidu. Šī pārskatīsana joprojām turpinās.[8]  OV C 281, 22.11.2003., 4. lpp.(5) 2004. gada 19. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  [9], Komisija darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārskatīsana saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu par dempingu, attiecinot to tikai uz Indijas razotāju eksportētāju Jindal Polyester Limited. Šī pārskatīsana joprojām turpinās.[9]  OV C 43, 19.02.2004., 14. lpp.3. Prasība(6) 2004. gada 6. janvārī Komisija saņēma prasību ("prasība"), kas attiecināma uz pamatregulas 13. panta 3. punktu, no Kopienas valstu razotājiem DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH un Nuroll SpA (,prasības iesniedzēji") veikt izmeklēsanu, lai noskaidrotu iespējamu izvairīsanos no antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz Indijā razotās PET plēves importu. Prasības iesniedzēji pārstāv lielāko daļu PET plēves razotāju Kopienas valstīs.(7) Prasības iesniedzēji apstiprināja un iesniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka pēc pasākumu ieviesanas attiecībā uz PET plēvi, arī to importu, kuru izcelsmes valsts ir Indija, tirdzniecībā notikusas nozīmīgas pārmaiņas, kas attiecas uz PET plēves eksportu no Indijas, Brazīlijas un Izraēlas uz Kopienas valstīm. Šīs izmaiņas bija saistītas ar to, ka Indijā razotā PET plēve tiek importēta caur Brazīliju un Izraēlu. Šādai rīcībai nav nekāda ekonomiska pamatojuma vai iemesla, izņemot to, ka tika ieviests nodoklis PET plēves importam no Indijas.(8) Turklāt prasības iesniedzēji apstiprināja un iesniedza prima facie pierādījumus tam, ka noteikuma par nodokli neievērosana ietekmējusi importēto preču cenas un apjomu. Tika norādīts, ka PET plēve, kuras izcelsmes valsts ir Indija, importu aizstāj nozīmīga apjoma PET plēves imports no Brazīlijas un Izraēlas. Turklāt prasības iesniedzēji sniedza prima facie pierādījumus faktam, ka no Izraēlas un Brazīlijas eksportētās PET plēves cenas tika pakļautas dempingam salīdzinājumā ar ieprieks noteikto Indijas izcelsmes PET plēvi.4. Izmeklēsanas sāksana(9) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 284/2004 [10] (,sākotnējā regula") Komisija sāka izmeklēsanu, lai noskaidrotu iespējamu izvairīsanos no antidempinga pasākumiem attiecībā uz Indijā razoto plēvi, importējot PET plēvi caur Brazīliju un Izraēlu, neatkarīgi no tā, vai produkta izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla, un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu no 2004. gada 20. februāra deva norādījumu muitas amatpersonām reģistrēt PET plēves importu no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai produkta izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla. Komisija paziņoja Indijas, Brazīlijas un Izraēlas amatpersonām par izmeklēsanas sāksanu. Tajā pasā laikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr.283/2004 [11] Komisija ierosināja sākt izmeklēsanu, lai arī noskaidrotu faktu par iespējamu izvairīsanos no nolīdzinosās muitas, kas attiecas uz Indijā razoto PET plēvi, importējot PET plēvi caur Brazīliju un Izraēlu, neatkarīgi no tā, vai produkta izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla. Izmeklēsanas rezultāti ir iekļauti Padomes Regulā (EK) Nr. ---/2004.[10]  OJ L 49, 19.2.2004., 28. lpp.[11]  OJ L 49, 19.02.2004., 25. lpp(10) Indijas iestādes norādīja, ka tās uzskatījusas, ka likuma apiesanas izmeklēsana nav pieļaujama ne saskaņā ar vienosanos īstenot VI pantu 1994. gada Vispārējā vienosanās par tarifiem un tirdzniecību, ne arī Vienosanos par subsīdījām un kompensācijas pasākumiem. Prasība tika noraidīta, jo pamatregulas nosacījumi par pasākumiem pret likuma apiesanu, nav pretrunā ar 1994. gada Vispārējās vienosanās par tarifiem un tirdzniecību VI pantu un ar Vienosanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. Patiesām - Urugvajas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Nobeiguma aktā ir iekļauts Lēmums par pasākumiem pret likumu apiesanu [12], kas klasificē so lietu kā antidempinga pasākumu situācijā, kad nav vienosanās par konkrētu dokumentu. Tā kā sis lēmums tika pieņemts, zinot, ka vairākām PTO dalībvalstīm jau bija likumdosana attiecībā uz pasākumiem pret likuma apiesanu, Eiropas Kopiena to uzskata kā ļausanu atsevisķām dalībvalstīm pieņemt vai saglabāt attiecīgos noteikumus, līdz ir pieņemti noteikumi uz daudzpusējās vienosanās pamata. Šādi principi, protams, ir jāpiemēro antisubsidēsanas izmeklēsanā.[12]  Lēmumu par pasākumiem pret likuma apiesanu 1993.gada 15. decembrī pieņēmusi Tirdzniecības sarunu komiteja.5. Izmeklēsana(11) Ekportētājiem razotājiem Indijā, Brazīlijā un Izraēlā, kas piedalījās izmeklēsanā un bija minēti iesniegtajā prasībā vai Komisijai kļuva zināmi vēlāk, tika nosūtītas aptaujas anketas. Tās saņēma arī Kopienas importētāji, kuru bija nosaukti prasībā, kā arī tie, kas piedalījās izmeklēsanā. Visi tika informēti, ka gadījumā, ja nevēlēsies sadarboties, var tikt piemērots pamatregulas 18. pants, kā arī izmeklēsanas rezultātā atklāto faktu sekas tiem, kas nevēlas sadarboties, var būt nelabvēlīgākas nekā tiem, kuri palīdzēs izmeklēsanā.(12) Atbildes uz anketām tika saņemtas no pieciem eksportētājiem un razotājiem Indijā, viena eksportētāja-razotāja Brazīlijā un viena apstrādes uzņēmuma, kas nodarbojas ar PET plēves griesanu, sagatavosanu un konvertēsanu Izraēlā un to eksportēsanu uz Kopienas valstīm. Kāds cits uzņēmums Izraēlā paziņoja, ka apstrādā PET plēvi, bet gala produkts netiek eksportēts ar KN kodiem, kas klasificē preci kā PET plēvi. Pamatojoties uz so apgalvojumu, uzņēmums neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.(13) Aptaujas anketas iesniedza pieci Kopienas valstu importētāji: trīs paziņoja, ka nekad nav importējusi PET plēvi ne no Brazīlijas, ne Izraēlas. Pārējie divi importētāji apgalvoja, ka nav importējusi Indijas PET plēvi no Brazīlijas vai Izraēlas izmeklēsanas laika posmā. Tādējādi neviens no siem uzņēmumiem nesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem.(14) Komisija veica pārbaudes apmeklējumus sādos uzņēmumos:Brazīlijas eksportētājs razotājs:- Terphane Ltda. BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazil ('Terphane').Plēves apstrādes uzņēmums Izraēlā:- Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izraēla ("Jolybar").Indijas razotāji eksportētāji:- Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind Soiuth Extension Part I, New Delhi - 110 003, Indija;- Flex Industries Limited, A-1, Secotr 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija;- Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist, Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija;6. Izmeklēsanas laika posms(15) Izmeklēsanas laika posms ilga no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31 decembrim ("IP"). Lai iegūtu pierādījumus un izpētītu tirdzniecības modeļa izmaiņas, tika savākti dati par laiku no 2000. gada līdz IP beigām.B. IZMEKLĒŠANAS REULTĀTI1. Sadarbības apjoms(16) Kā ieprieks minēts 12. apsvērumā, pieci PET plēves razotāji eksportētāji no Indijas palīdzēja izmeklēsanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Informācija tika saņemta arī no viena PET plēves razotāja un eksportētāja Brazīlijā un no viena uzņēmuma Izraēlā, kas nodarbojas ar plēves sagriesanu, sagatavosanu un konvertēsanu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem sie Brazīlijas un Izraēlas uzņēmumi pārstāvēja mazāko daļu (mazāk nekā 1 % un attiecīgi apmēram 5 %) no kopējā PET plēves importa no minētajām valstīm uz Kopienas valstīm IP gan apjoma, gan vērtības ziņā.(17) Sākoties izmeklēsanai, Indijas iestādes iesniedza statistikas informāciju par PET plēves eksportu no Indijas uz Kopienas valstīm. Statistikas dati par PET plēves eksportu uz Kopienu tika iegūti arī no Brazīlijas valsts datu bāzes.2. Attiecīgais produkts, vienādi produkti(18) Kā tas tika noteikts sākotnējā izmeklēsanā, attiecīgais produkts ir polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuras izcelsmes valsts ir Indija un kas parasti tiek deklarēta ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90 ("attiecīgais produkts").(19) PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Kopienu no Indijas, un PET plēvei, kas Kopienā tiek ievesta no Brazīlijas un Izraēlas, ir vienādas īpasības un to var vienādi lietot. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu tā tiek uzskatīta par līdzīgu produktu.3. Tirdzniecības modeļa izmaiņasIndija(20) Laikposmā no 1999. līdz 2003. gadam attiecīgā produkta imports sasniedza 96,5 % kopējā Indijas importa ar attiecīgajiem KN kodiem. Tādēļ tirgus analīze tika īstenota, izmantojot Statistikas biroja datus KN kodu līmenī. Jāatzīmē, ka 1999. gadā PET plēves, kuras izcelsmes valsts ir Indija, importam Kopienā tika noteikti kompensācijas maksājumi, kā rezultātā sīs plēves imports samazinājās. Tam sekoja antidempinga pasākumi 2001. gadā, līdz ar to bija vērojama vēl izteiktāka importa samazināsanās. Antidempinga pasākumi, kas attiecas uz Indiju, ir vienosanās par cenām starp pieciem atsevisķiem razotājiem eksportētājiem un vienu uzņēmumu ar 0 % antidempinga maksājumu. Rezultātā lielākajai daļai Indijas razotāju importam nav jāmaksā antidempinga maksājums. 53,3 % antidempinga maksājums tiek piemērots visu citu razotāju eksportētāju importam. 2000. gadā Indijas izcelsmes PET plēves imports Kopienas valstīs veidoja 11.600 tonnas. 2001. gadā imports sākotnēji samazinājās līdz 6.100 tonnām, bet 2002. gadā atkal pieauga līdz 7.700 tonnām un IP laikā turpināja pieaugt līdz pat 11.500 tonnām. Dati, kurus iesniedza Indijas razotāji eksportētāji, uzrādīja līdzīgas tendences - pieaugumu par apmēram 1.300 tonnām laikā no 2001. līdz 2002. gadam un turpmāku pieaugumu par apmēram 3.400 tonnām laikā no 2002. līdz 2003. gadam. Tomēr jāņem vērā, ka izmeklēsanas vajadzībām informāciju nesniedza visi Indijas razotāji. Vēl vairāk - izmaiņas apjomos laikā no 2000. līdz 2003. gadam jāapskata kontekstā ar lielu importa pieaugumu no eksportētājiem, kurus īstenotie pasākumi ietekmēja mazāk.(21) Šajā sakarā jāpiemin, ka vienam uzņēmumam bija jāmaksā ievērojami zemāka uzkrātā maksājuma likme [13] nekā citiem razotājiem. Šī uzņēmuma komercdarbībā bija vērojama tendence, kas bija atsķirīga no citiem razotājiem - ievērojams attiecīgā produkta tirgus daļas pieaugums attiecībā uz Kopienas valstīm laikā starp 2000. un 2003. gadu (IP). Savukārt citu razotāju eksports uz Kopienu ievērojami samazinājās. Neēnmot vērā so nevienmērīgo tendenci, produkta importa apjoms Kopienas valstīs bija krietni mazāks nekā pirms antidempinga pasākumu ieviesanas.[13]  Šim uzņēmumam bija jāmaksā 7 % kompensācijas nodoklis.(22) Indijas iestādes iesniedza statistikas datus par eksportu, tajā skaitā arī uz Kopienas valstīm, norādot, ka oficiāla statistika attiecībā uz Indiju neliecina par to, ka PET plēves razotāji būtu apgājusi noteiktos antidempinga pasākumus. Tomēr sī informācija nesaskan ar eksporta datiem, kurus iesniegusi Indijas razotāji eksportētāji, vismaz attiecībā uz eksportu uz Izraēlu: sie dati parāda skaidri redzamu eksporta pieaugumu uz Izraēlu tūlīt pēc antidempinga pasākumu ieviesanas (no apmēram 40 tonnām 2000. gadā līdz apmēram 800 tonnām IP). Attiecībā uz tieso eksportu uz Brazīliju saskaņā ar Indijas oficiālo informāciju sajā laika periodā vērojams neliels pieaugums, tomēr tajā nav iekļauta informācija par netieso tirdzniecību caur starpniekvalstīm. Vienīgais zināmais PET plēves razotājs Brazīlijā sadarbojās izmeklēsanas gaitā, un viņa eksports uz Kopienas valstīm ir niecīga (0,5 %) daļa no visa tirdzniecības apjoma no Brazīlijas uz Kopienu.Brazīlija(23) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem KN līmenī PET plēves imports no Brazīlijas uz Kopienu palielinājies no apmēram 650 tonnām (0,6 % no kopējā importa) 2000. gadā līdz 1 200 tonnām (1,4 %) 2001. gadā un vairāk nekā 2 500 tonnām (3,2 %) 2002. gadā pēc antidempinga pasākumu ieviesanas, saglabājot mazliet vairāk nekā 2 000 tonnas IP (2,4 % no kopējā PET plēves importa).(24) Kā minēts ieprieks (skatīt 22. apsvērumu), Terphane ir vienīgais Brazīlijas uzņēmums, kas sadarbojās izmeklēsanā, un ir arī vienīgais zināmais PET plēves razotājs sajā valstī. Šī uzņēmuma eksports uz Kopienas valstīm IP bija tikai viens 10,6 tonnu liels PET plēves sūtījums. Neskaitot paraugus, kas tika pārdoti 2002. gadā, sis bija pirmais sī uzņēmuma PET plēves eksports uz Kopienu. Tādējādi uzņēmuma darbību nevar saistīt ar PET plēves eksporta apjomiem no Brazīlijas uz Kopienas valstīm laikā no 2000. līdz 2003. gadam (skatīt 23. apsvērumu). Plēve, kas tika eksportēta uz Kopienu no sī uzņēmuma, razotas telpās, kas izveidotas, pirms tika ieviesti noteiktie pasākumi attiecībā uz Indijas PET plēvi. Tādējādi sī uzņēmuma uzņēmējdarbībā nebija vērojamas nekādas izmaiņas.Izraēla(25) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem KN līmenī PET plēves imports no Izraēlas uz Kopienas valstīm palielinājies no apmēram 3 000 tonnām ( 3,7 % no kopējā PET plēves importa) 2000. gadā līdz 3 400 tonnām (4,1 %) 2001. gadā. Apjomi turpināja pieaugt līdz vairāk nekā 4 200 tonnām (5,1 % no importa) 2002. gadā un vairāk nekā 4 400 tonnām 2003. gadā (5,5 % no importa). Izraēlā darbojas ļoti mazs skaits PET plēves razotāju, un termiņā iegūtā informācija liecināja, ka viņu mazais produkta apjoms nevarēja ietekmēt to PET plēves daudzumu, kas Kopienas valstīs importēts no Izraēlas laika periodā no 2000. līdz 2003. gadam.(26) Oficiālā informācija par Indijas eksportu liecina par pastāvīgu eksporta pieaugumu no Indijas uz Izraēlu. 2000. gadā tika eksportēta 81 tonna, 2001. gadā - 395 tonnas, 2002. gadā - 1 032 tonnas un 2 453 tonnas IP.(27) Vienīgais Izraēlas uzņēmums, kas sadarbojās izmeklēsanā, ir uzņēmums Jolybar, kas sagriez, sagatavo un pārstrādā iepirktās PET plēve un pārdod tās kā produktu, kas tiek klasificētas ar tādiem pasiem KN kodiem kā attiecīgais produkts, bet, tā kā sī uzņēmuma produkts nav Indijas izcelsmes, to nevar uzskatīt par attiecīgo produktu. Uzņēmums Kopienā piegādājis PET plēvi kops 1990. gadiem. Jolybar PET plēves eksporta apjoms uz Kopienas valstīm laika periodā no 1999. līdz 2003. gadam (IP) dubultojās. Plēve, kas tika eksportēta uz Kopienas valstīm no sī uzņēmuma, razota telpās, kas izveidotas, pirms tika ieviesti noteiktie pasākumi attiecība uz Indijas PET plēvi. Neatkarīgi no tā, vai eksporta pieaugums norāda uz izmaiņām sī uzņēmuma uzņēmējdarbībā, sī problēma vairs netika risināta, jo sajā gadījumā bija skaidri redzams ekonomisks pamatojums, kas minēts turpmāk 31. apsvērumā.(28) Ņemot vērā ieprieks minēto, un, īpasi pievērsot uzmanību sakritībai starp izmaiņām eksporta apjomā no Brazīlijas un Izraēlas un antidempinga pasākumu ieviesanu 2001. gadā pret Indijas izcelsmes PET plēvei, varam konstatēt izmaiņas uzņēmējdarbībā attiecībā uz PET plēves eksportu no Indijas, Izraēlas un Brazīlijas.4. Nepietiekams iemesls un ekonomisks pamatojumsBrazīlija(29) Ņemot vērā to, ka izmeklēsanas laikā nebija citas sadarbības un, tā kā ieprieks minētās pārmaiņas uzņēmējdarbībā attiecībā uz Brazīliju notika vienlaicīgi ar antidempinga nodokļu ieviesanu, kā arī, pamatojoties uz pieejamo informāciju un trūkstot jebkādiem citiem pierādījumiem, konstatēts, ka tirdzniecības modeļa izmaiņas visdrīzāk attiecināmas uz maksajumu noteiksanu, nevis kādu citu ekonomisko pamatojumu pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē.IzraēlaRazotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, veicot izmeklēsanu(30) Ņemot vērā to, ka izmeklēsanas laikā nebija sadarbības un, ka ieprieks minētās tirdzniecības modeļa izmaiņas notika uzreiz pēc antidempinga maksājuma noteiksanas, pamatojoties uz pieejamo informāciju un neesot citam skaidrojumam, jāsecina, ka tirdzniecības modeļa izmaiņas visdrīzāk notikusas maksājuma noteiksanas dēļ, nevis kada cita ekonomiska pamatojuma sakarā pamataregulas 13. panta 1. punkta nozīmē.Razotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veicot izmeklēsanu(31) Izmeklēsanas gaitā secināts, ka Jolybar eksports uz Kopienas valstīm sākts jau sen, un plēves, kas piegādātas Kopienas valstīm, ir razotas telpās, kas izveidotas, pirms tika piemēroti pasākumi attiecībā uz Indijas PET plēvi. Uzņēmums paskaidroja, ka parasti uz Kopienu tas nepiegādā Indijas plēvi, jo Kopienas klienti dod prieksroku Eiropas plēves īpasībām kā izejvielai apstrādei Jolybar. Izņēmuma kārtā IP apmēram viena tonna Indijas plēves tika piegādāta vienam Kopienas klientam, un tā bija tikai daļa no liela steidzami pieprasīta sūtījuma. Tādējādi var secināt, ka irv pietiekoss ekonomisks pamatojums Jolybar eksporta pieaugumam, kas sasaucas ar uzņēmuma darbību Kopienas tirgū attiecībā uz tās razoto PET plēvi.5. Maksājuma labojosās ietekmes novērsana attiecībā uz līdzīga produkta cenām un/ vai produkta apjomuRazotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, veicot izmeklēsanu(32) Skaitļi, kas ieprieks minēti no 20. līdz 28. apsvērumam, skaidri parāda, ka notikusas kvantitatīvas importa pārmaiņas Kopienas valstīs pēc antidempinga pasākumu ieviesanas 2001. gadā. Šajā laikā Indijas imports Kopienas valstīs būtiski samazinājās par 5 500 tonnām, bet attiecīgi pieauga produkta imports no Brazīlijas un Izraēlas. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem no 2000. gada līdz IP beigām imports Kopienā sasniedza 1 376 tonnas no Brazīlijas un 1 392 tonnas no Izraēlas. Savukārt eksports no Indijas samazinājies par 5 653 tonnām. Tādēļ tiek uzskatīts, ka daļa no Indijas eksporta aizstāta ar eksportu caur Brazīliju un Izraēlu, tādējādi samazinot pieņemto antidempinga pasākumu ietekmi uz produkta daudzumu, kas tiek eksportēts Kopienas tirgū.(33) Par produkta, kas tiek sūtīts no Brazīlijas un Izraēlas, cenām. Tā kā sajā gadījumā izmeklēsanā tika saņemta minimāla palīdzība, bija jāizmanto Statistikas biroja dati, kas arī bija vislabākais pieejamais informācijas avots.(34) Antidempinga izmeklēsanā konstatēts, ka vidējā PET plēves cena, kas importētas no Brazīlijas IP, pēc importa nodokļu nomaksas veidoja aptuveni 50 % zaudējumu novērsanas pakāpes, kā rezultātā tika ieviesti pasreizējie antidempinga pasākumi. Pamatojoties uz ieprieks minēto, var konstatēt, ka PET plēves, kas tika ievesta no Brazīlijas, samazināja antidempinga pasākumu ietekmi arī uz cenām.(35) Antidempinga izmeklēsanā konstatēts, ka vidējā PET plēves cena, kas importētas no Izraēlas IP, pēc importa nodokļu nomaksas veidoja aptuveni 55 % zaudējumu novērsanas pakāpes, kā rezultātā tika ieviesti antidempinga pasākumi. Pamatojoties uz ieprieks minēto, var konstatēt, ka PET plēve, kas tika ievesta arī no Izraēlas, samazināja antidempinga nodokļa ietekmi arī uz cenām.(36) Ieprieks minētais pierāda, ka PET plēve, kas tika ievesta gan no Brazīlijas, gan Izraēlas, samazināja antidempinga nodokļa ietekmi uz cenām un eksportētā produkta apjomu.6. Dempinga pierādījumi salīdzinosi ar ieprieks noteiktajām sī produkta vai identiska produkta cenām un apjomuRazotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, veicot izmeklēsanu(37) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika meklēti pierādījumi dempingam salīdzinosi ar ieprieks noteiktajām sī produkta vai identiska produkta cenām un apjomu. Saistībā ar ierobezoto atbalstu izmeklēsanas procesā (skatīt 16. apsvērumu), lai noskaidrotu iespējamu dempinga faktu attiecībā uz attiecīgā produkta eksportu no Brazīlijas un Izraēlas uz Kopienas valstīm IP, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu informācijai par eksporta cenām uz Kopienas valstīm tika izmantoti Statistikas biroja dati. Lai salīdzinātu eksporta cenu un preces parasto vērtību, tika pieņemts, ka produkti, kas ievesti no Brazīlijas un Izraēlas IP, ir identiski tiem, kas tika eksportēti no Indijas.(38) Lai pareizi salīdzinātu preces normālo vērtību un eksporta cenu, tika izmantota atsķirīgo faktoru, kas ietekmē cenas un cenu konkurētspēju, izlīdzināsana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.(39) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu vidējā normālā produkta cena, kas tika iegūta pirmreizējās izmeklēsanas laikā, tika salīdzināta ar vidējām eksporta cenām IP, kā norādīts 34. un 35. apsvērumā. Šis salīdzinājums atklāja aptuvenas dempinga robezas, kas izteiktas % no CIF cenas pirms nodokļa nomaksas pie Kopienas valstu robezas un veidoja 17,5 % Brazīlijai un 14,5 % Izraēlai.C. PIEPRASĪJUMS PAR ATBRĪVOŠANU NO REĢISTRĀCIJAS VAI NODOKĻA(40) Komisija no Terphane un Jolybar saņēma lūgumu atbrīvot uzņēmumus no reģistrācijas un pieņemtajiem pasākumiem. Kā minēts 24. un 27. apsvērumā, sie uzņēmumi sadarbojās izmeklēsanā - sniedza atbildes uz nosūtītajiem jautājumiem un deva atļauju pārbaudes apmeklējumam. Ar Regulu (EK) Nr. xxx/2004 [14] Komisija veica izmaiņas sākotnējā regulā ar nolūku pārtraukt reģistrāciju PET plēves importam no Terphane un Jolybar, kas neapgāja antidempinga maksājumus.[14]  xxx(41) Saskaņā ar ieprieks minētajiem konstatējumiem, ka Terphane un Jolybar nav apgājusi spēkā esosos antidempinga pasākumus; arī sie uzņēmumi jāatbrīvo no paredzētās pasākumu paplasināsanas.D. PASĀKUMI(42) Ņemot vērā ieprieks minētos konstatējumus, ka notikusi antidempinga pasākumu apiesana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esosie antidempinga pasākumi attiecībā uz attiecīgā produkta (t.i., PET plēvi, kuras izcelsmes valsts ir Indija) importu jāattiecina arī uz PET plēves ievesanu no Brazīlijas vai Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai to izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla, izņemot tos produktus, kuru razotāji ir Terphane un Jolybar.(43) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz reģistrētajiem importiem jāpiemēro, sākot no importa reģistrācijas datuma, ar antidempinga maksājumu jāapliek PET plēves imports no Brazīlijas un Izraēlas, kas bija reģstrēts saskaņā ar sākotnējo regulu, kurā kā izņēmums minēts PET plēves imports no Brazīlijas, razotājs Terphane un PET plēves imports no Izraēlas, razotājs Jolybar.(44) Atbrīvojumi no maksājuma, kas attiecas uz Terphane un Jolybar razoto plēvi, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, ir spēkā ar noteikumu, ka atbrīvojums nav piesķirts uz nepatiesas vai maldinosas informācijas pamata, kuru sniegusi attiecīgie uzņēmumi. Ja ir prima facie pierādījumi, kas liecinātu par pretējo, Komisija var ierosināt izmeklēsanu, lai izlemtu jautājumu par to, vai atbrīvojums paliek spēkā.(45) Maksājumu neattiecināsana uz Terphane un Jolybar PET plēves importu tiek pamata ar izmeklēsanas rezultātiem. Tādējādi sāda neattiecināsana attiecas vienīgi uz PET plēves importu no Brazīlijas, siem konkrētajiem razotājiem (juridiskajam personām). PET plēves imports, kuru razo vai nosūta jebkurs cits uzņēmums, kas nav īpasi minēts sīs regulas rezolutīvajā daļā, uzrādot tā nosaukumu, nevar gūt labumu no atbrīvojuma un to jāatiecina atlikusī maksājuma likme, kas noteikta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr.1676/2001.E. PROCEDŪRA(46) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskakajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Padome plānoja pagarināt spēkā esoso galīgo antidempinga maksājumu un tām bija dota iespēja to komentēt un tikt uzklausītām. Izraēlas iestādes minēja tādus pasus apsvērumus kādus sniegusi Indijas valdība, kas norādīti 10. apsvērumā. Puses arī iesniedza Izraēlas PET plēves pārstrādātāju sarakstu, kuri bija eksportējusi Eiropas Kopienā laikposmā no 2003. līdz 2004. gadam. Tomēr sie uzņēmumi nesadarbojās noteiktajos termiņos, un nebija iespējams noteikt, vai sie uzņēmumi bija apgājusi pasākumus. Tālab sos uzņēmumus nevarēja atbrīvot no pasākumu piemērosanas Izraēlai.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Antidempinga nodoklis, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 polietilēntereftalāta Indijas izcelsmes plēvi ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, tiek attiecināts arī uz tādu pasu polietilēntereftalāta plēvi, kas tiek ievesta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai sīs plēves izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla (TARIC kodi 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92), izņemot PET plēvi, kuru razojusi Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazīlija (TARIC papildu kods A569) un Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraēla (TARIC papildu kods A570).2. Nodoklis, kuru nosaka sī panta 1. punkts, piemērojams importam, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 284/2004 2. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktu un 14, panta 5. punktu, izņemot PET plēvi, kuru razojusi Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazīlija un Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraēla.3. Noteiktie muitas maksājumi paliek spēkā.2. pantsRegula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā-priekssēdētājs


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0854

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei  /* COM/2008/0854 galīgā redakcija - ACC 2008/0249 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.12.2008COM(2008) 854 galīgā redakcija2008/0249 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSDivējāda lietojuma preces (tostarp programmatūra un tehnoloģijas) ir preces civilām vajadzībām, ko var izmantot militāriem nolūkiem. Tām veic kontroli gadījumos, kad tās eksportē no Eiropas Savienības. Šādas kontroles ir jo īpaši paredzētas, lai nepieļautu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu. Proti, tiek pildīti uzdevumi, kas noteikti 2004. gada aprīlī pieņemtajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1540. rezolūcijā.Lai nodrošinātu šādas kontroles pilnīgu efektivitāti un atbilstību dalībvalstu saistībām daudzpusējā līmenī, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1334/2000 3. pantu tiek prasīta atļauja eksportēt divējāda lietojuma preces, kas minētas I pielikumā.Pastāv četru veidu eksporta atļaujas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1334/2000 6. pantā. Pirmā, Kopienas vispārējā eksporta atļauja ( CGEA ) Nr. EU001, kā noteikts Regulas 1334/2000 6. pantā, attiecas uz lielāko daļu no kontrolēto preču eksporta uz septiņām valstīm (Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Austrāliju, Jaunzēlandi, Šveici un Norvēģiju). Otrā, uz visu pārējo eksportu, kam saskaņā ar regulu ir vajadzīga atļauja, tā ļauj valstu iestādēm pieņemt galīgo lēmumu par to, vai piešķirt valsts vispārējo, vispasaules vai individuālo eksporta atļauju (6. panta 2. punkts).Valsts vispārējās eksporta atļaujas izdod atsevišķas ES dalībvalstis, un tās parasti ir spēkā visā ES. Taču, neskatoties uz Regulas (EK) Nr. 1334/2000 15. un 20. panta prasībām, dalībvalstīs trūkst pārredzamības gan attiecībā uz valsts vispārējo eksporta atļauju darbības jomu un izmantošanas nosacījumiem, gan uz to eksportētāju sarakstu, kas nevar iegūt valsts vispārējās eksporta atļaujas. Rezultātā pastāv lielas iespējas pārkāpt regulas noteikumus. Tas noved pie reglamentētas attieksmes pret konkrētu eksportu, kas dod labumu uzņēmumiem, kuri vienā dalībvalstī vismaz daļēji ir izveidoti par tādu uzņēmumu līdzekļiem, kas izveidoti citās dalībvalstīs un saskaņā ar šo valstu drošības interesēm, un tas nav visas Kopienas interesēs. Atšķirības dažādu valstu atļaujās īpaši grūti ir pārvarēt uzņēmumiem, kas darbojas vairākās dalībvalstīs. Trešās valstis un privātais sektors ir apšaubījis pašreizējo situāciju, kas pieļauj šādas atšķirīgas prakses vienām un tām pašām eksporta precēm.Tāpēc 2006. gada decembrī Komisija ierosināja jaunu Kopienas eksporta atļauju izveidi (COM(2006)828), lai vienkāršotu pašreizējo juridisko sistēmu, uzlabotu ES ražošanas nozares konkurētspēju un radītu vienādas iespējas visiem ES eksportētājiem, tiem eksportējot konkrētas preces uz konkrētiem galamērķiem.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSTā kā šai iniciatīvai ir nepieciešama “ierobežota” likumdošanas darbība divējāda lietojuma preču eksporta kontroles jomā, par kuru ir maz ticams, ka tai būs būtiska ietekme ārpus divējāda lietojuma preču režīma, Divējāda lietojuma preču darba grupas apakšgrupā, kas izveidota Vācijas prezidentūras laikā, atbildot uz Komisijas iepriekš minēto iniciatīvu, nodarbojas ar jaunajām CGEA un pirmoreiz sanāca kopā 2007. gada 20. martā, notika mērķtiecīga apspriešanās ar dalībvalstu licencēšanas amatpersonām.Šī iniciatīva uzņēmumiem nerada jaunu administratīvo slogu, jo tā ļaus veikt konkrētu kontrolētu preču eksportu jebkuram tādam eksportētājam, kurš veic uzņēmējdarbību jebkurā dalībvalstī, bez administratīva pienākuma pieprasīt (individuālas vai vispasaules) atļaujas izdošanu pirms eksportēšanas, ja sūtījums un galamērķi ir atbilstīgi un ir ievēroti nosacījumi. Mērķis ir nodrošināt eksportētājiem plašāku instrumentu par valstu atļaujām, kas būtu spēkā visā Eiropas Savienībā.Tā kā nav tiešas saistības starp preču kodiem un precēm, kas aprakstītas divējāda lietojuma preču kontroles dokumentā, tad ir pieejama tikai ļoti ierobežota apjoma statistika, un tāpēc ir izrādījies, ka nav iespējams novērtēt precīzu ietekmi. Taču ir skaidrs, ka šai iniciatīvai būs pozitīva operatīva ietekme uz eksportētājiem, ka nebūs negatīvas ietekmes ES līmenī un ka šai ierobežotajai likumdošanas iniciatīvai attiecībā uz divējāda lietojuma preču režīmu nebūs nekādas tālejošas ietekmes uz ekonomiku, sociālo sfēru vai vidi.Tomēr priekšlikuma projekta darbības joma ir diezgan plaša, jo tas attiecas uz lielāko daļu preču no tām, uz kurām pašlaik attiecas valstu vispārējās eksporta atļaujas 7 dalībvalstīs, kur izmanto šādas atļaujas (proti, Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Francijā, Zviedrijā, Nīderlandē, Itālijā un Grieķijā). Patiešām, ES rīcībai šajā jomā būs pievienota vērtība tikai tad, ja ES tiesību aktu darbības joma rezultātā attieksies vismaz uz ievērojamu daļu no esošo valstu vispārējo eksporta atļauju darbības jomas.Pamatojoties uz diskusijām Divējāda lietojuma preču darba grupas apakšgrupā, kura nodarbojas ar jaunajām CGEA un kura turpināja darboties Portugāles prezidentūras laikā, Komisija tagad var iesniegt Padomei priekšlikumu par jaunām Kopienas vispārējām atļaujām konkrētām neslepenām divējāda lietojuma precēm uz konkrētām neslepenām valstīm. Priekšlikuma projekts attiecas uz sešām jaunām CGEA . Salīdzinājumā ar darba grupas apakšgrupas, kas nodarbojas ar jaunajām CGEA, minētajām priekšrocībām šajā priekšlikumā papildus ir iekļautas daudzas valstis un preces, kā arī paredzētas daudzas izmaiņas atļauju izmantošanas noteikumos.Komisijas priekšlikumsŅemot vērā iepriekš minēto, Regulai (EK) Nr. 1334/2000 būtu jāpievieno seši jauni pielikumi un atbilstīgi jāgroza 6. un 7. pants.2008/0249 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontroleiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padomes 2000. gada 22. jūnija Regula (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei[1], paredz, ka divējāda lietojuma precēm (tostarp programmatūrai un tehnoloģijām) ir jābūt pakļautām efektīvai kontrolei, veicot to eksportu no Kopienas.(2) Ir vēlams panākt vienotu un konsekventu kontroli visā Kopienā, lai izvairītos no negodīgas konkurences Kopienas eksportētāju starpā un lai Kopienā nodrošinātu drošības kontroles efektivitāti.(3) Savā 2006. gada 18. decembra paziņojumā[2] Komisija izvirzīja ideju par jaunu Kopienas vispārējo eksporta atļauju izveidi, lai vienkāršotu pašreizējo juridisko sistēmu, veicinātu ražošanas nozares konkurētspēju un nodrošinātu vienādas iespējas visiem Kopienas eksportētājiem, tiem eksportējot konkrētas preces uz konkrētiem galamērķiem.(4) Lai izveidotu jaunas Kopienas vispārējās eksporta atļaujas konkrētu neslepenu divējāda lietojuma preču eksportam uz konkrētām neslepenām valstīm, ir jāgroza atbilstīgie Regulas (EK) Nr. 1334/2000 noteikumi, pievienojot jaunus pielikumus.(5) Tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, būtu jānodrošina iespēja neļaut izmantot šajā regulā paredzētās Kopienas vispārējās eksporta atļaujas, ja eksportētājs ir sodīts par pārkāpumu saistībā ar eksportēšanu, atņemot tiesības izmantot šīs atļaujas.(6) Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1334/2000,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1334/2000 groza šādi.(1) Regulas 6. pantu groza šādi:1.  panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:“1. Ar šo regulu konkrētiem eksporta veidiem, kā noteikts IIa līdz IIg pielikumā, tiek ieviestas Kopienas vispārējas eksporta atļaujas.Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā ir dibināts eksportētājs, var atteikt šo atļauju izmantošanu, ja eksportētājs ir sodīts par pārkāpumu saistībā ar eksportēšanu, atņemot tiesības izmantot šīs atļaujas.Dalībvalstis paziņo Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm to valsts eksportētāju nosaukumus, kuriem aizliegts izmantot atļauju, kā arī to, uz cik ilgu laiku saskaņā ar valsts sistēmas piespriesto sankciju šis aizliegums ir piemērots.”2.  panta 3. punktu aizstāj ar šādu:“3. Vispārējā atļaujā neiekļauj IIh pielikumā uzskaitītās preces.”(2) Regulas 7. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:“1. Iesniedzot pieteikumu divējāda lietojuma preču individuālai eksporta atļaujai uz IIa pielikumā neminētu galamērķi vai uz jebkuru galamērķi, kur divējāda lietojuma preces, kas minētas IV pielikumā, atrodas vai atradīsies vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, nevis dalībvalstī, kurā iesniedz pieteikumu, šis fakts jānorāda pieteikumā.”(3) Pielikumus groza šādi:3.  regulas II pielikumu pārnumurē par IIa pielikumu un groza šādi:(i) pielikuma 1. daļas 2. punktu aizstāj ar šādu:“Visas šīs regulas I pielikuma jebkurā ierakstā minētās divējāda lietojuma preces, izņemot tās, kas uzskaitītas IIh pielikumā.”(ii) pielikuma 2. daļu svītro.(iii) pielikuma 3. daļu pārnumurē par 2. daļu.4.  Regulai pievieno IIb līdz IIh pielikumu, kas ir šīs regulas pielikumā.2. pantsŠī regula stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS“IIb PIELIKUMSKOPIENAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU002Zemas vērtības sūtījumiIzdevējiestāde: Eiropas Kopiena1. daļa1-1) Šī vispārējā eksporta atļauja saskaņā ar 6. panta 1. punktu ir spēkā visā Kopienā saskaņā ar šādiem šīs atļaujas noteikumiem.Jebkuru preci, kas minēta jebkurā šīs regulas I pielikuma ierakstā, izņemot tās, kuras uzskaitītas turpmāk 1.2. daļā, var eksportēt no Eiropas Kopienas jebkurš eksportētājs, kas veic uzņēmējdarbību jebkurā dalībvalstī, uz jebkuru galamērķi, kurš minēts turpmāk 2. daļā.1-2) Izņemot šādas preces:-  visas preces, kas uzskaitītas šīs regulas IIh pielikumā,-  visas D un E kategorijas preces un preces, kas iekļautas šādās pozīcijās:-  1A002a,-  1A004,-  1C012a,-  1C227,-  1C228,-  1C229,-  1C230,-  1C231,-  1C236,-  1C237,-  1C240,-  1C350,-  1C450,-  5A001b5,-  5A002,-  5B002,-  6A001a2a1,-  6A001a2a5,-  6A002a1c,-  6A008l3,-  8A001b,-  8A001d,-  9A011.2. daļa — Galamērķa valstisŠī eksporta atļauja ir derīga eksportēšanai uz šādiem galamērķiem.Argentīna Brazīlija Īslande | Dienvidāfrika Dienvidkoreja Turcija |3. daļa — Šīs atļaujas izmantošanas noteikumi un prasības1. Saskaņā ar šo atļauju preces var eksportēt tikai tādi eksportētāji, kam ir pilnvarotā uzņēmēja statuss, ko nodrošinājuma un drošības nolūkos piešķir dalībvalsts, pamatojoties uz Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[3] (MK) 5.a pantu un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2454/93[4], ar ko nosaka īstenošanas noteikumus, 14.a līdz 14.q pantu.2. Šī atļauja neļauj eksportēt preces:5.  ja tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas6.  izmantošanai saistībā ar ķīmisko, bioloģisko vai atomieroču vai citu ierīču, kas var izraisīt kodolsprādzienu, izstrādi, ražošanu, pārvietošanu, darbināšanu, tehnisko apkopi, uzglabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izplatīšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, uzturēšanu vai tehnisko apkopi, kas spēj piegādāt šādus ieročus,7.  militārai galaizmantošanai, ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, ko piemēro ar Eiropas Savienības Padomes pieņemto kopējas nostājas vai vienotas rīcības dokumentu vai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ( OSCE ) lēmumu, vai kas piemērots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju, vai8.  izmantošanai par tādu militāru preču daļām vai sastāvdaļām, kas uzskaitītas valstu militārajos sarakstos, kuras ir eksportētas no atbilstīgās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai pārkāpjot šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzētās atļaujas nosacījumus;9.  ja eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem vai10.  nogādāt uz galamērķi brīvā muitas zonā vai brīvā muitas noliktavā,11.  ja vien eksportētās preces nav zemas vērtības sūtījums.3. Vienotā administratīvā dokumenta (VAD) 44. sadaļā iekļauj piezīmi par to, ka “Šīs preces tiek eksportētas saskaņā ar Kopienas vispārējo eksporta atļauju Nr. EU002 (Zemas vērtības sūtījumi)”.4. Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir:12.  jāinformē tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts 6. panta 6. punktā) par šīs atļaujas pirmreizējo izmantošanu ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma;13.  pirms eksportēšanas jāinformē ārvalstu pircējs par to, ka preces, ko tas plāno eksportēt saskaņā ar šo atļauju, nevar reeksportēt uz galīgo galamērķi tādā valstī, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalsts vai Francijas aizjūras teritorija un kas nav minēta šīs atļaujas 2. daļā.5. Šajā atļaujā “zemas vērtības sūtījums” ir preces, kas ietvertas vienā eksporta pasūtījumā un ko eksportētājs nosūta norādītajam saņēmējam vienā vai vairākos sūtījumos, kuru kopējā vērtība nepārsniedz EUR 5 000. Šeit “vērtība” ir saņēmējam rēķinā norādītā cena; ja nav saņēmēja vai cenu nevar noteikt, tad tā ir statistiskā vērtība.6. Pasūtījumus nedrīkst sadalīt, lai tie atbilstu vērtības robežai.7. Pasūtījumu gada vērtības ierobežojums. Kopējā eksporta vērtība kalendārajā gadā no viena un tā paša eksportētāja vienam un tam pašam to patēriņa preču galīgajam vai starpsaņēmējam, kas klasificētas I pielikuma vienā ierakstā, nedrīkst pārsniegt 12-kārtīgu vērtības ierobežojumu, kas noteikts šajā Kopienas vispārējā eksporta atļaujā. Taču sūtījumu skaitam nav ierobežojuma, ja vien netiek pārsniegta vērtība.IIc PIELIKUMSKOPIENAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU003Eksports pēc remonta/apmaiņasIzdevējiestāde: Eiropas Kopiena1. daļa — Preces1-1) Šī ir vispārējā eksporta atļauja saskaņā ar 6. panta 1. punktu un ir spēkā attiecībā uz šādām precēm:Visām divējāda lietojuma precēm, kas minētas jebkurā I pielikuma ierakstā, izņemot tās, kuras uzskaitītas turpmāk 1-2. punktā:a) ja preces tika importētas Eiropas Kopienas teritorijā nolūkā veikt to tehnisko apkopi vai remontu un eksportē uz saņēmēju valsti bez jebkādām izmaiņām to sākotnējās īpašībās vaib) ja preces eksportē uz saņēmēju valsti apmaiņā pret tādas pašas kvalitātes un tāda paša skaita precēm, kādas tika reimportētas Eiropas Kopienas teritorijā remontam vai apmaiņai saskaņā ar garantiju.1-2) Izņemot šādas preces:a) visas IIh pielikumā minētās preces,b) visas D un E kategorijas preces un preces, kas iekļautas šādās pozīcijās:-  1A002a,-  1C012a,-  1C227,-  1C228,-  1C229,-  1C230,-  1C231,-  1C236,-  1C237,-  1C240,-  1C350,-  1C450,-  5A001b5,-  5B002. Iekārtas, kas speciāli paredzētas 5A002.a.2. līdz 9. pozīcijā minēto iekārtu vai funkciju “izstrādei” un/vai “ražošanai”, tostarp mērīšanas, pārbaudes, remonta vai ražošanas iekārtas,-  6A001a2a1,-  6A001a2a5,-  6A002a1c,-  6A008l3,-  8A001b,-  8A001d,-  9A011.2. daļa — Galamērķa valstisŠī eksporta atļauja ir derīga visā Kopienā eksportam uz šādiem galamērķiem:Alžīrija, Andora, Antigva un Barbuda, Argentīna, Aruba, Bahamu salas, Bahreina, Bangladeša, Barbadosa, Beliza, Benina, Butāna, Bolīvija, Botsvāna, Brazīlija, Britu Virdžīnu salas, Bruneja, Kamerūna, Kaboverde, Čīle, Ķīna, Komoru salas, Kostarika, Džibutija, Dominika, Dominikānas Republika, Ekvadora, Ēģipte, Salvadora, Ekvatoriālā Gvineja, Folklenda salas, Fēru salas, Fidži, Franču Gviāna, Francijas aizjūras teritorijas, Gabona, Gambija, Gibraltārs, Grenlande, Grenāda, Gvadelupa, Guama, Gvatemala, Gana, Gvineja-Bisava, Gajāna, Hondurasa, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Īslande, Indija, Indonēzija, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Lesoto, Lihtenšteina, Makao, Madagaskara, Malāvija, Malaizija, Maldīvija, Mali, Martinika, Maurīcija, Meksika, Monako, Montserrata, Maroka, Namībija, Nīderlandes Antiļas, Jaunkaledonija, Nikaragva, Nigēra, Nigērija, Omāna, Panama, Papua-Jaungvineja, Peru, Filipīnas, Puertoriko, Katara, Krievija, Rietumsamoa, Sanmarīno, Santome un Prinsipi, Saūda Arābija, Senegāla, Seišelu salas, Singapūra, Zālamanu salas, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Šrilanka, Sv. Helēnas sala, Sentkitsa un Nevisa, Sentvinsenta, Surinama, Svazilenda, Taivāna, Taizeme, Togo, Trinidāda un Tobāgo, Tunisija, Turcija, Tērksas un Kaikosas salas, Apvienotie Arābu Emirāti, Urugvaja, Amerikāņu Virdžīnas, Vanuatu, Venecuēla. |3. daļa — Šīs atļaujas izmantošanas noteikumi un prasības1. Šo vispārējo atļauju var izmantot tikai tad, ja sākotnējais eksports ir noticis ar Kopienas vispārējo eksporta atļauju vai ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā sākotnējais eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir izdevušas sākotnējo eksporta atļauju to preču eksportēšanai, kuras pēc tam ir reimportētas Kopienas muitas teritorijā nolūkā tās remontēt vai nomainīt saskaņā ar garantiju, kā noteikts turpmāk.2. Šī atļauja neļauj eksportēt preces:14.  ja tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas15.  izmantošanai saistībā ar ķīmisko, bioloģisko vai atomieroču vai citu ierīču, kas var izraisīt kodolsprādzienu, izstrādi, ražošanu, pārvietošanu, darbināšanu, tehnisko apkopi, uzglabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izplatīšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai uzglabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus,16.  militārai galaizmantošanai, ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, ko piemēro ar Eiropas Savienības Padomes pieņemto kopējas nostājas vai vienotas rīcības dokumentu vai ar Eiropas Drošības un Sadarbības organizācijas ( OSCE ) lēmumu, vai kas piemērots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju vai17.  izmantošanai par tādu militāru preču daļām vai sastāvdaļām, kas uzskaitītas valstu militārajos sarakstos, kuras ir eksportētas no atbilstīgās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai pārkāpjot šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzētās atļaujas nosacījumus;18.  ja eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 1. apakšpunktā minētajiem pielietojuma veidiem;19.  ja attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo muitas noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja;20.  pamatā identiskā darījumā, ja sākotnējā atļauja ir atsaukta.3. Eksportējot jebkādas preces saskaņā ar šo atļauju, eksportētājiem:21.  muitas eksporta deklarācijā ir jānorāda sākotnējās eksporta atļaujas atsauces numurs, kā arī tā dalībvalsts, kas atļauju izdevusi. To kopā ar ES CGEA atsauces numuru norāda vienotā administratīvā dokumenta 44. sadaļā;22.  pēc pieprasījuma jāiesniedz muitas ierēdņiem dokumentāri pierādījumi par preču importēšanas datumu Eiropas Kopienā, par jebkādu remontu precēm, kas veikts Eiropas Kopienā, un par to, ka preces tiek atgrieztas tai personai un valstij, no kuras tās tika importētas Eiropas Kopienā.4. Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir jāinformē tās dalībvalsts, kurā tas ir dibināts, kompetentās iestādes (kā noteikts 6. panta 6. punktā) par šīs atļaujas pirmreizējo izmantošanu ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma.Definīcijas5. Šajā atļaujā “remonts” ir jebkuru izlabojamu defektu izlabošana un tehniskās apkopes vai atjaunošanas darbs. Tas var būt saistīts ar sākotnējo preču gadījuma rakstura uzlabošanu, t.i., kas rodas no modernām nomaiņas sastāvdaļām vai no vēlāk izveidota standarta piemērošanas uzticamības vai drošības nolūkos, ja vien tā rezultātā nav uzlabojušās preču funkcionālās spējas vai ja precēm netiek radītas jaunas vai papildu funkcijas. Tie var būt arī tīri kosmētiska rakstura uzlabojumi, piemēram, krāsošana.6. Šajā atļaujā “nomaiņa saskaņā ar garantiju” neietver nekādu sākotnējo preču funkcionālo spēju uzlabošanu vai jaunu vai papildu funkciju radīšanu.IId PIELIKUMSKOPIENAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU004Pagaidu eksports izstādēm vai gadatirgiemIzdevējiestāde: Eiropas Kopiena1. daļa1. Šī ir vispārēja eksporta atļauja saskaņā ar 6. panta 1. punktu.2. Saskaņā ar šādiem šīs atļaujas noteikumiem jebkuras preces, kas norādītas jebkurā I pielikuma ierakstā, izņemot tās, kuras uzskaitītas turpmāk 3. punktā, var uz laiku eksportēt no Kopienas teritorijas uz izstādēm vai gadatirgiem (ne ilgāk par trim mēnešiem), un tās ir jāreimportē nemainītā stāvoklī Kopienas teritorijā.3. Izņemot šādas preces:a) visas IIh pielikumā minētās preces,b) visas D un E kategorijas preces un preces, kas iekļautas šādās pozīcijās:-  1A002a,-  1B001,-  1C002b4,-  1C010,-  1C012a,-  1C227,-  1C228,-  1C229,-  1C230,-  1C231,-  1C236,-  1C237,-  1C240,-  1C350,-  1C450.3. kategorija — Elektronika-  3A001.a.2., a.5.5. kategorija — Telekomunikācija un informācijas drošība-  5A001b5,-  5A002. Izņemot komerciālas, civilas mobilās radio bāzes stacijas, ar kurām nevar šifrēt telekomunikāciju, izņemot caur gaisa saskarni vai bāzes staciju operācijām, vadīšanai, tehniskai apkopei vai apgādes funkcijām,-  5B002. Iekārtas, kas speciāli paredzētas 5A002.a.2. līdz 9. pozīcijā minēto iekārtu vai funkciju “izstrādei” un/vai “ražošanai”, tostarp mērīšanas, pārbaudes, remonta vai ražošanas iekārtas.6. kategorija — Sensori un lāzeri-  6A001,-  6A002a,-  6A008l3,-  8A001b,-  8A001d,-  9A011.2. daļa — Galamērķa valstisŠī eksporta atļauja ir derīga visā Kopienā eksportam uz šādiem galamērķiem:Argentīna |Bahreina Bolīvija |Brazīlija |Bruneja Čīle |Ķīna |Ekvadora |Ēģipte Honkongas īpašās pārvaldes apgabals |Īslande |Jordānija |Kuveita |Malaizija |Maurīcija Meksika |Maroka Omāna |Filipīnas Katara |Krievija Saūda Arābija |Singapūra |Dienvidāfrika |Dienvidkoreja |Tunisija |Turcija |Ukraina |3. daļa — Šīs atļaujas izmantošanas noteikumi un prasības1. Šī vispārējā atļauja neļauj eksportēt preces:23.  ja tās dalībvalsts, kurā eksportētājs ir dibināts, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas24.  izmantošanai saistībā ar ķīmisko, bioloģisko vai atomieroču vai citu ierīču, kas var izraisīt kodolsprādzienu, izstrādi, ražošanu, pārvietošanu, darbināšanu, tehnisko apkopi, uzglabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izplatīšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai uzglabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus,25.  militārai galaizmantošanai, ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, ko piemēro ar Eiropas Savienības Padomes pieņemto kopējas nostājas vai vienotas rīcības dokumentu vai ar Eiropas Drošības un Sadarbības organizācijas ( OSCE ) lēmumu, vai kas piemērots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju, vai26.  izmantošanai par tādu militāru preču daļām vai sastāvdaļām, kas uzskaitītas valstu militārajos sarakstos, kuras ir eksportētas no atbilstīgās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai pārkāpjot šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzētās atļaujas nosacījumus;27.  ja eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem pielietojuma veidiem;28.  ja attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo muitas noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja;29.  ja kompetenta iestāde ir informējusi eksportētāju, vai viņš citā veidā ir uzzinājis (piemēram, no informācijas, kas saņemta no ražotāja), ka kompetentā iestāde ir klasificējusi konkrētās preces ar aizsargmarķējumu CONFIDENTIEL UE vai augstāku, vai atbilstīgi ekvivalentu valsts drošības klasifikācijas marķējumu.2. Vienotā administratīvā dokumenta (VAD) 44. sadaļā iekļauj piezīmi par to, ka “Šīs preces tiek eksportētas saskaņā ar Kopienas vispārējo eksporta atļauju Nr. EU004 (Pagaidu eksports izstādēm vai gadatirgiem)”.3. Katram eksportētājam, kas izmanto šo vispārējo atļauju, ir jāinformē tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts 6. panta 6. punktā) par šīs atļaujas pirmreizējo izmantošanu ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma.Interpretācija4. Šajā atļaujā “izstāde” ir jebkura tirdzniecības vai rūpniecības izstāde, gadatirgus vai līdzīga publiska izstādīšana, ko nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās, lai pārdotu ārvalstu izstrādājumus, un kuras laikā izstrādājumi paliek muitas kontrolē.IIe PIELIKUMSKOPIENAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU005Datori un ar tiem saistītas iekārtasIzdevējiestāde: Eiropas Kopiena1. daļaŠī ir eksporta atļauja saskaņā ar 6. panta 1. punktu un attiecas uz šādām precēm I pielikumā.1. Digitālie datori, kas sīkāk aprakstīti 4A003a. vai 4A003b. pozīcijā, ja datori nepārsniedz “koriģēto maksimālo jaudu” (“KMJ”), kas lielāka par 0,8 svērtajām TeraFLOPS vienībām (WT).2. Elektroniskie bloki, kas minēti 4A003c. pozīcijā, kuri speciāli paredzēti vai pārveidoti, lai uzlabotu veiktspēju, apkopojot procesorus tā, lai netiktu pārsniegta apkopoto procesoru “koriģētā maksimālā jauda” (“KMJ”), kas lielāka par 0,8 svērtajām TeraFLOPS vienībām (WT).3. Rezerves daļas, tostarp mikroprocesori iepriekš minētajām iekārtām, ja tās ir vienīgi minētas 4A003a., 4A003b. vai 4A003c. pozīcijā un neuzlabo iekārtu veiktspēju virs “koriģētās maksimālās jaudas” (“KMJ”), kas lielāka par 0,8 svērtajām TeraFLOPS vienībām (WT).4. Preces, kas aprakstītas 3A001.a.5., 4A003.e., 4A003.g. pozīcijā.2. daļa — Galamērķa valstisŠī eksporta atļauja ir derīga visā Kopienā eksportam uz šādiem galamērķiem:Alžīrija, Andora, Antigva un Barbuda, Argentīna, Aruba, Bahamu salas, Bahreina, Barbadosa, Beliza, Benina, Butāna, Bolīvija, Botsvāna, Brazīlija, Britu Virdžīnu salas, Bruneja, Kamerūna, Kaboverde, Čīle, Ķīna, Komoru salas, Kostarika, Horvātija, Džibutija, Dominika, Dominikānas Republika, Ekvadora, Ēģipte, Salvadora, Ekvatoriālā Gvineja, Folklenda salas, Fēru salas, Fidži, Franču Gviāna, Francijas aizjūras teritorijas, Gabona, Gambija, Gibraltārs, Grenlande, Grenāda, Gvadelupa, Guama, Gvatemala, Gana, Gvineja-Bisava, Gajāna, Hondurasa, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Īslande, Indija, Jordānija, Kuveita, Lesoto, Lihtenšteina, Madagaskara, Malāvija, Malaizija, Maldīvija, Mali, Martinika, Maurīcija, Meksika, Moldova, Monako, Mongolija, Montserrata, Maroka, Namībija, Nīderlandes Antiļas, Jaunkaledonija, Nikaragva, Nigēra, Omāna, Panama, Papua-Jaungvineja, Peru, Filipīnas, Puertoriko, Katara, Krievija, Rietumsamoa, Sanmarīno, Santome un Prinsipi, Saūda Arābija, Senegāla, Seišelu salas, Singapūra, Zālamana salas, Dienvidāfrika, Dienvidkoreja, Sv. Helēnas sala, Sentkitsa un Nevisa, Sentvinsenta, Surinama, Svazilenda, Togo, Trinidāda un Tobāgo, Tunisija, Turcija , Tērksas un Kaikosas salas, Apvienotie Arābu Emirāti, Ukraina, Urugvaja, Amerikāņu Virdžīnas, Vanuatu.3. daļa — Šīs atļaujas izmantošanas noteikumi un prasības1. Šī atļauja neļauj eksportēt preces:30.  ja tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas31.  izmantošanai saistībā ar ķīmisko, bioloģisko vai atomieroču vai citu ierīču, kas var izraisīt kodolsprādzienu, izstrādi, ražošanu, pārvietošanu, darbināšanu, tehnisko apkopi, uzglabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izplatīšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai uzglabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus,32.  militārai galaizmantošanai, ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, ko piemēro ar Eiropas Savienības Padomes pieņemto kopējas nostājas vai vienotas rīcības dokumentu vai ar Eiropas Drošības un Sadarbības organizācijas ( OSCE ) lēmumu, vai kas piemērots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju vai33.  izmantošanai par tādu militāru preču daļām vai sastāvdaļām, kas uzskaitītas valstu militārajos sarakstos, kuras ir eksportētas no atbilstīgās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai pārkāpjot šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzētās atļaujas nosacījumus;34.  ja eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem pielietojuma veidiem;35.  ja attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai brīvo muitas noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz kuru attiecas šī atļauja.2. Katram eksportētājam, kas izmanto šo vispārējo atļauju, ir:36.  jāinformē tās dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes (kā noteikts 6. panta 6. punktā) par šīs atļaujas pirmreizējo izmantošanu ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma;37.  pirms eksportēšanas jāinformē ārvalstu pircējs par to, ka preces, ko viņš plāno eksportēt saskaņā ar šo atļauju, nevar reeksportēt uz galamērķi valstī, kura nav Eiropas Kopienas dalībvalsts vai Francijas aizjūras teritorija un kas nav minēta šīs atļaujas 2. daļā.IIf PIELIKUMSKOPIENAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU006Telekomunikācijas un informācijas drošībaIzdevējiestāde: Eiropas Kopiena1. daļa - PrecesŠī ir eksporta atļauja saskaņā ar 6. panta 1. punktu un attiecas uz šādām precēm I pielikumā.1. Šādas 5. kategorijas 1. daļas preces:38.  preces, tostarp to speciāli paredzētas vai izstrādātas sastāvdaļas un piederumi, kas minētas 5A001b. Nr. 2 un 5A001c. un d. pozīcijā,39.  preces, kas minētas 5B001. 5D001. pozīcijā, ja tās attiecas uz pārbaudes, kontroles un ražošanas iekārtām, un programmatūra a) apakšpunktā minētajām precēm.2. Tehnoloģijas, kas ietvertas 5E001a. pozīcijā, ja tās ir vajadzīgas 1. punktā minēto preču uzstādīšanai, darbināšanai, tehniskai apkopei vai remontam un ja tās paredzētas tam pašam galīgajam saņēmējam.3. Preces, tostarp tām speciāli paredzētas vai izstrādātas sastāvdaļas un piederumi, kas sīkāk aprakstītas 5. kategorijas 2. daļas A līdz D punktā (informācijas drošība), proti:40.  preces, kas minētas šādās pozīcijās, ja vien to kriptogrāfiskās funkcijas nav izstrādātas vai pārveidotas valdības galalietotājiem Eiropas Kopienā:41.  5A002a1.;42.  tāda programmatūra, kam piemīt 5D002c1. pozīcijā minēto iekārtu raksturlielumi, vai ar ko var veikt vai imitēt 5A002a1. pozīcijā minēto iekārtu funkcijas;43.  iekārtas, kas minētas 5B002. pozīcijā un paredzētas a) apakšpunktā norādītajām precēm;44.  programmatūra kā to iekārtu daļa, kuru raksturojums vai funkcijas minētas b) apakšpunktā.4. Tehnoloģija 3. punkta a) līdz c) apakšpunktā minēto preču izmantošanai.2. daļa — Galamērķa valstisŠī eksporta atļauja ir derīga visā Kopienā eksportam uz šādiem galamērķiem:Argentīna,Horvātija,Krievija,Dienvidāfrika,Dienvidkoreja,Turcija,Ukraina.3. daļa — Šīs atļaujas izmantošanas noteikumi un prasības1. Šī atļauja neļauj eksportēt preces:(1) ja tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas(a) izmantošanai saistībā ar ķīmisko, bioloģisko vai atomieroču vai citu ierīču, kas var izraisīt kodolsprādzienu, izstrādi, ražošanu, pārvietošanu, darbināšanu, tehnisko apkopi, uzglabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izplatīšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai uzglabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus;(b) militārai galaizmantošanai, ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, ko piemēro ar Eiropas Savienības Padomes pieņemto kopējas nostājas vai vienotas rīcības dokumentu vai ar Eiropas Drošības un Sadarbības organizācijas ( OSCE ) lēmumu, vai kas piemērots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju vai(c) izmantošanai par tādu militāru preču daļām vai sastāvdaļām, kas uzskaitītas valstu militārajos sarakstos, kuras ir eksportētas no atbilstīgās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai pārkāpjot šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzētās atļaujas nosacījumus;(2) ja eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem pielietojuma veidiem.2. Šo atļauju nevar izmantot gadījumos, kad attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai atklāto muitas noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz ko attiecas šī atļauja.3. Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir:45.  jāinformē tās dalībvalsts, kurā tas ir dibināts, kompetentās iestādes (kā noteikts 6. panta 6. punktā) par šīs atļaujas pirmreizējo izmantošanu ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma;46.  pirms eksportēšanas jāinformē ārvalstu pircējs par to, ka preces, ko viņš plāno eksportēt saskaņā ar šo atļauju, nevar reeksportēt uz galamērķi valstī, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalsts vai Francijas aizjūras teritorija un kas nav minēta šīs atļaujas 2. daļā.Definīcija4. Valdības galalietotājs ir jebkurš centrālās, reģionālās vai vietējās valdības departaments, aģentūra vai cita struktūrvienība, kas pilda valdības funkcijas Eiropas Kopienā. IIg PIELIKUMSKOPIENAS VISPĀRĒJĀ EKSPORTA ATĻAUJA Nr. EU007Ķimikālijas1. daļa — PrecesŠī ir eksporta atļauja saskaņā ar 6. panta 1. punktu un attiecas uz precēm, kas iekļautas I pielikuma 1C350. (izņemot 4., 23. un 29. pozīciju) un 1C450. (izņemot a.3. pozīciju) sadaļā.2. daļa — Galamērķa valstisŠī atļauja ir derīga visā Kopienā eksportam uz šādiem galamērķiem.Argentīna, Bangladeša, Beliza, Benina, Bolīvija, Brazīlija, Kamerūna, Čīle, Kuka sala, Kostarika, Dominika, Ekvadora, Salvadora, Fidži, Gruzija, Gvatemala, Gajāna, Indija, Lesoto, Maldivu salas, Maurīcija, Meksika, Namībija, Nikaragva, Omāna, Panama, Paragvaja, Krievija, Sentlusija, Seišela salas, Peru, Šrilanka, Dienvidāfrika, Svazilenda, Turcija, Urugvaja, Ukraina, Korejas Republika.3. daļa — Izmantošanas noteikumi1. Šī atļauja neļauj eksportēt preces:(1) ja tās dalībvalsts, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, kompetentās iestādes ir to informējušas par to, ka konkrētās preces ir vai var būt pilnībā vai daļēji paredzētas(a) izmantošanai saistībā ar ķīmisko, bioloģisko vai atomieroču vai citu ierīču, kas var izraisīt kodolsprādzienu, izstrādi, ražošanu, pārvietošanu, darbināšanu, tehnisko apkopi, uzglabāšanu, atklāšanu, identificēšanu vai izplatīšanu, vai tādu raķešu izstrādi, ražošanu, tehnisko apkopi vai uzglabāšanu, kas spēj piegādāt šādus ieročus,(b) militārai galaizmantošanai, ja uz pircēju valsti vai galamērķa valsti attiecas ieroču embargo, ko piemēro ar Eiropas Savienības Padomes pieņemto kopējas nostājas vai vienotas rīcības dokumentu vai ar Eiropas Drošības un Sadarbības organizācijas ( OSCE ) lēmumu, vai kas piemērots ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošo rezolūciju, vai(c) izmantošanai par tādu militāru preču daļām vai sastāvdaļām, kas uzskaitītas valstu militārajos sarakstos, kuras ir eksportētas no atbilstīgās dalībvalsts teritorijas bez atļaujas vai pārkāpjot šīs dalībvalsts tiesību aktos paredzētās atļaujas nosacījumus;(2) ja eksportētājs zina, ka minētās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas jebkuram no 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem pielietojuma veidiem.2. Šo atļauju nevar izmantot gadījumos, kad attiecīgās preces eksportē uz brīvo muitas zonu vai atklāto muitas noliktavu, kas atrodas galamērķī, uz ko attiecas šī atļauja.3. Nevienā sūtījumā nedrīkst būt vairāk par 20 kg jebkuru preču, kas minētas šādās sadaļās šīs regulas I pielikumā:1C350. 3., 5.-8., 11.-13., 17.-19., 21.-22., 26.-28., 30.-36., 38., 46., 51.-52. un 54. pozīcija.4. Katram eksportētājam, kas izmanto šo atļauju, ir:47.  jāinformē tās dalībvalsts, kurā tas ir dibināts, kompetentās iestādes (kā noteikts 6. panta 6. punktā) par šīs atļaujas pirmreizējo izmantošanu ne vēlāk kā 30 dienas pēc pirmā eksporta veikšanas datuma;48.  pirms eksportēšanas jāinformē ārvalstu pircējs par to, ka preces, ko viņš plāno eksportēt saskaņā ar šo atļauju, nevar reeksportēt uz galamērķi valstī, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalsts vai Francijas aizjūras teritorija un kas nav minēta šīs atļaujas 2. daļā.5. Katram eksportētājam, kas plāno izmantot šo atļauju, pirms pirmā sūtījuma ir jāreģistrējas un jānorāda persona vai dienests uzņēmumā, kas ir atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu šīs atļaujas darbības jomas un izmantošanas noteikumu ietvaros.6. Katram eksportētājam, kas ir nosūtījis vairāk nekā 100 kg preču, kuras minētas 3. daļas 3. punktā, vienam un tam pašam galalietotājam, ir jāziņo par šo situāciju savas valsts kompetentajām iestādēm, kam jālemj par šīs atļaujas izmantošanu nākošajiem sūtījumiem šim galalietotājam.  IIh PIELIKUMS(Saraksts, kas minēts 6. panta 3. punktā un IIa līdz IId pielikumā)Ne vienmēr dots pilnīgs attiecīgo preču apraksts un ar to saistītās piezīmes I pielikumā. Pilnīgs preču apraksts dots tikai I pielikumā.Preces iekļaušana šajā pielikumā neskar I pielikumā dotās vispārīgās piezīmes par programmatūru ( GSN ) piemērošanu.-  Visas IV pielikumā minētās preces.-  0C001. “Dabīgs urāns”, “noplicināts urāns” vai torijs metāla, sakausējuma, ķīmiska savienojuma vai koncentrāta veidā, un visi citi materiāli, kas satur vienu vai vairākus no iepriekš minētajiem.-  0C002. “Īpašie skaldmateriāli”, izņemot IV pielikumā minētos.-  0D001. “Programmatūra”, kas ir īpaši izstrādāta vai pārveidota 0 kategorijā minēto preču “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, ja tās saistītas ar 0C001. pozīcijā minētajām precēm vai tām 0C002. pozīcijā minētajām precēm, kas nav iekļautas IV pielikumā.-  0E001. “Tehnoloģija” saskaņā ar piezīmi par kodoltehnoloģijām 0 kategorijā minēto preču “izstrādei”, “ražošanai” vai “lietojumam”, ja tās saistītas ar 0C001. pozīcijā minētajām precēm vai tām 0C002. pozīcijā minētajām precēm, kas nav iekļautas IV pielikumā.-  1A102. Pirolizēts atkārtoti piesātināts ogleklis-oglekļa sastāvdaļas, kas izstrādātas 9A004. pozīcijā minētām kosmiskām nesējraķetēm vai 9A104. pozīcijā minētām zondēšanas raķetēm.-  1C351. Cilvēka patogēni, zoonozes un “toksīni”.-  1C352. Dzīvnieku patogēni.-  1C353. Ģenētiski elementi un ģenētiski pārveidoti organismi.-  1C354. Augu patogēni.-  7E104. “Tehnoloģijas” lidojuma kontroles, virzības un vilces datu integrācijai lidojuma vadības sistēmā, lai optimizētu raķešu sistēmas trajektoriju.-  9A009.a. Hibrīdas raķešu vilces sistēmas, kuru kopējā impulsa jauda ir lielāka par 1,1 MNs.-  9A117. Pakāpju mehānismi, atdalīšanas mehānismi un “raķetēs” izmantojamās starppakāpes.”[1] OV L 159, 30.6.2000., 1. lpp.[2] COM (2006) 828 galīgā redakcija.[3] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[4] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.