				|

		52012PC0382

			Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the technical roadside inspection of the roadworthiness of commercial vehicles circulating in the Union and repealing Directive 2000/30/EC /* COM/2012/0382 galīgā redakcija - 2012/0186 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šā priekšlikuma mērķis ir
paredzēt atjauninātus saskaņotus noteikumus par mehānisko
transportlīdzekļu un to piekabju pārbaudēm uz ceļiem,
lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību un vides aizsardzību.
Priekšlikums izstrādāts, lai sniegtu
ieguldījumu virzībā uz mērķi, kas noteikts ceļu
satiksmes drošības politikas ievirzēs 2011.2020. gadam[1], — ceļu satiksmes
negadījumos bojāgājušo skaitu līdz 2020. gadam
samazināt par pusi. Pieņemot šo priekšlikumu, tiks dota artava ar
autotransportu saistīto emisiju samazināšanā, kas radušās
neapmierinoša transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa
dēļ.
·
Vispārīgais konteksts
Pirms atļauj transportlīdzekli laist
tirgū, šim transportlīdzeklim jāatbilst visām
prasībām, kas izvirzītas konkrētajam tipam vai
konkrēti šim transportlīdzeklim un kas garantē optimālu
drošības līmeni un vides standartu ievērošanu. Katras
dalībvalsts pienākumos ir veikt sākotnēju ikviena tāda
transportlīdzekļa reģistrāciju, kam ir Eiropas tipa
apstiprinājums, pamatojoties uz šā transportlīdzekļa
ražotāja izdoto atbilstības sertifikātu. Ar šo
reģistrāciju tiek oficiāli atļauts konkrēto
transportlīdzekli izmantot uz koplietošanas ceļiem un stājas
spēkā dažādas attiecīgajam transportlīdzeklim
piemērojamas prasības.
Pēc apstiprinājuma piešķiršanas
satiksmē esošajiem transportlīdzekļiem regulāri jāveic
periodiskas tehniskās apskates. Ar šīm apskatēm tiek
gādāts par to, lai transportlīdzekļi, kas piedalās
satiksmē, būtu braukšanas kārtībā un droši un
neapdraudētu ne to vadītājus, ne arī citus ceļu
satiksmes dalībniekus. Tādējādi tiek pārbaudīta
transportlīdzekļu atbilstība konkrētām
prasībām, piemēram, attiecībā uz drošību un vides
aizsardzību, kā arī modernizāciju.
Transportlīdzekļiem, ko izmanto profesionālos kravu
pārvadājumos un kuru pilna masa pārsniedz 3,5 tonnas,
kā arī transportlīdzekļiem, ko izmanto profesionālos
pasažieru pārvadājumos un kuros ir vairāk nekā 8 pasažieru
sēdvietas, — tā kā minētos
transportlīdzekļus regulāri un intensīvi izmanto
galvenokārt komerciālos nolūkos —, papildus tiek veiktas ad hoc
tehniskās pārbaudes uz ceļiem, lai jebkurā laikā
un jebkurā vietā ES pārbaudītu to atbilstību
vides un tehniskajām prasībām.
Ekspluatācijas
laikā ir iespējams, ka transportlīdzeklis tiek
pārreģistrēts vai nu īpašnieka maiņas dēļ,
vai arī sakarā ar tā pārvietošanu uz citu valsti
pastāvīgai izmantošanai tajā. Līdzīgā veidā
ir jāievieš vienoti noteikumi par transportlīdzekļu
reģistrācijas procedūru nolūkā garantēt, ka uz
ceļiem satiksmē nepiedalās tādi
transportlīdzekļi, kas rada tūlītēju
apdraudējumu. Galvenais mērķis, kura dēļ
tehniskās pārbaudes uz ceļiem tiek veiktas, ir nodrošināt
to, lai arī starplaikā starp periodiskajām tehniskajām
apskatēm komerciālie transportlīdzekļi neradītu
būtisku apdraudējumu ceļu satiksmes drošībai. Ar
šādām pārbaudēm uz ceļiem ir paredzēts arī
veidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus
attiecībā uz to komerciālo transportlīdzekļu
tehniskās apkopes kvalitāti, ko izmanto Savienībā,
tādējādi atturot bezatbildīgus pārvadātājus
no centieniem gūt konkurences priekšrocības, ekspluatējot
neapmierinošā tehniskā stāvoklī uzturētus
transportlīdzekļus.
·
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā
Transportlīdzekļu tehniskā
stāvokļa noteikumu kopumā tiks iestrādātas
spēkā esošās prasības, kas noteiktas spēkā
esošajā tiesiskajā satvarā attiecībā uz tehniskā
stāvokļa regulējumu, kurā ietilpst tehniskās apskates[2], pārbaudes uz
ceļiem[3],
kā arī transportlīdzekļu reģistrācijas noteikumi[4].
Salīdzinājumā ar
spēkā esošajiem tiesību aktiem par pārbaudēm uz
ceļiem, šā priekšlikuma galvenais mērķis ir ieviest riska
novērtēšanas sistēmu, kuras nolūks ir par pārbaudes
objektiem izraudzīties galvenokārt to uzņēmumu
ekspluatētos transportlīdzekļus, kuriem jau iepriekš ir
reģistrēti neapmierinoši drošības rādītāji,
tādējādi labvēlīgākus apstākļus
veidojot tiem transportlīdzekļiem, ko ekspluatē gan
drošības, gan ekoloģisko raksturlielumu ievērošanas ziņā
priekšzīmīgi uzņēmumi. Priekšlikums arī nosaka jaunas
prasības vairākos tādos jautājumos, kas saistīti ar
apskašu standartiem un kvalitāti, proti, diagnostikas aprīkojumu,
apskašu veikšanā iesaistītā personāla iemaņām un
sagatavotību, kā arī apskašu sistēmas pārraudzību.

·
Atbilstība pārējiem ES politikas
virzieniem un mērķiem
Priekšlikums atbilst transporta baltajā
grāmatā[5]
izklāstītajam ES mērķim uzlabot autoceļu drošību
un paredz īstenot īpašu stratēģiju attiecībā uz
drošākiem transportlīdzekļiem atbilstoši ceļu satiksmes
politikas ievirzēm 2011.–2020. gadam.
Turklāt, ciktāl ir runa par priekšlikumā
iekļautajiem vides aizsardzības aspektiem, prasības, ko
paredzēts ieviest, palīdzēs samazināt CO2 un
citu gaisa piesārņotāju vielu emisijas no mehāniskajiem
transportlīdzekļiem, kā paredzēts Eiropas tīru un
energoefektīvu transportlīdzekļu stratēģijā,
kā arī integrētajā enerģētikas un klimata
pārmaiņu politikā (tā sauktajā „20-20-20”
stratēģijā), un sniegs ieguldījumu Direktīvā
2008/50/EK[6]
noteikto mērķu sasniegšanā attiecībā uz gaisa
kvalitāti.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Apspriešanās metodes
Komisija, izstrādājot priekšlikumu,
ar ieinteresētajām personām apspriedās vairākos
veidos.
–
Notika vispārēja apspriešana
tīmeklī par visiem priekšlikuma aspektiem.
–
Ekspertu un ieinteresēto personu
apspriešanās notika radošo darbnīcu satvarā.
–
Tika veikts pētījums par izredzēm,
kādas saistās ar transportlīdzekļu tehniskā
stāvokļa noteikumu un noteikumu par pārbaudēm uz
ceļiem īstenošanu Eiropas Savienībā, lai identificētu
iespējamos pasākumus un izstrādātu izmaksu un ieguvumu
analīzes rīku pārbaužu uz ceļiem ietekmes
izvērtēšanai.
Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās
ņemtas vērā
Ieinteresētās personas,
apspriezdamās tīmeklī, aktualizēja vairākus
jautājumus. Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes
novērtējumā ir pilnībā ņemti vērā
svarīgākie aplūkotie aspekti un norādīts,
kādā veidā tie ņemti vērā.
Laikā no 2010. gada
29. jūlija līdz 2010. gada 24. septembrim
tīmeklī norisinājās atklāta apspriešanās.
Komisija no iedzīvotājiem, dalībvalstu iestādēm,
aprīkojuma piegādātājiem, tehniskās apskates
stacijām, autoservisu asociācijām un transportlīdzekļu
ražotājiem saņēma 9653 atbildes.
Šīs apspriešanās rezultāti ir
publicēti http://ec.europa.eu/transport/road_safety/take-part/public-consultations/pti_en.htm.
·
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Zinātnes nozares un specializācijas
jomas
Saistībā ar šo priekšlikumu bija
jāveic dažādu politikas risinājumu novērtējums,
kā arī saistīts ekonomiskās, sociālās un vides
ietekmes novērtējums.
Izmantotās metodes
Pieaicināts eksperts (Europe Economics)
veica pētījumu, kāda būtu dažādu politikas
risinājumu ietekme, izmantodams vairākus zinātniskus un
novērtējuma ziņojumus, kas kalpoja par avotu gan paraugiem, gan
datiem to izmaksu un ieguvumu pārvēršanai naudas izteiksmē, kuri
saistās ar attiecīgajiem politikas risinājumiem. Visplašāk
izmantotie pētījumi ir turpmākie:
–
Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas
Parlamentam par to, kā dalībvalstīs tiek piemērota Eiropas
Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva
2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo
transportlīdzekļu tehniskajām pārbaudēm uz
ceļiem, 2005.–2006. gada un 2007.–2008. gada pārskata
periods[7];
–
AUTOFORE (2007);
–
Lielbritānijas transporta departamenta
ziņojums “MOT Scheme Evidence-base” (Apvienotā Karaliste, 2008);
–
DEKRA “Road Safety
Report 2008 – Strategies for preventing accidents on Europe's roads”
(Ziņojums par ceļu satiksmes drošību 2008. gadā —
Stratēģijas negadījumu novēršanai uz Eiropas
autoceļiem);
–
DEKRA “Road Safety
Report on Trucks 2009” (Kravas automobiļu ceļu satiksmes
drošības ziņojums par 2009. gadu);
–
DEKRA “Motorcycle road
safety report 2010” (Motociklu ceļu satiksmes drošības ziņojums
par 2010. gadu);
–
TÜV ziņojumi
par 2009./2010. gadu.
Ekspertu atzinumu publiskošanai
izmantotie līdzekļi
Visi pabeigtie un apstiprinātie
analītiskie pētījumi ir pieejami Mobilitātes un transporta
ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē vai būs
tur pieejami tuvākajā laikā.
·
Ietekmes novērtējums
Svarīgākajos priekšlikuma aspektos
tika apsvērti šādi risinājumi.
(a)
Status quo risinājums
ir atsauces scenārijs, attiecībā pret ko tiek
salīdzināta citu politikas risinājumu ietekme. Saskaņā
ar šo risinājumu ES tiesiskais satvars nemainītos.
(b)
“Ieteikuma tiesību” pieeja izpaustos
šādi: pirmkārt, tiktu nodrošināta sekmīgāka pašlaik
spēkā esošo tiesību aktu īstenošana; otrkārt, arī
īstenošanas uzraudzība būtu sekmīgāka. Atbilstīgi
šim risinājumam jauni tiesību akti netiktu pieņemti, bet
Komisija vairotu un pastiprinātu centienus, lai uzlabotu tehniskās
apskates standartus un to īstenošanu, kā arī pieņemtu
pasākumus datu apmaiņas stimulēšanai.
(c)
“Likumdošanas pieejai” būtu divas
šķautnes.
–
Lai sasniegtu konkrēto izvirzīto
mērķi — pastiprināt transportlīdzekļu drošību uz
autoceļiem —, pirmkārt, ir jāpārskata un
jāpastiprina ES spēkā esošo normu minimums, kas noteikts
periodisko tehnisko apskašu un neparedzamu pārbaužu uz ceļiem
jomā, un ir jādefinē obligātās normas. Tas ir
īpaši svarīgi, lai novērstu situāciju, kurā
sistēmas nepilnības mazinātu tehnisko apskašu sistēmas
efektivitāti kopumā.
–
Virzoties uz īpašo mērķi, lai
tehniskajās apskatēs nepieciešamie dati, kā arī dati par
šīm apskatēm, būtu pieejami, otrajā vispārējā
regulējuma šķautnē vēlākā posmā,
iespējams, tiktu izveidota ES mēroga saskaņota datu
apmaiņas sistēma, kas savienotu esošās datubāzes ar
nolūku uzlabot ES transportlīdzekļu tehniskā
stāvokļa noteikumu kopuma īstenošanas efektivitāti.
Vairākās dalībvalstīs
tehnisko apskašu veikšana ir uzticēta lielam skaitam privātu,
apstiprinātu tehnisko apskašu staciju. Lai nodrošinātu konsekventu
pieeju, tiesību aktos ir jāparedz konkrētas vienotas
procedūras, piemēram, minimālie termiņi, kā arī
jādefinē, kāda informācija ir jādara zināma.
Tomēr ietekmes novērtējums
apliecināja, ka pozitīvus rezultātus izdotos sasniegt, ieteikuma
tiesību pieeju kombinējot ar regulatīvo pieeju. Tālab
ietekmes novērtējumā paredzētie pasākumi, kas
izrietēja no ieteikuma tiesību scenārija, tika
iestrādāti tiesību aktu tekstos.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·
Ierosinātā pasākuma kopsavilkums
To transportlīdzekļu grupā, kam
piemēro pārbaudes uz ceļiem, ir jāietver vieglie
komerciālie transportlīdzekļi un to piekabes, jo šajā
transportlīdzekļu grupā nav vērojami uzlabojumi ceļu
satiksmes negadījumos bojāgājušo ziņā. Citi
komerciāli izmantoti vieglie transportlīdzekļi, tādi
kā taksometri vai neatliekamās medicīniskās
palīdzības transportlīdzekļi, kuriem jau tagad ir noteiktas
ikgadējas tehniskās apskates, nekļūs par galveno
pārbaužu uz ceļiem mērķa grupu, jo ar šiem
transportlīdzekļiem saistās viszemākais
bojāgājušo skaits.
Lai samērīgāk izdalītu
pārbaužu uz ceļiem skaitu dalībvalstīs, ik gadus tiks
pārbaudīta noteikta procentuālā daļa reģistrēto
komerciālo transportlīdzekļu. Paredzētā
procentuālā daļa transportlīdzekļu, kurus
paredzēts pārbaudīt, kopumā nepārsniegs jau veikto
tehnisko apskašu skaitu Savienībā.
Transportlīdzekļus
izraudzīsies, pamatojoties uz ekspluatanta riska profilu un orientējoties
uz augsta riska uzņēmumiem, lai samazinātu slogu, ar kuru
jāsaskaras tiem ekspluatantiem, kas uztur savus
transportlīdzekļus pienācīgā tehniskā
stāvoklī. Pēc Direktīvas 2000/30/EK pieņemšanas un
kā norādīts Komisijas ziņojumā par šīs
direktīvas īstenošanu[8],
saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem noteikumiem liels skaits
transportlīdzekļu tiek apturēts pārbaudes uz ceļa
veikšanai, kuru laikā defekti netiek konstatēti. Ietekmes
novērtējums parādīja, ka, tehniskajās
pārbaudēs uz ceļiem izmantojot riska izvērtējuma
pieeju, būtu iespējams izvairīties no aptuveni
2,3 miljoniem labā stāvoklī uzturētu
transportlīdzekļu pārbaužu un pārvadājumu
uzņēmumiem radīt ietaupījumus 80,4 miljonu euro
apmērā. Uzņēmumu profilēšanas pamatā būs
iepriekšējo tehnisko apskašu un pārbaužu uz ceļiem
rezultāti, līdzīgā veidā, kā to paredz
sistēma, kuru ieviesa ar Direktīvu 2006/22/EK[9] braukšanas un
atpūtas laika noteikumu piemērošanas ziņā.
Tiks veiktas striktākas pārbaudes uz
ceļiem ar tādu diagnostikas aprīkojumu, ko izmanto vai nu
mobilās pārbaudes vienības, vai arī tuvākajā
tehniskās apskates stacijā. Pārbaudēs uz ceļiem tiks
pārbaudīts arī tas, kā ir nostiprināta krava.
Konstatētos trūkumus izvērtēs, ievērojot
saskaņotus noteikumus, kas saistīti ar šo trūkumu radīto
risku.
To inspektoru zināšanu un iemaņu
līmenim, kas veic pārbaudes uz ceļiem, jāatbilst vismaz to
inspektoru zināšanu un iemaņu līmenim, kas veic tehniskās
apskates.
Sadarbību starp dalībvalstu
kontroles iestādēm būtu turpmāk jāveicina, izmantojot
saskaņotas pārbaudes, kopīgas apmācību
iniciatīvas, informācijas elektronisko apmaiņu, kā arī
zināšanu un pieredzes apmaiņu. Dalībvalstis izvērsīs
ciešu sadarbību un regulāri organizēs saskaņotas
pārbaudes, kurās katra dalībvalsts pārbaudes veic savā
teritorijā, tās orientējot uz konkrētiem izraudzītiem
saskaņotās darbības mērķiem, tādiem kā riepu
stāvoklis vai tas, kā ir nostiprināta krava.
Dalībvalstu un Komisijas sadarbību
un savstarpēju informācijas apmaiņu īstenos
iedarbīgākā veidā, izmantojot kontaktpunktus, kurus izraudzīs
katrā atsevišķā dalībvalstī.
Ziņojumus Komisijai iesniegs, izmantojot
standartizētas ziņojumu iesniegšana veidlapas.
Komisija tiks pilnvarota ar
deleģētiem aktiem atjaunināt pielikumus atbilstīgi tehnikas
attīstībai un, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, ar
īstenošanas aktiem aktualizēt apliecības un ziņojumu
sagatavošanas veidlapas, tostarp alternatīvas pārbaudes
procedūras, kuru pamatā ir izplūdes gāzu
pēcapstrādes sistēmas, kas vēl atrodas izstrādes
stadijā, bet ar kuru palīdzību būs iespējams
pārbaudīt NOx un daļiņu emisiju atbilstību
noteiktajiem līmeņiem.
·
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pants.
·
Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu piemēro,
ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē.
Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt
priekšlikuma mērķus turpmāk aprakstītā iemesla
dēļ: Savienības līmenī pārbaudēm uz
ceļiem ir noteikts tehnisko prasību minimums, kura īstenošana
dalībvalstīs ir novedusi pie prasību sadrumstalotības
Savienības mērogā, kam ir negatīva ietekme gan uz ceļu
satiksmes drošību, gan uz iekšējo tirgu.
Tādējādi priekšlikums ir
saskaņā ar subsidiaritātes principu.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Kā norādīts ietekmes
novērtējumā, priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam tāpēc, ka tas nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo
mērķu sasniegšanai attiecībā uz ceļu satiksmes
drošības un vides aizsardzības uzlabošanu, paaugstinot pārbaužu uz
ceļiem kvalitāti un efektivitāti, kā arī izveidojot
pienācīgu tīklu raitai informācijas apritei.
·
Juridiskā instrumenta izvēle
Ierosinātais
juridiskais instruments: regula.
Regulas kā
juridiskā instrumenta izmantošana ir atbilstoša izvēle, lai
panāktu vajadzīgās atbilstības nodrošināšanu,
turklāt nav jāveic transponēšana dalībvalstu tiesību
aktos.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
[fakultatīvi]
·
Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana
Pieņemot priekšlikumu, tiks atcelti
spēkā esošie tiesību akti.
·
Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts attiecas
uz EEZ jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas
Ekonomikas zonu.
2012/0186 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Savienībā izmantotu
komerciālo transportlīdzekļu tehniskajām
pārbaudēm uz ceļiem un par Direktīvas 2000/30/EK
atcelšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[10],

ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[11],

saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Komisija savā
2011. gada 28. marta baltajā grāmatā „Ceļvedis uz
Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz
konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”[12] izklāsta tā
saukto „nulles vīzijas” mērķi, ar kuru saskaņā
Savienībai būtu jādara viss iespējamais, lai līdz
2050. gadam ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo
skaitu samazinātu līdz 0. Šā mērķa sasniegšanas
perspektīvā tiek sagaidīts, lai autotransporta drošības
rādītāju uzlabošanā lielā mērā
ieguldījumu sniegtu transportlīdzekļu tehnoloģijas.
(2)       Komisija paziņojumā
„Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes
drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam”[13] ierosināja
ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu
Savienībā līdz 2020. gadam samazināt vēl
lielākā mērā — uz pusi salīdzinājumā ar
sākotnējo, 2010. gadam izvirzīto mērķi. Šajā
nolūkā Komisija formulēja septiņus stratēģiskos
mērķus, tostarp pasākumus transportlīdzekļu
drošības uzlabošanai, stratēģiju cietušo skaita
samazināšanai, kā arī visneaizsargātāko ceļu
satiksmes dalībnieku, jo īpaši motociklu vadītāju,
drošības uzlabošanai.
(3)       Tehniskās apskates
iekļaujas plašākā regulējumā, ar kuru nodrošina, ka
transportlīdzekļi to lietošanas laikā tiek uzturēti
drošā un vides standartu ievērošanas ziņā
pieņemamā stāvoklī. Šis regulējums aptver visu
transportlīdzekļu periodiskās tehniskās apskates un to
transportlīdzekļu tehniskās pārbaudes uz ceļiem, kuri
iesaistīti komerciālos autotransporta pārvadājumos, kā
arī noteikumus par transportlīdzekļu reģistrācijas
procedūrām, lai panāktu, ka uz ceļiem netiek izmantoti
transportlīdzekļi, kas rada tūlītēju risku ceļu
satiksmes drošībai.
(4)       Savienībā ir
pieņemta virkne tehnisku standartu un prasību attiecībā uz
transportlīdzekļu drošību. Tomēr ar šādu neparedzamu
pārbaužu uz ceļiem režīmu ir svarīgi garantēt, ka
arī pēc nonākšanas tirgū transportlīdzekļi
turpina atbilst drošības standartiem visu to ekspluatācijas laiku.
(5)       Tehniskās pārbaudes
uz ceļiem, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes
2000. gada 6. jūnija Direktīvā 2000/30/EK par
Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu
tehniskām pārbaudēm uz ceļiem[14], ir izšķirošs
priekšnoteikums tam, lai komerciālo transportlīdzekļu tehniskais
stāvoklis vienmēr būtu augstā līmenī visu to
ekspluatācijas laiku. Šādas pārbaudes ne tikai sniedz
ieguldījumu ceļu satiksmes drošībā un palīdz
samazināt transportlīdzekļu radītās emisijas, bet
vienlaikus nodrošina to, lai autotransporta pārvadājumu jomā
nebūtu netaisnīgas konkurences, kas tiek pieļauta
apstākļos, kad pārbaužu līmeņi dalībvalstīs
atšķiras.
(6)       Pārbaudes uz ceļiem
būtu jāveic, izmantojot riska novērtējuma sistēmu.
Dalībvalstis var izmantot riska novērtējuma sistēmu, kas
izveidota saskaņā ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
15. marta Direktīvā 2006/22/EK par minimālajiem
nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un
Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās
jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām
autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK
atcelšanu[15].
(7)       Šī regula būtu
jāpiemēro komerciāliem transportlīdzekļiem, kuru
projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h un kuru kategorijas
noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra
Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko
transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem
transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu
un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai[16]. Tomēr ar šiem
noteikumiem nevajadzētu liegt dalībvalstīm veikt pārbaudes
uz ceļiem tādiem transportlīdzekļiem, uz kuriem šī
direktīva neattiecas, vai arī pārbaudīt citu autotransporta
pārvadājumu aspektus, jo īpaši tos, kas saistās ar
braukšanas un atpūtas laiku vai ar bīstamu kravu
pārvadājumiem.
(8)       Ziņojumi par
Direktīvas 2000/30/EK[17]
īstenošanu skaidri parāda to, cik svarīgas ir tehniskās
pārbaudes uz ceļiem. Laikā no 2007. līdz
2008. gadam, veicot pārbaudes uz ceļiem Savienībā, par
gandrīz 300 000 transportlīdzekļu tika ziņots, ka to
tehniskais stāvoklis bija tik neapmierinošs, ka tos nācās
aizturēt. No šiem ziņojumiem var arī secināt, ka
dalībvalstīs veikto pārbaužu rezultāti ļoti
atšķiras. Laikā no 2007. līdz 2008. gadam šīs
atšķirības starp kaimiņvalstīm procentuālā
izteiksmē bija diapazonā no 0,6 % līdz 41,4 %.
Visbeidzot, šajos ziņojumos uzsvērts, cik ļoti kontrastē
atsevišķās dalībvalstīs veikto pārbaužu uz ceļiem
skaits. Lai veidotu līdzsvarotāku pieeju, dalībvalstīm
būtu jāapņemas veikt konkrētu obligātu pārbaužu
skaitu, kas būtu proporcionāls to teritorijā reģistrēto
komerciālo transportlīdzekļu skaitam.
(9)       Autotransportā arvien
biežāk izmanto autofurgonus un to piekabes. Ir konkrētas
prasības, tādas kā prasības par profesionālo
autovadītāju apmācību vai ātruma ierobežošanas
iekārtu uzstādīšana, kas uz šiem transportlīdzekļiem
neattiecas, no kā, savukārt, izriet salīdzinoši liels ceļu
satiksmes negadījumu skaits, kuros šādi transportlīdzekļi
iesaistīti. Tāpēc to transportlīdzekļu lokā, uz
kuriem attiecas pārbaudes uz ceļiem, būtu jāiekļauj
arī autofurgoni un to piekabes.
(10)     Lai izvairītos no
nevajadzīga administratīvā sloga un izmaksām, kā
arī lai uzlabotu pārbaužu efektivitāti, par prioritāriem
būtu jāuzskata tie transportlīdzekļi, kurus ekspluatē
ceļu satiksmes un ekoloģiskajiem parametriem neatbilstoši
uzņēmumi, savukārt transportlīdzekļiem, ko
ekspluatē atbildīgi un piesardzīgi uzņēmumi un kuriem
tiek nodrošināta atbilstīga tehniskā apkope, būtu
jāatdara ar labvēlīgāku režīmu, tiem nosakot
mazāku skaitu pārbaužu.
(11)     Tehniskajām
pārbaudēm uz ceļiem, kuru laikā tiek pārbaudīts,
vai transportlīdzeklis ir braukšanas kārtībā,
vajadzētu izpausties kā sākotnējām pārbaudēm
un, vajadzības gadījumā, detalizētākām
pārbaudēm. Abos gadījumos būtu jāpārbauda visas
attiecīgās transportlīdzekļu daļas un sistēmas.
Lai pārbaudes būtu saskaņotākas, attiecībā uz
visām iespējamām pārbaudāmām pozīcijām
būtu jānosaka pārbaudes metodes, kā arī piemēri
tam, kādus trūkumus iespējams konstatēt un kā tie
jānovērtē.
(12)     Vairākās
dalībvalstīs ziņojumus par tehniskajām pārbaudēm
uz ceļa sagatavo elektroniski. Šādos gadījumos
transportlīdzekļa vadītājam būtu jāizsniedz
šā pārbaudes ziņojuma izdruka. Visi dati un informācija,
kas apkopoti pārbaudēs uz ceļiem, būtu jānosūta
uz vienotu dalībvalsts datubāzi, lai šādus datus būtu
vieglāk apstrādāt un lai informācijas nosūtīšana
varētu notikt bez lieka administratīva sloga.
(13)     Izmantojot mobilās
pārbaudes vienības, kavēšanās būtu mazāka, un
mazākas būtu arī izmaksas, kas rodas ekspluatantiem, jo
šādā veidā detalizētākas pārbaudes ir
iespējams veikt turpat — tieši ceļa malā. Zināmos
apstākļos detalizētāku pārbaužu veikšanai var izmantot
arī tehniskās apskates stacijas.
(14)     Personālam, kas
iesaistīts detalizētāko pārbaužu uz ceļa veikšanai,
vajadzētu būt vismaz tādam pašam prasmju līmenim un tiem
vajadzētu atbilst tām pašām prasībām, kādas ievēro
personāls, kas veic tehniskās apskates saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes [datums] Regulu (ES) Nr. XX/XX/XX par mehānisko
transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām
apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu[18].
(15)     Lai visā
Savienībā izveidotu saskaņotāku sistēmu tehnisko
pārbaužu uz ceļiem veikšanai, ārkārtīgi svarīga
nozīme ir sadarbībai un paraugprakses apmaiņai starp
dalībvalstīm. Tādēļ dalībvalstīm būtu
jāizvērš vēl lielāka sadarbība arī operatīvo
pasākumu laikā. Šādas sadarbības satvarā periodiski
būtu jāorganizē arī saskaņotas pārbaudes uz
ceļiem.
(16)     Ar nolūku nodrošināt
efektīvu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm
katrā dalībvalstī vajadzētu būt vienotai
struktūrai, kas pildītu kontaktpunkta funkcijas sakaru
nodrošināšanai ar citām attiecīgām kompetentām
iestādēm. Šai struktūrai būtu arī jāvāc
attiecīgi statistikas dati. Turklāt dalībvalstīm savā
teritorijā būtu jāīsteno arī saskaņota
nacionālā kontroles stratēģija, un tās var
norīkot vienu struktūru, lai koordinētu stratēģijas
īstenošanu. Katras dalībvalsts kompetentajām iestādēm
būtu jādefinē procedūras, ar kurām nosaka
termiņus informācijas paziņošanai un šādas
informācijas saturu.
(17)     Lai pārraudzītu
Savienībā īstenoto pārbaužu uz ceļiem regulējumu,
dalībvalstīm ik pēc diviem gadiem būtu jāpaziņo Komisijai
veikto pārbaužu uz ceļiem rezultāti. Savāktie dati
Komisijai būtu jāpaziņo Eiropas Parlamentam.
(18)     Dalībvalstīm
būtu jānosaka noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par
šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un būtu
jānodrošina, ka šie noteikumi tiek īstenoti. Šīm sankcijām
vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām,
preventīvām un nediskriminējošām.
(19)     Lai šo regulu papildinātu
ar sīkākam tehniskām detaļām, saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras būtu jādeleģē
Komisijai, lai attiecīgā gadījumā ņemtu vērā
norises Savienībā attiecībā uz EK tipa apstiprinājumu
likumdošanu attiecīgajās transportlīdzekļu
kategorijās, kā arī nepieciešamību atjaunināt
pielikumus, ņemot vērā tehnikas attīstību. Īpaši
būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu, rīkotu
atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus,
būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti tiek vienlaicīgi,
laicīgi un pienācīgi nosūtīti Eiropas Parlamentam un
Padomei.
(20)     Lai nodrošinātu
vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus,
īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs
īstenošanas pilnvaras vajadzētu izmantot atbilstīgi Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES)
Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[19].
(21)     Ņemot vērā, ka
šīs regulas mērķi, proti, noteikt kopējo prasību un
saskaņoto noteikumu minimumu attiecībā uz Savienībā
izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām
pārbaudēm uz ceļiem, atsevišķas dalībvalstis nevar
pietiekami labi sasniegt, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt
Savienības līmenī, Savienība var pieņemt
pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā
noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar
minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī
regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi
minētā mērķa sasniegšanai.
(22)     Šajā regulā ir
respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti
Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā minēts
Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā.
(23)     Šī regula paplašina
Direktīvas 2000/30EK darbības jomu un atjaunina tajā
paredzētās tehniskās prasības. Tāpēc
minētā direktīva būtu jāatceļ. Turklāt šajā regulā ir
iestrādāti noteikumi, kas ietverti Komisijas 2010. gada
5. jūlija Ieteikumā 2010/379/ES par saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/30/EK veicamajās (komerciālo
transportlīdzekļu) tehniskajās pārbaudēs uz
ceļiem konstatēto trūkumu radītās bīstamības
risku novērtēšanu[20],
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS,
DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido regulējumu
pārbaudēm uz ceļiem, ko veic dalībvalstu teritorijā
ekspluatētiem komerciāliem transportlīdzekļiem.
2. pants
Darbības joma
1.           Šo regulu piemēro
komerciāliem transportlīdzekļiem, kuru projektētais
ātrums pārsniedz 25 km/h un kas atbilst turpmākajām
kategorijām, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā
2007/46/EK:
–
M2 un M3 kategorija — mehāniskie
transportlīdzekļi, kurus izmanto pasažieru pārvadājumiem un
kuros bez vadītāja sēdvietas ir vairāk nekā
astoņas pasažieru sēdvietas;
–
N1 kategorija — mehāniskie
transportlīdzekļi, kuriem ir vismaz četri riteņi un kurus
parasti izmanto kravu autopārvadājumiem, un kuru maksimāli
pieļaujamā masa nepārsniedz 3500 kg;
–
N2 un N3 kategorija — mehāniskie
transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadājumos un kuru
maksimāli pieļaujamā masa pārsniedz 3500 kg;
–
O1 un O2 kategorija — piekabes un
puspiekabes ar maksimāli pieļaujamo masu, kas nepārsniedz
3500 kg;
–
O3 un O4 kategorija — piekabes un
puspiekabes ar maksimāli pieļaujamo masu, kas pārsniedz
3500 kg.
2.           Šī regula neskar
dalībvalstu tiesības veikt pārbaudes uz ceļiem
transportlīdzekļiem, uz kuriem šī regula neattiecas.
3. pants
Definīcijas
Šajā
regulā lieto šādas definīcijas:
1)           „transportlīdzeklis” ir
jebkurš mehānisks transportlīdzeklis, kas nepārvietojas pa
sliedēm, vai tā piekabe vai puspiekabe;
(2)          „mehānisks
transportlīdzeklis” ir jebkurš motorizēts transportlīdzeklis ar
riteņiem, kurš pārvietojas ar savu spēku un kura
maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h;
(3)          „piekabe” ir jebkurš
transportlīdzeklis uz riteņiem, kurš nepārvietojas ar savu
spēku un kurš ir projektēts un būvēts tā, lai to
vilktu kāds mehānisks transportlīdzeklis;
(4)          „puspiekabe” ir jebkura
piekabe, kas projektēta savienošanai ar mehānisku
transportlīdzekli tā, lai daļa no tās balstītos uz
mehāniskā transportlīdzekļa un lai mehāniskais
transportlīdzeklis nestu būtisku gan šīs piekabes, gan tajā
iekrautās kravas masas daļu;
(5)          „krava” ir visi
transportlīdzeklī vai uz tā novietotie priekšmeti, kuri nav tam
piestiprināti pastāvīgi, tostarp priekšmeti, kas novietoti uz
transportlīdzekļa kravas nesējā, piemēram,
maināmā virsbūve vai konteineri;
(6)          „komerciāls
transportlīdzeklis” ir motorizēts transportlīdzeklis un tā
piekabe, kas paredzēta kravu vai pasažieru pārvadājumiem
profesionālos nolūkos;
(7)          „dalībvalstī
reģistrēts transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kurš
ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā kādā
dalībvalstī;
(8)          „reģistrācijas
apliecības turētājs” ir persona, uz kuras vārda
transportlīdzeklis ir reģistrēts;
(9)          „pārbaude uz ceļa”
ir kompetento iestāžu vai šo iestāžu tiešā uzraudzībā
veikta neparedzama pārbaude, kuras laikā pārliecinās par
to, vai komerciālais transportlīdzeklis, ko ekspluatē uz
koplietošanas ceļiem kādas dalībvalsts teritorijā, ir
braukšanas kārtībā;
(10)        „tehniskā apskate” ir
pārbaude, lai noteiktu, vai transportlīdzekļa daļas un
komponenti atbilst tiem noteiktajiem drošības un ekoloģiskajiem
parametriem, kas ir spēkā apstiprinājuma,
sākotnējās reģistrācijas vai nodošanas
ekspluatācijā dienā, vai arī aprīkojuma
modernizēšanas dienā;
(11)        „kompetentā iestāde”
ir iestāde vai publiska struktūra, kas atbild par
nacionālās pārbaužu uz ceļiem sistēmas
pārvaldību;
(12)        „inspektors”
ir persona, kuru dalībvalsts ir pilnvarojusi pārbaužu uz ceļiem
veikšanai;
(13)        „trūkumi” ir tehniski
defekti un citas pārbaudēs uz ceļiem konstatētas neatbilstības;
(14)        „saskaņota pārbaude
uz ceļiem” ir pārbaude uz ceļiem, kuru vienlaikus organizē
divas vai vairākas dalībvalstis.
II NODAĻA
PĀRBAUŽU
UZ CEĻIEM SISTĒMA UN VISPĀRĪGIE PIENĀKUMI
4. pants
Pārbaužu uz ceļiem sistēma
Pārbaužu uz ceļiem sistēmā
ietilpst sākotnējās pārbaudes uz ceļiem, kas
minētas 9. pantā, un detalizētākas pārbaudes uz
ceļiem, kas minētas 10. panta 1. punktā.
5. pants
Pārbaudāmo
transportlīdzekļu procentuālā daļa
Katra dalībvalsts katra
kalendārā gada laikā veic sākotnējās
pārbaudes uz ceļiem, kuru kopskaits atbilst vismaz 5 % no
kopējā 3. panta 1. punktā minēto
transportlīdzekļu skaita, kuri ir reģistrēti
attiecīgās dalībvalsts teritorijā.
6. pants
Riska novērtējuma
sistēma pārbaužu uz ceļiem veikšanai
1.           Valsts līmenī
ievieš riska novērtējuma sistēmu pārbaužu uz ceļiem
veikšanai, kuras pamatā ir to trūkumu skaits un smaguma pakāpe,
kas konstatēti atsevišķu uzņēmumu ekspluatētiem
transportlīdzekļiem. Riska novērtējuma sistēmu
administrē dalībvalsts kompetentā iestāde.
2.           Katram uzņēmumam,
kas identificēts pārbaužu uz ceļiem veikšanā
izmantotajā riska novērtējuma sistēmā, izmantojot
I pielikumā izklāstītos kritērijus, tiek
piešķirts riska profils.
Uzņēmumus klasificē atbilstoši
šādiem riska profiliem:
–
augsts risks,
–
vidējs risks,
–
mazs risks.
3.           Lai pārbaužu uz
ceļiem sakarā īstenotu minēto riska novērtējuma
sistēmu, dalībvalstis var izmantot riska novērtējuma
sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 2006/22/EK 9. pantu.
7. pants
Atbildība
1.           Dalībvalstī
reģistrēta transportlīdzekļa vadītājiem
transportlīdzeklī jātur tehniskās apskates pase, kas izdota
pēc pēdējās tehniskās apskates, kā arī
ziņojums par pēdējo veikto pārbaudi uz ceļa, ja vien
tas pieejams.
2.           Tā
transportlīdzekļa vadītājs, kam tiek veikta pārbaude
uz ceļa, sadarbojas ar inspektoriem un nodrošina piekļuvi
transportlīdzeklim un tā daļām pārbaudes veikšanai.
3.           Katrs atsevišķs
uzņēmums nodrošina, ka transportlīdzekļi, kurus tas
ekspluatē, vienmēr ir braukšanas kārtībā.
8. pants
Inspektori
1.           Inspektori,
izraudzīdamies transportlīdzekli pārbaudei uz ceļa un
šīs pārbaudes laikā, atturas no jebkādas
diskriminācijas vadītāja valstspiederības vai
transportlīdzekļa reģistrācijas valsts dēļ, vai
tās valsts dēļ, kurā transportlīdzeklis laists ekspluatācijā.
2.           Inspektors, kas veicis
attiecīgā transportlīdzekļa tehnisko apskati, nedrīkst
piedalīties sekojošā pārbaudē uz ceļa, ko veic tam
pašam transportlīdzeklim.
3.           Inspektors ir objektīvs
un brīvs no jebkāda interešu konflikta, jo īpaši
attiecībā uz ekonomiska, personiska rakstura saikni vai
radniecību ar tā transportlīdzekļa vadītāju,
ekspluatantu vai reģistrācijas apliecības turētāju,
kas tiek pārbaudīts.
4.           Inspektoriem nedrīkst
paredzēt nekāda veida atalgojumu par veikto pārbaužu uz
ceļiem skaitu vai to rezultātiem.
III NODAĻA
PĀRBAUDES
PROCEDŪRAS
9. pants
Transportlīdzekļu
izraudzīšana sākotnējai pārbaudei uz ceļa
Nosakot, kuriem
transportlīdzekļiem jāveic pārbaudes uz ceļa,
inspektori prioritārā kārtā izraugās tos
transportlīdzekļus, ko ekspluatē paaugstināta riska profila
uzņēmumi, kā noteikts 6. panta 2. punktā. Pārbaudei izraugās citus
transportlīdzekļus tad, ja ir aizdomas, ka attiecīgie
transportlīdzekļi varētu radīt apdraudējumu ceļu
satiksmei.
10. pants
Pārbaužu uz ceļiem
saturs un metodes
1.           Transportlīdzekļiem,
kas izraudzīti pārbaudes uz ceļa veikšanai saskaņā ar
9. pantu, veic sākotnējo pārbaudi uz ceļa.
Katrā sākotnējā
pārbaudē uz ceļa, ko veic transportlīdzeklim, inspektors:
a)      pārbauda tehniskās apskates
pasi un attiecīgā gadījumā ziņojumu par tehnisko
pārbaudi uz ceļa, kam jāglabājas
transportlīdzeklī saskaņā ar 7. panta 1. punktu;
b)      vizuāli novērtē
transportlīdzekļa un tā kravas stāvokli.
Ja ziņojumā par iepriekšējo
pārbaudi uz ceļa, ir norādīts uz trūkumu vai
vairākiem trūkumiem, inspektors pārbauda, vai šis trūkums/
šie trūkumi ir novērsti.
2.           Atkarībā no
tā, kā norisinājusies sākotnējā pārbaude,
inspektors var pieņemt lēmumu par to, vai transportlīdzeklim vai
tā piekabei būtu jāveic detalizētāka pārbaude uz
ceļa.
              Veicot detalizētāku
pārbaudi uz ceļa, aplūko vismaz turpmākās jomas:
–
bremžu iekārtu,
–
stūres iekārtu,
–
asis, riteņus, riepas un atsperojumu,
–
traucējumus.
Pārbaudot katru no minētajām
jomām, jāaplūko viena, vairākas vai visas pozīcijas,
kas uzskaitītas II pielikumā un kas saistītas ar šīm
jomām.
Turklāt inspektors var pārbaudīt
citas pozīcijas, kas uzskaitītas II pielikuma
1. punktā un kas attiecas uz vienu, vairākām vai visām
šajā pielikumā uzskaitītajām pozīcijām.
Ja tehniskās apskates pase vai pārbaudes
uz ceļa ziņojums liecina par to, ka iepriekšējā mēneša
laikā ir pārbaudīta kāda no II pielikumā
uzskaitītajām pozīcijām, inspektors šo pozīciju
nepārbauda, izņemot gadījumu, kad to pamato fakts, ka
attiecīgais trūkums ir acīmredzams.
4.           Inspektors, veikdams
pārbaudi uz ceļa, izmanto II pielikumā
izklāstītās pārbaudes metodes.
5.           Detalizētākās
pārbaudes veic tikai inspektori, kuri atbilst prasību minimumam
attiecībā uz kompetenci un apmācību, kas noteikts
12. pantā un VI pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes [datums]
Regulai (ES) Nr. XXX/XXX par mehānisko transportlīdzekļu un
to piekabju tehniskajām apskatēm.
11. pants
Diagnostikas iekārtas
1.           Detalizētākās
pārbaudes veic, izmantojot mobilu pārbaudes vienību, vai
tās norisinās tehniskās apskates stacijā, kā
minēts Eiropas Parlamenta un Padomes [datums] Regulā (ES)
Nr. XXX/XXX par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju
tehniskajām apskatēm.
2.           Ja pārbaudes
paredzēts veikt tehniskās apskates stacijā,
sākotnējās pārbaudes uz ceļa norises vietu
nedrīkst noteikt tālāk nekā 10 km attālumā
no šīs stacijas.
2.           Mobilajām pārbaudes
vienībām ir pienācīgs aprīkojums pārbaužu uz
ceļiem veikšanai, tostarp vismaz iekārtas, kas vajadzīgas, lai
izvērtētu, kādā stāvoklī ir transportlīdzekļa
bremzes, stūres iekārta, atsperojums, un lai novērtētu
attiecīgā transportlīdzekļa radītās emisijas.
.
12. pants
Trūkumu
novērtēšana
1.           Pārbaudot katru
attiecīgo pozīciju, inspektors izmanto iespējamo trūkumu
sarakstu un šo trūkumu smaguma pakāpi, kā noteikts
III pielikumā.
2.           Inspektors, veikdams pārbaudi
uz ceļa, katram konstatētajam trūkumam piešķir noteiktu
trūkuma smaguma pakāpi un to klasificē šādās
grupās:
–
sīki trūkumi, kas būtiski
neietekmē transportlīdzekļa drošību, un citas sīkas
neatbilstības;
–
būtiski trūkumi, kas var mazināt
transportlīdzekļa drošību vai apdraudēt pārējos
satiksmes dalībniekus, vai citas nozīmīgākas
neatbilstības;
–
bīstami trūkumi, kas
tūlītēji un tieši apdraud ceļu satiksmes drošību un
kura dēļ šim transportlīdzeklim nekādos apstākļos
nav atļauts piedalīties ceļu satiksmē.
3.           Ja transportlīdzeklim
konstatētie trūkumi ietilpst vairākās no
2. punktā minētajām trūkumu grupām, to
klasificē grupā, kas atbilst visnopietnākajam trūkumam. Ja
transportlīdzeklim konstatēti vairāki vienas un tās pašas
grupas trūkumi, to klasificē smaguma ziņā
nākamajā grupā gadījumā, ja konstatēto
trūkumu kumulatīvā ietekme rada augstāku risku ceļu
satiksmes drošībai.
13. pants
Īpaši noteikumi par
kravas nostiprināšanas pārbaudi
Inspektori var noteikt, ka
transportlīdzeklim ir jāpārbauda, kā ir nostiprināta
krava, ievērojot IV pielikumu. Pēcpārbaudes
procedūras, kas minētas 14. pantā, piemēro arī
gadījumā, ja konstatēti būtiski vai bīstami
trūkumi saistībā ar kravas nostiprināšanu.
14. pants
Pēcpārbaudes
gadījumā, kad ir konstatēti būtiski vai bīstami
trūkumi
1.           Ja, veicot
sākotnējo vai detalizētāku pārbaudi, tiek
konstatēts būtisks trūkums, to novērš nekavējoties,
turklāt pārbaudes veikšanas vietas tuvumā.
2.           Inspektors var nolemt, ka
transportlīdzeklim ir jāiziet tehniskā apskate inspektora
noteiktā termiņā, ja šis transportlīdzeklis ir
reģistrēts dalībvalstī, kurā pārbaude uz
ceļa tiek veikta. Ja transportlīdzeklis ir reģistrēts
citā dalībvalstī, inspektors var pieprasīt šīs
dalībvalsts kompetentajai iestādei veikt atkārtotu tehnisko
apskati šim transportlīdzeklim atbilstīgi 18. panta
3. punktā noteiktajai procedūrai.
3.           Inspektors nedrīkst
atļaut ekspluatēt transportlīdzekli, kam konstatēti
bīstami trūkumi, līdz šie trūkumi pārbaudes veikšanas
vietā nav tikuši novērsti. Inspektors var atļaut izmantot šādu
transportlīdzekli, lai nonāktu tuvākajā autoservisā,
kur attiecīgos trūkumus iespējams novērst, ar
nosacījumu, ka bīstamie trūkumi ir apmierinošā veidā
izlaboti tā, lai transportlīdzeklis varētu nonākt
attiecīgajā autoservisā, un ka netiek radīts
tūlītējs risks šā transportlīdzekļa pasažieru vai
citu ceļu satiksmes dalībnieku drošībai.
              Inspektors
transportlīdzeklim, kam konstatēti bīstami trūkumi, var
atļaut aizbraukt līdz tuvākajai vietai, kur šo
transportlīdzekli var salabot vai aizturēt.
15. pants
Pārbaudes nodevas
Ja, veicot detalizētāku
pārbaudi, konstatē būtiskus vai bīstamus trūkumus,
dalībvalstis var pieprasīt nodevas maksājumu. Šīs nodevas
summai ir jābūt samērīgai, un tā nedrīkst
pārsniegt maksājumu, kāds noteikts par tāda paša tipa
transportlīdzekļa tehnisko apskati.
16. pants
Ziņojums par
pārbaudi un pārbaužu uz ceļiem datubāze
1.           Pabeidzot
detalizētāku pārbaudi, inspektors sagatavo ziņojumu
saskaņā ar V pielikumu. Transportlīdzekļa vadītāja rīcībā ir
jābūt pārbaudes ziņojuma kopijai vai arī —
gadījumā, ja ziņojums ir sagatavos elektroniski, —
elektroniskā ziņojuma izdrukai.
2.           Inspektors paziņo
kompetentajai iestādei detalizētāko pārbaužu uz ceļiem
rezultātus saprātīgā termiņā pēc šo
pārbaužu veikšanas. Kompetentā iestāde šo informāciju glabā
36 mēnešus no tās saņemšanas dienas.
3.           Pārbaudes uz ceļa
rezultātus paziņo iestādei, kas atbildīga par
attiecīgā transportlīdzekļa reģistrāciju.
IV NODAĻA
SADARBĪBA UN INFORMĀCIJAS APMAIŅA
17. pants
Kontaktpunktu
izraudzīšana
1          Dalībvalstis izraugās kontaktpunktu,
kura uzdevumos ir:
–
nodrošināt koordināciju ar citu
dalībvalstu izraudzītajiem kontaktpunktiem saistībā ar
pasākumiem, kas īstenoti atbilstoši 18. pantam;
–
nosūtīt 20. pantā minētos
datus Komisijai;
–
atbildēt par informācijas apmaiņu un
palīdzēt citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
2.           Dalībvalstis
pārsūta Komisijai savu nacionālo kontaktpunktu
vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju ne vēlāk kā
[vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un to
nekavējoties informē par jebkurām izmaiņām
minētajā informācijā. Komisija sagatavo visu valstu
kontaktpunktu sarakstu un nosūta to dalībvalstīm.
18. pants
Sadarbība starp
dalībvalstīm
1.           Ja transportlīdzeklim,
kas reģistrēts citā dalībvalstī, nevis tajā, kur
tam veic pārbaudi, tiek konstatēti būtiski vai bīstami
trūkumi, jo īpaši tādi, kuru dēļ
transportlīdzeklim tiek aizliegts piedalīties ceļu
satiksmē, kontaktpunkts par šīs pārbaudes rezultātiem
informē dalībvalsti, kurā transportlīdzeklis
reģistrēts. Šajā informācijā ietver ziņojumā
par pārbaudi uz ceļa iekļautos elementus, kā
izklāstīts VI pielikumā. Komisija pieņem sīki
izstrādātus noteikumus par procedūru, kā saskaņā
ar 23. panta 2. punktā minēto procedūru transportlīdzekļa
reģistrācijas dalībvalstij tiek ziņots par
transportlīdzekļiem, kam ir būtiski vai bīstami
trūkumi.
2.           Ja transportlīdzeklim
konstatē būtiskus vai bīstamus trūkumus, kontaktpunkts
dalībvalstī, kurā transportlīdzeklis tika
pārbaudīts, var lūgt tās dalībvalsts kompetentajai
iestādei, kurā transportlīdzeklis reģistrēts,
pieņemt attiecīgus pasākumus trūkumu novēršanas
garantēšanai, piemēram, noteikt transportlīdzeklim
atkārtotu tehnisko apskati, kā noteikts 14. pantā.
Tās dalībvalsts kompetentā
iestāde, kurā transportlīdzeklis reģistrēts,
informē dalībvalsti, kurā tika veikta pārbaude, par
īstenotajiem pasākumiem.
19. pants
Saskaņotas
pārbaudes uz ceļiem
Dalībvalstis vismaz sešas reizes
gadā veic saskaņotus pārbaužu uz ceļiem pasākumus.
Dalībvalstis šos pasākumus var kombinēt ar pasākumiem, kas
noteikti Direktīvas 2006/22/EK 5. pantā.
20. pants
Informācijas
paziņošana Komisijai
1.           Ik pēc diviem gadiem
dalībvalstis līdz 31. martam elektroniski paziņo Komisijai
datus, kas savākti par iepriekšējiem diviem kalendārajiem gadiem
par transportlīdzekļiem, kuriem veiktas pārbaudes. Paziņo šādus datus:
a)      pārbaudīto
transportlīdzekļu skaitu;
b)      pārbaudīto
transportlīdzekļu kategoriju atbilstīgi V pielikuma
6. punktam;
c) dalībvalsti, kurā
transportlīdzeklis reģistrēts;
d)      pārbaudītās pozīcijas
un konstatētos trūkumus atbilstīgi V pielikuma
8. punktam.
Pirmais ziņojums aptver divu gadu
laikposmu, kas sākas [gada] 1. janvārī.
2.           Komisija pieņem
sīki izstrādātus noteikumus par 1. punktā minēto
informācijas paziņošanu saskaņā ar pārbaudes
procedūru, kas minēta 22. panta 2. punktā. Pirms tiek
izveidoti šādi noteikumi, izmanto VI pielikumā sniegtās
standarta ziņojumu sagatavošanas veidlapas.
Savāktos datus Komisija paziņo
Eiropas Parlamentam.
V NODAĻA
NOTEIKUMI PAR DELEĢĒTAJĀM UN ĪSTENOŠANAS
PILNVARĀM
21. pants
Deleģētie akti
Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 22. pantu
nolūkā:
–
attiecīgā gadījumā
atjaunināt 2. panta 1. punktu, lai ņemtu vērā
izmaiņas transportlīdzekļu kategorijās, kuras izriet no
grozījumiem šajā pantā minētajos tiesību aktos;
–
atjaunināt pielikumus atbilstīgi tehnikas
attīstībai, lai ņemtu vērā grozījumus
starptautiskajos vai Savienības tiesību aktos.
22. pants
Deleģēšana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Šīs regulas
21. pantā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu
laiku, sākot ar [dienu, kad spēkā stājas šī regula].
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 21. pantā minēto pilnvaru
deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas
neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu
spēkā esību.
4.           Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto tiesību aktu, tā par to
vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģētais akts,
kas pieņemts saskaņā ar 21. pantu, stājas
spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais
akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne
Padome nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par
savu nodomu iebildumus necelt. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes
iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
23. pants
Komitejas procedūra
1.           Komisijai palīdz
komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES)
Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komitejas
atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto
procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas
termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to
pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
24. pants
Sankcijas
1.           Dalībvalstis paredz
noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas
pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu to īstenošanu. Šīs sankcijas ir iedarbīgas,
samērīgas, preventīvas un nediskriminējošas.
2.           Noteikumos, kas pieņemti
saskaņā ar 1. punktu, ietilpst sankcijas, ko piemēro
vadītājam vai ekspluatantam, kas atsakās sadarboties ar
inspektoru un novērst pārbaudē konstatētos trūkumus.
3.           Dalībvalstis šos
noteikumus paziņo Komisijai ne vēlāk kā [vienu gadu
pēc dienas, kad sāk piemērot šo regulu] un to
nekavējoties informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem,
kas šos noteikumus ietekmē.
25. pants
Atcelšana
Direktīvu 2000/30/EK atceļ no [dienas,
kad sāk piemērot šo regulu].
26. pants
Stāšanās
spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no [12 mēneši
pēc stāšanās spēkā].
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                        Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               COM(2010) 389 galīgā redakcija.
[2]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko
transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm
(OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.).
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada
6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu
komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm
uz ceļiem (OV L 203, 10.8.2000., 1. lpp.) ar
attiecīgiem direktīvas grozījumiem.
[4]               Padomes 1999. gada 29. aprīļa
Direktīva 1999/37/EK par transportlīdzekļu
reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 1.6.1999.,
57. lpp.).
[5]               COM(2011) 144 galīgā redakcija.
[6]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un
tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).
[7]               COM(2010) 754 galīgā redakcija.
[8]               COM (2010) 754.
[9]               OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.
[10]               OV C , lpp.
[11]               OV C, , .. lpp.
[12]               COM(2011) 144 galīgā redakcija.
[13]               COM(2010) 389 galīgā redakcija.
[14]               OV L 203, 10.8.2000., 1. lpp.
[15]               OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.
[16]               OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.
[17]               COM(2010) 754
galīgā redakcija.
[18]               OV L [XXX].
[19]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[20]             OV L 173, 8.7.2010., 97. lpp.
PIELIKUMS,
kas pievienots
priekšlikumam
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par Savienībā izmantotu
komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm
uz ceļiem un par Direktīvas 2000/30/EK atcelšanu
I PIELIKUMS
RISKA NOVĒRTĒJUMA SISTĒMAS ELEMENTI
Riska novērtējuma sistēma ir
pamats tādu transportlīdzekļu mērķtiecīgai
atlasei, kurus ekspluatē uzņēmumi ar sliktiem
rādītājiem transportlīdzekļu tehniskās apkopes un
tehniskās apskates prasību izpildē. Tajā ņem
vērā gan periodiskās tehniskās apskates, gan uz ceļiem
veikto pārbaužu rezultātus.
Lai novērtētu uzņēmuma
risku, riska novērtējuma sistēmā tiek ņemti
vērā šādi rādītāji:
–
trūkumu skaits,
–
trūkumu smaguma pakāpe,
–
pārbaužu vai apskašu skaits,
–
laika faktors.
1.
Trūkumu svērumu atbilstīgi to
smaguma pakāpei nosaka, izmantojot šādus smaguma koeficientus:
–
bīstams trūkums            = 40
–
nozīmīgs trūkums           = 10
–
maznozīmīgs trūkums     = 1
2.
Uzņēmuma (transportlīdzekļa)
stāvokļa attīstību atspoguļo,
"senākiem" pārbaužu rezultātiem (trūkumiem)
piešķirot mazāku svērumu nekā "nesenākiem",
šādam nolūkam izmantojot šādus koeficientus:
–
1. gads = iepriekšējie 12 mēneši =
koeficients 3
–
2. gads = 13–24 mēneši = koeficients 2
–
3. gads = 24–36 mēneši = koeficients 1
Šo punktu piemēro tikai
vispārējā riska novērtējuma
aprēķināšanai.
3.
Riska novērtējumu aprēķina,
izmantojot šādas formulas:
(b)
vispārējā riska
novērtējuma formula
kur
RR       = vispārējā riska
novērtējuma pakāpe
I           = bojājumu kopējais
skaits 1., 2. un 3. gadā
DY1      = (#DDx 40) + (#MaD x 10)
+ (#MiD x 1) 1. gadā
#...       = … skaits
DD       = bīstami trūkumi
MaD    = nozīmīgi trūkumi
MiD     = maznozīmīgi trūkumi
C         = kontroles (pārbaudes vai
apskates) 1., 2. un 3. gadā
(c)
gada riska novērtējuma formula
kur
AR       = gada riska novērtējuma
pakāpe
#...       = … skaits
DD       = bīstami trūkumi
MaD    = nozīmīgi trūkumi
MiD     = maznozīmīgi trūkumi
C         = kontroles (pārbaudes vai
apskates)
Gada riska pakāpi izmanto, lai
novērtētu uzņēmuma attīstību pa gadiem.
Uzņēmumu
(transportlīdzekļu) klasifikāciju, pamatojoties uz
vispārējo riska novērtējumu, veic tā, lai panāktu
šādu uzskaitīto uzņēmumu (transportlīdzekļu)
sadalījumu:
–
<30%   zems risks
–
30% - 80%       vidējs risks
–
>80%   augsts risks.
II
PIELIKUMS
PĀRBAUDES
TVĒRUMS
SATURS
1.         PĀRBAUDĀMĀS JOMAS
(1)
Transportlīdzekļa identifikācija
(2)
Bremžu iekārta
(3)
Stūres mehānisms
(4)
Redzamība
(5)
Apgaismes iekārtas un elektrosistēmas
daļas
(6)
Asis, riteņi, riepas, balstiekārta
(7)
Šasija un šasijas detaļas
(8)
Cits aprīkojums
(9)
Traucējumi
2.         PĀRBAUDES PRASĪBAS
Pozīcijas, ko var pārbaudīt,
vienīgi izmantojot aprīkojumu, apzīmētas ar (A).
Pozīcijas, ko daļēji var
pārbaudīt, neizmantojot aprīkojumu, apzīmētas ar +(A).
Ja noteikta vizuāla pārbaude, tas
nozīmē, ka inspektoram attiecīgā pozīcija ne tikai
jāapskata, bet, ja iespējams, arī jāpārbauda ar
rokām, jānovērtē skaņa vai jāizmanto citi
piemēroti pārbaudes paņēmieni, neizmantojot
aprīkojumu.
Tehniskajās pārbaudēs uz
ceļiem var pārbaudīt pozīcijas un izmantot metodes, kas
norādītas 1. tabulā.
1. tabula
 Pozīcija || Metode || Trūkums ||
   ||
 0.         TRANSPORTLĪDZEKĻA IDENTIFIKĀCIJA ||
 0.1.      Reģistrācijas numura zīmes (ja noteikts prasībās(1)) || Vizuāla pārbaude || a)             Numura zīmes(-ju) nav, vai tā(tās) ir nepareizi nostiprināta(-as)/piestiprināta(-as) tā, ka var nokrist. b)             Uzraksta nav, vai arī tas nav salasāms. c)             Neatbilst transportlīdzekļa dokumentiem vai ierakstiem. ||
 0.2.      Transportlīdzekļa identifikācijas šasijas/sērijas numurs || Vizuāla pārbaude || a)             Numura nav, vai arī to nevar atrast. b)             Nepilnīgs, nesalasāms. c)             Neatbilst transportlīdzekļa dokumentiem vai ierakstiem. ||
 1.         BREMŽU IEKĀRTA ||
 1.1.      Mehāniskais stāvoklis un darbība ||
 1.1.1.       Darba bremzes pedāļa šarnīrs || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. Piezīme: transportlīdzekļi ar bremžu pastiprinātāja sistēmu jāpārbauda ar izslēgtu dzinēju. || a)             Šarnīrs pārāk stingrs. b)             Pārmērīgs nodilums vai brīvgājiens.   ||
 1.1.2.       Pedāļa stāvoklis un bremzes darbināšanas ierīces gājiens || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. Piezīme: transportlīdzekļi ar bremžu pastiprinātāja sistēmu jāpārbauda ar izslēgtu dzinēju. || a)             Pārlieku liels gājiens vai nepietiekama gājiena rezerve. b)             Nepietiekami brīva bremzes darbināšanas ierīces atgriešanās sākumstāvoklī. c)             Nav pretslīdēšanas pārklājuma uz bremzes pedāļa, vai arī tas ir vaļīgs vai nodilis gluds. ||
 1.1.3.       Vakuumsūknis vai kompresors un cilindri || Detaļu vizuāla pārbaude pie normāla darba spiediena. Pārbauda laiku, kas nepieciešams, lai vakuuma vai gaisa spiediens sasniegtu drošu darba vērtību, un signālierīces, daudzkontūru aizsargvārsta un spiediena izlīdzināšanas vārsta darbību. || a)             Spiediens/vakuums nav pietiekams bremžu darbināšanai vismaz divas reizes pēc signālierīces ieslēgšanās (vai kad mērinstrumenta rādījums ir nedrošs). b)             Laiks, kas nepieciešams, lai gaisa spiediens/vakuums sasniegtu drošu darba vērtību, neatbilst prasībām(1). (c)           Daudzkontūru aizsargvārsts vai spiediena izlīdzināšanas vārsts nedarbojas. d)             Gaisa noplūde rada būtisku spiediena pazemināšanos vai dzirdamas gaisa noplūdes. e)             Ārējie bojājumi, iespējams, ietekmē bremžu sistēmas darbību. ||
 1.1.4.       Zema spiediena brīdinājuma mēraparāts vai indikators || Darbības pārbaude. || Indikatora vai mēraparāta nepareiza darbība vai bojājums. ||
 1.1.5.       Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts   || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Ieplaisājusi, bojāta vai pārmērīgi nolietojusies vadības ierīce. b)             Vadības ierīces vaļīgs stiprinājums uz vārsta vai nedrošs vārsta stiprinājums. c)             Vaļīgi savienojumi vai noplūdes sistēmā. d)             Neapmierinoša darbība. ||
 1.1.6.  Stāvbremzes aktivators, vadības svira, stāvbremzes sprūdrats || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Sprūdrats nenotur pietiekami. b)             Pārmērīgs nodilums pie sviras šarnīra vai sprūdrata mehānismā. c)             Sviras pārmērīgs kustīgums, kas liecina par nepareizu regulējumu. d)             Aktivatora nav, tas ir bojāts vai nedarbojas. e)             Nepareiza darbība, brīdinājuma indikators norāda uz nepareizu darbību. ||
 1.1.7. Bremžu vārsti (kājas vārsti, izplūdes vārsti, regulatori) || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Bojāts vārsts vai pārmērīga gaisa noplūde. b)             Pārmērīga eļļas noplūde kompresorā. c)             Vaļīgs vai nepareizs vārsta stiprinājums. d)             Hidrauliskā šķidruma noplūde. ||
 1.1.8.  Sakabes ierīces piekabes bremzēm (elektriskās un pneimatiskās) || Atvieno un no jauna pievieno visas bremžu sistēmas sakabes ierīces starp velkošo transportlīdzekli un piekabi. || a)             Bojāts krāns vai hermetizējošais vārsts. b)             Vaļīgs krāna vai vārsta stiprinājums vai nepareizs stiprinājums. c)             Pārmērīgas noplūdes. d)             Nepareizi savienots vai nav savienots nepieciešamajās vietās. e)             Nepareiza darbība. ||
 1.1.9.  Energoakumulatora spiedtvertne || Vizuāla pārbaude || a)             Tvertnes bojājums, korozija vai noplūde no tās energoakumulatora spiedtvertnē. b)             Nedarbojas drenāžas ierīce. c)             Vaļīgs energoakumulatora spiedtvertnes stiprinājums vai nepareizs stiprinājums. ||
 1.1.10.     Bremžu pastiprinātāji, galvenais cilindrs (hidrauliskās sistēmas) || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Bojāts vai neefektīvs pastiprinātājs. b)             Bojājums vai noplūde galvenajā cilindrā. c)             Vaļīgi nostiprināts galvenais cilindrs. d)             Nepietiekams bremžu šķidruma daudzums. e)             Nav galvenā cilindra rezervuāra vāciņa. f)             Bremžu šķidruma signāllampiņa iedegusies vai bojāta. g)             Bremžu šķidruma līmeņa signālierīces nepareiza darbība. ||
 1.1.11.     Nelokanās bremžu caurulītes || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Ievērojams bojājuma vai plīsuma risks. b)             Noplūde no caurulītēm vai savienojumiem. c)             Caurulīšu bojājums vai pārmērīga korozija. d)             Nepareizs caurulīšu novietojums. ||
 1.1.12.     Lokanās bremžu šļūtenes || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Ievērojams bojājuma vai plīsuma risks. b)             Šļūteņu bojājums, noberzums, savērpšanās vai nepietiekams garums. c)             Noplūde no šļūtenēm vai savienojumiem. d)             Šļūteņu deformēšanās spiediena ietekmē. e)             Šļūteņu porainums. ||
 1.1.13.     Bremžu uzlikas un kluči || Vizuāla pārbaude || a)             Pārmērīgs uzliku vai kluču nodilums. b)             Uzliku vai kluču piesārņojums (eļļa, smērvielas u.tml.). c)             Nav uzlikas vai kluča. ||
 1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu diski || Vizuāla pārbaude || a)             Trumuļu vai disku pārmērīgs nolietojums, korozija vai robojums, vai plaisas, nestabilitāte vai lūzumi. b)             Trumuļu vai disku piesārņojums (eļļa, smērvielas u. tml.). c)             Nav trumuļa vai diska. d)             Vaļīgi nostiprināts atbalsta paliktnis. ||
 1.1.15.     Bremžu troses, vilcējstieņi, sviras, savienojumi || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Trose bojāta vai samezglota. b)             Pārmērīgs detaļu nodilums vai korozija. c)             Vaļīga trose, stienis vai savienojums. d)             Troses vadīklas bojājums. e)             Bremžu sistēmas komponentu brīvas kustības ierobežojums. f)             Pārmērīga sviru, savienojumu kustība, kas liecina par nepareizu regulējumu vai pārmērīgu nodilumu. ||
 1.1.16.     Bremžu spēka pievads (ieskaitot bremžu energoakumulatorus vai hidrauliskos cilindrus) || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Spēka pievada plaisas vai bojājumi. b)             Noplūde no spēka pievada. c)             Vaļīgs vai nepareizi uzstādīts spēka pievads. d)             Pārmērīga spēka pievada korozija. e)             Nepietiekams vai pārmērīgs darba virzuļa vai membrānas mehānisma gājiens. f)             Nav putekļusarga, vai tas ir pārmērīgi bojāts. ||
 1.1.17. Bremžu spēka regulators || Detaļu vizuāla pārbaude, bremžu sistēmai darbojoties. || a)             Savienojuma bojājums. b)             Nepareizs savienojuma regulējums. c)             Regulators ieķīlējies vai nedarbojas. d)             Regulatora nav. e)             Nav datu plāksnītes. f)             Dati nav salasāmi vai neatbilst prasībām(1). ||
 1.1.18.     Pašregulēšanas mehānismi un indikatori || Vizuāla pārbaude. || a)             Pašregulēšanas mehānisma bojājums, ieķīlēšanās vai pārmērīgs gājiens, pārmērīgs nodilums vai nepareizs regulējums. b)             Pašregulēšanas mehānisma defekts. c)             Nepareizi uzstādīts vai nomainīts. ||
 1.1.19.     Papildbremzes (ja tādas ir vai tādām jābūt) || Vizuāla pārbaude || a)             Vaļīgi savienojumi vai stiprinājumi. b)             Sistēmai ir redzami bojājumi, vai tās nav. ||
 1.1.20.     Automātiska piekabes bremžu darbība || Atvieno bremžu sakabes ierīci starp velkošo transportlīdzekli un piekabi. || Piekabes bremzes pēc sakabes ierīces atvienošanas neieslēdzas automātiski. ||
 1.1.21.     Visa bremžu sistēma || Vizuāla pārbaude || a)             Citu sistēmas ierīču (piem., antifrīza sūkņa, sausinātāja u.tml.) ārējs bojājums vai pārmērīga korozija, kas rada negatīvu ietekmi uz bremžu sistēmu. b)             Pārmērīga gaisa vai antifrīza noplūde. c)             Vaļīgs jebkuras detaļas stiprinājums vai nepareizs stiprinājums. d)             Neatbilstošs detaļas remonts vai pārveidojums. ||
 1.1.22.     Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas (ja tādas ir vai tādām jābūt) || Vizuāla pārbaude || a)             Nav. b)             Iekārta ir bojāta vai nelietojama, vai konstatēta noplūde. ||
 1.2.       Darba bremzes darbības rādītāji un efektivitāte ||
 1.2.1. Darbības rādītāji (A) || Tests ar statisku bremžu testēšanas iekārtu; darbina bremzes, pakāpeniski palielinot līdz maksimālajam spēkam. || a)             Nepietiekams bremzēšanas spēks uz vienu vai vairākiem riteņiem. b)             Bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 70% no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. c)             Bremzēšanu nav iespējams veikt plūstoši (rāviens). d)             Bremzēšanas pārmērīga aizkavēšanās jebkuram no riteņiem. e)             Bremzēšanas spēka pārmērīgas svārstības katra pilna riteņa apgrieziena laikā. ||
 1.2.2. Efektivitāte (A) || Tests ar statisku bremžu testēšanas iekārtu ar papildu svaru. || a)             Netiek sasniegtas vismaz šādas minimālās vērtības: b)             M1, M2 un M3 kategorija – 50 % [1]/ c)             N1 kategorija – 45 % d)             N2 un N3 kategorija – 43 % [2]/ e)             O2, O3 un O4 kategorija – 40 % [3]/ ||
 1.3.          Papildu (avārijas) bremžu darbības rādītāji un efektivitāte (ja to nodrošina atsevišķa sistēma) ||
 1.3.1. Darbības rādītāji (A) || Ja papildu bremžu sistēma ir atsevišķi no darba bremžu sistēmas, izmanto metodi, kas norādīta 1.2.1. punktā. || a)             Nepietiekams bremzēšanas spēks uz vienu vai vairākiem riteņiem. b)             Bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 70% no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. c)             Bremzēšanu nav iespējams veikt plūstoši (rāviens). ||
 1.3.2. Efektivitāte (A) || Ja papildu bremžu sistēma ir atsevišķi no darba bremžu sistēmas, izmanto metodi, kas norādīta 1.2.2. punktā. || Bremzēšanas spēks ir mazāks par 50 % [4]/ no darba bremzes efektivitātes rādītājiem, kas noteikti 1.2.2. punktā atkarībā no pilnas masas, vai puspiekabēm, ņemot vērā summu, ko veido uz vienas ass atļautās slodzes. ||
 1.4.       Stāvbremzes darbības rādītāji un efektivitāte ||
 1.4.1. Darbības rādītāji (A) || Darbina bremzi uz statiskas bremžu testēšanas iekārtas. || Bremze nedarbojas uz viena vai vairākiem riteņiem. ||
 1.4.2. Efektivitāte (A) || Tests ar statisku bremžu testēšanas iekārtu ar papildu svaru. || Visiem transportlīdzekļiem bremzēšanas koeficients nav vismaz 16 % attiecībā pret transportlīdzekļa pilnu masu vai mehāniskajiem transportlīdzekļiem – vismaz 12 % attiecībā pret transportlīdzekļa sastāva pilnu masu, izvēloties lielāko no minētajām vērtībām. ||
 1.5.       Papildbremžu darbības rādītāji || Vizuāla pārbaude, un, ja iespējams, pārbauda, vai sistēma darbojas. || a)             Efektivitāte nav variējama pakāpeniski (nav piemērojams motorbremzes sistēmām). b)             Sistēma nedarbojas. ||
 1.6.       Bremžu pretbloķēšanas sistēma     || Signālierīces vizuāla pārbaude. || a)             Signālierīces nepareiza darbība. b)             Signālierīce norāda uz nepareizu darbību. ||
 2.          STŪRES MEHĀNISMS ||
 2.1.       Mehāniskais stāvoklis ||
 2.1.1.    Stūres mehānisma stāvoklis || Stūres mehānisma darbības vizuāla pārbaude, kad tiek griezts stūres rats. || (a)            k ||
 2.1.2.    Stūres mehānisma korpusa stiprinājums || Stūres mehānisma korpusa stiprinājuma pie šasijas vizuāla pārbaude, kad stūres rats tiek griezts pulksteņrādītāja kustības virzienā un pretēji pulksteņrādītāja kustības virzienam. || a)             Stūres mehānisma korpuss nav pareizi nostiprināts. b)             Pagarinātas stiprinājuma vietas šasijā. c)             Stiprinājuma skrūvju nav, vai tās saplaisājušas. d)             Stūres mehānisma korpuss saplaisājis. ||
 2.1.3.    Stūres mehānisma savienojumu stāvoklis || Stūres mehānisma detaļu nolietojuma, plaisu un drošības vizuāla pārbaude, kad stūres rats tiek griezts pulksteņrādītāja kustības virzienā un pretēji pulksteņrādītāja kustības virzienam. || a)             Relatīva detaļu kustība, kas jānovērš. b)             Pārmērīgs savienojumu nodilums. c)             Kādas detaļas lūzums vai deformācija. d)             Nav fiksatoru. e)             Detaļu nobīde (piem., stūres šķērsstieņa vai stūres garenstieņa). f)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. g)             Nav putekļusarga, vai tas stipri bojāts. ||
 2.1.4.    Stūres mehānisma savienojumu darbība || Savienojumu kustības vizuāla pārbaude, kad tiek griezts stūres rats, gājriteņiem esot uz zemes un dzinējam darbojoties (stūres pastiprinātājs). || a)             Kustīgs stūres mehānisma savienojums saskaras ar fiksētu šasijas daļu. b)             Stūres pagrieziena ierobežotājs nedarbojas, vai tā nav. ||
 2.1.5.    Stūres pastiprinātājs || Pārbauda, vai stūres sistēmā nav noplūdes, un pārbauda hidrauliskā šķidruma tvertnes līmeni (ja redzams). Gājriteņiem esot uz zemes un dzinējam darbojoties, pārbauda, vai stūres pastiprinātāja sistēma darbojas. || a)             Šķidruma noplūde. b)             Nepietiekams šķidruma daudzums. c)             Mehānisms nedarbojas. d)             Vaļīgs mehānisma stiprinājums, vai tas saplaisājis. e)             Detaļu nobīde vai aizķeršanās. f)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. g)             Bojātas, pārmērīgi sarūsējušas troses/caurules. ||
 2.2.      Stūres rats un statnis ||
 2.2.1.    Stūres rata stāvoklis || Gājriteņiem esot uz zemes, šūpo stūres ratu no vienas puses uz otru taisnā leņķī pret statni un izdara nelielu lejupvērstu un augšupvērstu spiedienu. Brīvgājiena vizuāla pārbaude. || a)             Relatīva kustība starp stūres ratu un statni, kas liecina par vaļīgu savienojumu. b)             Stūres rata rumbai nav fiksatora. c)             Stūres rata rumba, loks vai spieķi ir ieplaisājuši vai vaļīgi. ||
 2.2.2.    Stūres statnis || Pastumj un pavelk stūres ratu vienā virzienā ar statni, pastumj stūres ratu dažādos virzienos taisnā leņķī pret statni. Brīvgājiena un lokano savienojumu vai kardāna savienojumu stāvokļa vizuāla pārbaude. || a)             Stūres rata centra pārmērīga kustība augšup un lejup. b)             Pārmērīga statņa augšdaļas kustība radikāli novirzoties no statņa ass. c)             Bojāts lokanais savienojums. d)             Bojāts stiprinājums. ||
 2.3.      Stūres brīvgājiens || Transportlīdzekļa ar stūres pastiprinātāju dzinējam darbojoties un gājriteņiem atrodoties uz priekšu vērstā novietojumā, viegli griež stūres ratu pulksteņrādītāja kustības virzienā un pretēji pulksteņrādītāja kustības virzienam, cik tālu vien iespējams, nekustinot gājriteņus. Brīvas kustības vizuāla pārbaude. || Pārmērīgs stūres mehānisma brīvgājiens (piemēram, riteņa loka punkta kustība pārsniedz vienu piektdaļu no stūres rata diametra vai nav saskaņā ar prasībām1/. ||
 2.4.      Stūres rata regulējums || Vizuāla pārbaude || Acīmredzama nobīde. ||
 2.5.       Piekabes vadāmās ass grozīšanas mehānisms || Pārbauda vizuāli vai izmanto piemērotu stūres rata brīvgājiena mērītāju, ja ir pieejams. || a)             Bojātas vai saplaisājušas detaļas. b)             Pārāk liels brīvgājiens. c)             Bojāts stiprinājums. ||
 3.          REDZAMĪBA ||
 3.1.       Redzamības lauks || Vizuāla pārbaude no vadītāja sēdekļa. || Šķēršļi vadītāja redzamības laukā, kas būtiski ietekmē redzamību uz priekšu vai uz sāniem. ||
 3.2.   Stikla stāvoklis   || Vizuāla pārbaude. || a)             Saplaisājis vai iekrāsojies stikls vai caurspīdīgs panelis (ja atļauts). b)             Stikls vai caurspīdīgs panelis (arī atstarojoša vai krāsaina plēve), kas neatbilst prasību tehniskajām specifikācijām1/. c)             Stikls vai caurspīdīgs panelis nepieņemamā stāvoklī. ||
 3.3. Atpakaļskata spoguļi vai ierīces || Vizuāla pārbaude. || a)             Spoguļa vai ierīces nav, vai tie nav uzstādīti atbilstoši prasībām1/. b)             Spogulis vai ierīce nedarbojas, bojāta, vaļīga vai nepietiekami nostiprināta. ||
 3.4. Vējstikla tīrītāji || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Tīrītāji nedarbojas, vai to nav. b)             Tīrītāju slotiņu nav, vai tās redzami bojātas. ||
 3.5. Vējstikla apskalotāji || Vizuāla un darbības pārbaude. || Apskalotāji nedarbojas pareizi.   ||
 3.6. Pretaizsvīšanas ierīce (X) 7/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || Ierīce nedarbojas vai redzami bojāta. ||
 4.          LAMPAS, ATSTAROTĀJI UN ELEKTROIEKĀRTA ||
 4.1. Lukturi ||
 4.1.1. Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Gaismu/gaismas avota nav, vai tas ir bojāts. b)             Projicēšanas sistēmas (atstarotājs un lēca) nav, vai tā ir bojāta. c)             Lukturis nav droši nostiprināts. ||
 4.1.2. Centrējums || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturis centrēts ar būtisku novirzi. b)             Gaismas avots nepareizi uzstādīts. ||
 4.1.3. Pārslēgšana || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Vienlaikus ieslēgtu lukturu skaits neatbilst prasībām1/. b)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām1/. c)             Vadības ierīces darbība ir traucēta.   ||
 4.1.4. Atbilstība prasībām1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/ b)             Izstrādājumi uz lēcas vai gaismas avota, kas redzami samazina gaismas intensitāti vai maina izstaroto krāsu. c)             Gaismas avots un lukturis nav saderīgi. ||
 4.1.5. Lukturu augstuma regulēšanas ierīces (ja obligātas) (X)[5]/ || Vizuāla un darbības pārbaude, ja iespējams. || a)             Ierīce nedarbojas. b)             Manuālu ierīci nevar darbināt no vadītāja sēdekļa.   ||
 4.1.6. Lukturu tīrīšanas ierīce (ja obligāta) (X)6/ || Vizuāla un darbības pārbaude, ja iespējams. || Ierīce nedarbojas.   ||
 4.2.       Priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, sānu gabarītgaismas un kontūrgaismu lukturi ||
 4.2.1. Stāvoklis un darbība   || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Bojāts gaismas avots. b)             Bojāta lēca. c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist). ||
 4.2.2. Pārslēgšana || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/ b)             Vadības ierīces darbība ir traucēta. ||
 4.2.3. Atbilstība prasībām1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/ b)             Izstrādājumi uz lēcas vai gaismas avota, kas samazina gaismas intensitāti vai maina izstaroto krāsu. ||
 4.3.          Bremžu signāllukturi ||
 4.3.1. Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Bojāts gaismas avots. b)             Bojāta lēca. c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist).
 4.3.2. Pārslēgšana || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/ b)             Vadības ierīces darbība ir traucēta.
 4.3.3. Atbilstība prasībām1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām1/.
 4.4.          Virzienrādītāji un avārijas brīdinājuma lukturi
 4.4.1. Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Bojāts gaismas avots. b)             Bojāta lēca. c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist).
 4.4.2. Pārslēgšana || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/
 4.4.3. Atbilstība prasībām 1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām1/.
 4.4.4. Mirgošanas biežums || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Mirgošanas ātrums neatbilst prasībām1/.
 4.5.          Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi
 4.5.1. Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Bojāts gaismas avots. b)             Bojāta lēca. c)             Lukturis nav droši nostiprināts.
 4.5.2. Centrējums (X)6/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Priekšējais miglas lukturis centrēts ar acīmredzamu novirzi.
 4.5.3.    Pārslēgšana || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/
 4.5.4. Atbilstība prasībām 1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/ b)             Sistēma nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/
 4.6.          Atpakaļgaitas lukturi
 4.6.1.    Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Bojāts gaismas avots. b)             Bojāta lēca. c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist). ||
 4.6.2.    Atbilstība prasībām 1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/ b)             Sistēma nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/
 4.6.3.    Pārslēgšana || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/ ||
 4.7.       Aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma lukturi
 4.7.1.    Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturi met tiešu gaismu uz transportlīdzekļa aizmuguri. b)             Bojāts gaismas avots. c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist). ||
 4.7.2.    Atbilstība prasībām 1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || Sistēma nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   ||
 4.8.          Aizmugurējie atstarotāji, pamanāmības (atstarojošas) zīmes un aizmugurējās transportlīdzekļu pazīšanas zīmes
 4.8.1. Stāvoklis || Vizuāla pārbaude. || a)             Atstarojošās ierīces ir bojātas. b)             Atstarotājs nav droši nostiprināts. . ||
 4.8.2. Atbilstība prasībām 1/ || Vizuāla pārbaude. || a)             Ierīce, atstarotā krāsa vai novietojums neatbilst prasībām. 1/ ||
 4.9.          Apgaismes iekārtām obligātie signalizatori
 4.9.1.    Stāvoklis un darbība || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Nedarbojas.
 4.9.2. Atbilstība prasībām 1/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || Neatbilst prasībām1/
 4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi || Vizuāla pārbaude: ja iespējams, pārbauda elektriskā savienojuma nepārtrauktību. || a)             Fiksētās detaļas nav droši nostiprinātas. b)             Bojāta vai nodilusi izolācija. c)             Piekabes vai velkošā transportlīdzekļa elektriskie savienojumi nedarbojas pareizi.
 4.11. Elektroinstalācija || Vizuāla pārbaude; pārbaudi veic arī dzinēja nodalījuma iekšpusē un/vai zem transportlīdzekļa. || a)             Elektrības vadi ir nedroši vai nav pareizi nostiprināti. b)             Elektrības vadi ir bojāti. c)             Bojāta vai nodilusi izolācija.
 4.12. Neobligāti lukturi un aizmugurējie atstarotāji (X) 6/ || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Lukturis/aizmugurējais atstarotājs nav uzstādīts atbilstīgi prasībām1/. b)             Lukturis nedarbojas atbilstīgi prasībām1/. c)             Lukturis/aizmugurējais atstarotājs nav droši nostiprināts (var nokrist).
 4.13. Akumulators || Vizuāla pārbaude. || a)             Nedroši nostiprināts. b)             Noplūde. c)             Bojāts slēdzis (ja nepieciešams). d)             Bojāti drošinātāji (ja nepieciešami). e)             Neatbilstīga ventilācija (ja nepieciešama).
 5.          ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN BALSTIEKĀRTA
 5.1.       Asis
 5.1.1. Asis +(A) || Vizuāla pārbaude; izmanto riteņu gultņu brīvkustības mērītājus, ja ir pieejami. || a)             Ass saplaisājusi vai deformējusies. b)             Nedrošs stiprinājums pie transportlīdzekļa. c)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. ||
 5.1.2.       Pusass šarnīri +(A) || Vizuāla pārbaude; izmanto riteņu gultņu brīvkustības mērītājus, ja ir pieejami. Pieliek vertikālu spēku vai sānspēku katram ritenim un atzīmē kustības apmēru starp ass siju un pusass šarnīru. || a)             Saplaisājis pusass šarnīrs. b)             Pārmērīgs šarnīra ass un/vai bukses nodilums. c)             Pārmērīga kustība starp pusass šarnīru un ass siju. d)             Pusass šarnīra ass ir vaļīga pie ass. ||
 5.1.3.       Riteņu gultņi +(A) || Pārbauda vizuāli un izmanto riteņu gultņu brīvkustības mērītājus, ja ir pieejami. Kustina riteni vai pieliek sānspēku katram ritenim un atzīmē riteņa kustības apmēru attiecībā pret pusass šarnīru. || a)             Pārmērīga riteņa gultņa brīvkustība. b)             Riteņa gultnis pārāk stingrs, ieķīlējies (pārkarsis). ||
 5.2.       Riteņi un riepas
 5.2.1.       Gājriteņa rumba || Vizuāla pārbaude || a)             Nav kādu riteņa uzgriežņu vai tapskrūvju, vai tās ir vaļīgas. b)             Nolietojusies vai bojāta rumba. ||
 5.2.2.    Riteņi || Vizuāli pārbauda katru riteni no abām pusēm. || a)             Jebkāds plīsums vai metinājuma bojājums. b)             Riepu bandāža nav pareizi uzstādīta. c)             Ritenis stipri bojāts vai nolietots. d)             Riteņa izmērs vai tips neatbilst prasībām1/ un ietekmē ceļu satiksmes drošību. ||
 5.2.3.    Riepas || Vizuāli pārbauda visu riepu, ripinot transportlīdzekli atpakaļ un uz priekšu. || a)             Riepas izmērs, kravnesība, apstiprinājuma zīme vai ātruma kategorija neatbilst prasībām 1/ un ietekmē ceļu satiksmes drošību. b)             Dažādu izmēru riepas uz vienas ass vai dubultriteņa. c)             Dažādas uzbūves riepas uz vienas ass (ar radiālu karkasu/šķērsslāņu riepas). d)             Jebkādi nopietni riepas bojājumi vai griezumi. e)             Riepas protektora zīmējuma dziļums neatbilst prasībām1/. f)             Riepa beržas pret citu detaļu. g)             Atjaunotās riepas neatbilst prasībām. 1/ ||
 5.3.       Balstiekārtas sistēma
 5.3.1.    Atsperes un stabilizators +(A) || Pārbauda vizuāli un izmanto riteņu gultņu brīvkustības mērītājus, ja ir pieejami. || a)             Nedrošs atsperu vai stabilizatora stiprinājums pie šasijas vai ass. b)             Bojāta vai saplaisājusi atsperes vai stabilizatora detaļa. c)             Nav atsperes vai stabilizatora. d)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. ||
 5.3.2.    Amortizatori || Vizuāla pārbaude || a)             Nedrošs amortizatoru stiprinājums pie šasijas vai ass. b)             Bojāts amortizators. c)             Nav amortizatora. ||
 5.3.3.       Griezes momenta pārvadi, piekares plaukti, piekares šķērssviras un piekares pleci +(A) || Pārbauda vizuāli un izmanto riteņu gultņu brīvkustības mērītājus, ja ir pieejami. || a)             Nedrošs detaļas stiprinājums pie šasijas vai ass. b)             Bojāta, saplaisājusi vai pārmērīgi sarūsējusi detaļa, vai detaļas nav. c)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. ||
 5.3.4.    Balstiekārtas šarnīri +(A) || Pārbauda vizuāli un izmanto riteņu gultņu brīvkustības mērītājus, ja ir pieejami. || a)             Pārmērīgs šarnīra ass un/vai bukses vai piekares šarnīru nodilums. b)             Nav putekļusarga, vai tas stipri bojāts. ||
 5.3.5.    Pneimatiskā balstiekārta || Vizuāla pārbaude || a)             Sistēma nedarbojas. b)             Kāda detaļa bojāta, pārveidota vai nodilusi tik ļoti, ka tas būtiski ietekmē sistēmas darbību. c)             Dzirdama noplūde sistēmā. ||
 6.          ŠASIJA UN ŠASIJAS DETAĻAS
 6.1.       Šasija vai rāmis un stiprinājumi
 6.1.1.    Vispārējais stāvoklis || Vizuāla pārbaude || a)             Kādas puses vai šķērssijas plaisas vai deformācija. b)             Nedrošas stiprinājuma plāksnes vai stiprinājumi. c)             Pārmērīga korozija, kas ietekmē iekārtas stiprību. ||
 6.1.2.    Izplūdes caurules un klusinātāji || Vizuāla pārbaude || a)             Noplūdes izplūdes sistēmā vai nepietiekams tās nostiprinājums. b)             Kabīnē vai pasažieru nodalījumā nonāk dūmi. ||
 6.1.3.    Degvielas tvertne un caurules (ieskaitot apkures degvielas tvertnes un caurules) || Pārbauda vizuāli un, ja ir pieejama, izmanto noplūdes noteikšanas ierīci LPG/CNG sistēmām. || a)             Nedroši nostiprināta tvertne vai caurules. b)             Degvielas noplūde, vai nav degvielas tvertnes vāka, vai arī tas nedarbojas. c)             Bojātas vai noberztas caurules. d)             Degvielas noslēgkrāns (ja nepieciešams) darbojas nepareizi. e)             Aizdegšanās riska cēloņi: –                degvielas noplūde, –                degvielas tvertne vai izplūdes sistēma nepareizi aizsargāta, –                dzinēja nodalījuma stāvoklis. f)             LPG/CNG sistēma neatbilst prasībām. 1/ ||
 6.1.4.    Buferi, sānu drošības konstrukcija un aizmugurējā apakšā pabraukšanas aizsardzība || Vizuāla pārbaude || a)             Vaļīgums vai bojājums, kas var radīt savainojumus b)             Ierīce redzami neatbilst prasībām1/. ||
 6.1.5.    Rezerves riteņa turētājs (ja uzstādīts) || Vizuāla pārbaude || a)             Vaļīgs vai saplaisājis turētāja stiprinājums. b)             Rezerves ritenis nav droši nofiksēts turētājā un var izkrist. ||
 6.1.6.    Sakabes mehānismi un vilkšanas aprīkojums  +(A) || Vizuāla un darbības pārbaude, ja iespējams, pievēršot īpašu uzmanību jebkurai uzstādītai drošības ierīcei un/vai mēraparāta izmantošanai. || a)             Bojātas vai saplaisājušas detaļas. b)             Pārmērīgs detaļas nodilums. c)             Bojāts stiprinājums. d)             Nav kādas drošības ierīces, vai tā darbojas nepareizi. e)             Nedarbojas kāds indikators. f)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. ||
 6.1.7.    Transmisija || Vizuāla pārbaude || a)             Stiprinājuma skrūves ir vaļīgas, vai to vispār nav. b)             Pārmērīgi nolietojušies transmisijas vārpstas gultņi. c)             Pārmērīgs kardāna savienojumu nodilums. d)             Bojāti lokanie savienojumi. e)             Bojāta vai saliekta vārpsta. f)             Gultņu korpuss saplaisājis vai nepareizi nostiprināts. g)             Nav putekļusarga, vai tas stipri bojāts. h)             Nelikumīga transmisijas pārveide. ||
 6.1.8.    Dzinēja stiprinājumi || Vizuāla pārbaude || Nodiluši, vaļīgi vai ieplaisājuši stiprinājumi. ||
 6.1.9.    Dzinēja darbības rādītāji || Vizuāla pārbaude || a)             Vadības ierīce nelikumīgi pārveidota. b)             Nelikumīga dzinēja un/vai transmisijas pārveide. ||
 6.2.      Kabīne un virsbūve
 6.2.1. Stāvoklis || Vizuāla pārbaude || a)             Vaļīgs vai bojāts panelis vai daļa, kas var radīt savainojumus. b)             Nedrošs virsbūves balsts. c)             Ieplūst dzinēja vai izplūdes gāzes. d)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. ||
 6.2.2. Stiprinājums || Vizuāla pārbaude || a)             Nedroša virsbūve vai kabīne. b)             Virsbūve/kabīne neatrodas taisnā leņķī uz šasijas. c)             Virsbūves/kabīnes stiprinājumi pie šasijas vai šķērssijas ir nedroši, vai to nav. d)             Pārmērīga korozija pamata virsbūves stiprinājuma punktos. ||
 6.2.3.    Durvis un rokturslēgi || Vizuāla pārbaude || a)             Durvis pareizi neatveras vai neaizveras. b)             Durvis var netīši atvērties, vai tās neturas ciet. c)             Durvis, viras, rokturslēgi, balsti ir vaļīgi, nolietojušies, vai to nav. ||
 6.2.4.    Grīda || Vizuāla pārbaude || Nedroša vai stipri nodilusi grīda. ||
 6.2.5.    Vadītāja sēdeklis || Vizuāla pārbaude || a)             Vaļīgs sēdeklis vai sēdeklis ar bojātām detaļām. b)             Regulēšanas mehānisms nedarbojas pareizi. ||
 6.2.6.    Citi sēdekļi || Vizuāla pārbaude || a)             Bojāti vai nepareizi piestiprināti sēdekļi. b)             Sēdekļi uzstādīti neatbilstīgi prasībām. 1/ ||
 6.2.7.    Braukšanas vadības ierīces || Vizuāla un darbības pārbaude. || Kāda transportlīdzekļa drošai darbībai nepieciešama vadības ierīce darbojas nepareizi. ||
 6.2.8.    Kabīnes kāpšļi || Vizuāla pārbaude || a)             Kāpslis vai uzmala ir nedroša. b)             Kāpslis vai uzmala var savainot lietotājus. ||
 6.2.9.   Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums || Vizuāla pārbaude || a)             Citas apdares vai aprīkojuma stiprinājumi ir bojāti. b)             Cita apdare vai aprīkojums neatbilst prasībām1/. c)             Noplūdes hidrauliskajā aprīkojumā. ||
 6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces || Vizuāla pārbaude || a)             To nav, tie ir vaļīgi vai pamatīgi sarūsējuši. b)             Nepietiekams klīrenss līdz gājritenim. c)             Neatbilst prasībām1/ ||
 7.          CITS APRĪKOJUMS
 7.1.       Drošības jostas/sprādzes un drošības sistēmas
 7.1.1. Drošības jostu/sprādžu stiprinājumu drošība || Vizuāla pārbaude || a)             Stiprinājuma punkts ir ļoti izdilis. b)             Vaļīgs stiprinājuma punkts.
 7.1.2. Drošības jostu/sprādžu stāvoklis || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Obligātā drošības josta nav uzstādīta, vai tās trūkst. b)             Drošības josta ir bojāta. c)             Drošības josta neatbilst prasībām1/. d)             Drošības jostas sprādze bojāta vai nedarbojas pareizi. e)             Drošības jostas spriegotājs ir bojāts vai nedarbojas pareizi.
 7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs (X) 6/ || Vizuāla pārbaude || a)             Slodzes ierobežotāja nav, vai tas nav transportlīdzeklim piemērots.
 7.1.4. Drošības jostas nospriegotājs (X) 6/ || Vizuāla pārbaude || a)             Nospriegotāja nav, vai tas nav transportlīdzeklim piemērots.
 7.1.5. Drošības spilvens (X)6/ || Vizuāla pārbaude || a)             Drošības spilvenu nav, vai tie nav transportlīdzeklim piemēroti. b)             Redzams, ka drošības spilvens nedarbojas.
 7.1.6. Gaisa spilvenu drošības (SRS) sistēmas (X) 6/ || Vizuāli pārbauda nepareizas darbības indikatoru (MIL) || a)             SRS MIL norāda uz jebkāda veida sistēmas kļūmi.
 7.2.   Ugunsdzēšamais aparāts (ja nepieciešams) (X)6/ || Vizuāla pārbaude || a)             Nav. b)             Neatbilst prasībām1/
 7.3.   Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Ierīce nedarbojas un neaizkavē transportlīdzekļa aizbraukšanu. b)             Bojāta vai netīša aizslēgšana vai bloķēšana.
 7.4.   Brīdinājuma trijstūris (ja nepieciešams) (X) 6/ || Vizuāla pārbaude || Tā nav, vai tas ir nepilnīgs. a)             Neatbilst prasībām1/
 7.5.   Pirmās palīdzības piederumu komplekts (ja nepieciešams) (X) 6/ || Vizuāla pārbaude || Trūkst, nepilnīgs vai neatbilst prasībām1/.
 7.6.   Riteņa atbalstķīļi, ja nepieciešami (X) 6/ || Vizuāla pārbaude || To nav, vai tie ir sliktā stāvoklī.
 7.7.   Skaņas signālierīce || Vizuāla un darbības pārbaude. || a)             Nedarbojas. b)             Nedroša vadība. c)             Neatbilst prasībām1/
 7.8.   Spidometrs || Vizuāla pārbaude || a)             Nav uzstādīts atbilstīgi prasībām 1/. b)             Nedarbojas. c)             Nevar izgaismot.
 7.9.   Tahogrāfs (ja uzstādīts/nepieciešams) || Vizuāla pārbaude || a)             Nav uzstādīts atbilstīgi prasībām1/. b)             Nedarbojas. c)             Bojātas plombas, vai to trūkst. d)             Nav kalibrēšanas plāksnes, tā ir nesalasāma, vai beidzies termiņš. e)             Redzamas iejaukšanās vai manipulāciju pēdas. f)             Riepu izmērs neatbilst kalibrēšanas parametriem.
 7.10   Ātruma ierobežošanas ierīce (ja nepieciešama) +(A) || Vizuāla un darbības pārbaude, ja pieejams aprīkojums. || a)             Nav uzstādīta atbilstīgi prasībām1/. b)             Redzams, ka nedarbojas. c)             Uzstādītais ātrums pārāk liels (ja pārbaudīts). d)             Bojātas plombas, vai to trūkst. e)             Nav kalibrēšanas plāksnes, tā ir nesalasāma, vai beidzies termiņš. f)             Riepu izmērs neatbilst kalibrēšanas parametriem.
 7.11   Odometrs (ja ir) || Vizuāla pārbaude || a)             Redzams, ka veiktas manipulācijas (krāpšana). b)             Redzams, ka nedarbojas.
 7.12   Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC) (ja ir obligāta) (X) 6/ || Vizuāla pārbaude || a)             Riteņu ātruma sensoru nav, vai tie ir bojāti. b)             Bojāta elektroinstalācija. c)             Nav citu detaļu, vai tās ir bojātas. d)             Slēdzis bojāts vai nedarbojas pareizi. e)             ESC MIL norāda uz jebkāda veida sistēmas kļūmi.
 8. TRAUCĒJUMI ||
 8.1.       Troksnis ||
 8.1.1     Trokšņa slāpēšanas sistēma || Subjektīvs novērtējums (ja vien inspektors neuzskata, ka trokšņa līmenis ir uz robežas, jo tādā gadījumā var veikt trokšņa testu, izmantojot trokšņa mērītāju). || a)             Trokšņa līmeņi pārsniedz prasībās atļauto līmeni(1). b)             Kāda trokšņa slāpēšanas sistēmas daļa ir vaļīga, nedroša, bojāta, nepareizi uzstādīta, trūkstoša vai redzami pārveidota tā, ka varētu ietekmēt trokšņa līmeņus. ||
 8.2        Izplūdes gāzu izmeši ||
 8.2.1. Benzīna dzinēja emisija ||
 8.2.1.1.    Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums || Vizuāla pārbaude || a)             Ražotāja uzstādītā emisijas kontroles aprīkojuma nav, vai tas ir acīmredzami bojāts. b)             Noplūdes, kas var būtiski ietekmēt emisijas mērījumus. ||
 8.2.1.2. Gāzveida emisijas (A) || Mērījums ar izplūdes gāzu analizatoru saskaņā ar prasībām(1). Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar piemērotām iebūvētām diagnostikas (OBD) sistēmām, kā alternatīvu var pārbaudīt izplūdes sistēmas darbības pareizību, attiecīgi nolasot OBD ierīces rādījumu un pārbaudot OBD sistēmas darbības pareizību, emisijas mērījumu vietā, kad dzinējs strādā tukšgaitā, saskaņā ar ražotāja apstākļu nosacījumiem un citām prasībām(1) un ievērojot atbilstošu pielaidi. Alternatīva iespēja ir mērījumus veikt ar attālās uzrādes līdzekļiem un apstiprināt, izmantojot standarta testēšanas metodes.     || a)             Gāzu emisija pārsniedz ražotāja norādītos līmeņus, b)             vai, ja šī informācija nav pieejama, CO emisija pārsniedz 1)         transportlīdzekļiem, kas nav aprīkoti ar mūsdienīgu emisiju kontroles sistēmu –       4,5%, vai –       3,5%             saskaņā ar pirmās reģistrācijas datumu vai pielietojumu, kas noteikts prasībās(1); (2)      transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar mūsdienīgu emisiju kontroles sistēmu –      tukšgaitā – 0,5% –      pie lieliem tukšgaitas apgriezieniem – 0,3% vai –      tukšgaitā – 0,3%[6]/ –      pie lieliem tukšgaitas apgriezieniem – 0,2% saskaņā ar pirmās reģistrācijas datumu vai pielietojumu, kas noteikts prasībās(1); c)             Lambda ārpus diapazona 1± 0,03 vai neatbilst ražotāja norādījumiem. d)             OBD rādījumi norāda uz būtisku nepareizu darbību. e)             Attālie mērījumi uzrāda ievērojamu neatbilstību. ||
 8.2.2. Dīzeļdzinēja emisija ||
 8.2.2.1. Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums || Vizuāla pārbaude || a)             Ražotāja uzstādītā emisijas kontroles aprīkojuma nav, vai tas ir acīmredzami bojāts. b)             Noplūdes, kas var būtiski ietekmēt emisijas mērījumus. ||
 8.2.2.2. Dūmainība  (A) || a) Izplūdes gāzu dūmainību brīvā paātrinājuma laikā (bez slodzes no brīvgaitas stāvokļa līdz atslēgšanās ātrumam) mēra, kad pārnesumkārbas svira atrodas neitrālā pozīcijā un kad ir ieslēgts sajūgs. b) Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana: 1. Transportlīdzekļus var testēt bez iepriekšējas sagatavošanas, taču drošības apsvērumu dēļ jāpārbauda, vai dzinējs ir silts un vai tā mehāniskais stāvoklis ir apmierinošs. 2. Iepriekšējas sagatavošanas prasības: i) Dzinējam jābūt pilnīgi siltam, piemēram, dzinēja eļļas temperatūra, kas eļļas līmeņa dziļummēra atverē ir izmērīta ar zondi, ir vismaz 80 ºC, vai arī ierastā darba temperatūrā, ja tā ir zemāka, vai dzinēja bloka temperatūra, kas noteikta pēc infrasarkanā starojuma līmeņa, ir vismaz līdzvērtīga. Ja transportlīdzekļa konfigurācijas dēļ šis mērījums nav iespējams, dzinēja normālu darba temperatūru var panākt ar citiem līdzekļiem, piemēram, darbinot dzinēja dzesējošo ventilatoru. ii) Izplūdes sistēmu iztīra, izmantojot vismaz trīs brīvā paātrinājuma ciklus vai kādu līdzvērtīgu metodi. c) Pārbaudes metode: 1. Pirms katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanas dzinējam un jebkuram uzstādītajam turbokompresoram jādarbojas tukšgaitā. Tas nozīmē, ka lieljaudas dīzeļdzinējiem pēc gāzes pedāļa atlaišanas jānogaida vismaz 10 sekundes. 2. Katra brīvā paātrinājuma cikla sākšanai gāzes pedālis pilnībā jānospiež ātri un vienmērīgi (ne ilgāk kā vienu sekundi), bet bez spēka, lai no augstspiediena sūkņa panāktu maksimālo padevi. 3. Katra brīvā paātrinājuma cikla laikā dzinējs pirms gāzes pedāļa atlaišanas sasniedz atslēgšanās ātrumu vai – transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu – ražotāja norādīto ātrumu, vai arī, ja šie dati nav pieejami, tad divas trešdaļas no atslēgšanās ātruma. To var pārbaudīt, piemēram, kontrolējot dzinēja apgriezienu skaitu vai paredzot pietiekamu laiku starp pirmo gāzes pedāļa nospiešanu un atlaišanu, kam M2, M3, N2 vai N3 transportlīdzekļu gadījumā jābūt vismaz divām sekundēm. 4. Transportlīdzekļus noraida tikai tad, ja vismaz pēdējo triju brīvā paātrinājuma ciklu vidējais aritmētiskais pārsniedz robežvērtību. To var aprēķināt, neievērojot mērījumus, kuri būtiski atšķiras no izmērītā vidējā, vai arī no citu statistisko aprēķinu rezultāta, kurā ņem vērā mērījumu izkliedi. Dalībvalstis var ierobežot testa ciklu skaitu. 5. Nevajadzīgas testēšanas novēršanai dalībvalstis var noraidīt tādus transportlīdzekļus, kuru izmērītie lielumi mazāk nekā pēc trīs brīvā paātrinājuma cikliem vai pēc attīrīšanas cikliem būtiski pārsniedz robežvērtības. Lai līdzīgi novērstu nevajadzīgu testēšanu, dalībvalstis apstiprina transportlīdzekļus, kuru izmērītie lielumi mazāk nekā pēc trīs brīvā cikla paātrinājumiem vai pēc tīrīšanas cikliem ir daudz zemāki nekā robežvērtības. Alternatīva iespēja ir mērījumus veikt ar attālās uzrādes līdzekļiem un apstiprināt, izmantojot standarta testēšanas metodes.   || a)             Transportlīdzekļiem, kas reģistrēti vai pirmoreiz nodoti ekspluatācijā pēc datuma, kas norādīts prasībās(1), dūmainība pārsniedz transportlīdzekļa ražotāja plāksnītē norādīto līmeni. b)             Ja šī informācija nav pieejama vai ja prasības(1) neļauj izmantot atsauces vērtības: –      dzinējiem bez turbopūtes – 2,5 m-1 , –      dzinējiem ar turbopūti – 3,0 m-1, vai transportlīdzekļiem, kas noteikti prasībās(1) vai pirmoreiz reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā pēc prasībās(1) norādītā datuma – –      1,5 m-1[7]./ c)             Attālie mērījumi uzrāda ievērojamu neatbilstību.   ||
PIEZĪMES
1.
„Prasības”
izklāstītas tipa apstiprinājuma prasībās datumā,
kad veikta pirmā reģistrācija vai pirmā nodošana
ekspluatācijā, kā arī modernizēšanas
saistībās vai reģistrācijas valsts tiesību aktos.
III PIELIKUMS
TRŪKUMU NOVĒRTĒJUMS
Šajā pielikumā izklāstīts
noteikumu minimums, ko piemēro, lai novērtētu
pārbaudēs uz ceļiem konstatētos trūkumus.
1.
Trūkumu klasifikācija
Trūkumus klasificē šādi:
MAZNOZĪMĪGI TRŪKUMI
Tehniski defekti, kas būtiski
neietekmē transportlīdzekļa drošību, un citas sīkas
neatbilstības. Transportlīdzeklis nav jāpārbauda
atkārtoti, jo ir pamatoti sagaidāms, ka konstatētie trūkumi
tiks bez kavēšanās novērsti.
NOZĪMĪGI TRŪKUMI
Trūkumi, kas var mazināt
transportlīdzekļa drošību un/vai pakļaut riskam citus
satiksmes dalībniekus, un citas būtiskākas neatbilstības.
Transportlīdzeklim pēc iespējas drīzāk jāveic
remonts, un tā turpmākai izmantošanai var piemērot ierobežojumus
un nosacījumus, piemēram, nosūtot to uz tehniskā
stāvokļa papildu pārbaudi.
BĪSTAMI TRŪKUMI
Trūkumi, kas rada tiešus un
tūlītējus draudus ceļu satiksmes drošībai.
Transportlīdzekļa turpmāka izmantošana ceļu satiksmē
ir aizliegta, lai gan dažos gadījumos noteiktos apstākļos to var
atļaut vadīt uz konkrētu vietu, piemēram,
tūlītēja remonta veikšanai vai konfiscēšanai.
Ja transportlīdzeklim ir trūkumi,
kas ietilpst vairākās trūkumu grupās, tos klasificē,
vadoties pēc visnopietnākā trūkuma. Ja
transportlīdzeklim ir vairāki vienas grupas trūkumi, to var
klasificēt nākamajā nopietnākajā grupā, ja
trūkumu apvienotā ietekme transportlīdzekli padara
bīstamāku.
Novērtējot trūkumus, ņem
vērā tipa apstiprinājuma prasības
transportlīdzekļa pirmās reģistrācijas datumā vai
pirmās nodošanas ekspluatācijā datumā. Tomēr uz
dažām pozīcijām attiecas modernizācijas prasības.
2.         Novērtēšanas prasības
 Pozīcija || Trūkums || Trūkuma novērtējums
   || Maznozīmīgs || Nozīmīgs || Bīstams
 0.       TRANSPORTLĪDZEKĻA IDENTIFIKĀCIJA
 0.1.      Reģistrācijas numura zīmes (ja noteikts prasībās(1)) || a)                Numura zīmes(-ju) nav, vai tā(tās) ir nepareizi nostiprināta(-as)/piestiprināta(-as) tā, ka var nokrist.       ||         || X         ||
 b)                Uzraksta nav, vai arī tas nav salasāms.   ||   || X   ||
 c)         Neatbilst transportlīdzekļa dokumentiem vai ierakstiem. ||   || X ||
 0.2. Transportlīdzekļa identifikācijas šasijas/sērijas numurs || a)                Numura nav, vai arī to nevar atrast. ||   || X ||
 b)                Nepilnīgs, nesalasāms.   ||   || X   ||
 c)         Neatbilst transportlīdzekļa dokumentiem vai ierakstiem. ||   || X ||
 1.         BREMŽU IEKĀRTA
 1.1.      Mehāniskais stāvoklis un darbība
 1.1.1.       Darba bremzes pedāļa/rokas sviras šarnīrs || a)                Šarnīrs pārāk stingrs.     ||   || X     ||
 b)                Pārmērīgs nodilums vai brīvgājiens. ||   || X ||
 1.1.2.    Pedāļa/rokas sviras stāvoklis un bremzes darbināšanas ierīces gājiens || a)                Pārlieku liels gājiens vai nepietiekama gājiena rezerve.   Bremze nedarbojas pilnā apmērā vai ir bloķēta. ||   || X   ||   X
 b)                Nepietiekami brīva bremzes darbināšanas ierīces atgriešanās sākumstāvoklī.   Bremze turpina darboties. || X ||     X ||
 c) Nav pretslīdēšanas pārklājuma uz bremzes pedāļa, vai arī tas ir vaļīgs vai nodilis gluds. || X   ||   ||
 1.1.3.    Vakuumsūknis vai kompresors un cilindri || a)                Spiediens/vakuums nav pietiekams bremžu darbināšanai vismaz divas reizes pēc signālierīces ieslēgšanās (vai kad mērinstrumenta rādījums ir nedrošs).   bremžu darbināšana vismaz divas reizes pēc signālierīces ieslēgšanās (vai kad mērinstrumenta rādījums ir nedrošs)   ||   || X         ||           X
 b)                Laiks, kas nepieciešams, lai gaisa spiediens/vakuums sasniegtu drošu darba vērtību, neatbilst prasībām(1).   ||   || X ||
 c)                Daudzkontūru aizsargvārsts vai spiediena izlīdzināšanas vārsts nedarbojas.   ||   || X ||
 d)                Gaisa noplūde rada būtisku spiediena pazemināšanos vai dzirdamas gaisa noplūdes.     ||   || X ||
 e)                Ārējie bojājumi, iespējams, ietekmē bremžu sistēmas darbību.     Papildu bremžu darbības rādītāji neatbilst prasībām. ||   || X ||         X
 1.1.4.    Zema spiediena brīdinājuma mēraparāts vai indikators || Indikatora vai mēraparāta nepareiza darbība vai bojājums (spiediens nolasāms). Nav iespējams konstatēt zemu spiedienu. || X   ||     X ||
 1.1.5.    Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts || a)                Ieplaisājusi, bojāta vai pārmērīgi nolietojusies vadības ierīce.   ||   || X   ||
 b)                Vadības ierīces vaļīgs stiprinājums uz vārsta vai nedrošs vārsta stiprinājums.   ||   || X   ||
 c)                Vaļīgi savienojumi vai noplūdes sistēmā.   ||   || X   ||
 d)                Neapmierinoša darbība. ||   || X ||
 1.1.6.   Stāvbremzes aktivators, vadības svira, stāvbremzes sprūdrats, elektroniskā stāvbremze || a)             Sprūdrats nenotur pietiekami. ||   || X ||
 b)                Nodilums pie sviras šarnīra vai sprūdrata mehānismā.   Pārmērīgs nodilums. || X   ||     X   ||
 c)                Sviras pārmērīgs kustīgums, kas liecina par nepareizu regulējumu.   ||   || X ||
 d)                Aktivatora nav, tas ir bojāts vai nedarbojas.   ||   || X ||
 e)                Nepareiza darbība, brīdinājuma indikators norāda uz nepareizu darbību. ||   || X ||
 1.1.7. Bremžu vārsti (kājas vārsti, atslogošanas vārsti, regulatori) || a)                Bojāts vārsts vai pārmērīga gaisa noplūde.   Ietekmēta funkcionalitāte.   ||   || X ||     X
 b)                Pārmērīga eļļas noplūde kompresorā.   || X ||   ||
 c)                Vaļīgs vai nepareizs vārsta stiprinājums.   ||   || X   ||
 d)                Hidrauliskā šķidruma noplūde.   Ietekmēta funkcionalitāte. ||   || X ||     X
 1.1.8.   Sakabes ierīces piekabes bremzēm (elektriskās un pneimatiskās) || a)                Bojāts krāns vai hermetizējošais vārsts.   Ietekmēta funkcionalitāte. || X ||     X ||
 b)                Vaļīgs krāna vai vārsta stiprinājums vai nepareizs stiprinājums.   Ietekmēta funkcionalitāte.   || X ||     X   ||
 c)                Pārmērīgas noplūdes.   Ietekmēta funkcionalitāte. ||   || X   ||     X
 d)                Nepareiza darbība.   Ietekmēta bremzes darbība. ||   || X ||     X
 1.1.9.   Energoakumulatora spiedtvertne || a)                Tvertne nedaudz bojāta vai neliela korozija.   Tvertne ievērojami bojāta, stipra korozija vai noplūde.   || X ||     X ||
 b)                Ietekmēta drenāžas ierīces darbība.   Drenāžas ierīce nedarbojas.   || X ||     X   ||
 c)                Tvertne nostiprināta nedroši vai nepareizi. ||   || X ||
 1.1.10.     Bremžu pastiprinātāji, galvenais cilindrs (hidrauliskās sistēmas) || a)                Bojāts vai neefektīvs pastiprinātājs. ||   || X ||
 b)                Bojājums galvenajā cilindrā, bet bremze vēl darbojas.   Bojājums vai noplūde galvenajā cilindrā.   ||   || X ||     X
 c)                Vaļīgi nostiprināts galvenais cilindrs, bet bremze vēl darbojas.   Vaļīgi nostiprināts galvenais cilindrs.   ||   || X ||     X
 d)                Nepietiekams bremžu šķidruma daudzums (zem MIN atzīmes, bet vairāk nekā 50 % no rezervuāra tilpuma)   Nepietiekams bremžu šķidruma daudzums (zem MIN atzīmes, bet mazāk nekā 50 % no rezervuāra tilpuma)   Bremžu šķidrums nav redzams     || X ||       X ||             X
 e)                Nav galvenā cilindra rezervuāra vāciņa.   || X ||   ||
 f)                Bremžu šķidruma signāllampiņa iedegusies vai bojāta.   || X ||   ||
 g)                Bremžu šķidruma līmeņa signālierīces nepareiza darbība. || X ||   ||
 1.1.11.     Nelokanās bremžu caurulītes || a)                Ievērojams bojājuma vai plīsuma risks. ||   ||   || X
 b)                Noplūde no caurulītēm vai savienojumiem (pneimatisko bremžu sistēmas).   Noplūde no caurulītēm vai savienojumiem (hidraulisko bremžu sistēmas). ||   || X   ||     X
 c)                Caurulīšu bojājums vai pārmērīga korozija.   Ietekmēta bremžu darbība, jo pastāv bloķēšanas vai tūlītējas noplūdes risks.   ||   || X   ||     X
 d)                Nepareizs caurulīšu novietojums.   Bojājuma risks || X ||     X ||
 1.1.12.     Lokanās bremžu šļūtenes || a)                Ievērojams bojājuma vai plīsuma risks. ||   ||   || X
 b)                Šļūtenes savērpušās vai pārāk īsas   Šļūtenes bojātas vai noberztas   || X   ||     X   ||
 c)                Noplūde no šļūtenēm vai savienojumiem (pneimatisko bremžu sistēmas).   Noplūde no šļūtenēm vai savienojumiem (hidraulisko bremžu sistēmas).     ||   || X   ||       X
 d)                Šļūteņu deformēšanās spiediena ietekmē.   Traucēta troses darbība   ||   || X   ||     X
 e)                Šļūteņu porainums. ||   || X ||
 1.1.13.     Bremžu uzlikas un kluči || a)                Pārmērīgs uzlikas vai kluča nodilums (sasniegta minimālā atzīme)   Pārmērīgs uzlikas vai kluča nodilums (zem minimālās atzīmes)   ||   || X ||       X
 b)                Uzlikas vai kluča piesārņojums (eļļa, smērvielas u.tml.).   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte   ||   || X ||     X
 c)                Nav uzlikas vai kluča. ||   ||   || X
 1.1.14.     Bremžu trumuļi, bremžu diski || a)                Trumuļa vai diska nolietojums (sasniegta minimālā atzīme) vai ievērojams robojums.   Trumuļa vai diska pārmērīgs nolietojums, pārmērīgs robojums, plaisas, nepietiekams nostiprinājums vai lūzumi. ||   || X ||       X
 b)                Trumuļa vai diska piesārņojums (eļļa, smērvielas u. tml.).   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte   ||   || X   ||     X
 c)                Nav trumuļa vai diska.   ||   ||   || X
 d)                Vaļīgi nostiprināts atbalsta paliktnis. ||   || X ||
 1.1.15.     Bremžu troses, vilcējstieņi, sviras, savienojumi || a)                Trose bojāta vai samezglota.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte ||   || X ||     X
 b)                Pārmērīgs detaļu nodilums vai korozija.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte ||   || X   ||     X
 c)                Vaļīga trose, stienis vai savienojums.   ||   || X   ||
 d)                Troses vadīklas bojājums.   ||   || X   ||
 e)                Bremžu sistēmas komponentu brīvas kustības ierobežojums.   ||   || X   ||
 f)                Pārmērīga sviru, savienojumu kustība, kas liecina par nepareizu regulējumu vai pārmērīgu nodilumu. ||   || X ||
 1.1.16.     Bremžu spēka pievads (ieskaitot bremžu energoakumulatorus vai hidrauliskos cilindrus) || a)                Spēka pievada plaisas vai bojājumi.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte ||   || X ||     X
 b)                Noplūde no spēka pievada.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte   ||   || X ||     X
 c)                Vaļīgs vai nepareizi uzstādīts spēka pievads.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte   ||   || X   ||     X
 d)                Pārmērīga spēka pievada korozija.   Var saplaisāt ||   || X   ||     X
 e)                Nepietiekams vai pārmērīgs darba virzuļa vai membrānas mehānisma gājiens.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte (nav kustības rezerves)     ||   || X   ||       X
 f)                Putekļusargs bojāts   Nav putekļusarga, vai tas ir pārmērīgi bojāts. || X ||     X ||
 1.1.17.     Bremžu spēka regulators || a)                Savienojuma bojājums. ||   || X ||
 b)                Nepareizs savienojuma regulējums.   ||   || X   ||
 c)                Regulators ieķīlējies vai nedarbojas (ABS darbojas)   Regulators ieķīlējies vai nedarbojas.   ||   || X ||     X
 d)                Regulatora nav.   ||   ||   || X
 e)                Nav datu plāksnītes.   || X   ||   ||
 f)                Dati nav salasāmi vai neatbilst prasībām(1). || X ||   ||
 1.1.18.     Pašregulēšanas mehānismi un indikatori || a)             Pašregulēšanas mehānisma bojājums, ieķīlēšanās vai pārmērīgs gājiens, pārmērīgs nodilums vai nepareizs regulējums. ||   || X ||
 b)             Pašregulēšanas mehānisma defekts.   ||   || X   ||
 c)             Nepareizi uzstādīts vai nomainīts. ||   || X ||
 1.1.19.     Papildbremzes (ja tādas ir vai tādām jābūt) || a)             Vaļīgi savienojumi vai stiprinājumi.   Ietekmēta funkcionalitāte. || X ||     X ||
 b)             Sistēmai ir redzami bojājumi, vai tās nav. ||   || X ||
 1.1.20.     Automātiska piekabes bremžu darbība || Piekabes bremzes pēc sakabes ierīces atvienošanas neieslēdzas automātiski. ||   ||   || X
 1.1.21.     Visa bremžu sistēma || a)             Citu sistēmas ierīču (piem., antifrīza sūkņa, sausinātāja u.tml.) ārējs bojājums vai pārmērīga korozija, kas rada negatīvu ietekmi uz bremžu sistēmu.   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte ||     || X ||           X
 b)             Gaisa vai antifrīza noplūde.   Ietekmēta sistēmas funkcionalitāte   || X ||     X   ||
 c)             Vaļīgs jebkuras detaļas stiprinājums vai nepareizs stiprinājums.   ||   || X   ||
 d)             Neatbilstošs detaļas remonts vai pārveidojums[8]   Ietekmēta bremzēšanas efektivitāte ||   || X ||       X
 1.1.22.     Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas (ja tādas ir vai tādām jābūt) || a)             Nav.     ||       || X     ||
 b)             Bojātas   Nelietojamas vai konstatēta noplūde. || X ||     X ||
 1.2.       Darba bremzes darbības rādītāji un efektivitāte
 1.2.1.    Darbības rādītāji (A)(2) || a)                Nepietiekams bremzēšanas spēks uz vienu vai vairākiem riteņiem.   Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai vairākiem riteņiem ||   || X ||       X
 b)                Bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 70 % no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. Vai, testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārmērīgi novirzās no taisnas līnijas.   Vadāmo asu gadījuma bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 50 % no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass.     ||   || X   ||             X
 c)                Bremzēšanu nav iespējams veikt plūstoši (rāviens).   ||   || X   ||
 d)                Bremzēšanas pārmērīga aizkavēšanās jebkuram no riteņiem.   ||   || X   ||
 e)                Bremzēšanas spēka pārmērīgas svārstības katra pilna riteņa apgrieziena laikā. ||   || X ||
 1.2.2.    Efektivitāte (A)(2) || Netiek sasniegtas vismaz šādas minimālās vērtības: N1 kategorija – 45% M1, M2 un M3 kategorija – 50% [9] N2 un N3 kategorija − 43% [10] O2, O3 un O4 kategorija: 40% [11]   Mazāk nekā 50 % no iepriekš norādītajām vērtībām sasniegtas attiecībā pret transportlīdzekļa masu testēšanas laikā ||   || X ||             X
 1.3.       Papildu (avārijas) bremžu darbības rādītāji un efektivitāte (ja to nodrošina atsevišķa sistēma)
 1.3.1. Darbības rādītāji (A)(2) || a)                Nepietiekams bremzēšanas spēks uz vienu vai vairākiem riteņiem.   Nav bremzēšanas spēka uz vienu vai vairākiem riteņiem ||   || X ||       X
 b)                Bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 70 % no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. Vai, testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārmērīgi novirzās no taisnas līnijas.   Vadāmo asu gadījuma bremzēšanas spēks no kāda riteņa ir mazāks par 50 % no maksimālā bremzēšanas spēka, kāds reģistrēts otram ritenim uz tās pašas ass. ||   || X   ||             X
 c)                Bremzēšanu nav iespējams veikt plūstoši (rāviens). ||   || X ||
 1.3.2.    Efektivitāte || Bremzēšanas spēks ir mazāks par 50 % [12]/ no darba bremzes efektivitātes rādītājiem, kas noteikti 1.2.2. punktā atkarībā no pilnas masas, vai puspiekabēm, ņemot vērā summu, ko veido uz vienas ass atļautās slodzes. (izņemot L1e un L3e). Mazāk nekā 50 % no iepriekš norādītajām vērtībām sasniegtas attiecībā pret transportlīdzekļa masu testēšanas laikā ||   || X ||             X
 1.4.       Stāvbremzes darbības rādītāji un efektivitāte
 1.4.1.    Darbības rādītāji (A)(2) || Bremze nedarbojas vienā pusē, vai, testējot uz ceļa, transportlīdzeklis pārmērīgi novirzās no taisnas līnijas.   Mazāk nekā 50 % no efektivitātes vērtībām sasniegtas attiecībā pret transportlīdzekļa masu testēšanas laikā ||   || X ||       X
 1.4.2.    Efektivitāte (A)(2) || Visiem transportlīdzekļiem bremzēšanas koeficients nav vismaz 16 % attiecībā pret transportlīdzekļa pilnu masu vai mehāniskajiem transportlīdzekļiem – vismaz 12 % attiecībā pret transportlīdzekļa sastāva pilnu masu, izvēloties lielāko no minētajām vērtībām. Mazāk nekā 50 % no iepriekš norādītajām vērtībām sasniegtas attiecībā pret transportlīdzekļa masu testēšanas laikā ||   || X ||             X
 1.5.       Papildbremžu darbības rādītāji || a)                Efektivitāte nav variējama pakāpeniski (nav piemērojams motorbremzes sistēmām).     ||   || X       ||
 b)                Sistēma nedarbojas. ||   || X ||
 1.6.       Bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS) || a)                Signālierīces nepareiza darbība. ||   || X ||
 b)                Signālierīce norāda uz nepareizu darbību.   ||   || X   ||
 c)                Riteņu ātruma sensoru nav, vai tie ir bojāti.   ||   || X   ||
 d)                Bojāta elektroinstalācija.   ||   || X   ||
 e)                Nav citu detaļu, vai tās ir bojātas. ||   || X ||
 1.7. Elektroniskā bremžu sistēma (EBS) || a)                Signālierīces nepareiza darbība. ||   || X ||
 b)                Signālierīce norāda uz nepareizu darbību. ||   || X ||
 2.                STŪRES MEHĀNISMS
 2.1.       Mehāniskais stāvoklis
 2.1.1.       Stūres mehānisma stāvoklis   || a)             Sektora vārpsta savērpusies, vai arī nodilis ķīlis.   Ietekmēta funkcionalitāte. ||   || X   ||     X
 b)             Pārmērīgi nodilusi sektora vārpsta.   Ietekmēta funkcionalitāte. ||   || X ||     X
 c)             Pārmērīgi kustīga sektora vārpsta.   Ietekmēta funkcionalitāte. ||   || X   ||     X
 d)             Noplūde.   Pilienu veidošanās || X ||     X ||
 2.1.2.    Stūres mehānisma korpusa stiprinājums || a)             Stūres mehānisma korpuss nav pareizi nostiprināts.     Vairāk nekā 50 % stiprinājumu ir vaļīgi, vai ir redzama kustība attiecībā pret šasiju/virsbūvi   ||   || X   ||     X
 b)             Pagarinātas stiprinājuma vietas šasijā.   Ietekmēti vairāk nekā 50 % stiprinājumu. ||   || X   ||     X
 c)             Stiprinājuma skrūvju nav, vai tās saplaisājušas.   Ietekmēti vairāk nekā 50 % stiprinājumu. ||   || X   ||     X
 d)             Stūres mehānisma korpuss saplaisājis.   Ietekmēta korpusa stabilitāte vai stiprinājumi ||   || X ||     X
 2.1.3.    Stūres mehānisma savienojumu stāvoklis || a)             Relatīva detaļu kustība, kas jānovērš.   Pārmērīga kustība vai atvienošanās iespējamība   ||   || X ||       X
 b)             Pārmērīgs savienojumu nodilums.   Atvienošanās iespējamība   ||   || X   ||     X
 c)             Kādas detaļas lūzums vai deformācija.   Ietekmēta darbība   ||   || X   ||     X
 d)             Nav fiksatoru.   ||   || X   ||
 e)             Detaļu nobīde (piem., stūres šķērsstieņa vai stūres garenstieņa).   ||   || X ||
 f)             Neatbilstošs remonts vai pārveide.   Ietekmēta darbība ||   || X ||     X
 g)             Putekļusargs bojāts vai izdilis.   Nav putekļusarga, vai tas ir ļoti izdilis. || X ||     X ||
 2.1.4.    Stūres mehānisma savienojumu darbība || a)             Kustīgs stūres mehānisma savienojums saskaras ar fiksētu šasijas daļu.   ||   || X   ||
 b)             Stūres pagrieziena ierobežotājs nedarbojas, vai tā nav. ||   || X ||
 2.1.5.    Stūres pastiprinātājs || a)             Šķidruma noplūde.   Ietekmēta darbība.   ||   || X ||     X
 b) Nepietiekams šķidruma daudzums (zem MIN atzīmes, bet vairāk nekā 50 % no rezervuāra tilpuma līdz MIN atzīmei)                 Mazāk nekā 50 % no rezervuāra tilpuma līdz MIN atzīmei   ||   || X   ||     X
 c)             Mehānisms nedarbojas.   Ietekmēta stūrēšana ||   || X   ||     X
 d)             Vaļīgs mehānisma stiprinājums, vai tas saplaisājis.   Ietekmēta stūrēšana   ||   || X   ||     X
 e)             Detaļu nobīde vai aizķeršanās.   Ietekmēta stūrēšana   ||   || X ||     X
 f)             Neatbilstošs remonts vai pārveide.   Ietekmēta stūrēšana   ||   || X ||     X
 g)             Bojātas, pārmērīgi sarūsējušas troses/caurules.   Ietekmēta stūrēšana   ||   || X ||     X
 2.2.      Stūres rats un statnis
 2.2.1.    Stūres rata stāvoklis || a)             Relatīva kustība starp stūres ratu un statni, kas liecina par vaļīgu savienojumu.   Stūres rats var nokrist || || X ||   X
 b)             Stūres rata rumbai nav fiksatora.   Atvienošanās iespējamība   ||   || X ||   X
 c)             Stūres rata rumba, loks vai spieķi ir ieplaisājuši vai vaļīgi.   Atvienošanās iespējamība   ||   || X ||     X
 2.2.2.    Stūres statnis || a)             Stūres rata centra pārmērīga kustība augšup un lejup.   || || X ||
 b)             Pārmērīga statņa augšdaļas kustība radikāli novirzoties no statņa ass.   ||   || X ||
 c)             Bojāts lokanais savienojums.   ||   || X ||
 d)             Bojāts stiprinājums.   Atvienošanās iespējamība   ||   || X ||   X
 2.3.      Stūres brīvgājiens || Pārmērīgs stūres mehānisma brīvgājiens (piemēram, riteņa loka punkta kustība pārsniedz vienu piektdaļu no stūres rata diametra vai nav saskaņā ar prasībām1/.   Ietekmēta droša stūrēšana ||   || X ||     X
 2.4.      Stūres rata regulējums || Acīmredzama nobīde. Ietekmēta braukšana taisni; traucēta virziena stabilitāte || X ||   X ||
 2.5.       Piekabes vadāmās ass grozīšanas mehānisms || a)             Bojāta vai saplaisājusi detaļa.   Stipri bojāta vai saplaisājusi detaļa. ||   || X ||   X
 b)             Pārāk liels brīvgājiens.   Ietekmēta braukšana taisni; traucēta virziena stabilitāte   ||   || X ||   X
 c)             Bojāts stiprinājums (mazāk nekā 50 % stiprinājumu ir vaļīgi)   Bojāts stiprinājums (vairāk nekā 50 % stiprinājumu ir vaļīgi) ||   || X ||     X
 3.             REDZAMĪBA
 3.1.       Redzamības lauks || Šķēršļi vadītāja redzamības laukā, kas būtiski ietekmē redzamību uz priekšu vai uz sāniem. Ietekmēta vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpuse, vai nav redzami ārējie spoguļi || X ||   X ||
 3.2.   Stikla stāvoklis   || a)             Saplaisājis vai iekrāsojies stikls vai caurspīdīgs panelis (ja atļauts). (ārpus vējstikla tīrītāju darbības zonas)   Ietekmēta vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpuse, vai nav redzami ārējie spoguļi     || X ||   X ||
 b)             Stikls vai caurspīdīgs panelis (arī atstarojoša vai krāsaina plēve), kas neatbilst prasību tehniskajām specifikācijām1/. (ārpus vējstikla tīrītāju darbības zonas)   Ietekmēta vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpuse, vai nav redzami ārējie spoguļi   || X || X ||
 c)             Stikls vai caurspīdīgs panelis nepieņemamā stāvoklī.   Ievērojami ietekmēta redzamība caur vējstikla tīrītāju darbības zonas iekšpusi ||   || X ||   X
 3.3. Atpakaļskata spoguļi vai ierīces || a)             Spoguļa vai ierīces nav, vai tie nav uzstādīti atbilstoši prasībām1/.   Pieejamas mazāk nekā divas atpakaļskata iespējas || X ||   X ||
 b)             Spogulis vai ierīce nedaudz bojāta vai vaļīga   Spogulis vai ierīce nedarbojas, stipri bojāta, vaļīga vai nepietiekami nostiprināta. || X ||   X ||
 3.4. Vējstikla tīrītāji || a)             Tīrītāji nedarbojas, vai to nav.   ||   || X ||
 b)                Tīrītāju slotiņa bojāta   Tīrītāju slotiņas nav, vai tā redzami bojāta. || X ||   X ||
 3.5. Vējstikla apskalotāji || Apskalotāji nedarbojas pareizi. Apskalotāji nedarbojas. || X || X ||
 3.6. Pretaizsvīšanas ierīce (X) 7/ || Ierīce nedarbojas vai redzami bojāta. || X ||   ||
 4.             LAMPAS, ATSTAROTĀJI UN ELEKTROIEKĀRTA
 4.1.          Lukturi
 4.1.1. Stāvoklis un darbība || a)             Gaismu/gaismas avota nav, vai tas ir bojāts (vairākas gaismas/vairāki gaismas avoti; LED gadījumā darbojas vairāk nekā 1/3)   Viena gaismas/viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3)   || X ||   X ||
 b)             Nedaudz bojāta projicēšanas sistēma (atstarotājs un lēca).   Projicēšanas sistēmas (atstarotājs un lēca) nav, vai tā ir stipri bojāta.   || X ||   X ||
 c)             Lukturis nav droši nostiprināts. ||   || X ||
 4.1.2. Centrējums || a)             Lukturis centrēts ar būtisku novirzi.   ||   || X ||
 b)             Gaismas avots nepareizi uzstādīts. ||   || X ||
 4.1.3. Pārslēgšana || a)             Vienlaikus ieslēgtu lukturu skaits neatbilst prasībām1/.   Pārsniegta maksimālā pieļaujamā gaismas intensitāte priekšpusē     || X     || X ||
 b)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām1/.   ||   || X ||
 c)             Vadības ierīces darbība ir traucēta.   || X ||   ||
 4.1.4. Atbilstība prasībām 1/ || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/   ||   || X ||
 b)             Izstrādājumi uz lēcas vai gaismas avota, kas redzami samazina gaismas intensitāti vai maina izstaroto krāsu.   ||   || X ||
 c)             Gaismas avots un lukturis nav saderīgi. ||   || X ||
 4.1.5. Lukturu augstuma regulēšanas ierīces (ja obligātas) (X)[13]/ || a)             Ierīce nedarbojas.   ||   || X ||
 b)             Manuālu ierīci nevar darbināt no vadītāja sēdekļa.   ||   || X ||
 4.1.6. Lukturu tīrīšanas ierīce (ja obligāta) (X)6/ || Ierīce nedarbojas. Gāzizlādes lampu gadījumā   || X || X ||
 4.2.          Priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, sānu gabarītgaismas un kontūrgaismu lukturi
 4.2.1. Stāvoklis un darbība   || a)             Bojāts gaismas avots.   ||   || X ||
 b)             Bojāta lēca.   ||   || X ||
 c)             Lukturis nav droši piestiprināts (var nokrist). ||   || X ||
 4.2.2. Pārslēgšana || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   Aizmugurējos gabarītlukturus un sānu gabarītgaismas var izslēgt, kad ir ieslēgti priekšējie lukturi || X ||   X ||
 b)             Vadības ierīces darbība ir traucēta. ||   || X ||
 4.2.3. Atbilstība prasībām1/ || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/   Sarkana gaisma priekšpusē vai balta gaisma aizmugurē; stipri samazināta gaismas intensitāte   || X ||   X ||
 b)             Izstrādājumi uz lēcas vai gaismas avota, kas samazina gaismas intensitāti vai maina izstaroto krāsu.   Sarkana gaisma priekšpusē vai balta gaisma aizmugurē; stipri samazināta gaismas intensitāte || X ||   X ||
 4.3.          Bremžu signāllukturi
 4.3.1. Stāvoklis un darbība || a)             Bojāts gaismas avots (vairāki gaismas avoti; LED gadījumā darbojas vairāk nekā 1/3)     Viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3   Visi gaismas avoti ir bojāti   || X || X ||   X
 a)             Bojāta lēca (neietekmē izstaroto gaismu)   Stipri bojāta lēca (ietekmē izstaroto gaismu)     || X ||   X ||
 b)             Lukturis nav droši piestiprināts (var nokrist). ||   || X ||
 4.3.2. Pārslēgšana || a)             Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   Novēlota darbība (vairāk nekā 2,5m/s2 aizkavēšanās, pirms iedegas bremžu signāllukturi)   Nedarbojas   || X ||   X ||     X
 b)             Vadības ierīces darbība ir traucēta. ||   || X ||
 4.3.3. Atbilstība prasībām1/ || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām1/.   Balta gaisma aizmugurē; stipri samazināta gaismas intensitāte   || X ||   X ||
 4.4.          Virzienrādītāji un avārijas brīdinājuma lukturi
 4.4.1. Stāvoklis un darbība || a)             Bojāts gaismas avots. (vairāki gaismas avoti; LED gadījumā darbojas vairāk nekā 1/3)   Viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3     || X ||   X ||
 b)             Nedaudz bojāta lēca (neietekmē izstaroto gaismu)   Stipri bojāta lēca (ietekmē izstaroto gaismu)     || X ||   X ||
 c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist). ||   || X ||
 4.4.2. Pārslēgšana || Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   Nedarbojas || X ||   X ||
 4.4.3. Atbilstība prasībām 1/ || Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām1/.   Izstaro citādas krāsas gaismu, nevis dzintara krāsas || X ||   X ||
 4.4.4. Mirgošanas biežums || Mirgošanas ātrums neatbilst prasībām(1) (biežuma novirze vairāk nekā 25 %)   Biežuma novirze vairāk nekā 50% || X ||   X ||
 4.5.          Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi
 4.5.1. Stāvoklis un darbība || a)             Bojāts gaismas avots. (vairāki gaismas avoti; LED gadījumā darbojas vairāk nekā 1/3)   Viens gaismas avots; LED gadījumā darbojas mazāk nekā 2/3     || X ||   X ||
 b)             Nedaudz bojāta lēca (neietekmē izstaroto gaismu)   Stipri bojāta lēca (ietekmē izstaroto gaismu)     || X ||   X ||
 c)             Lukturis nav droši nostiprināts.   Var nokrist vai apžilbināt pretīmbraucošos transportlīdzekļus   || X ||   X ||
 4.5.2. Centrējums (X)6/ || Priekšējais miglas lukturis centrēts ar acīmredzamu novirzi, ja gaismas kūlim ir gaismas/tumsas robeža (gaismas/tumsas robeža pārāk zemu)   Gaismas/tumsas robeža atrodas virs priekšējā luktura gaismas/tumsas robežas || X ||   X ||
 4.5.3.    Pārslēgšana || Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   Nedarbojas || X ||   X ||
 4.5.4. Atbilstība prasībām 1/ || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/   ||   || X ||
 b)             Sistēma nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/ || X ||   ||
 4.6.          Atpakaļgaitas lukturi
 4.6.1.    Stāvoklis un darbība || a)             Bojāts gaismas avots.   || X ||   ||
 b)             Bojāta lēca   || X ||   ||
 c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist). ||   || X ||
 4.6.2.    Atbilstība prasībām 1/ || a)             Lukturi, izstarotā krāsa, novietojums vai intensitāte neatbilst prasībām. 1/ ||   || X ||
 b)             Sistēma nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/ ||   || X ||
 4.6.3.    Pārslēgšana || Pārslēgs nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   Atpakaļgaitas lukturi var ieslēgt, ja ātruma pārslēgs nav atpakaļgaitas stāvoklī || X   || X ||
 4.7.          Aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma lukturi
 4.7.1.    Stāvoklis un darbība || a)             Lukturi met tiešu gaismu uz transportlīdzekļa aizmuguri.   Tieši izstaro baltu gaismu uz aizmuguri     || X   || X ||
 b)             Bojāts gaismas avots; . vairāki gaismas avoti     Bojāts gaismas avots; viens gaismas avots   || X ||   X ||
 c)             Lukturis nav droši nostiprināts (var nokrist). ||   || X ||
 4.7.2.    Atbilstība prasībām 1/ || a)             Sistēma nedarbojas atbilstīgi prasībām. 1/   || X ||   ||
 4.8.          Aizmugurējie atstarotāji, pamanāmības (atstarojošas) zīmes un aizmugurējās transportlīdzekļu pazīšanas zīmes
 4.8.1. Stāvoklis || a)          Atstarojošās ierīces ir bojātas.   Ietekmēta atstarošana   || X ||   X ||
 b)          Atstarotājs nav droši nostiprināts.   Var nokrist || X ||   X ||
 4.8.2. Atbilstība prasībām 1/ || Ierīce, atstarotā krāsa vai novietojums neatbilst prasībām. 1/   Atstarojošo ierīču nav, vai tās atstaro sarkanu gaismu priekšpusē vai baltu gaismu aizmugurē || X ||   X ||
 4.9.          Apgaismes iekārtām obligātie signalizatori
 4.9.1.    Stāvoklis un darbība || Nedarbojas.   Nedarbojas tālajām gaismām vai aizmugurējiem miglas lukturiem || X ||   X ||
 4.9.2. Atbilstība prasībām 1/ || Neatbilst prasībām1/ || X ||   ||
 4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi || a)             Fiksētās detaļas nav droši nostiprinātas.   Vaļīgs kontakts     || X   || X ||
 b)             Bojāta vai nodilusi izolācija.   Var izraisīt īssavienojumu   || X ||   X ||
 c)             Piekabes vai velkošā transportlīdzekļa elektriskie savienojumi nedarbojas pareizi.   Ietekmēta piekabes bremzēšanas sistēma; piekabes bremžu signāllukturi nedarbojas ||   || X ||   X
 4.11. Elektroinstalācija || a)             Elektrības vadi ir nedroši vai nav pareizi nostiprināti.   Vaļīgi stiprinājumi, saskaras ar asām malām, savienotājvadi var atvienoties   Elektrības vadi var saskarties ar karstām detaļām, rotējošām detaļām vai ar zemi, savienotājvadi atvienojušies (attiecīgās daļas bremzēšanai, stūrēšanai)     || X || X ||     X
 b)             Elektrības vadi nedaudz bojāti.   Elektrības vadi stipri bojāti.   Elektrības vadi ārkārtīgi stipri bojāti (attiecīgās daļas bremzēšanai, stūrēšanai)   || X || X ||     X
 c)             Bojāta vai nodilusi izolācija.   Var izraisīt īssavienojumu   Būtisks aizdegšanās risks, dzirksteļu veidošanās || X || X ||     X
 4.12. Neobligāti lukturi un aizmugurējie atstarotāji (X) 6/ || a)             Lukturis/aizmugurējais atstarotājs nav uzstādīts atbilstīgi prasībām1/.   Izstaro/atstaro sarkanu gaismu priekšpusē vai baltu gaismu aizmugurē     || X   || X ||
 b)             Lukturis nedarbojas atbilstīgi prasībām1/.   Vienlaicīgi darbojošos priekšējo gaismu skaits pārsniedz pieļaujamo gaismas intensitāti; Izstaro sarkanu gaismu priekšpusē vai baltu gaismu aizmugurē     || X   ||   X ||
 c)             Lukturis/aizmugurējais atstarotājs nav droši nostiprināts (var nokrist).   ||   || X ||
 4.13. Akumulators || a)             Nedroši nostiprināts.   Nav pienācīgi nostiprināts; Var izraisīt īssavienojumu     || X ||   X ||
 b)             Noplūde.   Bīstamu vielu noplūde   || X ||   X ||
 c)             Bojāts slēdzis (ja nepieciešams).   ||   || X ||
 d)             Bojāti drošinātāji (ja nepieciešami).   ||   || X ||
 e)             Neatbilstīga ventilācija (ja nepieciešama). ||   || X ||
 5.             ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN BALSTIEKĀRTA
 5.1.          Asis
 5.1.1. Asis +(A) || a)             Ass saplaisājusi vai deformējusies.   ||   ||   || X
 b)             Nedrošs stiprinājums pie transportlīdzekļa.   Kustība attiecībā pret šasiju/virsbūvi / vaļīgas   ||   || X ||   X
 c)             Neatbilstošs remonts vai pārveide.     Traucēta stabilitāte, ietekmēta funkcionalitāte, nepietiekams atsatums līdz citām transportlīdzekļa daļām vai līdz zemei ||   || X ||   X
 5.1.2.       Pusass šarnīri +(A) || a)             Saplaisājis pusass šarnīrs.   ||   ||   || X
 b)             Pārmērīgs šarnīra ass un/vai bukses nodilums.   Iespējams kļūs vaļīgs; traucēta virziena stabilitāte   ||   || X ||   X
 c)             Pārmērīga kustība starp pusass šarnīru un ass siju.   Iespējams kļūs vaļīgs; traucēta virziena stabilitāte ||   || X ||   X
 d)             Pusass šarnīra ass ir vaļīga pie ass.   Iespējams kļūs vaļīgs; traucēta virziena stabilitāte ||   || X ||   X
 5.1.3.       Riteņu gultņi +(A) || a)             Pārmērīga riteņa gultņa brīvkustība.   Traucēta virziena stabilitāte; izjukšanas risks   ||   || X ||   X
 b)             Riteņa gultnis pārāk stingrs, ieķīlējies (pārkarsis).   Pārkaršanas risks; izjukšanas risks ||   || X ||   X
 5.2.          Riteņi un riepas
 5.2.1.    Gājriteņa rumba || a)             Nav kādu riteņa uzgriežņu vai tapskrūvju, vai tās ir vaļīgas (<3,5t: palikušas vismaz 4 simetriski izvietotas; >3,5t: palikušas vismaz 75 % simetriski izvietotas).   Nav vairāk nekā 25 % riteņa uzgriežņu vai tapskrūvju, vai tās ir vaļīgas.   ||   || X ||     X
 b)             Nolietojusies vai bojāta rumba.   Rumba nolietojusies vai bojāta tā, ka ietekmēta riteņu droša piestiprināšana ||   || X ||   X
 5.2.2.    Riteņi || a)             Jebkāds plīsums vai metinājuma bojājums.   ||   ||   || X
 b)             Riepu bandāža nav pareizi uzstādīta.   Var atdalīties ||   || X ||   X
 c)             Ritenis stipri bojāts vai nolietots.   Ietekmēta droša piestiprināšana pie rumbas; ietekmēta riepas droša piestiprināšana     ||   || X ||   X
 d)             Riteņa izmērs vai tips neatbilst prasībām1/ un ietekmē ceļu satiksmes drošību.   ||   || X ||
 5.2.3.    Riepas || a)             Riepas izmērs, kravnesība, apstiprinājuma zīme vai ātruma kategorija neatbilst prasībām 1/ un ietekmē ceļu satiksmes drošību.     Faktiskajam izmantojumam nepietiekama kravnesība vai ātruma kategorija, riepa saskaras ar citām fiksētam transportlīdzekļa daļām, kaitējot braukšanas drošībai ||   || X ||   X
 b)             Dažādu izmēru riepas uz vienas ass vai dubultriteņa.   ||   || X ||
 c)             Dažādas uzbūves riepas uz vienas ass (ar radiālu karkasu/šķērsslāņu riepas).   ||   || X ||
 d)             Jebkādi nopietni riepas bojājumi vai griezumi.   Kords redzams vai bojāts   ||   || X ||   X
 e)             Riepas protektora zīmējuma dziļums neatbilst prasībām1/.   Mazāk nekā 80 % no prasītā protektora zīmējuma dziļuma   ||   || X ||   X
 f)             Riepa beržas pret citu detaļu. Traucēta braukšanas drošība ||   || X ||   X
 g)             Atjaunotās riepas neatbilst prasībām. 1/   Ietekmēts korda aizsardzības slānis ||   || X ||   X
 5.3.          Balstiekārtas sistēma
 5.3.1.    Atsperes un stabilizators +(A) || a)             Nedrošs atsperu vai stabilizatora stiprinājums pie šasijas vai ass.   Redzama relatīva kustība; vairāk nekā 50 % stiprinājumu ir vaļīgi   ||   || X ||   X
 b)             Bojāta vai saplaisājusi atsperes vai stabilizatora detaļa.   Ietekmēta galvenā atspere (loksne) vai vairāk nekā 50 % no papildu loksnēm ||   || X ||   X
 c)             Nav atsperes vai stabilizatora.   Ietekmēta galvenā atspere (loksne) vai vairāk nekā 50 % no papildu loksnēm ||   || X ||   X
 d)             Neatbilstošs remonts vai pārveide.   Nepietiekams atsatums līdz citām transportlīdzekļa daļām; Atsperu sistēma nedarbojas ||   || X ||   X
 5.3.2.    Amortizatori || a)             Nedrošs amortizatoru stiprinājums pie šasijas vai ass.   Vaļīgs amortizators   || X ||   X ||
 b)             Bojāts amortizators.   ||   || X ||
 c)             Nav amortizatora. ||   || X ||
 5.3.3.    Griezes momenta pārvadi, piekares plaukti, piekares šķērssviras un piekares pleci +(A) || a)                Nedrošs detaļas stiprinājums pie šasijas vai ass.   Iespējams kļūs vaļīga; traucēta virziena stabilitāte   ||   || X         ||     X
 b)                Bojāta vai pārmērīgi sarūsējusi detaļa.   Ietekmēta detaļas stabilitāte, vai detaļa saplaisājusi ||   || X   ||     X
 c)                Neatbilstošs remonts vai pārveide.   Nepietiekams atsatums līdz citām transportlīdzekļa daļām; Sistēma nedarbojas ||   || X ||     X
 5.3.4.    Balstiekārtas šarnīri +(A) || a)                Pārmērīgs šarnīra ass un/vai bukses vai piekares šarnīru nodilums.   Iespējams kļūs vaļīgs; traucēta virziena stabilitāte   ||         || X       ||       X
 b)                Putekļusargs stipri bojāts   Putekļusarga nav, vai tas ir saplaisājis || X ||     X ||
 5.3.5.    Pneimatiskā balstiekārta || a)             Sistēma nedarbojas.   ||   ||   || X
 b)             Kāda detaļa bojāta, pārveidota vai nodilusi tik ļoti, ka tas būtiski ietekmē sistēmas darbību.   Sistēmas darbība ievērojami ietekmēta     ||   || X ||   X
 c)             Dzirdama noplūde sistēmā. ||   || X ||
 6.             ŠASIJA UN ŠASIJAS DETAĻAS
 6.1.          Šasija vai rāmis un stiprinājumi
 6.1.1.    Vispārējais stāvoklis || a)             Kādas puses vai šķērssijas nelielas plaisas vai neliela deformācija. Kādas puses vai šķērssijas būtiskas plaisas vai būtiska deformācija.       ||   || X       ||     X
 b)             Nedrošas stiprinājuma plāksnes vai stiprinājumi (< 50%).   Vaļīgi stiprinājumi (>50%); nepietiekama daļu stiprība ||   || X   ||     X
 c)             Pārmērīga korozija, kas ietekmē iekārtas stiprību. nepietiekama daļu stiprība   ||   || X ||     X
 6.1.2.    Izplūdes caurules un klusinātāji || a)             Noplūdes izplūdes sistēmā vai nepietiekams tās nostiprinājums.   ||   || X ||
 b)             Kabīnē vai pasažieru nodalījumā nonāk dūmi.   Transportlīdzeklī esošo personu veselības apdraudējums ||   || X ||   X
 6.1.3.    Degvielas tvertne un caurules (ieskaitot apkures degvielas tvertnes un caurules) || a)             Nedroši nostiprināta tvertne vai caurules.   Aizdegšanās risks   ||   || X ||   X
 b)             Degvielas noplūde, vai nav degvielas tvertnes vāka, vai arī tas nedarbojas.   Aizdegšanās risks; Bīstamu vielu pārmērīgi zudumi ||   || X   ||     X
 c)             Noberztas caurules   Bojātas caurules || X ||     X   ||
 d)             Degvielas noslēgkrāns (ja nepieciešams) darbojas nepareizi.   ||   || X   ||
 e)             Aizdegšanās riska cēloņi: –       degvielas noplūde, –      degvielas tvertne vai izplūdes sistēma nepareizi aizsargāta, –       dzinēja nodalījuma stāvoklis.   ||   ||     || X
 f)             LPG/CNG vai ūdeņraža sistēma neatbilst prasībām(1).   Kāda sistēmas daļa ir bojāta ||   || X   ||       X
 6.1.4.    Buferi, sānu drošības konstrukcija un aizmugurējā apakšā pabraukšanas aizsardzība || a)             Vaļīgums vai bojājums, kas var radīt savainojumus   Daļas var nokrist; stipri ietekmēta funkcionalitāte.   ||   || X ||   X
 b)             Ierīce redzami neatbilst prasībām1/. ||   || X ||
 6.1.5.    Rezerves riteņa turētājs (ja uzstādīts) || a)             Vaļīgs vai saplaisājis turētāja stiprinājums.   ||   || X ||
 b)             Rezerves ritenis nav droši nofiksēts turētājā,   var nokrist ||   || X ||   X
 6.1.6.    Sakabes mehānismi un vilkšanas aprīkojums  +(A) || a)                Bojāta vai saplaisājusi detaļa (ja netiek izmantota)     Bojāta vai saplaisājusi detaļa (ja tiek izmantota) ||       || X       ||       X
 b)                Pārmērīgs detaļas nodilums.   Zem nodiluma robežvērtības ||   || X   ||     X
 c)                Bojāts stiprinājums   Kāds stiprinājums ir vaļīgs ||   || X   ||     X
 d)                Nav kādas drošības ierīces, vai tā darbojas nepareizi.   ||   || X   ||
 e)             Nedarbojas kāds indikators.   ||   || X ||
 f)             Neatbilstošs remonts vai pārveide. (palīgdaļas)   Neatbilstošs remonts vai pārveide (galvenās daļas) ||   || X ||   X
 6.1.7.    Transmisija || a)             Stiprinājuma skrūves ir vaļīgas, vai to vispār nav (<30%).     Stiprinājuma skrūves ir vaļīgas, vai to vispār nav (>30%).       ||       || X     ||       X
 b)             Pārmērīgi nolietojušies transmisijas vārpstas gultņi.   Iespējams, ka kļūs vaļīgi vai saplaisās ||   || X   ||     X
 c)             Pārmērīgs kardāna savienojumu nodilums.   Iespējams, ka kļūs vaļīgi vai saplaisās ||   || X   ||     X
 d)             Bojāti lokanie savienojumi.   Iespējams, ka kļūs vaļīgi vai saplaisās ||   || X   ||     X
 e)             Bojāta vai saliekta vārpsta.   ||   || X   ||
 f)             Gultņu korpuss ieplaisājis vai nepareizi nostiprināts.   Iespējams, ka kļūs vaļīgi vai saplaisās ||   || X   ||     X
 g)             Putekļusargs stipri bojāts   Putekļusarga nav, vai tas ir saplaisājis || X ||     X   ||
 h)             Nelikumīga transmisijas pārveide. ||   || X ||
 6.1.8. Dzinēja stiprinājumi || Nodiluši stiprinājumi,   vaļīgi vai ieplaisājuši stiprinājumi. ||   || X ||   X
 6.1.9. Dzinēja darbības rādītāji || a)             Vadības ierīce nelikumīgi pārveidota.   ||   || X ||
 b)             Nelikumīga dzinēja un/vai transmisijas pārveide. ||   || X ||
 6.2.          Kabīne un virsbūve
 6.2.1. Stāvoklis || a)             Vaļīgs vai bojāts panelis vai daļa, kas var radīt savainojumus.   Var nokrist     ||   || X         ||     X
 b)             Nedrošs virsbūves balsts.   Traucēta stabilitāte ||   || X   ||     X
 c)             Ieplūst dzinēja vai izplūdes gāzes.   Transportlīdzeklī esošo personu veselības apdraudējums ||   || X   ||     X
 d)             Neatbilstošs remonts vai pārveide.   Nepietiekams atsatums līdz rotējošām vai kustīgām daļām un līdz ceļa virsmai ||   || X ||     X
 6.2.2. Stiprinājums || a)             Nedroša virsbūve vai kabīne.   Ietekmēta stabilitāte ||   || X   ||     X
 b)             Virsbūve/kabīne neatrodas taisnā leņķī uz šasijas.   ||   || X   ||
 c)             Virsbūves/kabīnes stiprinājumi pie šasijas vai šķērssijas ir nedroši, vai to nav (< 50 % un ja ir simetriski)   Virsbūves/kabīnes stiprinājumi pie šasijas vai šķērssijas ir nedroši, vai to nav (> 50 %) ||   || X   ||     X
 d)             Pārmērīga korozija pamata virsbūves stiprinājuma punktos.   Ietekmēta stabilitāte ||   || X ||     X
 6.2.3.    Durvis un rokturslēgi || a)             Durvis pareizi neatveras vai neaizveras.   ||   || X ||
 b)             Durvis var netīši atvērties, vai tās neturas ciet.   ||   ||   || X
 c)             Durvis, viras, rokturslēgi vai balsti ir nolietojušies.   Durvis, viras, rokturslēgi vai balsti ir vaļīgi, vai to nav. || X ||     X   ||
 6.2.4.    Grīda || Nedroša vai stipri nodilusi grīda.   Nepietiekama stabilitāte ||   || X ||   X
 6.2.5.    Vadītāja sēdeklis || a)             Sēdeklis ar bojātām detaļām   Vaļīgs sēdeklis ||   || X     ||     X
 b)             Regulēšanas mehānisms nedarbojas pareizi.   Sēdeklis kustas, vai atzveltni nevar nostiprināt ||   || X ||     X
 6.2.6.    Citi sēdekļi || a)             Bojāti vai nepareizi piestiprināti sēdekļi (palīgdaļas)   Bojāti vai nepareizi piestiprināti sēdekļi (galvenās daļas) || X     ||     X     ||
 b)             Sēdekļi uzstādīti neatbilstīgi prasībām(1).   Pārsniegts atļautais sēdekļu skaits; izvietojums neatbilst apstiprinājumam || X ||     X ||
 6.2.7.    Braukšanas vadības ierīces || Kāda transportlīdzekļa drošai darbībai nepieciešama vadības ierīce darbojas nepareizi. Ietekmēta droša darbība ||   || X ||   X
 6.2.8.    Kabīnes kāpšļi || a)             Kāpslis vai uzmala ir nedroša.   Nepietiekama stabilitāte || X ||     X ||
 b)             Kāpslis vai uzmala var savainot lietotājus. ||   || X ||
 6.2.9.   Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums || a)             Citas apdares vai aprīkojuma stiprinājumi ir bojāti.       ||           || X         ||
 b)             Cita apdare vai aprīkojums neatbilst prasībām(1). Piestiprinātās daļas var radīt savainojumus; ietekmēta droša darbība || X   ||     X   ||
 c)             Noplūdes hidrauliskajā aprīkojumā.   Bīstamu vielu apjomīgi zudumi || X ||     X ||
 6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces || a)             To nav, tie ir vaļīgi vai pamatīgi sarūsējuši.   Var radīt savainojumus; var nokrist     || X       ||     X       ||
 b)             Nepietiekams klīrenss līdz gājritenim (pretšļakatu ierīces).   Nepietiekams klīrenss līdz gājritenim (dubļusargi). || X   ||     X   ||
 (c)           Neatbilst prasībām(1).   Riepa nepietiekami aizsegta || X   ||     X ||
 7.             CITS APRĪKOJUMS
 7.1.          Drošības jostas/sprādzes un drošības sistēmas
 7.1.1. Drošības jostu/sprādžu stiprinājumu drošība || a)             Stiprinājuma punkts ir ļoti izdilis.   Ietekmēta stabilitāte, un ja sēdeklis ir aizņemts ||   || X ||   X
 b)             Vaļīgs stiprinājuma punkts.   Ja sēdeklis ir aizņemts   ||   || X ||   X
 7.1.2. Drošības jostu/sprādžu stāvoklis || a)             Obligātā drošības josta nav uzstādīta, vai tās trūkst.   ||   || X ||
 b)             Drošības josta ir bojāta.   Jebkāds iegriezums vai pārmērīgas izstaipīšanās pazīmes     || X ||   X ||
 c)             Drošības josta neatbilst prasībām1/.   ||   || X ||
 d)             Drošības jostas sprādze bojāta vai nedarbojas pareizi.   ||   || X ||
 e)             Drošības jostas spriegotājs ir bojāts vai nedarbojas pareizi. ||   || X ||
 7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs (X) 6/ || Slodzes ierobežotāja nav, vai tas nav transportlīdzeklim piemērots. ||   || X ||
 7.1.4. Drošības jostas nospriegotājs (X) 6/ || Nospriegotāja nav, vai tas nav transportlīdzeklim piemērots. ||   || X ||
 7.1.5. Drošības spilvens (X)6/ || a)             Drošības spilvenu nav, vai tie nav transportlīdzeklim piemēroti.   ||   || X ||
 b)             Redzams, ka drošības spilvens nedarbojas. ||   || X ||
 7.1.6. Gaisa spilvenu drošības (SRS) sistēmas (X) 6/ || SRS MIL norāda uz jebkāda veida sistēmas kļūmi. ||   || X ||
 7.2.   Ugunsdzēšamais aparāts (ja nepieciešams) (X)6/ || a)             Nav.   ||   || X ||
 b)             Neatbilst prasībām1/   Ja nepieciešams (piemēram, taksometrā, autobusā u.c.) || X ||   X ||
 7.3.   Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce || a)             Ierīce nedarbojas un neaizkavē transportlīdzekļa aizbraukšanu.   || X ||   ||
 b)             Bojāta vai netīša aizslēgšana vai bloķēšana.   Netīša aizslēgšana vai bloķēšana ||   || X ||   X
 7.4.   Brīdinājuma trijstūris , ja nepieciešams (X) 6/ || a)             Tā nav, vai tas ir nepilnīgs.   || X ||   ||
 b)             Neatbilst prasībām1/ || X ||   ||
 7.5.   Pirmās palīdzības piederumu komplekts, ja nepieciešams (X) 6/ || Trūkst, nepilnīgs vai neatbilst prasībām1/. || X ||   ||
 7.6.   Riteņa atbalstķīļi, ja nepieciešami (X) 6/ || To nav, vai tie ir sliktā stāvoklī.   Nepietiekama stabilitāte vai izmērs || X ||   X ||
 7.7.   Skaņas signālierīce || a)             Nedarbojas pienācīgi.     Nedarbojas vispār || X ||   X ||
 b)             Nedroša vadība.   || X ||   ||
 c)             Neatbilst prasībām1/   Izdoto skaņu iespējams noturēt par kādu no oficiālajām sirēnām || X ||   X ||
 7.8.   Spidometrs || a)                Nav uzstādīts atbilstīgi prasībām(1).   Nav uzstādīts, ja ir nepieciešams || X     ||     X ||
 b)                Traucēta darbība   Nedarbojas vispār || X   ||     X   ||
 c)                Nav iespējams pietiekami izgaismot.   Nevar izgaismot || X ||     X ||
 7.9.   Tahogrāfs (ja uzstādīts/nepieciešams) || a)             Nav uzstādīta atbilstīgi prasībām1/.   ||   || X ||
 b)             Nedarbojas.   ||   || X ||
 c)             Bojātas plombas, vai to trūkst.   ||   || X ||
 d)             Nav kalibrēšanas plāksnes, tā ir nesalasāma, vai beidzies termiņš.   ||   || X ||
 e)             Redzamas iejaukšanās vai manipulāciju pēdas.   ||   || X ||
 f)             Riepu izmērs neatbilst kalibrēšanas parametriem. ||   || X ||
 7.10.  Ātruma ierobežošanas ierīce (ja nepieciešama) +(A) || a)             Nav uzstādīta atbilstīgi prasībām1/.   ||   || X ||
 b)             Redzams, ka nedarbojas.   ||   || X ||
 c)             Uzstādītais ātrums pārāk liels (ja pārbaudīts).   ||   || X ||
 d)             Bojātas plombas, vai to trūkst.   ||   || X ||
 e)             Nav kalibrēšanas plāksnes, tā ir nesalasāma, vai beidzies termiņš.   ||   || X ||
 f)             Riepu izmērs neatbilst kalibrēšanas parametriem. ||   || X ||
 7.11   Odometrs (ja ir) || a)             Redzams, ka veiktas manipulācijas (krāpšana).   ||   || X ||
 b)             Redzams, ka nedarbojas. ||   || X ||
 7.12   Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC) (ja ir obligāta) (X) 6/ || a)             Riteņu ātruma sensoru nav, vai tie ir bojāti.   ||   || X ||
 b)             Bojāta elektroinstalācija.   ||   || X ||
 c)             Nav citu detaļu, vai tās ir bojātas.   ||   || X ||
 d)             Slēdzis bojāts vai nedarbojas pareizi.   ||   || X ||
 e)             ESC MIL norāda uz jebkāda veida sistēmas kļūmi. ||   || X ||
 8.          TRAUCĒJUMI
 8.1.       Troksnis
 8.1.1     Trokšņa slāpēšanas sistēma || a)                Trokšņa līmeņi pārsniedz prasībās atļauto līmeni(1).   ||   || X ||
 b)                Kāda trokšņa slāpēšanas sistēmas daļa ir vaļīga, nedroša, bojāta, nepareizi uzstādīta, trūkstoša vai redzami pārveidota tā, ka varētu ietekmēt trokšņa līmeņus.   Var nokrist ||   || X ||           X
 8.2.       Izplūdes gāzu izmeši
 8.2.1     Benzīna dzinēja emisija
 8.2.1.1     Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums || a)                Ražotāja uzstādītā emisijas kontroles aprīkojuma nav, vai tas ir acīmredzami bojāts vai pārveidots. ||   || X   ||
 b)                Noplūdes, kas var ietekmēt emisijas mērījumus ||   || X ||
 8.2.1.2  Gāzveida    emisija (A)(2) || a)             Gāzu emisija pārsniedz ražotāja norādītos līmeņus, ||   || X   ||
 b)             vai, ja šī informācija nav pieejama, CO emisija pārsniedz i)          transportlīdzekļiem, kas nav aprīkoti ar mūsdienīgu emisiju kontroles sistēmu –                4,5%, vai –                3,5% saskaņā ar pirmās reģistrācijas datumu vai pielietojumu, kas noteikts prasībās(1); ii)          transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar mūsdienīgu emisiju kontroles sistēmu –               tukšgaitā – 0,5% –               pie lieliem tukšgaitas apgriezieniem – 0,3% vai –               tukšgaitā – 0,3%[14] –               pie lieliem tukšgaitas apgriezieniem – 0,2% saskaņā ar pirmās reģistrācijas datumu vai pielietojumu, kas noteikts prasībās(1);   ||   || X ||
 c)             Lambda ārpus diapazona 1± 0,03 vai neatbilst ražotāja norādījumiem. ||   || X ||
 d)             OBD rādījumi norāda uz būtisku nepareizu darbību.   ||   || X ||
 e)             Attālie mērījumi uzrāda ievērojamu neatbilstību. ||   || X ||
 8.2.2        Dīzeļdzinēja emisija
 8.2.2.1. Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums || a)             Ražotāja uzstādītā emisijas kontroles aprīkojuma nav, vai tas ir acīmredzami bojāts.     ||   || X       ||
 b)             Noplūdes, kas var ietekmēt emisijas mērījumus ||   || X ||
 8.2.2.2  Dūmainība (A)(2) Šī prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā pirms 1980. gada 1. janvāra. || a)             Transportlīdzekļiem, kas reģistrēti vai pirmoreiz nodoti ekspluatācijā pēc datuma, kas norādīts prasībās(1), dūmainība pārsniedz transportlīdzekļa ražotāja plāksnītē norādīto līmeni. ||   || X   ||
 b)             Ja šī informācija nav pieejama vai ja prasības(1) neļauj izmantot atsauces vērtības dzinējiem bez turbopūtes – 2,5 m-1 , dzinējiem ar turbopūti – 3,0 m-1, vai transportlīdzekļiem, kas noteikti prasībās(1) vai pirmoreiz reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā pēc prasībās(1) norādītā datuma – 1,5 m-1[15]./   ||   || X ||
 c)             Attālie mērījumi uzrāda ievērojamu neatbilstību. ||   || X ||
 8.4.       Citi ar vidi saistīti aspekti
 8.4.1. Šķidruma noplūdes || Jebkādas pārmērīgas šķidruma noplūdes, kas var kaitēt videi vai apdraudēt citu satiksmes dalībnieku drošību. Pilienu veidošanās   Kaitīgu šķidrumu nepārtraukta pilēšana ||   ||     X ||         X
PIEZĪMES
“Prasības”
noteiktas tipa apstiprinājuma prasībās apstiprinājuma,
pirmās reģistrācijas datumā vai pirmo reizi nododot
ekspluatācijā, kā arī modernizēšanas pienākumos
vai reģistrācijas valsts tiesību aktos.
(A) Šīs
pozīcijas pārbaudei ir nepieciešams aprīkojums.
IV PIELIKUMS
Kravas nostiprināšanas pārbaude
1.         Trūkumu
klasifikācija
Trūkumus iedala kādā no
trūkumu grupām.
–
Maznozīmīgs trūkums: maznozīmīgs trūkums ir tad, ja krava ir
pienācīgi nostiprināta, bet nav izpildīti formāli
priekšraksti atbilstīgi normatīvajām specifikācijām.
–
Nozīmīgs trūkums: nozīmīgs trūkums ir tad, ja krava nav pietiekami
nostiprināta un pastāv iespēja, ka krava vai tās daļas
parasta pārvadājuma laikā rodošos spēku ietekmē var
ievērojami izkustēties vai apgāzties. Ja pārvadājuma
laikā konstatēti nozīmīgi trūkumi,
transportlīdzeklis jāimobilizē un vadītājam un
reģistrācijas turētājam ir pienākums nekavējoties
novērst šos trūkumus, pirms transportlīdzeklis var turpināt
ceļu.
–
Bīstams trūkums: bīstams trūkums ir tad, ja ir tieši apdraudēta
satiksmes drošība, jo parasta pārvadājuma laikā rodošos spēku
ietekmē krava vai tās daļa var tikt nozaudēta, krava rada
tiešu apdraudējumu vai tūlītēju apdraudējumu
personām.
Ja konstatēti vairāki trūkumi,
pārvadājumu klasificē saskaņā ar nopietnākā
trūkuma pakāpi. Ja konstatēti vairāki trūkumi un ja
paredzams, ka šie trūkumi apvienojumā pastiprina cits citu,
pārvadājumu klasificē saskaņā ar nākamo
augstāko trūkuma pakāpi.
2.         Pārbaudes
metodes
Pārbaudes metode ir vizuāls
novērtējums, ar ko pārbauda, vai vajadzīgajā
apmērā ir pareizi izmantoti atbilstīgi pasākumi kravas
nostiprināšanai tai piemērotā transportlīdzeklī
tā, lai transportlīdzekļa jebkura veida kustības
laikā, tostarp veicot ārkārtas bremzēšanu vai
ārkārtas pagriezienus vai uzsākot kustību pret kalnu,
–
kravai ir
iespējas tikai minimāli mainīt stāvokli attiecībā
pret citām kravas vienībām un transportlīdzekļa
bortiem vai virsmām,
–
nostiprinātai
kravai nav iespējas izkrist no kravas telpas, izkustēties ārpus
iekraušanas virsmas, traucēt drošu braukšanu, apdraudēt
dzīvību, veselību, īpašumu vai vidi.
3.         Trūkumu
novērtējums
1. tabulā norādīti
noteikumi, kas jāpiemēro kravas nostiprināšanas
pārbaudē nolūkā pārbaudīt, vai
pārvadājums notiek pieņemamos apstākļos.
Ja pārvadājums ietilpst
Direktīvas 95/50/EK[16] par vienotu
kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu
pārvadāšanu pa autoceļiem, darbības jomā, var būt
piemērojamas īpašākas prasības.
1. tabula
 Pozīcija || Trūkums || Trūkuma novērtējums
   || Maznozīmīgs || Nozīmīgs || Bīstams
 10. || Transportlīdzekļa piemērotība ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.1. || Priekšējais borts (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.1.1. || Daļēji vājināts rūsas bojājumu rezultātā, deformēts Daļēji ieplaisājis ||   || x ||   x ||
 10.1.2. || Nepietiekama stiprība (sertifikāts) Nepietiekams augstums ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.2. || Sānu borti (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.2.1. || Daļēji vājināti rūsas bojājumu rezultātā, deformēti, viras vai aizbīdņi neapmierinošā stāvoklī Daļēji ieplaisājuši; viru vai aizbīdņu nav, vai tie nedarbojas ||   || x ||   x ||
 10.2.2. || Nepietiekama sānu balsta stiprība (sertifikāts) Nepietiekams augstums ||   || x ||   x ||
 10.2.3. || Borta dēļi neapmierinošā stāvoklī Daļēji ieplaisājuši ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.3. || Aizmugurējais borts (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.3.1. || Daļēji vājināts rūsas bojājumu rezultātā, deformēts, viras vai aizbīdņi neapmierinošā stāvoklī Daļēji ieplaisājis; viru vai aizbīdņu nav, vai tie nedarbojas ||   || x ||   x ||
 10.3.2. || Nepietiekama stiprība (sertifikāts) Nepietiekams augstums ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.4. || Balsti (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.4.1. || Daļēji vājināti rūsas bojājumu rezultātā, deformēti vai nepietiekami piestiprināti pie transportlīdzekļa Daļēji ieplaisājuši; nestabili piestiprināti pie transportlīdzekļa ||   || x ||   x ||
 10.4.2. || Nepietiekama stiprība vai neapmierinoša konstrukcija Nepietiekams augstums ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.5. || Saišu piestiprināšanas vietas (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.5.1. || Neapmierinošs stāvoklis vai konstrukcija Nespēj izturēt saišu radītos spēkus ||   || x ||   x ||
 10.5.2. || Nepietiekams daudzums Nepietiekams daudzums saišu radīto spēku izturēšanai ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.6. || Nepieciešamās īpašās konstrukcijas (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.6.1. || Neapmierinošs stāvoklis, bojātas Daļēji ieplaisājušas; nespēj izturēt stiprinājumu radītos spēkus ||   || x ||   x ||
 10.6.2. || Nav piemērotas pārvadājamai kravai Nav uzstādītas ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.7. || Grīda (ja izmanto kravas nostiprināšanai) ||   ||   ||   ||
 10.7.1. || Neapmierinošs stāvoklis, bojāta Daļēji ieplaisājusi; nespēj noturēt kravu ||   || x ||   x ||
 10.7.2. || Nepietiekama slodzes klase Nespēj noturēt kravu ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20 || Izkustēšanās novēršanas metodes ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1. || Saslēgšana, bloķēšana un tieša apsiešana ||   ||   ||   ||
 20.1.1. || Tieša kravas piestiprināšana (bloķēšana) ||   ||   ||   ||
 20.1.1.1 || Pārāk liels attālums uz priekšu līdz priekšējam bortam: mazāk nekā 160 mm vairāk nekā 160 mm   ||   || x ||   x ||
 20.1.1.2. || Pārāk liels attālums uz sāniem līdz sānu bortam: mazāk nekā 160 mm vairāk nekā 160 mm ||   || x ||   x ||
 20.1.1.3. || Pārāk liels attālums uz aizmuguri līdz aizmugurējam bortam: mazāk nekā 160 mm vairāk nekā 160 mm ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.2. || Ierīces, piemēram, šķērsstieņi saitēm, bloķēšanas stieņi, latas un ķīļi, nostiprināšanai pie priekšpuses, sāniem un aizmugures ||   ||   ||   ||
 20.1.2.1. || Nepareizi piestiprinātas pie transportlīdzekļa Nepietiekami piestiprinātas Nespēj izturēt stiprinājumu radītos spēkus, vaļīgas || x ||   x ||     x ||
 20.1.2.2. || Nepareizs nostiprinājums Nepietiekams nostiprinājums Pilnīgi nelietderīgas || x ||   x ||     x ||
 20.1.2.3. || Nostiprināšanas ierīces nepietiekami piemērotas Nostiprināšanas ierīces pilnīgi nepiemērotas ||   || x ||   x ||
 20.1.2.4. || Izvēlētā iepakojumu nostiprināšanas metode nav optimālākā Izvēlētā metode pilnīgi nepiemērota ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.3. || Tieša nostiprināšana ar tīkliem un pārsegiem ||   ||   ||   ||
 20.1.3.1. || Tīklu un pārsegu stāvoklis (marķējuma nav/marķējuma bojāts, bet ierīce vēl aizvien ir darba kārtībā) Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces bojātas Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces nederīgas || x ||   x ||     x ||
 20.1.3.2. || Nepietiekama tīklu un pārsegu stiprība (spēj izturēt vairāk nekā 60 % stiprinājumu radīto spēku) Spēj izturēt mazāk nekā 60 % stiprinājumu radīto spēku ||   || x ||   x ||
 20.1.3.3. || Tīkli un pārsegi nepietiekami savilkti Spēj izturēt mazāk nekā 60 % stiprinājumu radīto spēku ||   || x ||   x ||
 20.1.3.4. || Tīkli un pārsegi nepietiekami piemēroti kravas nostiprināšanai Pilnīgi nepiemēroti ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.4. || Kravas vienību nodalīšana un aizsargiepakojums vai atstatums starp kravas vienībām ||   ||   ||   ||
 20.1.4.1. || Nodalīšanas un aizsargiepakojuma piemērotība Pārmērīga nodalīšana vai atstatums starp kravas vienībām ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.5. || Tieša apsiešana (horizontāli, šķērseniski un diagonāli novietotas saites, cilpas un atsperes) ||   ||   ||   ||
 20.1.5.1. || Neatbilst vajadzīgajai nostiprinājumu stiprībai (tomēr vairāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības) Mazāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.2. || Nostiprinājumi ar frikcijas mehānismu ||   ||   ||   ||
 20.2.1. || Vajadzīgās nostiprinājumu stiprības sasniegšana ||   ||   ||   ||
 20.2.1.1. || Neatbilst vajadzīgajai nostiprinājumu stiprībai (tomēr vairāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības) Mazāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.3. || Izmantotās kravas izkustēšanās novēršanas ierīces ||   ||   ||   ||
 20.3.1 || Kravas izkustēšanās novēršanas ierīču piemērotība Pilnīgi nepiemērota ierīce ||   || x ||   x ||
 20.3.2. || Marķējuma (piemēram, uzšuve/piekabes testēšanas marķējums) nav/marķējums bojāts, bet ierīce vēl aizvien ir darba kārtībā Marķējuma (piemēram, uzšuve/piekabes testēšanas marķējums) nav/marķējums bojāts, bet ierīce ir ievērojami nolietota || x ||   x ||   ||
 20.3.3. || Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces bojātas Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces nederīgas ||   || x ||   x ||
 20.3.4. || Vinčas nepareizi izmantotas Vinčas bojātas ||   || x ||   x ||
 20.3.5. || Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces izmantotas nepareizi (piemēram, nav nodrošināta malu aizsardzība) Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces izmantojuma rezultātā radušies bojājumi (piemēram, mezgli) ||   || x ||   x ||
 20.3.6. || Kravas izkustēšanās novēršanas ierīces piestiprinātas neatbilstīgi (tomēr vairāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības) Mazāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.4. || Aprīkojums (piemēram, pretslīdes paklājiņi, malu aizsardzības aprīkojums, malu slīdņi) ||   ||   ||   ||
 20.4.1. || Izmantots nepiemērots aprīkojums Izmantots nepareizs vai bojāts aprīkojums Izmantotais aprīkojums pilnīgi nepiemērots || x ||   x ||     x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.5. || Beramkravu, vieglu un vaļīgu kravu pārvadājumi ||   ||   ||   ||
 20.5.1. || Pārvadājuma laikā beramkrava tiek nopūsta no transportlīdzekļa uz ceļa Var novērst aiz transportlīdzekļa braucošo satiksmes dalībnieku uzmanību ||   || x ||   x ||
 20.5.2. || Beramkrava nav atbilstīgi nostiprināta Kravas nozaudēšana ||   || x ||   x ||
 20.5.3. || Vieglas preces nav pārsegtas Kravas nozaudēšana ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.6. || Baļķu pārvadājumi ||   ||   ||   ||
 20.6.1. || Pārvadājamie materiāli (baļķi) ir daļēji vaļīgi ||   ||   || x ||
 20.6.2. || Kravas vienības nostiprinājuma stiprība neatbilstīga (vairāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības) Mazāk nekā 60 % no vajadzīgās stiprības ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 30. || Krava nemaz nav nostiprināta ||   ||   || x ||
V PIELIKUMS
(priekšpuse)
Veidlapas
paraugs ziņojumam par tehnisko pārbaudi uz ceļa ar
kontrolsarakstu
1.
Pārbaudes vieta ………………………………………………
2.
Datums ………………………………………..
3.
Laiks ………………………………..………………
4.
Transportlīdzekļa valstspiederības
zīme un reģistrācijas numurs ……….…………
5.
Transportlīdzekļa identifikācija / VIN
numurs …………………..…………
6.
Transportlīdzekļa kategorija
 (a)  N1(a) (2,8 līdz 3,5 t) || □
 (b)  N2(a) (3,5 līdz 12 t) || □
 (c)  N3(a) (vairāk nekā 12 t) || □
 (d)  O2(a) (0,75 līdz 3,5 t) || □
 (e)  O3(a) (3,5 līdz 10 t) || □
 (f)  O4(a) (vairāk nekā 10 t) || □
 (g)  M2(a) (>9 sēdvietas(b) līdz 5 t) || □
 (h)  M3(a) (>9 sēdvietas(b) vairāk nekā 5 t) || □
 (i)  Cita transportlīdzekļa kategorija (3. panta 2. punkts) || □
7.
Odometra rādījums pārbaudes
laikā
8.         Transporta uzņēmums
a)      Nosaukums un adrese ………………………………
…………………………………………………
b)      Kopienas licences numurs(c)
(Regula (EK) Nr. 1072/2009) ……
9.         Vadītāja vārds,
uzvārds ………………………………
10.
Kontrolsaraksts
   || Pārbaudīts(d) || Nav pārbaudīts || Konstatēti defekti(e)
 0) identifikācija(f) || □ || □ || □
 1) bremžu iekārta || □ || □ || □
 2) stūres mehānisms(f) || □ || □ || □
 3) redzamība(f) || □ || □ || □
 4) apgaismes iekārtas un elektrosistēma(f) || □ || □ || □
 5) asis, riteņi, riepas, balstiekārta(f) || □ || □ || □
 6) šasija un šasijas detaļas(f) || □ || □ || □
 7) cits aprīkojums, tostarp tahogrāfs(f) un ātruma ierobežošanas ierīce || □ || □ || □
 8) traucējumi, tostarp emisijas un degvielas un/vai eļļas noplūde || □ || □ || □
 10) kravas nostiprināšana || □ || □ || □
11.
Pārbaudes rezultāts
 Aizliegums izmantot transportlīdzekli, kam ir nopietni trūkumi || □
12.
Dažādi/piezīmes ……………………………
13.
Iestāde/ierēdnis vai inspektors, kas
veicis pārbaudi
Paraksts:
 Pārbaudošā iestāde/ierēdnis vai inspektors || Vadītājs
 …………………………………… || ……………………………………
Piezīmes.
a)                Transportlīdzekļa
kategorija saskaņā ar 3. pantu.
b)                Sēdvietu
skaits, ieskaitot vadītāja sēdekli (reģistrācijas
apliecības punkts S.1).
c)                Ja
šī informācija ir pieejama.
d)                "Pārbaudīts"
nozīmē, ka pārbaudīta vismaz viena vai vairākas
šīs grupas pārbaudāmās pozīcijas, kas
norādītas Regulas XX/XX/XX II pielikumā.
e)                Trūkumi
norādīti otrā pusē.
f)                Testēšanas
un bojājumu novērtēšanas metodes saskaņā ar Regulas
XX/XX/XX II un III pielikumu.
(otra puse)
 0. TRANSPORTLĪDZEKĻA IDENTIFIKĀCIJA 0.1. Reģistrācijas numura zīmes 0.2. Transportlīdzekļa identifikācijas/šasijas/sērijas numurs 1. BREMŽU IEKĀRTA 1.1. Mehāniskais stāvoklis un darbība 1.1.1. Darba bremzes pedāļa šarnīrs 1.1.2. Pedāļa stāvoklis un bremzes darbināšanas ierīces gājiens 1.1.3. Vakuumsūknis vai kompresors un cilindri 1.1.4. Zema spiediena brīdinājuma mēraparāts vai indikators 1.1.5. Ar roku darbināms bremžu vadības vārsts 1.1.6. Stāvbremzes aktivators, vadības svira, stāvbremzes sprūdrats 1.1.7. Bremžu vārsti (kājas vārsti, izplūdes vārsti, regulatori) 1.1.8. Sakabes ierīces piekabes bremzēm (elektriskās un pneimatiskās) 1.1.9. Energoakumulatora spiedtvertne 1.1.10. Bremžu pastiprinātāji, galvenais cilindrs (hidrauliskās sistēmas) 1.1.11. Nelokanās bremžu caurulītes 1.1.12. Lokanās bremžu šļūtenes 1.1.13. Bremžu uzlikas un kluči 1.1.14. Bremžu trumuļi, bremžu diski 1.1.15. Bremžu troses, vilcējstieņi, sviras, savienojumi 1.1.16. Bremžu spēka pievads (ieskaitot bremžu energoakumulatorus vai hidrauliskos cilindrus) 1.1.17. Bremžu spēka regulators 1.1.18. Pašregulēšanas mehānismi un indikatori 1.1.19. Papildbremzes (ja tādas ir vai tādām jābūt) 1.1.20. Automātiska piekabes bremžu darbība 1.1.21. Visa bremžu sistēma 1.1.22. Pārbaudes iekārtas pieslēgvietas 1.2. Darba bremzes darbības rādītāji un efektivitāte 1.2.1. Darbības rādītāji 1.2.2. Efektivitāte 1.3. Papildu (avārijas) bremžu darbības rādītāji un efektivitāte 1.3.1. Darbības rādītāji 1.3.2. Efektivitāte 1.4. Stāvbremzes darbības rādītāji un efektivitāte 1.4.1. Darbības rādītāji 1.4.2. Efektivitāte 1.5. Papildbremžu darbības rādītāji 1.6. Bremžu pretbloķēšanas sistēma 2. STŪRES MEHĀNISMS 2.1. Mehāniskais stāvoklis 2.1.1. Stūres mehānisma stāvoklis 2.1.2. Stūres mehānisma korpusa stiprinājums 2.1.3. Stūres mehānisma savienojumu stāvoklis 2.1.4. Stūres mehānisma savienojumu darbība 2.1.5. Stūres pastiprinātājs 2.2. Stūres rats un statnis 2.2.1. Stūres rata stāvoklis 2.2.2. Stūres statnis 2.3. Stūres brīvgājiens 2.4. Stūres rata regulējums 2.5. Piekabes vadāmās ass grozīšanas mehānisms 3. REDZAMĪBA 3.1. Redzamības lauks 3.2. Stikla stāvoklis 3.3. Atpakaļskata spoguļi 3.4. Vējstikla tīrītāji   || 3.5. Vējstikla apskalotāji 3.6. Pretaizsvīšanas ierīce 4. LAMPAS, ATSTAROTĀJI, ELEKTROIEKĀRTA 4.1. Lukturi 4.1.1. Stāvoklis un darbība 4.1.2. Centrējums 4.1.3. Pārslēgšana 4.1.4. Atbilstība prasībām 4.1.5. Augstuma regulēšanas ierīces 4.1.6. Priekšējo lukturu tīrīšanas ierīce 4.2. Priekšējie un aizmugurējie gabarītlukturi, sānu gabarītgaismas un kontūrgaismu lukturi 4.2.1. Stāvoklis un darbība 4.2.2. Pārslēgšana 4.2.3. Atbilstība prasībām 4.3. Bremžu signāllukturi 4.3.1. Stāvoklis un darbība 4.3.2. Pārslēgšana 4.3.2. Atbilstība prasībām 4.4. Virzienrādītāji un avārijas brīdinājuma lukturi 4.4.1. Stāvoklis un darbība 4.4.2. Pārslēgšana 4.4.3. Atbilstība prasībām 4.4.4. Mirgošanas biežums 4.5. Priekšējie un aizmugurējie miglas lukturi 4.5.1. Stāvoklis un darbība 4.5.2. Centrējums 4.5.4. Pārslēgšana 4.5.2. Atbilstība prasībām 4.6. Atpakaļgaitas lukturi 4.6.1. Stāvoklis un darbība 4.6.2. Pārslēgšana 4.6.3. Atbilstība prasībām 4.7. Aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma lukturi 4.7.1. Stāvoklis un darbība 4.7.2. Atbilstība prasībām 4.8. Aizmugurējie atstarotāji, pamanāmības zīmes un aizmugurējās transportlīdzekļu pazīšanas zīmes 4.8.1. Stāvoklis 4.8.2. Atbilstība prasībām 4.9. Apgaismes iekārtām obligātie signalizatori 4.9.1. Stāvoklis un darbība 4.9.2. Atbilstība prasībām 4.10. Elektriskie savienojumi starp velkošo transportlīdzekli un piekabi vai puspiekabi 4.11. Elektroinstalācija 4.12. Neobligāti lukturi un atstarotāji 4.13. Akumulators 5. ASIS, RITEŅI, RIEPAS UN BALSTIEKĀRTA 5.1. Asis 5.1.1. Asis 5.1.2. Pusass šarnīri 5.1.3. Riteņu gultņi 5.2. Riteņi un riepas 5.2.1. Gājriteņa rumba 5.2.2. Riteņi 5.2.3. Riepas   || 5.3. Balstiekārtas sistēma 5.3.1. Atsperes un stabilizators 5.3.2. Amortizatori 5.3.3. Griezes momenta pārvadi, piekares plaukti, piekares šķērssviras un piekares pleci 5.3.4. Balstiekārtas šarnīri 5.3.5. Pneimatiskā balstiekārta 6. ŠASIJA UN ŠASIJAS DETAĻAS 6.1. Šasija vai rāmis un stiprinājumi 6.1.1. Vispārējais stāvoklis 6.1.2. Izplūdes caurules un klusinātāji 6.1.3. Degvielas tvertne un caurules (ieskaitot apkures degvielas tvertnes un caurules) 6.1.4. Buferi, sānu drošības konstrukcija un aizmugurējā apakšā pabraukšanas aizsardzība 6.1.5. Rezerves riteņa turētājs 6.1.6. Sakabes mehānismi un vilkšanas aprīkojums 6.1.7. Transmisija 6.1.8. Dzinēja stiprinājumi 6.1.9. Dzinēja darbības rādītāji 6.2. Kabīne un virsbūve 6.2.1. Stāvoklis 6.2.2. Stiprinājums 6.2.3. Durvis un rokturslēgi 6.2.4. Grīda 6.2.5. Vadītāja sēdeklis 6.2.6. Citi sēdekļi 6.2.7. Braukšanas vadības ierīces 6.2.8. Kabīnes kāpšļi 6.2.9. Cita iekšējā un ārējā apdare un aprīkojums 6.2.10. Dubļusargi (spārni), pretšļakatu ierīces 7. CITS APRĪKOJUMS 7.1. Drošības jostas/sprādzes 7.1.1. Stiprinājuma drošība 7.1.2. Stāvoklis 7.1.3. Drošības jostas slodzes ierobežotājs 7.1.4. Drošības jostu nospriegotāji 7.1.5. Drošības spilvens 7.1.6. Gaisa spilvenu drošības sistēmas (SRS) 7.2. Ugunsdzēšamais aparāts 7.3. Slēdzenes un pretaizdzīšanas ierīce 7.4. Brīdinājuma trijstūris 7.5. Pirmās palīdzības piederumu komplekts, 7.6. Riteņa atbalstķīļi 7.7. Skaņas signālierīce 7.8. Spidometrs 7.9. Tahogrāfs 7.10. Ātruma ierobežošanas ierīce 7.11. Odometrs 7.12. Elektroniskā stabilitātes kontrole (ESC) 8. TROKSNIS 8.1. Trokšņa slāpēšanas sistēma 8.2. Izplūdes gāzu izmeši 8.2.1. Benzīna dzinēja emisija 8.2.1.1. Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums 8.2.1.2. Gāzveida emisijas 8.2.2. Dīzeļdzinēja emisija 8.2.2.1. Izplūdes gāzu emisijas kontroles aprīkojums 8.2.2.2. Dūmainība 8.3. Elektromagnētisko traucējumu novēršanas iekārta 8.4. Citi ar vidi saistīti aspekti 8.4.1. Redzami dūmi 8.4.2. Šķidruma noplūdes
VI PIELIKUMS
Standarta
veidlapa ziņojumam Komisijai
Standarta
veidlapu izstrādā ar datoru apstrādājamā
formātā un nosūta elektroniski, izmantojot standarta biroja
programmatūru.
Katra dalībvalsts
sagatavo:
–
vienu vienotu kopsavilkuma tabulu un
–
par katru pārbaudīto
transportlīdzekļu reģistrācijas valsti atsevišķu
sīki izstrādātu tabulu, kurā ietver informāciju par
pārbaudītajiem transportlīdzekļiem un konstatētajiem
trūkumiem katrā transportlīdzekļu kategorijā.
KOPSAVILKUMA
TABULA
 Ziņotāja dalībvalsts: || piem., Beļģija ||   || Pārskata periods || 2014 || līdz || 2015 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   || * Citas transportlīdzekļu kategorijas: N1, M1, O1, O2, L, … ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Transportlīdzekļa kategorija || N2 || N3 || M2 || M3 || O3 || O4 || Cita* || Kopā
   || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits
 Apvienotā Karaliste ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Austrija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Beļģija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Bulgārija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  0 ||  0
 Čehija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Dānija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Francija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Grieķija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Igaunija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Īrija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Itālija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Kipra ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Latvija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Lietuva ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Luksemburga ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Malta ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Nīderlande ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Polija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Portugāle ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Rumānija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  0 ||  0
 Slovākija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Slovēnija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Somija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Spānija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Ungārija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Vācija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Zviedrija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Ziņotāja dalībvalsts: || piem., Beļģija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Ziņotājas dalībvalsts nosaukums ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reģistrācijas valsts: || piem., Bulgārija ||   ||   ||   ||   ||   ||   || PERIODS: no || 01/2012 || līdz || 12/2013 ||
   || Transportlīdzekļu reģistrācijas valsts nosaukums ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   || * Citas transportlīdzekļu kategorijas: N1, M1, O1, O2, L, … ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Transportlīdzekļa kategorija || N2 || N3 || M2 || M3 || O3 || O4 || Cita* || Kopā ||
   || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits || Pārbaudīto transportlīdzekļu skaits || Izdoto aizliegumu skaits ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 Informācija par bojājumu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums || Pārbaudīts || Trūkums ||
 0) identifikācija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 1) bremžu iekārta ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 2) stūres mehānisms ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 3) redzamība ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 4) apgaismes iekārtas un elektrosistēma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 5) asis, riteņi, riepas, balstiekārta ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 6) šasija un šasijas detaļas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 7) cits aprīkojums, tostarp tahogrāfs un ātruma ierobežošanas ierīce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 8) traucējumi, tostarp emisijas un degvielas un/vai eļļas noplūde ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 10) kravas nostiprināšana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Informācija par bojājumu (papildu) ||
 1.1.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 1.1.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 2.1.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 2.1.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 3.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 3.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 8.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 8.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 Trūkumu kopējais skaits ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||
[1]               48 % transportlīdzekļiem, kuriem nav ABS
vai kuru tips apstiprināts pirms 1991. gada 1. oktobra.
[2]               45 % transportlīdzekļiem, kas
reģistrēti pēc 1988. gada vai pēc datuma, kurš
noteikts noteikumos 1/, atkarībā no tā, kas ir vēlāk.
[3]               43 % puspiekabēm un piekabēm ar
regulējama augstuma piekabes iekārtu, kas reģistrētas
pēc 1988. gada vai pēc datuma, kurš noteikts noteikumos 1/,
atkarībā no tā, kas ir vēlāk.
[4]               2,2m/s2 N1, N2 un N3
transportlīdzekļiem.
[5]               Norāda uz
pozīcijām, kas saistītas ar transportlīdzekļa
stāvokli un tā piemērotību izmantošanai satiksmē, bet
nav uzskatāmas par būtiskām pat periodiskās apskates
gadījumā.
[6]               Tips ir apstiprināts atbilstoši
robežvērtībām, kuras minētas I pielikuma
5.3.1.4. iedaļas A vai B rindā
Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu
98/69/EK vai vēlāk, vai pirmoreiz reģistrējot vai nododot
ekspluatācijā pēc 2002. gada 1. jūlija.
[7]               Tips ir apstiprināts
atbilstoši robežvērtībām, kuras minētas I pielikuma
5.3.1.4 iedaļas B rindā
Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK
vai vēlāk; I pielikuma 6.2.1. iedaļas B1, B2 vai C
rindā Direktīvā 88/77/EEK, kurā grozījumi
izdarīti ar Direktīvu 1999/96/EK vai vēlāk, vai pirmoreiz
reģistrējot vai nododot ekspluatācijā pēc
2008. gada 1. jūlija.
[8]               Neatbilstošs remonts vai pārveidojums ir remonts
vai pārveidojums, kas apdraud transportlīdzekļa satiksmes
drošību vai negatīvi ietekmē apkārtējo vidi.
[9]               48 % transportlīdzekļiem, kuriem nav ABS
vai kuru tips apstiprināts pirms 1991. gada 1. oktobra.
[10]             45 % transportlīdzekļiem, kas
reģistrēti pēc 1988. gada vai datumā, kurš noteikts
prasībās, atkarībā no tā, kas iestājas
vēlāk.
[11]             43 % puspiekabēm un puspiekabēm ar
regulējama augstuma piekabes iekārtu, kas reģistrētas
pēc 1988. gada vai no datuma, kas paredzēts prasībās,
atkarībā no tā, kas iestājas vēlāk.
[12]             2,2m/s2 N1, N2 un N3
transportlīdzekļiem.
[13]             Norāda uz
pozīcijām, kas saistītas ar transportlīdzekļa
stāvokli un tā piemērotību izmantošanai satiksmē, bet
nav uzskatāmas par būtiskām pat periodiskās apskates
gadījumā.
[14]             Tips ir apstiprināts atbilstoši
robežvērtībām, kuras minētas I pielikuma
5.3.1.4. iedaļas A vai B rindā
Direktīvā 70/220/EEK vai vēlāk, vai pirmoreiz
reģistrējot vai nododot ekspluatācijā pēc
2002. gada 1. jūlija.
[15]                    Tips ir
apstiprināts atbilstoši robežvērtībām, kuras minētas
I pielikuma 5.3.1.4 iedaļas B rindā
Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar
Direktīvu 98/69/EK vai vēlāk; I pielikuma
6.2.1. iedaļas B1, B2 vai C rindā
Direktīvā 88/77/EEK.
[16]             OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.