title: Priekšlikums Padomes lemumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā # Priekšlikums Padomes lemumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0180(01)

Priekšlikums Padomes Lemumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā  /* COM/2006/0180 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.4.2006COM(2006) 180 galīgā redakcija2006/0061 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomāPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSŠis priekšlikums nāk klajā, kad jau ir pieņemta Eiropas Savienības augstākās izglītības programma un ES un ASV attiecībās par mērķi izvirzīts augstākajai izglītībai kļūt par pasaules līmeņa etalonu būtiskuma un izcilības ziņā un panākt plašāku sadarbību izglītības jomā.Izglītība ir kļuvusi par svarīgu sastāvdaļu Lisabonas stratēģijā, kas paredz, ka izglītībai Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam jākļūst par pasaules līmeņa etalonu. Šo mērķi var sasniegt tikai tad, ja izglītība Eiropā pastāvīgi atbilst norisēm pasaulē, konkrēti to var panākt, sadarbojoties un pārbaudot pieejas un standartus salīdzinājumā ar pieejām un standartiem tādās pasaules attīstītākajās valstīs kā Amerikas Savienotās Valstis (turpmāk tekstā — ASV).Attiecības ar ASV Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgas, un to joma pastāvīgi paplašinās. ES un ASV 2004. gada Dromolendas augstākā līmeņa sanāksmē līderi vienojās meklēt sadarbības līdzekļus un labāko praksi, kā veicināt ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu un jauninājumus. Komisija 2005. gada 18. maijā pieņēma paziņojumu par stiprāku ES un ASV partnerību[1], kas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju noteica, ka sadarbība izglītības un apmācību jomā ir svarīgs līdzeklis, kā sekmēt izglītību un jauninājumus, un aicināja atjaunot un pastiprināt pašreizējo nolīgumu par augstāko izglītību un profesionālo izglītību. ES un ASV Vašingtonas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 20. jūnijā līderi vienojās par iniciatīvu, kā sekmēt transatlantisko ekonomikas integrāciju un izaugsmi, nosakot, ka sadarbība izglītības jomā ir viens no līdzekļiem, „kā palielināt transatlantisko sinerģiju, lai kļūtu par ekonomiku, kas aizvien vairāk balstās uz zināšanām”, un apņēmās strādāt, lai „atjaunotu un pastiprinātu ASV un ES nolīgumu par augstāko izglītību un profesionālo izglītību, iekļaujot Fulbraita un Eiropas Savienības programmu, lai pastiprinātu sadarbību izglītības jomā un mūsu pilsoņu transatlantisku apmaiņu.”Pašreizējais nolīgums noslēgts 2000. gadā, un ar to atjaunoja ES un ASV programmu uz nākamajiem pieciem gadiem, kas paiet 2005. gadā. Ārējs novērtējums tika veikts no 2004. gada oktobra līdz 2005. gada martam. Neatkarīgajā novērtējumā secināja, ka programma ir efektīvs līdzeklis, kā augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā izveidot ilgstošu transatlantisko partnerību un sinerģiju, un ka tas palīdz uzlabot savstarpējo izpratni par cilvēkresursu attīstību un tās kvalitāti. Komisija 2005. gada 27. jūnijā pieņēma paziņojumu par šā novērtējuma rezultātiem[2].Ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. oktobra lēmuma, ar ko Komisiju pilnvaro uzsākt sarunas attiecībā uz jaunu nolīgumu ar ASV, pielikumā iekļautās sarunu norādes, Komisija ir vienojusies par jaunu nolīgumu ar ASV[3].Padomei lūdz apstiprināt lēmumus par to, ka tiek parakstīts un noslēgts nolīgums, ar ko atjauno sadarbības programmu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā laikposmā no 2006. līdz 2013. gadam.2. PRIEKšLIKUMA MēRķI2.1. Vispārīgie mērķiES un ASV programmas vispārīgie mērķi ir:1.  sekmēt Eiropas Kopienas un ASV tautu savstarpēju saprašanos, tostarp plašākas zināšanas par to valodām, kultūru un iestādēm; kā arī2.  uzlabot cilvēkresursu attīstības kvalitāti Eiropas Kopienā un Amerikas Savienotajās Valstīs, tostarp veicināt nepieciešamo prasmju apguvi, lai pielāgotos globālās ekonomikas, kas aizvien vairāk balstās uz zināšanām, radītajiem izaicinājumiem.ES un ASV programma tādēļ tieksies abpusēji sekmēt augstākās izglītības un profesionālās izglītības kvalitāti.2.2. Konkrētie mērķiES un ASV programmas konkrētie mērķi ir:3.  sekmēt sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā4.  veicināt augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu attīstību5.  veicināt atsevišķu dalībnieku personīgo attīstību viņu pašu interesēs un kā līdzekli programmas vispārīgā mērķa sasniegšanai; kā arī6.  veicināt ES un ASV pilsoņu transatlantisku apmaiņu.2.3. Darbības mērķiES un ASV programmas darbības mērķi ir:7.  atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, lai sekmētu kopīgas studiju programmas un mobilitāti8.  uzlabot transatlantiskās studentu mobilitātes kvalitāti, veicinot pārredzamību, savstarpēju kvalifikācijas kā arī studiju un apmācību periodu atzīšanu, un nepieciešamības gadījumā kredītpunktu pārnesamību9.  atbalstīt sadarbību starp publiskām un privātām organizācijām augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu par politikas jautājumiem; kā arī10.  atbalstīt profesionāļu transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar ES un ASV attiecībām.3. ATBILSTīBA POLITIKAI CITāS JOMāSES un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības programma ir saskaņā ar citiem ES instrumentiem šajās jomās un tos papildina, dodot iespēju sasniegt kvalitatīvas izglītības mērķus sasdarbībā starp ES un ASV. Turklāt programma nodrošinātu transatlantisku sadarbību starp atsevišķiem cilvēkiem, kuras trūkst citās ES izglītības un profesionālās izglītības programmās.Programma papildina ES izcilības centru tīkla ASV universitātēs darbības tādā ziņā, ka tā piedāvātu papildu iespējas apmaiņai un sekmētu strukturālu sadarbību starp iestādēm un organizācijām abos Atlantijas okeāna krastos.Tādā veidā programma veicina arī Komisijas oficiālos diplomātiskos centienus ASV, tostarp Komisijas delegāciju oficiālās diplomātiskās aktivitātes Vašingtonā un Ņujorkā, atbilstīgi pastiprinātai publiskās diplomātijas izmantošanai, jo īpaši attiecībā uz ES galvenajiem stratēģiskajiem partneriem.4. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM-  Pētījums 2001. gadā par sadarbības iespējām profesionālās izglītības un mācību jomāŠis pētījums, ko pasūtīja Komisija, apliecināja, cik svarīga ir EK un ASV sadarbība profesionālās izglītības un mācību jomā. Profesionālās izglītības iestādes ne vienmēr ir labi sagatavotas transatlantiskajai sadarbībai, tomēr pastāv liels potenciāls, lai savstarpēji bagātinātos šādā sadarbībā, kas piedāvā jaunas mobilitātes iespējas studentiem, stažieriem un personālam, kam citādi tas nebūtu pieejams. Pētījumā norādīts, ka vajadzīgs ievērojams budžeta palielinājums, lai profesionālā izglītība varētu attīstīties līdzvērtīgi ar augstāko izglītību.-  Vidusposma ārējais novērtējumsĀrējo novērtējumu pabeidza 2005. gada sākumā. Novērtējums apliecināja programmas efektivitāti un svarīgumu un to, ka programma ir izdevīga iesaistītajām iestādēm, pasniedzējiem un studentiem. Tomēr programma tiek uzskatīta par pārāk mazu, lai ietekmētu Eiropas Savienības un ASV tautu savstarpēju saprašanos. Kaut arī projekti lielākoties ir ilgtspējīgi, ne visas darbības tiek turpinātas vienā un tajā pašā veidā. Novērtētāji konkrēti ieteica ieviest sistēmu, kurā veiksmīgajiem projektiem sniedz papildu mobilitātes piešķīrumus. Komisija 2005. gada 27. jūnijā pieņēma paziņojumu par šā novērtējuma rezultātiem[4].-2004. gada Vašingtonas seminārs par ES un ASV sadarbības nākotniKopā ar ASV Izglītības departamentu 2004. gada 27. novembrī Vašingtonā tika organizētas apaļā galda diskusijas ar prominentiem ASV un ES ekspertiem un valdības pārstāvjiem. Eksperti secināja, ka ES un ASV programma bijusi ļoti vērtīga iesaistītajām iestādēm, pasniedzējiem un studentiem un ka tā bijusi stratēģiski svarīga attiecībās starp atsevišķiem ES un ASV cilvēkiem. Viņi uzsvēra, ka programma ļauj attīstīt transatlantisko daudzpusējo partnerību, pozitīvi ietekmējot pasniedzējus un iesaistītos apmaiņas studentus. Minētie apmaiņas studenti konkrēti varētu ievērojami palielināt zināšanas par kultūru mijietekmi, palielināt pielāgošanās spēju, uzlabot akadēmisko sniegumu un palielināt iespējas atrast kvalitatīvas darba vietas starptautiskajā tirgū. Tika arī uzsvērts, ka jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka programmai ir lielāka un ilgstoša ietekme. Tādēļ bija vajadzīga liela mēroga programma un pasākumi, kas palīdzētu atsevišķo projektu ilgtspējai. Galu galā tika ieteikts programmu papildināt ar pasākumiem un politikas dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar sistēmu.5. IZSKATīTāS IESPēJAS5.1. Pieejas un instrumenti: politikas dialogs un koordinācijaPolitikas dialogs starp Eiropas Savienību un ASV var noteikti sekmēt labāku izpratni par izglītības un mācību stratēģijām, radīt paraugprakses apmaiņu un galu galā nodrošināt pasākumus, kas tieši ietekmē pilsoņus.Tomēr politikas dialogs viens pats nevar radīt novatorisku sadarbību starp cilvēkiem, no kuriem arī nāktu iniciatīva, vai veicināt jaunu cilvēku kvalitatīvu mobilitāti un lielākas iespējas jauniešiem un organizācijām iegūt transatlantiskās apmaiņas pieredzi. Lai veicinātu un atbalstītu šādu darbību, vajadzīga konkrētas rīcības programma.5.2. Iespējamās alternatīvas izdevumu programmai5.2.1. Integrācija pašreizējās vai ierosinātajās sistēmāsTādas pašreizējās izglītības un mācību programmas kā „ Socrates ” vai „ Leonardo da Vinci ” ir paredzētas tikai dalībvalstu auditorijai un orientētas vienīgi uz to. Lēmumu pieņemšanas process, rīcības tipoloģija un īstenošanas mehānismi nav īpaši piemēroti ES un ASV divpusējai sadarbībai augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā. Tas pats attiecas uz topošo mūžizglītības programmu.„ Erasmus Mundus ” nolūks ir veicināt augstākās izglītības kvalitāti Eiropas Savienībā un popularizēt to visā pasaulē ar stipendiju shēmu trešu valstu studentiem un stipendiātiem. Erasmus Mundus ir augstākās izglītības programma, kuras mērķis ir maģistra līmeņa studijām piesaistīt studentus no valstīm ārpus ES. Pati par sevi tā nav paredzēta divpusējai apmaiņai, transatlantiskai studiju programmu izstrādei un iestāžu sadarbībai. Tā neattiecas uz profesionālo izglītību, un tajā lielākā uzmanība veltīta augstākā līmeņa izglītībai, savukārt ierosinātā programma sadarbībai ar ASV galvenokārt ir veltīta darbībām augstskolas pēdējo kursu līmenī.Arī citas ārējās programmas nav piemērotas, lai sasniegtu ES un ASV divpusējās sadarbības mērķus.5.2.2. Nolīguma atjaunošana un programmas turpināšana pašreizējā veidāIerosinātais nolīgums un programma, kas ar to tiktu izveidota, neparedz radikāli atkāpties no līdzšinējās sadarbības struktūras, un tā atbilst Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumam[5], kurā aicināts pastiprināt pašreizējo sadarbību un, uzņemoties kopējas saistības 2005. gada jūnija ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, atjaunot un pastiprināt nolīgumu, lai atbalstītu sadarbību izglītības jomā un ES un ASV pilsoņu apmaiņu.Programmā tiktu ņemtas vērā atziņas, kas gūtas no iepriekšējās pieredzes un no neatkarīgā vidusposma novērtējuma, nošķirot augstāko izglītību un profesionālo izglītību, veicinot kopīgās studiju programmas, atbalstot izcilību un veicinot studentu, stažieru un personāla apmaiņu.Novērtējumā tika secināts, ka esošās programmas mazais budžets ir ierobežojis programmas iespējamo ietekmi uz augstāko izglītību un liedzis nozīmīgas sadarbības attīstību profesionālās izglītības jomā. Programma, kas izveidojama ar ierosināto nolīgumu, ir saistīta ar budžeta palielinājumu (no EUR 2 milj. līdz aptuveni EUR 6,5 milj. gadā), jo jāņem vērā ES un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības sistēmas lielums un sadarbības potenciāls.5.3. Apsvērto iespēju pozitīvās un negatīvās ietekmes novērtējumsSasniedzot mērķus, programma īstermiņā un ilgtermiņā laikā pozitīvi ietekmētu jauniešus, kā arī iestādes un organizācijas, kas nodarbojas ar augstākās izglītības un profesionālās izglītības jautājumiem. Transatlantiskā mobilitāte dalībniekiem dotu vērtīgu pieredzi, kas viņiem palīdzētu labāk integrēties mūsdienu sabiedrībā un zināšanu ekonomikā.Sadarbība iestāžu starpā palīdzētu tām uzlabot mācību plānus un mācīšanas metodes, citai no citas apgūstot labāko pieredzi un kopā izstrādājot jaunas pieejas.Ilgtermiņā sadarbība palīdzētu saglabāt cilvēku ļoti labu savstarpējo saprašanos, kas pastāv Eiropas Savienības un ASV starpā.Ietekme sociālā, ekonomikas vai vides līmenī savstarpēji nekonfliktē.5.4. Pamatojums pašreizējās iespējas izvēleiPastāv visnotaļ liela vienprātība par to, ka augstākajai izglītībai jāpaliek programmas galvenajam elementam. Vienlaikus programma transatlantiskajā sadarbībā iesaistītu profesionālās izglītības un mācību organizācijas, kas citādi šādā sadarbībā nevarētu piedalīties.Saistībā ar mūžizglītību un lai pastiprinātu ES un ASV attiecību cilvēku personisko kontaktu aspektu, programmā varētu iesaistīties arī jauni speciālisti, galvenokārt tādi, kas ir ārpus akadēmiskās un publiskās administrācijas jomas un kas vēlas studēt vai piedalīties mācībās tajās jomās, kuras ir īpaši svarīgas ES un ASV attiecībām, un ko noteiks, apspriežoties ar ASV iestādēm.Programmas ietekmi varētu pastiprināt, uzsākot uz politiku orientētus projektus jomās, kas ir gan Eiropas Savienības, gan ASV kopēju interešu jomā. Tie būtu projekti ar sistēmisku ietekmi, kuri varētu ietekmēt ne vien iestādes/ organizācijas/ indivīdus, kas tieši iesaistīti to īstenošanā. Šo projektu mērķis būtu palielināt zināšanas par paraugpraksi attiecībā uz tādiem jautājumiem kā izglītības un mācību sistēmu kvalitāte un saderība, visiem pieejama mūžizglītība un izglītības un mācību sistēmu atvērtība pasaulei, kā arī apmainīties ar to.6. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI6.1. Juridiskais pamatsPriekšlikums pamatots ar Līguma 149., 150. un 300. pantu.6.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāteProgramma papildinātu divpusējās sadarbības mehānismus starp dalībvalstīm un ASV, ierosinot turpināt sadarbības divpusējo satvaru. Tā pilnībā ievērotu dalībvalstu kompetences, atstājot iniciatīvu atsevišķām iestādēm un organizācijām. Ierosinot atjaunot programmu, netiek paredzēti reglamentējoši risinājumi, kas būtu pretrunā dalībvalstu ekskluzīvai kompetencei šajā jomā. Tiek nodrošināta proporcionalitāte.7. IESAISTīšANāS APRAKSTSProgrammas mērķus īstenotu turpmāk minētajos rīcības virzienos.7.1. Ar augstākās izglītības un profesionālās izglītības programmu saistītie rīcības virzieni.7.1.1. Konsorcija projektiŠā rīcības virziena mērķauditorija būtu augstākās izglītības un profesionālās mācību iestādes un organizācijas, to personāls, studenti un stažieri. Rīcības virziens atbildīs diviem konkrētiem mērķiem: ieguldījums augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu un organizāciju attīstībā un personāla, studentu un stažieru mobilitātes palielināšanā.Šādi projekti lielā mērā iedvesmotos no pašlaik finansētajiem kopprojektiem un atbalstītu dubultu vai kopēju zinātnisko grādu iegūšanas programmas, kuras izveidojuši un vada daudzpusēji ES un ASV augstākās izglītības konsorciji, kā arī stipendijas studentiem, pasniedzējiem un personālam.Konsorcija projektos lielākā uzmanība būtu veltīta prioritārām jomām, ko, apspriežoties ar ASV iestādēm, atzīst par galvenajām ES un ASV sadarbībā.7.1.2. Izcilības (turpmākie) mobilitātes projektiŠajā rīcības virzienā programma galvenokārt atbalstīs studentu mobilitāti konsorcija projektos, ko vada augstākās un profesionālās izglītības iestādes, kuras pierādījušas savu izcilību, un projektos, kas finansēti saskaņā ar iepriekšējiem ES un ASV nolīgumiem. Šis pasākums popularizētu programmu, lielāko uzmanību veltot izcilībai. Tas palielinātu finansēto projektu motivāciju nodrošināt labas kvalitātes mobilitātes projektus un veicināt to ilgtspēju.7.2. Uz politiku orientēti pasākumiŠā rīcības virziena mērķauditorija ir organizācijas, kas nodarbojas ar augstākās izglītības un profesionālās izglītības jautājumiem. Ar to īstenojamie konkrētie mērķi būtu sekmēt sadarbību starp ES un ASV attiecībā uz augstākās izglītības un profesionālās izglītības attīstību, lielāko uzmanību veltot prioritāriem jautājumiem. Ilgtermiņā rīcība ietekmētu politikas un sistēmas attīstību.Šīs kategorijas darbības varētu ietvert studijas, konferences, seminārus, darba grupas, salīdzinošu novērtēšanu.7.3. Šūmaņa—Fulbraita individuālās mobilitātes stipendijasŠā rīcības virziena mērķauditorija būtu atsevišķi jaunie speciālisti (tostarp speciālisti, kas pašlaik mācās), galvenokārt tādi, kas ir ārpus akadēmiskās un publiskās administrācijas jomas (lēmēji, sociālo partneru pārstāvji, žurnālisti u. c.) un kas vēlas studēt vai piedalīties mācībās jomās, kuras ir īpaši svarīgas ES un ASV attiecībām, dalībniekus nosakot, apspriežoties ar ASV iestādēm.7.4. Absolventu asociācijaŠā rīcības virziena programma atbalstītu absolventu asociācijas, kurās darbotos studenti, kas piedalījušies ES un ASV atbalstītajās augstākās vai profesionālās izglītības apmaiņas programmās.8. IETEKME UZ BUDžETUIerosinātā programma astoņu gadu posmā (2006.—2013.) izmaksātu ne vairāk kā EUR 46 milj., ja arī ASV piešķir finansējumu.8.1. Budžeta palielinājuma pamatojumsKā norādīts 5.2. punktā, 2000.–2005. gada programmas mazais budžets ir ierobežojis programmas potenciālo ietekmi uz augstāko izglītību un kavējis ievērojamas sadarbības attīstību profesionālās izglītības jomā.8.2. Izmaksu noteikšana-pamatsummas aprēķinu vajadzībām8.2.1. Augstākajai izglītībai un profesionālajai izglītībai paredzētie pasākumiAr mobilitāti nesaistītiem projektiem vidējais piešķīrums būtu EUR 120 000.Kopīgie konsorcija projekti : četrus gadus īstenojamiem projektiem -EUR 664 000 , no tiem EUR 544 000 paredzēti studentu stipendijām (aprēķini veikti pieņemot, ka pavisam 32 studenti vidēji 15 mēnešus saņem stipendiju EUR 1000 mēnesī un vienreizēju pabalstu EUR 2000 ceļošanas un pārvākšanās izdevumiem), kopsummā EUR 60 000 konsorcija partneriem (EUR 7500 gadā katrai iestādei: 7500x2x4) un EUR 60 000 pasniedzēju un personāla mobilitātes stipendijām (EUR 1000 mācību nedēļā un EUR 1000 ceļošanas izdevumiem).Izcilības mobilitātes konsorcija projekti: tiks finansēti līdzīgi kā kopīgie konsorcija projekti.8.2.2. Citi pasākumiUz politiku orientēti pasākumi: EUR 100 000.Šūmaņa—Fulbraita individuālās mobilitātes stipendijas: EUR 20 000 (EUR 3 000 mēnesī + EUR 2000 ceļa izdevumiem vienam stipendiātam vidēji 6 mēnešiem).Atbalstu absolventu apvienībai vienā gadā varētu lēst EUR 15 000 apmērā.8.3. Gaidāmie rezultātiProgramma astoņu gadu posmā atbalstīs aptuveni 274 projektus (sīkāku informāciju sk. finanšu pārskata 8. punktā). Mobilitātes pasākumos programmas laikā piedalīsies aptuveni 6 000 cilvēku no ES un ASV.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. un 150. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6],tā kā:11.  Ar 2005. gada 24. oktobra Lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā.12.  Kopienas vārdā Komisija risināja sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ņemot vērā norādes, kas iekļautas pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisiju pilnvaro risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā.13.  Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis plāno gūt savstarpēju labumu no šādas sadarbības, kam no Kopienas puses jābūt papildinājumam divpusējām programmām starp dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm un kam jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība.14.  Ir nepieciešams parakstīt nolīgumu, kura izstrādes sarunās piedalījusies Komisija, lai vēlāk to iespējams noslēgtu,IR NOLEMUSI ŠADI.Vienīgais pants1. Ņemot vērā nolīguma noslēgšanu nākotnē, Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā.2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2006/0061 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. un 150. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:15.  Ar 2005. gada 24. oktobra Lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā.16.  Kopienas vārdā Komisija risināja sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ņemot vērā norādes, kas iekļautas pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisiju pilnvaro risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā.17.  Kopiena un Amerikas Savienotās Valstis plāno gūt savstarpēju labumu no šādas sadarbības, kam jābūt, no Kopienas puses, papildinājumam divpusējām programmām starp dalībvalstīm un Amerikas Savienotajām Valstīm un kam jānodrošina Eiropas pievienotā vērtība.18.  Šo nolīgumu saskaņā ar Padomes […] Lēmumu …/…/EK Kopienas vārdā parakstīja [datums], ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu nākotnē.19.  Nolīgums ir jāapstiprina,IR NOLEMUSI ŠADI.1. pants1. Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā.2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsEiropas Kopienas delegāciju Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 6. pantā, veido Komisijas pārstāvis, kam palīdz pārstāvis no katras dalībvalsts.3. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu, kas tiesīga veikt nolīguma 12. panta 1. punktā paredzēto paziņošanu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSNOLīGUMS STARP EIROPAS KOPIENU UN AMERIKAS SAVIENOTAJāM VALSTīM, AR KO ATJAUNO SADARBīBAS PROGRAMMU AUGSTāKāS IZGLīTīBAS UN PROFESIONāLāS IZGLīTīBAS UN MāCīBU JOMāEIROPAS KOPIENA,no vienas puses, unAMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS,no otras puses (turpmāk tekstā kopīgi sauktas „puses”),IEVĒROJOT, ka transatlantiskajā deklarācijā, ko 1990. gada novembrī pieņēma Eiropas Kopiena un tās dalībvalstīs (turpmāk tekstā – „Eiropas Kopiena”) un Amerikas Savienoto Valstu valdība (turpmāk tekstā - „Amerikas Savienotās Valstis”), ir konkrēta atsauce uz savstarpējas sadarbības stiprināšanu dažādās jomās, kas tieši ietekmē pilsoņu šābrīža un turpmāko labklājību, piemēram, apmaiņas programmas un kopīgi projekti izglītības un kultūras jomā, tostarp akadēmiskās un jauniešu apmaiņas programmasIEVĒROJOT, ka jaunajā transatlantiskajā darba kārtībā, ko 1995. gada decembrī Madridē pieņēma ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, IV rīcība „Tiltu veidošana pāri Atlantijas okeānam” atsaucas uz ES un ASV nolīgumu, ar ko izveido sadarbības programmu izglītības un profesionālās apmācības jomā, kā uz iespējamu katalizatoru plaša spektra novatoriskām sadarbības aktivitātēm, kas tieši dod labumu studentiem un skolotājiem un attiecas uz jaunu tehnoloģiju ieviešanu mācību telpās, veido saikni starp Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības izglītības iestādēm un veicina savstarpēju valodas, vēstures un kultūras apguvi;IEVĒROJOT, ka 1997. gada transatlantiskajā konferencē „Tilts pār Atlantijas okeānu: saikne starp cilvēkiem” tika uzsvērts sadarbības potenciāls starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm neformālās izglītības jomāIEVĒROJOT, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada jūnijā līderi vienojās par iniciatīvu, kā sekmēt transatlantisko ekonomikas integrāciju un izaugsmi, nosakot, ka sadarbība izglītības jomā ir viens no līdzekļiem, „kā palielināt transatlantisko sinerģiju, kļūstot par ekonomiku, kas aizvien vairāk balstās uz zināšanām”, un apņēmās strādāt, lai „atjaunotu un pastiprinātu ASV un ES nolīgumu par augstāko izglītību un profesionālo izglītību, kas ietver Fulbraita un Eiropas Savienības programmu, lai pastiprinātu sadarbību izglītības jomā un mūsu pilsoņu transatlantisku apmaiņu”IEVĒROJOT, ka 1995. gada nolīgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā, un 2000. gada nolīgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā, īsteno transatlantiskās deklarācijas saistības un ir ļoti efektīvas un rentablas sadarbības piemērsAPZINOTIES izglītības un mācību būtisko lomu tādu cilvēkresursu attīstībā, kas spējīgi piedalīties globālā ekonomikā, kura aizvien vairāk balstās uz zināšanāmATZĪSTOT, ka sadarbībai izglītības un profesionālo mācību jomā jāpapildina citas būtiskas sadarbības iniciatīvas starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām ValstīmAPZINOTIES, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt papildināmību ar augstākās izglītības un profesionālo mācību iniciatīvām, kuras īsteno starptautiskās organizācijas šajā jomā, piemēram, ESAO, UNESCO un Eiropas PadomeATZĪSTOT, ka pusēm ir kopējas sadarbības intereses augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomāPAREDZOT gūt savstarpēju labumu no sadarbības aktivitātēm augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomāATZĪSTOT nepieciešamību padarīt plašāk pieejamas aktivitātes, kas atbalstītas ar šo nolīgumu, jo īpaši pasākumus profesionālās izglītības un mācību jomā, kā arīVĒLOTIES izveidot formālu pamatu turpmākai sadarbībai augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsMērķisAr šo nolīgumu atjauno 2000. gada sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā (turpmāk tekstā - „programma”), kas sākotnēji izveidota ar 1995. gada nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā.2. pantsDefinīcijasŠajā nolīgumā:1. „augstākās izglītības iestāde” ir jebkura iestāde, kas saskaņā ar piemērojamiem likumiem vai praksi tiesīga piešķirt augstākās izglītības līmeņa kvalifikāciju vai izsniegt diplomu neatkarīgi no šādas iestādes nosaukuma;2. „profesionālās izglītības un mācību iestādes” ir visa veida valsts, daļēji valstij piederošas vai privātas iestādes, kas neatkarīgi no tām piešķirtā apzīmējuma saskaņā ar piemērojamiem likumiem un praksi izstrādā vai nodrošina profesionālo izglītību vai mācības, profesionālo tālākizglītību, paaugstina kvalifikāciju vai veic pārkvalifikāciju; un3. „studenti” ir visas personas, kas piedalās mācību vai profesionālo mācību programmās vai programmās, kuras vada augstākās izglītības vai profesionālās izglītības un mācību iestādes, kā definēts šajā pantā.3. pantsMērķi1. Vispārīgie programmas mērķi ir šādi:20.  veicināt savstarpējo sapratni starp Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu iedzīvotājiem, kā arī veicināt valodu prasmi un paplašināt zināšanas par valstu kultūru un iestādēm; kā arī21.  uzlabot cilvēkresursu attīstības kvalitāti Eiropas Kopienā un Amerikas Savienotajās Valstīs, tostarp veicināt nepieciešamo prasmju apguvi, lai pielāgotos globālās ekonomikas, kas aizvien vairāk balstās uz zināšanām, radītajiem izaicinājumiem.2. Programmas konkrētie mērķi ir šādi:22.  sekmēt sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā23.  veicināt augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu attīstību24.  veicināt atsevišķu dalībnieku personīgo attīstību viņu pašu interesēs un kā līdzekli programmas vispārīgo mērķu sasniegšanai; kā arī25.  veicināt ES un ASV pilsoņu transatlantisku apmaiņu.3. Programmas darbības mērķi ir šādi:26.  atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, lai sekmētu kopīgas studiju programmas un mobilitāti27.  uzlabot transatlantiskās studentu mobilitātes kvalitāti, veicinot pārredzamību, savstarpēju kvalifikācijas kā arī studiju un apmācību periodu atzīšanu, un, nepieciešamības gadījumā, kredītpunktu pārnesamību28.  atbalstīt sadarbību starp valsts un privātām organizācijām augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu par politikas jautājumiem; un29.  atbalstīt profesionāļu transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar ES un ASV attiecībām.4. pantsPrincipiSadarbība, ko paredz šis nolīgums, notiek, ievērojot šādus principus:1. tiek pilnībā ievēroti Eiropas Kopienas dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu pienākumi un augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību iestāžu neatkarība2. ar šo nolīgumu paredzēto pasākumu īstenošanas rezultātā tiek gūts savstarpējs labums3. pastāv plaša līdzdalība dažādās Eiropas Kopienas dalībvalstīs un Amerikas Savienotajās Valstīs; kā arī4. tiek atzītas Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu kultūras, sociālās un ekonomiskās atšķirības.5. pantsProgrammas pasākumiProgrammu īsteno saskaņā ar pasākumiem, kas minēti pielikumā, kurš ir neatņemama šā nolīguma daļa.6. pantsApvienotā komiteja1. Tiek izveidota Apvienotā komiteja. Tajā iekļauj vienādu skaitu katras puses pārstāvju.2. Apvienotās Komitejas funkcijas ir šādas:30.  pārskatīt šajā nolīgumā paredzētos kopīgos pasākumus; un31.  divreiz gadā sniegt pusēm atskaiti par sadarbības pasākumu, ko paredz šis nolīgums, līmeni, statusu un efektivitāti.3. Apvienotā komiteja tiekas reizi divos gados vai pēc pušu vienošanās, un šādas tikšanās notiek pārmaiņus Eiropas Kopienā un Amerikas Savienotajās Valstīs.4. Apvienotā komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. Katru sanāksmi protokolē, pierakstot lēmumus un galvenos jautājumus. Sanāksmes protokolu no katras puses apstiprina personas, kas izraudzītas, lai kopīgi vadītu sanāksmi, un protokolam kopā ar pusgada ziņojumu jābūt pieejamam katras puses attiecīgajām amatpersonām ministru līmenī.7. pantsUzraudzība un vērtēšanaProgrammu sadarbojoties pienācīgi pārrauga un novērtē. Tas ļauj vajadzības gadījumā pārorientēt darbības, ņemot vērā visas vajadzības vai iespējas, kas atklājušās tās darbības laikā.8. pantsFinansējums1. Uz šajā nolīgumā paredzētajām darbībām attiecas finansējuma pieejamība, spēkā esošie tiesību akti un noteikumi, politikas virzieni un programmas, kas ir spēkā Eiropas Kopienā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Finansējumu pēc iespējas balsta uz vienlīdzīgu ieguldījumu no katras puses. Puses cenšas piedāvāt programmas pasākumus, kuru ieguvums un darbības joma ir salīdzināmi.2. Izmaksas, kas radušās Apvienotajai komitejai vai tās vārdā, sedz konkrēto dalībnieku piederības puse. Izmaksas, izņemot ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas tieši saistītas ar Apvienotās komitejas sanāksmēm, sedz uzņēmēja puse.9. pantsPersonāla iebraukšanaKatra puse dara visu iespējamo, lai atvieglotu otras puses personāla un studentu, kas iesaistīti sadarbībā atbilstīgi šim nolīgumam, iebraukšanu tās teritorijā un izbraukšanu no tās, kā arī izmantojamo materiālu un aprīkojuma ievešanu un izvešanu.10. pantsCiti nolīgumiŠis nolīgums neaizstāj un citādā veidā neietekmē citas vienošanās vai darbības šajās jomās starp jebkuru Eiropas Kopienas dalībvalsti un Amerikas Savienotajām Valstīm.11. pantsNolīguma teritoriālā piemērošanaŠo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un to piemēro atbilstoši minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Amerikas Savienoto Valstu teritorijā.12. pantsSpēkā stāšanās un darbības izbeigšana1. Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad puses rakstveidā paziņojušas viena otrai par to, ka tajās ir izpildīti šā nolīguma spēkā stāšanās juridiskie nosacījumi, ņemot vērā vēlāko no datumiem. Ar šo nolīgumu pilnībā aizstāj 2000. gada Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā.2. Šis nolīgums ir spēkā astoņus gadus, un to var pagarināt vai grozīt, savstarpēji rakstiski vienojoties.Grozījumi vai pagarinājumi stājas spēkā pirmajā nākamā mēneša dienā pēc tam, kad puses rakstveidā paziņojušas viena otrai par to, ka ir izpildīti to noteikumi, lai stātos spēkā attiecīgā vienošanās, ar kuru paredz grozījumus vai pagarinājumu.3. Jebkura puse jebkurā brīdī var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstveidā brīdinot divpadsmit mēnešus iepriekš. Šā nolīguma termiņa izbeigšanās vai tā izbeigšana neietekmē tādu jau pastāvošu vienošanos spēkā esamību vai ilgumu, kas noslēgtas atbilstoši tam.13. pantsSastādīts 2006. gada […] divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu, somu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski. Ņesakritību gadījumā noteicošais ir teksts angļu valodā.TO APLIECINOT, zemāk parakstījušās attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.Eiropas Kopienas vārdā Amerikas Savienoto Valstu vārdāPIELIKUMSPASĀKUMI1. PASĀKUMS - Kopīgi Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu konsorciju projekti1. Puses sniedz atbalstu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību iestādēm, kas veido kopīgus EK un ASV konsorcijus, lai vadītu kopīgus projektus augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā.2. Katra kopīgā konsorcija pamatā jābūt ES un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu daudzpusējai partnerībai.3. Kopīgi konsorciju projekti parasti ietver studentu transatlantisko mobilitāti kopīgu studiju programmu ietvaros, paredzot ievērot abu virzienu plūsmu paritāti, un tajos jāparedz atbilstoša valodas prasmes un kultūras apguve.4. Attiecīgās katras puses iestādes kopīgi vienosies par atbilstošajām jomām, kurās darbosies kopīgi ES un ASV konsorciji, par pamatu ņemot nozares, kam piešķirts prioritātes statuss ES un ASV sadarbības ietvaros.2. PASĀKUMS – Izcilības (turpmākie) projekti Mobilitātes projektiPuses var sniegt finansiālu atbalstu studentu mobilitātei kopīgiem augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu konsorcijiem, ja tie pierādījuši savu izcilību kopīgu projektu īstenošanā, ko finansējušas abas puses.3. PASĀKUMS – uz politiku orientēti pasākumiPuses var sniegt finansiālu atbalstu daudzpusējiem projektiem, kuros piedalās organizācijas, kas darbojas augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, ar mērķi stiprināt sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz augstākās izglītības un profesionālās izglītības attīstību. Uz politiku orientēti pasākumi var būt pētījumi, konferences, semināri, darba grupas, salīdzinošā novērtēšana, un tie attiecas uz augstākās izglītības un profesionālās izglītības horizontālajiem jautājumiem, tostarp kvalifikācijas atzīšanu.4. PASĀKUMS – Šūmaņa-Fulbraita stipendijasPuses paredz nodrošināt stipendijas augsti kvalificētiem profesionāļiem (tostarp profesionāļiem, kuri pašlaik padziļināti studē universitātēs vai profesionālās mācību iestādēs), kas vēlas studēt vai mācīties jomās, kuras ir īpaši nozīmīgas ES un ASV attiecībās, un ko abas puses kopīgi nosaka. Lai popularizētu Šūmaņa-Fulbraita stipendijas un atbalstītu stipendiātus, puses var sniegt finansiālu atbalstu organizācijai, kuru tās kopīgi izvēlas.5. PASĀKUMS – absolventu asociācijaPuses var sniegt finansiālu atbalstu absolventu asociācijām, kurās darbojas studenti, kas piedalījušies ES un ASV atbalstītās augstākās un profesionālās izglītības apmaiņas programmās. Pušu kopīgi izraudzītas organizācijas drīkst vadīt absolventu organizācijas.PROGRAMMU ADMINISTRĒŠANAŠos pasākumus administrē katras puses kompetentās amatpersonas. Šie uzdevumi var būt šādi:1. lemt par noteikumiem un kārtību, kādā iesniedzami priekšlikumi, kā arī sagatavot vienotas vadlīnijas priekšlikumu iesniedzējiem2. sastādīt grafiku, kad publicējami uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kā arī noteikt to iesniegšanas un atlases termiņus3. sniegt informāciju par programmu un tās īstenošanu4. izraudzīties akadēmiskos padomdevējus un ekspertus5. sniegt ieteikumus katras puses attiecīgajām iestādēm par to, kurus projektus finansēt6. nodrošināt finanšu vadību; un7. veicināt vienotu pieeju programmu uzraudzībai un novērtēšanai.Parasti Eiropas Kopiena nodrošinās atbalstu saviem projektu partneriem, Amerikas Savienotās Valstis nodrošinās atbalstu Amerikas Savienoto Valstu projektu partneriem. Sniedzot atbalstu, puses var piemērot vienotu likmi attiecībā uz subsīdijām, izmaksām saistībā ar vienu vienību un/vai stipendijām.TEHNISKĀ ATBALSTA PASĀKUMILīdzekļus var izmantot, lai iegādātos pakalpojumus, kas vajadzīgi programmas īstenošanai. Konkrētāk, puses var izmantot ekspertu pakalpojumus, organizēt seminārus, kolokvijus vai cita veida sanāksmes, kas varētu veicināt programmas īstenošanu, un var veikt novērtēšanas, informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:Priekšlikums PADOMES LĒMUMIEM par nolīguma parakstīšanu un slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm (turpmāk tekstā - ASV), ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā.2. UZ DARBĪBAS JOMĀM BALSTĪTA VADĪBA / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀMPolitikas joma: IZGLĪTĪBA UN KULTŪRAMērķis: „Savstarpēji uzlabot izglītības kvalitāti, sadarbojoties ar trešām valstīm”.Pasākums: IZGLĪTĪBA3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar to saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (kādreizējās B.A. pozīcijas), tostarp šādas:15.02.03 Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un arodmācību jomā15.01.04.17 Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un arodmācību jomā – administratīvās pārvaldības izdevumi15.01.04.32 Iglītības, audiovizuālo un kultūras lietu izpildaģentūra – subsīdijas 4. pozīcijā iekļautajām programmām3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: 2006.-2013.Pasākuma galīgais darbības termiņš tiks noteikts sarunu gaitā, un to varēs pārskatīt saskaņā ar vidusposma pārskata klauzulu.3.3. Budžeta informācija (ja vajadzīgs, pievienot rindas):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jaunas | EBTA iemaksa | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Kategorija finanšu perspektīvā |15.02.03 | Nav oblig. | Dažādi | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 |15.01.04.17 | Nav oblig. | Dažādi | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 |15.01.04.32 | Nav oblig. | Dažādi | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu līdzekļi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011.-2013. | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 |Administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā[2] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 |KOPĒJĀ PAMATSUMMA |Saistību apropriācijas | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 |Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[3] |Cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas (NDA) | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Ziņas par līdzfinansējumu: nav piemērojamsAr nolīgumu atjaunotajā programmā ES atbalstīs tās iestāžu un studentu līdzdalību. Nav paredzēts līdzfinansējums no dalībvalstīm vai citām organizācijām.4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam( Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.( Šis priekšlikums būs saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu.( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[8] noteikumi (t.i., elastīguma instrumenta vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu).Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam. Konkrētāk, izdevumu aplēses un finanšu ietekme 2006. gadam atbilst attiecīgā gada budžetam, turpretim izdevumu aplēses un finanšu ietekme laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir provizoriskas un atspoguļo Komisijas pašreizējo pozīciju, ņemot vērā jaunos finanšu plānus. Šīs izdevumu aplēses neietekmē 4. pozīcijā pieejamos resursus pēc Padomes un Parlamenta vienošanās par turpmāko finanšu shēmu 2007. – 2013. gadam, un, iespējams, tās vajadzēs koriģēt pēc šāda nolīguma noslēgšanas.4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli ietekmē ieņēmumus4.1.4. Cilvēkresursi, izteikti ar pilnslodzes ekvivalentu (tostarp ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāk sk. 8.2.1. punktāIkgadējās prasības | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011.-2013. ikgadējais pamats un vēlāk |Kopējais darbinieku skaits | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. RAKSTUROJUMS UN MēRķI5.1. Jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņāDivpusējās sadarbības nolīgums augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, kā arī jaunieši centīsies veicināt ES un ASV tautas savstarpējo saprašanos, lai labāk sagatavotu pilsoņus sabiedrībai, kas pamatojas uz zinātnes atziņām, un savstarpēji veicinātu ES un ASV jauniešiem pieejamās augstākās izglītības, mācību un neformālās izglītības kvalitāti.Divpusējais sadarbības nolīgums vislielākajā mērā atbilst pušu politiskajai vēlmei.5.2. Kopienas iesaistīšanās radītā pievienotā vērtība un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaAttiecības ar ASV Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgas, un to joma pastāvīgi paplašinās. ES un ASV 2004. gada Dromolendas augstākā līmeņa sanāksmē līderi vienojās meklēt sadarbības līdzekļus un paraugpraksi, kā veicināt ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu un jauninājumus. Komisija 2005. gada 18. maijā pieņēma paziņojumu par stiprāku ES un ASV partnerību, kas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju noteica, ka sadarbība izglītības un apmācību jomā ir svarīgs līdzeklis, kā sekmēt izglītību un jauninājumus, un aicināja atjaunot un pastiprināt pašreizējo nolīgumu par augstāko izglītību un profesionālo izglītību.ES un ASV programma nodrošinās pievienoto vērtību vairākos līmeņos: veidos transatlantisku organizāciju sadarbību, nodrošinās indivīdiem, akadēmiskajam un administratīvajam personālam un studentiem transatlantisku sadarbības tīklu pieejamību, izstrādās īpašus studiju priekšmetus un disciplīnas. Arī pateicoties ES un ASV sadarbības programmas atjaunošanai augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, tiks saglabāta un veidota daudzpusēja pieeja, katrā pasākumā iesaistot dažādu dalībvalstu iestādes un cilvēkus. Šī daudzpusējā pieeja līdz šim ir izrādījusies efektīva, lai sasniegtu programmas mērķus saistībā ar savstarpējās sapratnes stiprināšanu un izglītības un mācību kvalitātes paaugstināšanu ES un ASV. Attiecībā uz divpusējām programmām tā arī radījusi ietaupījumus, pateicoties diversifikācijai, apjomiem un kvalitātes uzlabošanai.ES un ASV programmas mērķi augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā būs pilnībā saskaņoti ar citu ES instrumentu mērķiem šajās jomās. Nolīgums veidos pamatu, kas papildinās citas programmas, dodot iespēju sasniegt kvalitatīvas izglītības mērķus, pateicoties ES un ASV sadarbībai. Turklāt programma atsevišķu cilvēku starpā nodrošinās transatlantisku sadarbību, kuras trūkst citās ES izglītības un mācību programmās.Jo īpaši divpusējā sadarbības programma papildinās Erasmus Mundus programmu, jo tajā galvenā uzmanība tiks pievērsta studentu mobilitātei, un tā ietvers transatlantisku apmaiņu profesionālās izglītības jomā.Programma papildinās arī Eiropas Savienības atbalstīto ES centru darbību, piedāvājot papildu iespējas apmaiņai un veicinot strukturālu sadarbību starp iestādēm un organizācijām Atlantijas okeāna abās pusēs.5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības (ABM) kontekstāMērķis | Rādītāju saraksts (nav izsmeļošs) |Vispārīgie mērķi |Sekmēt Eiropas Savienības un ASV tautu savstarpēju saprašanos labāk sagatavot pilsoņus uz zinātnes atziņām balstītai sabiedrībai abpusēji sekmēt izglītības kvalitāti. | Kvantitatīvi dati par programmas lietotāju un iesaistīto personu viedokli, kas iegūti, veicot pētījumus starpposma pārskata un paveiktā novērtēšanas laikā |Konkrētie mērķi |Sekmēt sadarbību starp Eiropas Savienību un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā veicināt augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu attīstību veicināt atsevišķu dalībnieku personīgo attīstību viņu pašu interesēs un kā līdzekli programmas vispārīgo mērķu sasniegšanai. | Kvantitatīvi dati par ierēdņu un amatpersonu uzskatiem, kas iegūti tiešās intervijās; ar pētījumu palīdzību iegūti kvantitatīvi dati par to indivīdu uzskatiem, kas atbildīgi par programmā iesaistītajām iestādēm un organizācijām kvantitatīvi dati par dalībnieku uzskatiem, kas iegūti ar pētījumu palīdzību. |Rezultāti nosakāmi kā tiešā saņēmēja ieguvums vai zaudējumi pēc piedalīšanās valsts pasākumos. Tādēļ tie jānorāda saistībā ar pasākumu darbības mērķiem.Darbības mērķi | Dalībnieku iegūtie rezultāti |Atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, lai sekmētu kopīgas studiju programmas un mobilitāti; | Iestādēm uzlaboti mācību plāni un mācīšanas metodika; attiecīgās kredītu sistēmas labāka pārredzamība un izpratne; lielāka gatavība transatlantiskajai sadarbībai studentiem transatlantiskās pieredzes paplašināšana; labāka izpratne par izglītību un kultūru; |atbalstīt sadarbību starp valsts un privātām organizācijām augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu par politikas jautājumiem; | organizācijām, iestādēm labāka izpratne par politiskajiem jautājumiem; |atbalstīt profesionāļu transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar ES un ASV attiecībām. | indivīdiem labāka izpratne par ES un ASV attiecību svarīgākajiem jautājumiem. |5.4. Īstenošanas metode (orientējoša)Pasākuma īstenošanai izvēlētas turpmāk minētā(s) metode(s)[9].X Centralizēta pārvaldībaX Pārvaldību tieši īsteno KomisijaX Pārvaldību īsteno netīši, deleģējot to:X izpildaģentūraiٱ Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantāٱ dalībvalstu valsts sektora struktūrām/struktūrām, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumusٱ Dalīta vai decentralizēta pārvaldībaٱ kopā ar dalībvalstīmٱ kopā ar trešajām valstīmٱ Pārvaldība, ko īsteno kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu, precizēt)Ierosinātās programmas pamatā ir Eiropas Savienības un ASV kopīga finansējuma princips. Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pārvalda Eiropas Komisija, pamatojoties uz kopīgām vadlīnijāmkuras iepriekš saskaņotas ar ASV iestādēm.Lai īstenotu programmas vadību, Eiropas Komisija var izmantot izpildaģentūru. Ja tiks saglabāts ierosinātais ES un ASV programmas finansējums, izpildaģentūras izmantošana attaisnosies. Izpildaģentūras izmantošana attaisnosies arī tad, ja ES un ASV programmas finansējumu samazinās, bet tiks noslēgts ļoti līdzīgs nolīgums ar Kanādu, palielinot apjomradītus ietaupījumus un nodrošinot loģisku pamatojumu tam, ka daži pasākumi tiek īstenoti ar izpildaģentūras starpniecību.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaES un ASV kopīgo projektu uzraudzību īstenos, veicot katedru uzraudzību (pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem no stipendiātiem) un pārbaudes uz vietas, ko veiks Komisija un atbilstošā ASV izraudzītā struktūra.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja novērtēšanaIepriekšējā novērtēšanā ņem vērā pieredzi, kas gūta līdz programmas pašreizējā etapa īstenošanai, tiešas atsauksmes no programmas izmantotājiem, pētījumu par profesionālās izglītības nozari programmas ietvaros, ekspertu konsultācijas un programmas pašreizējā etapa starpposma novērtējumu.Paskaidrojuma rakstā apskata galvenās iepriekšējā novērtējumā aplūkotās jomas un ietekmes novērtējumu.Iepriekšējā novērtējuma galvenie konstatējumi saistībā ar augstāko izglītību un profesionālo izglītību ir šādi.-  Programma ir vērtīga iesaistītajām iestādēm, pasniedzējiem un studentiem. Programma īpaši efektīvi uzlabo studentu un personāla saprašanos starpkultūru jomā.-  Programma veicina arī mācību programmu izstrādi, un jo īpaši universitāšu un profesionālās izglītības iestāžu transatlantisko tīklu nostiprināšanu.-  Tomēr programma tiek uzskatīta par pārāk mazu, lai ietekmētu Eiropas Savienības un ASV tautu savstarpējo saprašanos.-  Mobilitātes projektu ilgtspējīgums tika apšaubīts turpmāka finansējuma trūkuma dēļ.-  Nepieciešams ievērojams budžeta palielinājums, lai profesionālās izglītības nozare varētu līdzāspastāvēt augstākajai izglītībai.-  Profesionālās izglītības un apmācību jomā bija vajadzīga īpaša pieeja, atsevišķus īstenošanas kritērijus pielāgojot konkrētajai situācijai šai jomā.-  Starpposma novērtējumā ierosinātas dažas darbības izmaiņas: a) konsorcija projektu termiņa pagarināšana; b) īpaša uzmanība jāvelta paraugprakses noteikšanai un apmaiņai; c) jāievieš sistēma, kas veiksmīgiem projektiem paredz papildu mobilitātes stipendijas.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi)Ierosinātā programma tiks veidota, ņemot vērā iepriekšējā novērtējuma secinājumus, konkrētāk, tajā:-  saglabās un attīstīs veiksmīgi pārbaudītus un pierādītus programmas komponentus-  izstrādās īpašu pieeju profesionālajai izglītībai-  tai pamatā būs projekti, kas izrādījušies izcili-  pastiprinās mobilitāti-  palielinās programmas finansējumu.6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsPrincipā starpposma novērtējums tiks veikts pēc pirmajiem trim īstenošanas gadiem, un galīgais paveiktā novērtējums tiks uzsākts pēc pasākumu pabeigšanas.7. PASāKUMI KRāPšANAS APKAROšANAIFinansēšanas lēmumos un līgumos starp Komisiju un finansējuma saņēmējiem paredzētas pārbaudes uz vietas, ko Eiropas Kopienas finansējuma saņēmēju telpās veic Komisija un Revīzijas palāta, un piešķirtas pilnvaras pieprasīt pierādījumus par visiem izdevumiem, kas radušies saistībā ar šiem līgumiem, nolīgumiem un juridiskajām saistībām piecu gadu laikā pēc līguma darbības termiņa beigām.Saņēmējiem ir pienākums atskaitīties un sniegt finanšu pārskatus, tos analizē, ņemot vērā izdevumu saturu un atbilstību, paturot prātā Eiropas Kopienas finansējuma mērķi un ņemot vērā līgumsaistības un ekonomikas un pareizas finanšu vadības principus.Finansējuma līgumu pielikumos ir administratīva un finansiāla rakstura informācija, kas paredzēta, lai precīzi norādītu, kāda veida izdevumi ir atbilstoši šādiem līgumiem. Vajadzības gadījumā Eiropas Savienības iespējas segt noteiktus izdevumu elementus ir ierobežotas tikai attiecībā uz reāliem, identificējamiem un pārbaudāmiem saņēmēja grāmatvedības ierakstiem, lai veicinātu to projektu pārbaudi un revīziju (un novērtēšanu izvēles vajadzībām), kam piešķirts finansējums.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Darbības mērķu pozīcijas | Rezultātu veids | Vidējās izmaksas | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011.-2013. | KOPĀ |2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011.-2013. ikgadējais pamats un vēlāk |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | ¾ 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 |Darbinieki, ko finansē[11] atbilstoši XX 01 02. pantam | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Citi darbinieki, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |KOPĀ | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 |8.2.2. Uzdevumu apraksts, ņemot vērā konkrēto pasākumuA*/AD: Politikas izstrāde, programmas vadība, sadarbība ar partnerības valstīm:B*/AST Finanšu asistentsC*/AST Sekretariāta un finansiālais atbalsts8.2.3. Cilvēkresursu avoti (atbilstoši Civildienesta noteikumiem)(Ja minēts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru avotu)2,5 Šobrīd programmas pārvaldībai paredzētie amati, kas tiks aizstāti vai paplašināti.( Amati iedalīti saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu vai provizorisko budžeta projektu n finanšu gadam1 Amati, kas jāpieprasa nākamajā gada stratēģiskās plānošanas/provizoriskā budžeta projekta procedūrā.( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana)( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.)(norādīt budžeta pozīciju) |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) kopā | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki:(2,5 darbinieki 2006. gadā x 108.000 EUR) + (3,5 darbinieki 2007.-2013. gadā x 7 gadi x 108.000 EUR) = 2 916 000 EURŠā aprēķina pamatā ir pieņēmums, ka izpildaģentūra izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā būs iesaistīta programmas īstenošanā. Ja tā nepiedalīsies programmas īstenošanā, būs nepieciešami vēl 2 Komisijas darbinieki.Aprēķins – Personāls, ko finansē saskaņā ar XX 01 02 pantuNepiemēro.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011.-2013. | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – komandējumi | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – komitejas[14] Apvienotā ES un ASV komiteja, kas izveidota saskaņā ar nolīgumu | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – informācijas sistēmas |2. Kopā – citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Pamatsummā NEIETVERTĀS administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummāKomandējumi: 2 x 3000 (uz ASV) + 6 x 700 (uz dalībvalstīm) = EUR 10 200Apvienotās komitejas un dalībvalstu sanāksme reizi divos gados: 25 x 700 x 4 = EUR 70 000[1] COM(2005) 196[2] COM(2005) 274[3] „A” daļas jautājumu saraksta 6. punkts dokumentā Nr. 13437/05, kas pieņemts Padomes 2005. gada pirmdienas, 24. oktobra un otrdienas, 25. oktobra sanāksmē Nr. 2685 (lauksaimniecība un zivsaimniecība).[4] COM(2005) 274[5] COM(2005) 196[6] OV C […], […], […]. lpp.[7] OV C […], […], […]. lpp.[8] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[9] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”[10] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[11] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[12] Atbilstīgās izmaksas ir iekļautas pamatsummā.[13] Tiks pārbaudīta iespēja izmantot esošo izpildaģentūru izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, ņemot vērā aģentūras novērtējumu. Novērtējumu veiks 2006. gadā, ņemot vērā jauno 2007.-2013. gadam paredzēto izglītības programmuīstenošanu.[14] Jānorāda komitejas veids un grupa, kurai tā pieder.


title: Priekšlikums Padomes lemumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu # Priekšlikums Padomes lemumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0264(01)

Priekšlikums padomes Lemumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu  /* COM/2005/0264 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.06.2005COM(2005) 264 galīgā redakcija2005/0112 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanuPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSStarptautiskās attiecības starp dalībvalstīm un trešām valstīm gaisa pārvadājumu jomā parasti regulē divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā arī šo nolīgumu pielikumi un citas saistītas divpusējas vai daudzpusējas vienošanās.Pēc Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem lietās C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 un C-476/98, Kopienai ir dota ekskluzīva kompetence attiecībā uz dažādiem ārējās politikas aspektiem aviācijas jomā. Tiesa ir arī skaidri noteikusi Kopienas gaisa pārvadātāju tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību Kopienā, tostarp tiesības uz nediskriminējošu piekļuvi tirgum.Tradicionālās izraudzīšanas klauzulas dalībvalstu noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos ir pretrunā ar Kopienas tiesībām. Tās ļauj trešai valstij noraidīt, atsaukt vai apturēt tāda gaisa pārvadātāja atļaujas vai pilnvaras, kuru kāda dalībvalsts ir izraudzījusies, bet kuru faktiski kontrolē un kura faktiskā īpašniece ir cita dalībvalsts vai tās pilsoņi. Ir atzīts, ka tas rada diskrimināciju pret tiem Kopienas pārvadātājiem, kas ir reģistrēti kādas dalībvalsts teritorijā, bet kurus kontrolē un kuru īpašnieki ir citu dalībvalstu pilsoņi. Tādējādi ir pārkāpts Līguma 43. pants, kas uzņēmējā dalībvalstī garantē tādas pašas attieksmes ievērošanu pret citu dalībvalstu pilsoņiem, kam ir tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību, kāda ir paredzēta attiecībā uz uzņēmējas dalībvalsts pilsoņiem.Pēc Tiesas spriedumiem Padome 2003. gada jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai atsevišķus spēkā esošo divpusējo nolīgumu noteikumus aizstātu ar Kopienas nolīgumu. [1]Saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas ir minētas pielikumā Padomes lēmumam, kas pilnvaro Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai atsevišķus spēkā esošo divpusējo nolīgumu noteikumus aizstātu ar Kopienas nolīgumu, Komisija ir risinājusi sarunas ar Austrāliju par tāda nolīguma noslēgšanu, kas aizstātu atsevišķus noteikumus spēkā esošajos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos, kas ir noslēgti starp dalībvalstīm un Austrāliju. Nolīguma 2. pants aizstāj tradicionālās izraudzīšanas klauzulas ar Kopienas izraudzīšanas klauzulu, tādējādi paredzot visiem Kopienas pārvadātājiem tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību. Nolīguma 4. pants (tarifi) likvidē konfliktus starp spēkā esošajiem divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem un Padomes Regulu Nr. 2409/92 par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem, kas aizliedz trešo valstu pārvadātājiem ieņemt dominējošu pozīciju, nosakot maksu par iekšzemes gaisa pārvadājumiem Kopienā.Komisija aicina Padomi apstiprināt lēmumu par Eiropas Kopienas un Austrālijas valdības nolīguma par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu un lēmumu par šā nolīguma noslēgšanu, kā arī izraudzīt personas, kas ir pilnvarotas parakstīt minēto nolīgumu Kopienas vārdā.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu kopā ar tā 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2],tā kā:(1) Padome 2003. gada 5. jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai atsevišķus spēkā esošo divpusējo nolīgumu noteikumus aizstātu ar Kopienas nolīgumu.(2) Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas ir minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar trešām valstīm, lai atsevišķus spēkā esošo divpusējo nolīgumu noteikumus aizstātu ar Kopienas nolīgumu.(3) Nolīgums, par kuru Komisija ir risinājusi sarunas, ir jāparaksta un jāpiemēro uz laiku, ņemot vērā, ka to ir iespējams noslēgt vēlāk,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pants1. Ņemot vērā, ka nolīgumu ir iespējams noslēgt vēlāk, Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kas ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem.2. Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro pagaidu kārtā, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad puses ir viena otrai paziņojušas, ka ir pabeigtas šajā nolūkā vajadzīgās procedūras. Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots sniegt nolīguma 7. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.3. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.Briselē,Padomes vārdā -priekšsēdētājs2005/0112 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [3],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [4],tā kā:(1) Padome 2003. gada 5. jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai atsevišķus spēkā esošo divpusējo nolīgumu noteikumus aizstātu ar Kopienas nolīgumu.(2) Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un direktīvām, kas ir minētas pielikumā Padomes lēmumam, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar trešām valstīm, lai atsevišķus spēkā esošo divpusējo nolīgumu noteikumus aizstātu ar Kopienas nolīgumu.(3) Nolīgums Kopienas vārdā ir parakstīts [datums], ņemot vērā, ka to iespējams noslēgt vēlāk saskaņā ar Padomes [...] Lēmumu …/…/EK [5].(4) Nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Padome Kopienas vārdā apstiprina nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem.2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu, kas ir tiesīga sniegt nolīguma 7. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.Briselē,Padomes vārdā -priekšsēdētājsPIELIKUMSNOLĪGUMSstarp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par atsevišķiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiemEIROPAS KOPIENA,no vienas puses, unAUSTRĀLIJAS VALDĪBA,no otras puses,(tālāk tekstā ‘Līgumslēdzējas puses’),IEVĒROJOT Eiropas Tiesas atzinumu, ka atsevišķi vairāku dalībvalstu un trešo valstu divpusējo nolīgumu noteikumi ir pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem,IEVĒROJOT, ka atsevišķas Eiropas Kopienas dalībvalstis un Austrālija ir noslēgušas vairākus divpusējus nolīgumus gaisa pārvadājumu pakalpojumu jomā, kuros ir iekļauti līdzīgi noteikumi, un ka dalībvalstu pienākums ir veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu pretrunas starp minētajiem nolīgumiem un EK līgumu,IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir dota ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, ko var iekļaut divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas reģistrēti kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminējošu piekļuvi lidojumu maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,ŅEMOT VĒRĀ, ka starp Eiropas Kopienu un atsevišķām trešām valstīm ir noslēgti nolīgumi, kas paredz šo trešo valstu pilsoņiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam ir piešķirta licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,ATZĪSTOT, ka Eiropas Kopienas tiesību aktu noteikumu un Eiropas Kopienas dalībvalstu un Austrālijas divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu noteikumu saskaņošana izveidos drošu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Austrāliju un saglabās šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,IEVĒROJOT, ka tie Eiropas Kopienas dalībvalstu un Austrālijas divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu noteikumi, kas nav pretrunā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem, nav jāgroza vai jāaizstāj,IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai nav nolūka ar šo nolīgumu palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Austrāliju, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Austrālijas gaisa pārvadātājiem vai noteikt to spēkā esošo divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu noteikumu interpretāciju, kas attiecas uz satiksmes tiesībām,IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.1. PANTSVispārēji noteikumi1. Šajā nolīgumā ‘dalībvalstis’ ir Eiropas Kopienas dalībvalstis; ‘Līgumslēdzēja puse’ ir šā nolīguma līgumslēdzēja puse; ‘puse’ ir attiecīgā divpusējā gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma līgumslēdzēja puse; ‘gaisa pārvadātājs’ nozīmē arī aviosabiedrību; ‘Eiropas Kopienas teritorija’ ir dalībvalstu teritorijas, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.2. Visos 1. pielikumā nosauktajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu pilsoņiem, kas ir katra attiecīgā nolīguma puse, nozīmē atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstu pilsoņiem.3. Visos 1. pielikumā nosauktajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir katra attiecīgā nolīguma puse, nozīmē atsauces uz attiecīgās dalībvalsts izraudzītiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.2. PANTSIzraudzīšana, atļauju izsniegšana un atsaukšana1. Šā panta 3. un 4. punkta noteikumi aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas ir minēti attiecīgi 2. pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar gaisa pārvadātāja izraudzīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tam piešķir Austrālija, kā arī saistībā ar gaisa pārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukumu, apturēšanu vai ierobežošanu.2. Šā panta 3. un 4. punkta noteikumi aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas ir minēti attiecīgi 2. pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar gaisa pārvadātāja izraudzīšanu, ko veic Austrālija, pilnvarām un atļaujām, ko tam piešķir attiecīgā dalībvalsts, kā arī saistībā ar gaisa pārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukumu, apturēšanu vai ierobežošanu.3. Saņemot informāciju par izraudzīto gaisa pārvadātāju/-iem un tā pieteikumu, kam jābūt noformētam saskaņā ar darbības licenču un tehnisko atļauju prasībām, katra puse, ņemot vērā 4. un 5. punkta noteikumus, ar iespējami mazāku procedūras kavēšanos, piešķir attiecīgas pilnvaras un atļaujas, ievērojot šādus nosacījumus:a. Ja gaisa pārvadātāju ir izraudzījusies dalībvalsts:(i) gaisa pārvadātājs ir reģistrēts izraudzītājas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un tam ir derīga dalībvalsts izdota un Eiropas Kopienas tiesību aktiem atbilstoša darbības licence; un(ii.) gaisa pārvadātāja faktisko reglamentējošo kontroli veic un uztur tā dalībvalsts, kas atbild par aviokompānijas sertifikāta izdošanu attiecīgajam gaisa pārvadātājam, un, izraugoties gaisa pārvadātāju, ir skaidri noteikta atbildīgā aeronavigācijas institūcija; un(iii.) gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta ir tās dalībvalsts teritorijā, kura ir izdevusi tā derīgo darbības licenci ; un(iv.) gaisa pārvadātāja tiešie īpašnieki vai īpašnieki, kam pieder tā lielākās daļas īpašumtiesības un kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātāju, ir dalībvalstis un/vai dalībvalstu pilsoņi un/vai citas 3. pielikumā minētās valstis un/vai šo citu valstu pilsoņi.b. Ja gaisa pārvadātāju ir izraudzījusies Austrālija:(i.) Austrālija veic un uztur gaisa pārvadātāja faktisko reglamentējošo kontroli; unii.) tā galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Austrālijā.4. Katra puse var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot otras puses izraudzītā gaisa pārvadātāja darbības licenci vai tehniskās atļaujas, ja:(a) Ja gaisa pārvadātāju ir izraudzījusies dalībvalsts:(i.) gaisa pārvadātājs nav reģistrēts izraudzītājas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, vai tam nav derīga dalībvalsts izdota un Eiropas Kopienas tiesību aktiem atbilstoša darbības licence; vai(ii.) gaisa pārvadātāja faktisko reglamentējošo kontroli neveic vai neuztur tā dalībvalsts, kas atbild par aviokompānijas sertifikāta izdošanu attiecīgajam gaisa pārvadātājam, vai, izraugoties gaisa pārvadātāju, nav skaidri noteikta atbildīgā aeronavigācijas institūcija; vai(iii.) gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta nav tās dalībvalsts teritorijā, kura ir izdevusi tā derīgo darbības licenci; vai(iv.) gaisa pārvadātāja tiešie īpašnieki vai īpašnieki, kam pieder tā lielākās daļas īpašumtiesības un kas faktiski kontrolē gaisa pārvadātāju, nav dalībvalstis un/vai dalībvalstu pilsoņi un/vai citas 3. pielikumā minētās valstis un/vai šo citu valstu pilsoņi; vai(v.) gaisa pārvadātājs jau ir pilnvarots darboties saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp Austrāliju un citu dalībvalsti un Austrālija var pierādīt, ka, īstenojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kas ietver kādu vietu šajā citā dalībvalstī, tas apietu trešās vai ceturtās, vai piektās pakāpes satiksmes tiesību ierobežojumus, ko uzliek otrs nolīgums; vai(vi.) gaisa pārvadātāja aviokompānijas sertifikātu ir izdevusi kāda dalībvalsts, bet Austrālijai ar šo dalībvalsti nav noslēgts divpusējs gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums, un Austrālija var pierādīt, ka Austrālijas izraudzītajam gaisa pārvadātājam/-iem nav pieejamas atbilstīgas satiksmes tiesības, lai varētu veikt iecerēto darbību.(b) Ja gaisa pārvadātāju ir izraudzījusies Austrālija:(i.) Austrālija neuztur gaisa pārvadātāja faktisko reglamentējošo kontroli; vaiii.) tā galvenā uzņēmējdarbības vieta nav Austrālijā.5. Īstenojot 4. punktā minētās tiesības un neskarot 4. punkta a) apakšpunkta v) un vi) daļā minētās tiesības, Austrālija nediskriminē dalībvalstu gaisa pārvadātājus pēc to valstspiederības.3. PANTSTiesības saistībā ar reglamentējošu kontroli1. Šā panta 2. punkta noteikumi papildina 2. pielikuma c) punktā minētos pantus.2. Ja kāda dalībvalsts (pirmā dalībvalsts) ir izraudzījusies gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli veic un uztur otra dalībvalsts, tad gan uz otras dalībvalsts pieņemtajiem, īstenotajiem vai uzturētajiem drošības standartiem, gan uz minētā gaisa pārvadātāja darbības licenci attiecas Austrālijas tiesības saistībā ar tā nolīguma drošības noteikumiem, kurš ir noslēgts starp pirmo, izraudzītāju dalībvalsti un Austrāliju.4. PANTSIekšzemes gaisa pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā1. Šā panta 2. punkta noteikumi papildina pantus, kas uzskaitīti 2. pielikuma d) punktā.2. Tarifi, ko piemēro gaisa pārvadātājs/-i, ko Austrālija ir izraudzījusies saskaņā ar kādu no 1. pielikumā nosauktajiem nolīgumiem, kuros ir ietverts kāds no 2. pielikuma d) punktā minētajiem noteikumiem, attiecībā uz iekšzemes gaisa pārvadājumiem Eiropas Kopienā ir pakļauti Eiropas Kopienas tiesību aktiem.5. PANTS Nolīguma pielikumiŠā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama daļa.6. PANTSPārskatīšana vai grozīšanaPuses, savstarpēji vienojoties, jebkurā laikā var pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.7. PANTSStāšanās spēkā1. Šis nolīgums stājas spēkā, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.2. Neskatoties uz 1. punkta noteikumiem, puses vienojas piemērot šo nolīgumu pagaidu kārtā, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad puses ir viena otrai paziņojušas, ka ir pabeigtas šajā nolūkā vajadzīgās procedūras.3. Nolīgumi un citas vienošanās starp dalībvalstīm un Austrāliju, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko nepiemēro pagaidu kārtā, ir uzskaitīti 1. pielikuma b) punktā. Ja minētie nolīgumi un vienošanās stājas spēkā vai ja tos piemēro pagaidu kārtā, tiem līdz ar to piemēro šo nolīgumu.8. PANTSNolīguma laušana1. Gadījumā, ja ir lauzts kāds no 1. pielikumā nosauktajiem nolīgumiem, vienlaikus spēku zaudē visi šā nolīguma noteikumi saistībā ar attiecīgo 1. pielikumā nosaukto nolīgumu.2. Gadījumā, ja ir lauzti visi 1. pielikumā nosauktie nolīgumi, vienlaikus spēku zaudē arī šis nolīgums.TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.Šis nolīgums ir sagatavots [vieta], [datums] divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā. Pretrunu gadījumā spēkā ir teksts angļu valodā.EIROPAS KOPIENAS VĀRDĀ: AUSTRĀLIJAS VALDĪBAS VĀRDĀ:1. pielikumsŠā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts(a) Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Austrālijas Savienību un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir bijuši noslēgti, parakstīti un/vai kurus piemēro pagaidu kārtā-  Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem šo valstu teritorijās un ārpus tām, parakstīts Londonā 1958. gada 7. februārī; tālāk tekstā “Austrālijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”;-  Pārskatītais nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību saskaņā ar 1996. gada 14. novembrī Londonā parakstīto vienošanās memorandu; tālāk tekstā “Pārskatītā Austrālijas un Apvienotās Karalistes nolīguma projekts”;grozīts ar 1999. gada 11. februārī Kanberā parakstīto vienošanās protokolu;grozīts ar 1999. gada 28. oktobrī Londonā parakstīto vienošanās protokolu.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Austrijas federālo valdību un Austrālijas Savienības valdību, parakstīts Vīnē 1967. gada 22. martā, ar grozījumiem; tālāk tekstā “Austrālijas un Austrijas nolīgums”;grozīts ar 1999. gada 25. martā Vīnē parakstīto vienošanās memorandu.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Austrālijas valdību, parafēts Kanberā 1998. gada 16. oktobrī; tālāk tekstā “Austrālijas un Dānijas nolīguma projekts” ;papildināts ar 1998. gada 16. oktobrī Kanberā parafēto vienošanās memorandu par Skandināvijas valstu sadarbību saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS);papildināts ar 1998. gada 16. oktobra vienošanās protokolu.-  Nolīgums par gaisa transportu starp Austrālijas Savienības valdību un Francijas Republikas valdību, parakstīts Kanberā 1965. gada 13. aprīlī; tālāk tekstā “Austrālijas un Francijas nolīgums”.grozīts, apmainoties ar vēstulēm, kas parakstītas Parīzē 1970. gada 22. decembrī un 1971. gada 7. janvārī.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Grieķijas Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību, parakstīts Atēnās 1971. gada 10. jūnijā, ar grozījumiem; tālāk tekstā “Austrālijas un Grieķijas nolīgums”.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Grieķijas Republikas valdību un Austrālijas valdību, parafēts Atēnās 1997. gada 11. novembrī un pievienots 1997. gada 11. novembrī Atēnās parakstītajam vienošanās memorandam; tālāk tekstā “Austrālijas un Grieķijas pārskatītā nolīguma projekts“.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Austrālijas Savienības valdību un Itālijas Republikas valdību, parakstīts Romā 1960. gada 10. novembrī, ar grozījumiem; tālāk tekstā “Austrālijas un Itālijas nolīgums”.-  Gaisa transporta nolīgums starp Īriju un Austrāliju, noslēgts, apmainoties ar notām 1957. gada 26. novembrī un 1957. gada 30. decembrī; tālāk tekstā “Austrālijas un Īrijas nolīgums”.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Austrālijas valdību un Luksemburgas Lielhercogistes valdību, kas pievienots 1997. gada 3. septembrī Luksemburgā parakstītajam vienošanās memorandam; tālāk tekstā “Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekts”.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Maltas valdību un Austrālijas valdību, parakstīts Kanberā 1996. gada 11. septembrī; tālāk tekstā “Austrālijas un Maltas nolīgums”;grozīts, apmainoties ar vēstulēm 2003. gada 1. decembrī.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodibināšanu starp Nīderlandes Karalistes valdību un Austrālijas Savienības valdību, parakstīts Kanberā 1951. gada 25. septembrī; tālāk tekstā “Austrālijas un Nīderlandes nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Austrālijas valdību, parakstīts Varšavā 2004. gada 28. aprīlī; tālāk tekstā “Austrālijas un Polijas nolīgums”.-  Nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Somijas Republikas valdību un Austrālijas Savienības valdību, parafēts Vīnē 1999. gada 15. jūnijā; tālāk tekstā “Austrālijas un Somijas nolīguma projekts”;papildināts ar 1999. gada 15. jūnijā Helsinkos parakstīto vienošanās memorandu;-  Nolīgums par gaisa transportu starp Vācijas Federatīvo Republiku un Austrālijas Savienību, parakstīts Bonnā 1957. gada 22. maijā, ar grozījumiem; tālāk tekstā “Austrālijas un Vācijas nolīgums”.-  Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Austrālijas valdību, parafēts Kanberā 1998. gada 16. oktobrī; tālāk tekstā “Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekts”;papildināts ar 1998. gada 16. oktobrī Kanberā parafēto vienošanās memorandu par Skandināvijas valstu sadarbību saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS);papildināts ar 1998. gada 16. oktobra vienošanās protokolu.(b) Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citas vienošanās, ko Austrālijas Savienība un Eiropas Kopienas dalībvalstis ir parafējušas vai parakstījušas, bet kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušās spēkā un ko nepiemēro pagaidu kārtā[1. pielikuma b) punkts nav aizpildīts apzināti.]2. pielikumsTo 1. pielikumā nosaukto nolīgumupantu saraksts, kuri ir minēti no 2. līdz 5. pantam šajā nolīgumā(a) Ja izraudzīšanu veic dalībvalsts:-  Austrālijas un Apvienotās Karalistes pārskatītā nolīguma projekta 3. pants;-  Austrālijas un Austrijas nolīguma 4. pants;-  Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 3. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma 4. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 4. pants;-  Austrālijas un Itālijas nolīguma 4. pants;-  Austrālijas un Īrijas nolīguma 4. pants;-  Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 3. pants;-  Austrālijas un Maltas nolīguma 4. pants;-  Austrālijas un Nīderlandes nolīguma 3. pants;-  Austrālijas un Polijas nolīguma 2. pants;-  Austrālijas un Vācijas nolīguma 3. pants;-  Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 3. pants.(b) Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukums, apturēšana vai ierobežošana:-  Austrālijas un Apvienotās Karalistes pārskatītā nolīguma projekta 3. pants;-  Austrālijas un Austrijas nolīguma 7. pants;-  Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 4. pants;-  Austrālijas un Francijas nolīguma 8. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma 5. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 5. pants;-  Austrālijas un Itālijas nolīguma 5. pants;-  Austrālijas un Īrijas nolīguma 7. pants;-  Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 4. pants;-  Austrālijas un Maltas nolīguma 5. pants;-  Austrālijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants;-  Austrālijas un Polijas nolīguma 2. pants;-  Austrālijas un Somijas nolīguma projekta 5. pants;-  Austrālijas un Vācijas nolīguma 4. pants;-  Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 4. pants.(c) Reglamentējošā kontrole:-  Austrālijas un Apvienotās Karalistes pārskatītā nolīguma projekta 11. pants;-  Austrālijas un Austrijas nolīguma 10. pants;-  Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 17. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 8. pants;-  Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 7. pants;-  Austrālijas un Maltas nolīguma 8. pants;-  Austrālijas valdības un Nīderlandes Karalistes valdības aeronavigācijas institūciju vienošanās memoranda C pielikums, parakstīts Hāgā 1997. gada 4. septembrī, to piemēro pagaidu kārtā Austrālijas un Nīderlandes nolīguma ietvaros;-  Austrālijas un Polijas nolīguma 5. pants;-  Austrālijas un Somijas nolīguma projekta 8. pants;-  Austrālijas valdības un Vācijas Federatīvās Republikas valdības aeronavigācijas institūciju vienošanās memoranda C pielikums, parakstīts Kanberā 1998. gada 12. jūnijā, to piemēro pagaidu kārtā Austrālijas un Vācijas nolīguma ietvaros;-  Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 17. pants.(d) Iekšzemes gaisa pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā:-  Austrālijas un Apvienotās Karalistes pārskatītā nolīguma projekta 7. pants;-  Austrālijas un Austrijas nolīguma 11. pants;-  Austrālijas un Dānijas nolīguma projekta 13. pants;-  Austrālijas un Francijas nolīguma 10. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma 9. pants;-  Austrālijas un Grieķijas nolīguma projekta 14. pants;-  Austrālijas un Itālijas nolīguma 9. pants;-  Austrālijas un Īrijas nolīguma 9. pants;-  Austrālijas un Luksemburgas nolīguma projekta 11. pants;-  Austrālijas un Maltas nolīguma 14. pants;-  Austrālijas un Nīderlandes nolīguma pielikuma IV iedaļa;-  Austrālijas un Polijas nolīguma 10. pants;-  Austrālijas un Vācijas nolīguma 9. pants;-  Austrālijas un Zviedrijas nolīguma projekta 13. pants.3. PIELIKUMSCitas valstis saistībā ar šā nolīguma 2. pantu(a) Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);(b) Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);(c) Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);(d) Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu).[1] Padomes 2003. gada 5. jūnija Lēmums 11323/03 (dokuments ierobežotai lietošanai).[2] OJ C […] […], lpp.[3] OJ C […] […], lpp.[4] OJ C […] […], lpp.[5] OJ C […] […], lpp.