               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2018
            COM(2018) 835 final
            2018/0423(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par FMT:ItalicEurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Regula (ES) Nr. 603/2013
                  1
               , ar kuru tika pārstrādāta 2000. gada 11. decembra Regula Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju, tika pieņemta un stājās spēkā 2013. gada 19. jūlijā. Regulu piemēro no 2015. gada 20. jūlija.

               Ar Regulu (ES) Nr. 603/2013 cita starpā ir atļauta tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve Eurodac konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Tās mērķis ir ļaut tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar Eurodac centrālajā datubāzē uzglabātajiem datiem, kad tās mēģina noteikt personas identitāti vai iegūt papildu informāciju par personu, kas tiek turēta aizdomās par terorismu vai smagu noziegumu.

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas Karalistes (turpmāk “Dānija”) nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās V sadaļas acquis pieņemšanā un tādējādi nepiedalās Regulā (ES) Nr. 603/2013.

               2006. gada 8. martā tika noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (turpmāk “2006. gada 8. marta nolīgums”)
                  2
               .

               Dānija piemēro Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļautos patvēruma elementus saskaņā ar 2006. gada 8. marta nolīgumu. Tomēr minētā nolīguma darbības joma neattiecas uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

               Sanāksmē, kas, piedaloties Komisijas, Dānijas un asociēto valstu pārstāvjiem, notika 2014. gada 14. maijā, tika apstiprināta šo valstu interese uzsākt sarunas ar Eiropas Savienību, lai ar starptautiska nolīguma palīdzību uz tām attiecinātu Regulas (ES) Nr. 603/2013 tiesībaizsardzības noteikumus.

               Padome 2015. gada 14. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un, Dāniju, no otras puses, par kārtību, kādā Dānija piedalās procedūrā salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas paredzēta VI nodaļā Regulai (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos.

               Sarunas ir pabeigtas, un tika parafēts nolīgums 2006. gada 8. marta nolīgumam pievienota protokola veidā, ar ko 2006. gada 8. marta nolīguma piemērošanu attiecina uz tiesībaizsardzību.

               Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļauto tiesībaizsardzības noteikumu attiecināšana uz Dāniju ļautu Dānijas tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar citu iesaistīto valstu Eurodac datubāzē ievadītajiem un uzglabātajiem datiem, kad tās mēģina noteikt personas identitāti vai iegūt papildu informāciju par personu, kas tiek turēta aizdomās par smagu noziegumu vai terorismu, vai par cietušo personu. No otras puses, tas ļautu visu pārējo iesaistīto valstu, neatkarīgi no tā, vai tās ir citas ES dalībvalstis vai asociētās valstis, tiesībaizsardzības iestādēm tiem pašiem nolūkiem pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar Dānijas Eurodac datubāzē ievadītajiem un uzglabātajiem datiem.

               Šā protokola mērķis ir noteikt juridiski saistošas tiesības un pienākumus, lai nodrošinātu Dānijas efektīvu līdzdalību Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļautajos tiesībaizsardzības elementos. Protokolā noteikts, ka visas iesaistītās valstis ar piekļuvi Eurodac, neatkarīgi no tā, vai tās ir citas ES dalībvalstis, asociētās valstis vai Dānija, tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt viena otras datiem.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Priekšlikums atbilst ES politikai attiecībā uz piekļuvi Eurodac datubāzei.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Priekšlikums ir saskaņā ar ES politiku brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā Padomes lēmuma priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               2006. gada 8. marta nolīgums ir spēkā esošs starptautisks nolīgums, ko noslēgusi ES un Dānija. Saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu šā nolīguma protokola mērķus var sasniegt tikai ar Komisijas priekšlikumu ES līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, proti, Dānijas efektīvu līdzdalību Eurodac Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļautajos tiesībaizsardzības elementos.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu nolīguma noslēgšanai ir nepieciešams Padomes lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Par sarunu saturu un attīstību ir notikusi apspriešanās ar Padomi (Patvēruma jautājumu darba grupu). Eiropas Parlaments (LIBE komiteja) ir informēts.

               4.CITI ELEMENTI

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Priekšlikumā izklāstīts lēmums, ar ko atļauj Eiropas Savienības vārdā noslēgt protokolu starp ES un Dāniju. LESD paredzēts, ka Padome pieņem Komisijas lēmuma priekšlikumu, lai atļautu parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu.

                  Protokolā noteikta Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošana Dānijai attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos. Tāpēc tas ļauj pārējo iesaistīto valstu izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar datiem, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījusi Dānija. Tas ļauj arī Dānijas izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar datiem, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījušas pārējās iesaistītās valstis.

                  Protokols garantē, ka pašreizējais ES personas datu aizsardzības līmenis ir piemērojams personas datu apstrādei saskaņā ar protokolu, ko veic Dānijas iestādes un dalībvalstis. Uz šādu personas datu apstrādi vajadzētu attiekties personas datu aizsardzības standartam saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvai (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

                  Protokolā paredzēts, ka Dānijas piekļuve Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos ir saistīta ar nosacījumu par iepriekšēju juridisku un tehnisku Lēmuma 2008/615/TI īstenošanu attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem.

                  Protokolā paredzēts, ka mehānismi attiecībā uz 2006. gada 8. marta nolīgumā paredzētajiem grozījumiem būtu jāpiemēro visiem grozījumiem attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

               2018/0423 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  3
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar [XXX] Lēmumu [XXX]
                  4
                Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību, tika parakstīts [XXX], ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)Lai atbalstītu un stiprinātu policijas sadarbību starp dalībvalstu un Dānijas kompetentajām iestādēm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ir vajadzīga ES iesaistīšanās, lai dotu iespēju Dānijai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos.

               (3)Šis protokols būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā.

               (4)Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, šīs dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (5)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību (“protokols”).

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu(-as), kura(-as) ir pilnvarota(-as) Eiropas Savienības vārdā sniegt protokola 4. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                        Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta versija) (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

                     (2)

                        OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

                     (3)

                        OV C […], […], […]. lpp.

                     (4)

                        OV L […], […], […]. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2018
            COM(2018) 835 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM

               par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību

               PIELIKUMS

               dokumentam

               priekšlikums PADOMES LĒMUMAM

               par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               DĀNIJAS KARALISTE,

               turpmāk “Puses”,

               (1)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka 2006. gada 8. martā tika noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti (turpmāk “Dānija”) par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (turpmāk “2006. gada 8. marta nolīgums”)
                  1
               .

               (2)
                     ATGĀDINOT, ka Savienība 2013. gada 26. jūnijā pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos
                  2
               .

               (3)
                     ATSAUCOTIES uz Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, saskaņā ar kuru Dānija nepiedalās Regulas (ES) Nr. 603/2013 pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)
                     ATGĀDINOT, ka procedūras salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 603/2013, nav uzskatāmas par Eurodac regulas noteikumu grozījumu 2006. gada 8. marta nolīguma 3. panta nozīmē un tāpēc ir ārpus minētā nolīguma darbības jomas.

               (5)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka būtu jānoslēdz protokols starp Eiropas Savienību un Dāniju, lai dotu iespēju Dānijai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos un tādējādi ļautu izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm Dānijā pieprasīt to daktiloskopisko datu salīdzināšanu, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījušas pārējās iesaistītās valstis.

               (6)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanai tiesībaizsardzības nolūkos Dānijā būtu jādod iespēja arī pārējo iesaistīto valstu izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam pieprasīt to daktiloskopisko datu salīdzināšanu, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījusi Dānija.

               (7)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka uz personas datu apstrādi, ko dalībvalstu iestādes saskaņā ar šo protokolu veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos, būtu jāattiecina valstu tiesību aktos noteiktais personas datu aizsardzības standarts, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvai (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI
                  3
               .

               (8)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka Direktīva (ES) 2016/680 ir uzskatāma par Šengenas acquis noteikumu papildināšanu saskaņā ar LESD trešās daļas V sadaļu un ka Dānija saskaņā ar 4. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju 2016. gada 26. oktobrī ir paziņojusi, ka tā īstenos minēto direktīvu savos tiesību aktos. Tāpēc Dānijai būtu jāpiemēro Direktīva (ES) 2016/680 un Regulā (ES) Nr. 603/2013 izklāstītie turpmākie nosacījumi attiecībā uz personas datu apstrādi, ko Dānijas izraudzītās iestādes veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.

               (9)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka būtu jāpiemēro arī Regulā (ES) Nr. 603/2013 izklāstītie turpmākie nosacījumi attiecībā uz personas datu apstrādi, ko iesaistīto valstu izraudzītās iestādes, kā arī Eiropols veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.

               (10)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka piekļuve būtu jāatļauj tikai ar nosacījumu, ka, veicot salīdzināšanu ar pieprasītājas valsts daktiloskopiskajām datubāzēm un visu citu iesaistīto valstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar 2008. gada 23. jūnija Padomes Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību
                  4
               , nav tikusi noteikta datu subjekta identitāte. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai valstij ir jāveic salīdzināšana ar tehniski pieejamām visu citu iesaistīto valstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI, ja vien minētā pieprasītāja valsts nevar pamatot, ka ir pietiekami iemesli uzskatīt, ka šādas salīdzināšanas rezultātā netiks noteikta datu subjekta identitāte. Šādi pietiekami iemesli jo īpaši pastāv tad, ja konkrētajam gadījumam nav saiknes ar attiecīgo iesaistīto valsti ne operatīvo, ne izmeklēšanas darbību ziņā. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai valstij attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem vispirms ir juridiski un tehniski jāīsteno Lēmums 2008/615/TI, jo tai nevajadzētu atļaut tiesībaizsardzības nolūkos veikt meklēšanu Eurodac, ja pirms tam nav veikti iepriekš minētie pasākumi.

               (11)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka ar noteikumu, ka ir izpildīti salīdzināšanas nosacījumi, izraudzītajām iestādēm, pirms veikt meklēšanu Eurodac, būtu arī jāizmanto Vīzu informācijas sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus
                  5
               .

               (12)
                     ŅEMOT VĒRĀ, ka protokolā paredzēts, ka mehānismi attiecībā uz 2006. gada 8. marta nolīgumā paredzētajiem grozījumiem būtu jāpiemēro visiem grozījumiem attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

               (13)
                     ŅĒMOT VĒRĀ, ka šis protokols ir daļa no 2006. gada 8. marta nolīguma,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               1.
                     Dānija īsteno Regulu (ES) Nr. 603/2013 attiecībā uz daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar Eurodac centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem tiesībaizsardzības nolūkos un piemēro to saskaņā ar starptautiskajām tiesībām savās attiecībās ar pārējām iesaistītajām valstīm.

               2.
                     Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju, uzskata par iesaistītajām valstīm 1. punkta nozīmē. Tās piemēro Dānijai Regulas (ES) Nr. 603/2013 noteikumus, kas attiecas uz piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos.

               3.
                     Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice tiek uzskatītas par iesaistītajām valstīm 1. punkta nozīmē tiktāl, ciktāl šim nolīgumam līdzīgs nolīgums ir spēkā starp tām un Eiropas Savienību.

               2. pants

               1.
                     Direktīvas (ES) 2016/680 noteikumus piemēro attiecībā uz personas datu apstrādi, ko Dānija veic, piemērojot šo protokolu.

               2.
                     Papildus 1. punktam Dānijai piemēro Regulā (ES) Nr. 603/2013 izklāstītos turpmākos nosacījumus attiecībā uz personas datu apstrādi, ko izraudzītās iestādes veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.

               3. pants

               2006. gada 8. marta nolīguma noteikumus attiecībā uz grozījumiem piemēro visiem grozījumiem par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

               4. pants

               1.
                     Šo protokolu ratificē vai apstiprina Puses. Ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus deponē pie Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra, kas ir šā protokola depozitārs.

               2.
                     Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad depozitārs ir paziņojis Pusēm, ka ir deponēts abu Līgumslēdzēju pušu ratifikācijas vai apstiprināšanas instruments.

               3.
                     Šo protokolu nepiemēro, pirms Dānija nav īstenojusi Padomes Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļas noteikumus un līdz brīdim, kamēr attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem saistībā ar Dāniju nav pabeigtas izvērtēšanas procedūras saskaņā ar 4. nodaļu Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši — apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību
                  6
               .

               5. pants

               1.
                     Katra Puse var izstāties no šā protokola, nosūtot rakstisku deklarāciju depozitāram. Šī deklarācija stājas spēkā sešus mēnešus pēc tās deponēšanas.

               2.
                     Protokols vairs nav spēkā, ja Eiropas Savienība vai Dānija no tā ir izstājusies.

               3.
                     Protokols vairs nav spēkā, ja 2006. gada 8. marta nolīgums vairs nav spēkā.

               4.
                     Izstāšanās no šā protokola vai tā apturēšana neietekmē 2006. gada 8. marta nolīguma turpmāku piemērošanu.

               6. pants

               Šo protokolu sagatavo divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

               Oriģinālu deponē depozitāram, kas katrai Pusei izsniedz apliecinātu kopiju.

               Briselē,

                     (1)

                        OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

                     (2)

                        OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

                     (4)

                        OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.

                     (6)

                        OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2018
            COM(2018) 836 final
            2018/0424(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par FMT:ItalicEurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Regula (ES) Nr. 603/2013
                  1
               , ar kuru tika pārstrādāta 2000. gada 11. decembra Regula Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju, tika pieņemta un stājās spēkā 2013. gada 19. jūlijā. Regulu piemēro no 2015. gada 20. jūlija.

               Ar Regulu (ES) Nr. 603/2013 cita starpā ir atļauta tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve Eurodac konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Tās mērķis ir ļaut tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar Eurodac centrālajā datubāzē uzglabātajiem datiem, kad tās mēģina noteikt personas identitāti vai iegūt papildu informāciju par personu, kas tiek turēta aizdomās par terorismu vai smagu noziegumu.

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas Karalistes (turpmāk “Dānija”) nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās V sadaļas acquis pieņemšanā un tādējādi nepiedalās Regulā (ES) Nr. 603/2013.

               2006. gada 8. martā tika noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (turpmāk “2006. gada 8. marta nolīgums”)
                  2
               .

               Dānija piemēro Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļautos patvēruma elementus saskaņā ar 2006. gada 8. marta nolīgumu. Tomēr minētā nolīguma darbības joma neattiecas uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

               Sanāksmē, kas, piedaloties Komisijas, Dānijas un asociēto valstu pārstāvjiem, notika 2014. gada 14. maijā, tika apstiprināta šo valstu interese uzsākt sarunas ar Eiropas Savienību, lai ar starptautiska nolīguma palīdzību uz tām attiecinātu Regulas (ES) Nr. 603/2013 tiesībaizsardzības noteikumus.

               Padome 2015. gada 14. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un, Dāniju, no otras puses, par kārtību, kādā Dānija piedalās procedūrā salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas paredzēta VI nodaļā Regulai (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos.

               Sarunas ir pabeigtas, un tika parafēts nolīgums 2006. gada 8. marta nolīgumam pievienota protokola veidā, ar ko 2006. gada 8. marta nolīguma piemērošanu attiecina uz tiesībaizsardzību.

               Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļauto tiesībaizsardzības noteikumu attiecināšana uz Dāniju ļautu Dānijas tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar citu iesaistīto valstu Eurodac datubāzē ievadītajiem un uzglabātajiem datiem, kad tās mēģina noteikt personas identitāti vai iegūt papildu informāciju par personu, kas tiek turēta aizdomās par smagu noziegumu vai terorismu, vai par cietušo personu. No otras puses, tas ļautu visu pārējo iesaistīto valstu, neatkarīgi no tā, vai tās ir citas ES dalībvalstis vai asociētās valstis, tiesībaizsardzības iestādēm tiem pašiem nolūkiem pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar Dānijas Eurodac datubāzē ievadītajiem un uzglabātajiem datiem.

               Šā protokola mērķis ir noteikt juridiski saistošas tiesības un pienākumus, lai nodrošinātu Dānijas efektīvu līdzdalību Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļautajos tiesībaizsardzības elementos. Protokolā noteikts, ka visas iesaistītās valstis ar piekļuvi Eurodac, neatkarīgi no tā, vai tās ir citas ES dalībvalstis, asociētās valstis vai Dānija, tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt viena otras datiem.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Priekšlikums atbilst ES politikai attiecībā uz piekļuvi Eurodac datubāzei.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Priekšlikums ir saskaņā ar ES politiku brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā Padomes lēmuma priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               2006. gada 8. marta nolīgums ir spēkā esošs starptautisks nolīgums, ko noslēgusi ES un Dānija. Saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu šā nolīguma protokola mērķus var sasniegt tikai ar Komisijas priekšlikumu ES līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Lai atbalstītu un stiprinātu policijas sadarbību starp dalībvalstu un Dānijas Karalistes kompetentajām iestādēm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ir vajadzīga ES iesaistīšanās, lai dotu iespēju Dānijai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, proti, Dānijas efektīvu līdzdalību Eurodac Regulā (ES) Nr. 603/2013 iekļautajos tiesībaizsardzības elementos.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu ir nepieciešams Padomes lēmums, ar ko atļauj parakstīt nolīgumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Par sarunu saturu un attīstību ir notikusi apspriešanās ar Padomi (Patvēruma jautājumu darba grupu). Eiropas Parlaments (LIBE komiteja) ir informēts.

               4.CITI ELEMENTI

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Priekšlikumā izklāstīts lēmums, ar ko atļauj Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu starp ES un Dāniju. LESD paredzēts, ka Padome pieņem Komisijas lēmuma priekšlikumu, lai atļautu parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu.

                  Protokolā noteikta Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošana Dānijai attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos. Tāpēc tas ļauj pārējo iesaistīto valstu izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar datiem, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījusi Dānija. Tas ļauj arī Dānijas izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar datiem, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījušas pārējās iesaistītās valstis.

                  Protokols garantē, ka pašreizējais ES personas datu aizsardzības līmenis ir piemērojams personas datu apstrādei saskaņā ar protokolu, ko veic Dānijas iestādes un dalībvalstis. Uz šādu personas datu apstrādi vajadzētu attiekties personas datu aizsardzības standartam saskaņā ar to valsts tiesību aktiem, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvai (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI.

                  Protokolā paredzēts, ka Dānijas piekļuve Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos ir saistīta ar nosacījumu par iepriekšēju juridisku un tehnisku Lēmuma 2008/615/TI īstenošanu attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem.

                  Protokolā paredzēts, ka mehānismi attiecībā uz 2006. gada 8. marta nolīgumā paredzētajiem grozījumiem būtu jāpiemēro visiem grozījumiem attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

               2018/0424 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2015. gada 14. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Dāniju par kārtību, kādā Dānija piedalās procedūrā salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 603/2013
                  3
                VI nodaļā.

               (2)Sarunas tika pabeigtas, un Protokols 2006. gada 8. marta Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, tika parafēts 2017. gada 11. decembrī.

               (3)Protokols būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.

               (4)Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, šīs dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (5)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Protokola Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, ar ko minēto nolīgumu attiecina uz tiesībaizsardzību, parakstīšana, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko protokola sarunvedēja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta versija) (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

                     (2)

                        OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

                     (3)

                        Regula (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.2.2019
            COM(2019) 151 final
            2019/0056(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikts, ka dalībvalstīm sava ekonomikas politika un nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un sava rīcība šajā sakarā jākoordinē Padomē. Tajā noteikts, ka Padomei jāpieņem nodarbinātības pamatnostādnes (148. pants), un precīzāk norādīts, ka tām jābūt saskaņotām ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (121. pants).

               Lai gan ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu spēkā esība neaprobežojas ar kādu konkrētu laikposmu, nodarbinātības pamatnostādnes jāizstrādā katru gadu. Tās pirmo reizi kā integrēts kopums tika pieņemtas 2010. gadā, tādējādi atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020”. 2018. gadā tās tika saskaņotas ar principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada novembrī pieņēma ar mērķi valstu līmenī virzīt reformas un panākt, lai tas rādītu virzienu konverģences atjaunošanai visā Eiropā.

               Nodarbinātības pamatnostādnes kopā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm ir izklāstītas Padomes lēmumā par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (Integrēto pamatnostādņu II daļa) un sniedz juridisko pamatu konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem.

               Nodarbinātības politikas pamatnostādnēs izvirzītie vispārējie mērķi un prioritātes joprojām ir spēkā. Pamatojoties uz LESD 148. panta 2. punktu, nodarbinātības pamatnostādņu derīgums 2019. gadam ir jāapstiprina ar Padomes lēmumu, ko pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un Nodarbinātības komiteju. Nodarbinātības pamatnostādnes tika pieņemtas 2018. gada 16. jūlijā ar mērķi koncentrēties uz politikas īstenošanu.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Nepiemēro.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               OV L 224, 5.9.2018., 4. lpp.

               2019/0056 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 148. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  1
               ,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu
                  4
               ,

               tā kā:

               Lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā izvirzītos mērķus panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, dalībvalstīm un Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības jomā un jo sevišķi jāatbalsta kvalificēts, apmācīts un pielāgoties spējīgs darbaspēks, kā arī jāveicina tāds darba tirgus, kas reaģē uz pārmaiņām ekonomikā.

               2)Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās, makroekonomiskās un strukturālās politikas jomās. Pašreizējās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas ir daļa no šiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas izklāstītas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184
                  5
               , veido Integrētās pamatnostādnes stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai. Tajās, ņemot vērā dalībvalstu savstarpējo atkarību, jānosaka, kā dalībvalstīs un Savienībā šī politika īstenojama. Koordinēto Eiropas un valstu politikas un reformu rezultātā būtu jānonāk pie atbilstoša vispārēju ekonomikas un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam savukārt būtu jārada tieša pozitīva ietekme.

               3)Eiropas pusgads dažādus instrumentus apvieno visaptverošā satvarā integrētai daudzpusējai ekonomikas, budžeta, nodarbinātības un sociālās politikas uzraudzībai, un tā mērķis ir sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus, tostarp mērķus, kas attiecas uz nodarbinātības, izglītības un nabadzības mazināšanu un ir noteikti Padomes Lēmumā 2010/707/ES
                  6
               . Sekmējot politikas mērķus stimulēt investīcijas, veikt strukturālas reformas un nodrošināt atbildīgu fiskālo politiku, Eiropas pusgads kopš 2015. gada ir ticis pastāvīgi stiprināts un optimizēts. Īpaši stiprināta ir tā nodarbinātības un sociālā ievirze, un tika padziļināts dialogs ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

               4)Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada novembrī parakstīja Iestāžu kopīgu proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā izklāstīti divdesmit principi un tiesības, kas atbalstīs labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmas. Pīlārs veido pamatprincipu kopumu, kas palīdzēs pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, veicinās reformas valstu līmenī un rādīs virzienu konverģences atjaunošanai visā Eiropā.

               5) Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu Padomes sagatavotiem konkrētām dalībvalstīm adresētiem ieteikumiem. Dalībvalstīm būtu visaptveroši jāizmanto Eiropas Sociālais fonds un citi Savienības fondi nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanā. Lai gan Integrētās pamatnostādnes ir paredzētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbā cieši iesaistot arī valstu parlamentus, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

               6)Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai saskaņā ar attiecīgām Līgumos paredzētām pilnvarām būtu jāpārrauga, kā attiecīgā politika, ņemot vērā nodarbinātības pamatnostādnes, tiek īstenota. Šīm komitejām un citām ekonomikas un sociālās politikas koordinēšanā iesaistītajām Padomes darba sagatavošanas struktūrām būtu cieši jāsadarbojas. Būtu jāuztur politikas dialogs starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.

               7)Ir notikusi apspriešanās ar Sociālās aizsardzības komiteju.

               8)Lai koncentrētos uz nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu, 2018. gadā pieņemtajām nodarbinātības pamatnostādnēm būtu jāpaliek nemainīgām. Ņemot vērā darba tirgu norišu un sociālās situācijas izvērtējumu kopš nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanas 2018. gadā, to atjaunināšana nav vajadzīga. Iemesli to pieņemšanai 2018. gadā arvien ir spēkā, tāpēc šīm pamatnostādnēm būtu jāpaliek spēkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kā izklāstīts Lēmuma (ES) 2018/1215
                  7
                pielikumā, 2019. gadā paliek spēkā, un dalībvalstis tās ņem vērā savā nodarbinātības politikā un reformu programmā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV C , , . lpp.

                     (2)

                        OV C , , . lpp.

                     (3)

                        OV C , , . lpp.

                     (4)

                        OV C , , . lpp.

                     (5)

                        Padomes 2015. gada 14. jūlija Ieteikums (ES) 2015/1184 par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikai (OV L 192, 18.7.2015., 27. lpp.).

                     (6)

                        Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums 2010/707/ES par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.).

                     (7)

                        Padomes 2018. gada 16. jūlija Lēmums (ES) 2018/1215 par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 224, 5.9.2018., 4. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 103 final
            2019/0052(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijā (FMT:ItalicNASCO), un ar ko atceļ Lēmumu 9450/1/14 REV 1

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijas (NASCO) sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija

               Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija (NASCO konvencija), izveidojot NASCO, tiecas saglabāt, atjaunot, vairot un racionāli pārvaldīt savvaļas Atlantijas laša krājumus. Konvencija stājās spēkā 1983. gada 1. oktobrī.

               Savienība ir NASCO konvencijas puse un saskaņā ar Padomes Lēmumu 82/886/EEK
                  1
                ir to apstiprinājusi.

               2.2.Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijas padome

               NASCO padome, kurai palīdz trīs NASCO komisijas (Ziemeļamerikas komisija, Ziemeļaustrumu Atlantijas komisija un Rietumgrenlandes komisija), ir struktūra, kas ar NASCO konvenciju izveidota, lai starptautiskas sadarbības ceļā saglabātu, atjaunotu, vairotu un racionāli pārvaldītu Atlantijas laša krājumus. Tā pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārvaldītu tās kompetencē ietilpstošos zvejas resursus.

               Savienībai kā NASCO padomes un divu NASCO komisiju (Ziemeļaustrumu Atlantijas komisijas un Rietumgrenlandes komisijas) loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. NASCO padome lēmumus pieņem vienprātīgi.

               2.3.NASCO padomes lēmumi

               NASCO padomei ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un šie pasākumi līgumslēdzējām pusēm ir saistoši.

               Saskaņā ar NASCO konvencijas 13. panta 2. punktu pasākumi stājas spēkā 60 dienas pēc tam, kad NASCO par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               NASCO gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 19. maija Lēmumu 9450/1/14 REV 1, kurā izklāstīta Savienības nostāja NASCO 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī NASCO specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 9450/1/14 REV 1 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 9450/1/14 REV 1, ir izklāstīta Savienības nostāja NASCO 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 9450/1/14 REV 1 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  4
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  5
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  6
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               NASCO padome, kurai palīdz NASCO komisijas, ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, NASCO konvenciju.

               Akti, kurus NASCO padome ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti saskaņā ar NASCO konvencijas 13. pantu ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām, un tie var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  8
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  9
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  10
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza NASCO konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 9450/1/14 REV 1, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0052 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijā (NASCO), un ar ko atceļ Lēmumu 9450/1/14 REV 1

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 82/886/EEK
                  11
                Eiropas Kopiena ir noslēgusi Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvenciju (NASCO konvencija), ar kuru izveido Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizāciju (NASCO).

               (2)NASCO padome, kurai palīdz trīs komisijas (Ziemeļamerikas komisija, Ziemeļaustrumu Atlantijas komisija un Rietumgrenlandes komisija), ir struktūra, kas ar NASCO konvenciju izveidota, lai starptautiskas sadarbības ceļā saglabātu, atjaunotu, vairotu un racionāli pārvaldītu Atlantijas laša krājumus. NASCO padome pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārvaldītu tās kompetencē ietilpstošos zvejas resursus. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  12
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  13
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  14
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  15
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem NASCO padomes sanāksmēs, jo NASCO pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  16
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  17
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  18
               .

               (7)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem NASCO padomes sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 9450/1/14 REV 1
                  19
               . Ir lietderīgi Lēmumu 9450/1/14 REV 1 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.

               (8)Ņemot vērā NASCO konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms NASCO sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienībai jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijas (NASCO) padomes sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem NASCO padomes sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz NASCO padomes gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 19. maija Lēmumu 9450/1/14 REV 1 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1982. gada 13. decembra Lēmums 82/886/EEK par Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas noslēgšanu (OV L 378, 31.12.1982., 24. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (9)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (11)

                        Padomes 1982. gada 13. decembra lēmums par Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas noslēgšanu (OV L 378, 31.12.1982., 24. lpp.).

                     (12)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (17)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (18)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (19)

                        Padomes 2014. gada 19. maija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijā (NASCO).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 103 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijā (NASCO), un ar ko atceļ Lēmumu 9450/1/14 REV 1

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijā (NASCO)

               1.PRINCIPI

               NASCO satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā un mazināt zvejas darbību vidisko ietekmi, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)nodrošina, ka NASCO pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar NASCO konvenciju;

               c)nodrošina, ka NASCO pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO Jūras tiesību konvenciju un tās 66. pantu, Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina NASCO rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām un jo īpaši veicina koordināciju ar OSPAR, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse;

               k)veicina mehānismus, kas izmantojami sadarbībai starp RZPO, kuru pārziņā nav tunzivju, un kas ir līdzīgi tā sauktajam Kobes procesam, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt NASCO šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver NASCO reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Vajadzības gadījumā apsver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)NASCO konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību NASCO pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību un akvakultūras negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi NASCO konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               g)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā reģionā;

               h)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               i)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz NASCO apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijas sanāksmēs

               Pirms katras NASCO padomes sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus, kas Savienībai varētu kļūt saistoši, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras NASCO padomes sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja NASCO padomes sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.