title: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu [ETIR] par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem

text:
|

52011PC0652

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSFinanšu instrumentu tirgus direktīva (FITD) ir spēkā kopš 2007. gada novembra, un tā ir ES finanšu tirgus integrācijas pamatpīlārs. Direktīva pieņemta saskaņā ar t. s. Lamfalisī procesu[1], un to veido pamatdirektīva (Direktīva 2004/39/EK)[2], īstenošanas direktīva (Direktīva 2006/73/EK)[3] un īstenošanas regula (Regula Nr. 1287/2006)[4]. FITD izveido tiesisko regulējumu banku un ieguldījumu sabiedrību sniegtiem ieguldījumu pakalpojumiem finanšu instrumentos (piemēram, brokeru pakalpojumiem, konsultācijām, darījumu veikšanai, portfeļu pārvaldībai, parakstīšanai, u. c.), un tirgus organizētāju veiktai regulētu tirgu darbībai. Tā arī nosaka valstu kompetento iestāžu pilnvaras un pienākumus saistībā ar šīm darbībām.Vispārīgs direktīvas mērķis ir veicināt ES finanšu tirgu integrāciju, konkurētspēju un efektivitāti. Precīzāk runājot, direktīva atcēla iespēju dalībvalstīm pieprasīt, ka visa veida finanšu instrumentu tirdzniecībai jānotiek tikai noteiktās biržās, un nodrošināja Eiropas mēroga konkurenci starp tradicionālajām biržām un alternatīvām tirdzniecības vietām. Tā arī pastiprināja prasības bankām un ieguldījumu sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus visā ES, nosakot nepieciešamību nodrošināt atbilstību gan organizācijas, gan pārskatu sniegšanas prasībām, un plašus noteikumus ieguldītāju aizsardzības nodrošināšanai.Direktīva ir spēkā trīsarpus gadus, un tās ietekmē ir pieaugusi konkurence starp finanšu instrumentu tirdzniecības vietām, palielinājusies iespēja ieguldītājiem izvēlēties pakalpojumu sniedzējus un pieejamos finanšu instrumentus, turklāt direktīvas panākto papildina tehnoloģiju virzība. Kopumā ir samazinājušās darījumu izmaksas, un integrācija ir palielinājusies[5].Tomēr ir radušās arī vairākas problēmas. Pirmkārt, aktivizējoties konkurences videi, radušās jaunas iespējas. Lielākas konkurences radītie labumi nav sasnieguši visus tirgus dalībniekus vienādā mērā un tos ne vienmēr izjutuši galīgie ieguldītāji, neatkarīgi no tā, vai tie ir privāti ieguldītāji, mazumtirgotāji vai vairumtirgotāji. Konkurences radītās tirgus sadrumstalotības dēļ tirdzniecības vide kļuvusi sarežģītāka, īpaši no tirdzniecības datu vākšanas viedokļa. Otrkārt, tirgus un tehnoloģiju attīstība apsteigusi dažādus FITD noteikumus. Pastāv risks, ka var tikt apdraudētas kopējās intereses par pārredzamiem un vienlīdzīgiem darbības nosacījumiem starp tirdzniecības vietām un ieguldījumu sabiedrībām. Treškārt, finanšu krīze norādījusi trūkumus tādu instrumentu regulējumā, kuri nav akcijas un kurus tirgo galvenokārt profesionāli ieguldītāji. Vairs nedarbojas kādreizējie pieņēmumi par to, ka tirgus efektivitāti drīzāk veicina ar šādu tirdzniecību saistīts obligāti nepieciešamais pārredzamības, uzraudzības un ieguldītāju aizsardzības līmenis. Visbeidzot, straujais finanšu instrumentu jauninājumu temps un arvien pieaugošā šādu instrumentu sarežģītība apliecina, ka ir svarīgi nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, lai tā būtu atbilstīga pašreizējiem apstākļiem un augstā līmenī. Kaut gan finanšu krīzes pieredze parādīja, ka FITD plašie noteikumi bija pareizi, tomēr ir radusies nepieciešamība mērķtiecīgi n vienlaikus būtiski uzlabot direktīvu.Tādējādi FITD pārskatīšana veido neatņemamu tādu reformu daļu, kuru mērķis ir izveidot drošāku, stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku finanšu sistēmu, kas pēc finanšu krīzes darbotos ekonomikas un sabiedrības labā, kā arī nodrošināt ES finanšu tirgus lielāku integritāti, efektivitāti un konkurētspēju.[6] Direktīva ir arī būtisks instruments, īstenojot G20[7] apņemšanos pievērst uzmanību finanšu sistēmas mazāk regulētām un neskaidrākām daļām, un uzlabot dažādu tirgus segmentu organizāciju, pārredzamību un uzraudzību, īpaši saistībā ar instrumentiem, kurus lielākoties tirgo ārpus biržas[8], un papildināt tiesību akta priekšlikumu par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem[9].Mērķtiecīgi uzlabojumi nepieciešami arī tādēļ, lai uzlabotu preču atvasināto instrumentu tirgus uzraudzību un pārredzamību, nodrošinot, ka to darbība kalpo riska ierobežošanai un cenu informācijas atklāšanai, kā arī ņemot vērā tirgus struktūru un tehnoloģiju attīstību godīgas konkurences un tirgus efektivitātes nodrošināšanai. Turklāt īpašas pārmaiņas jāveic arī ieguldītāju aizsardzības sistēmā, ņemot vērā prakses attīstību un nepieciešamību veicināt ieguldītāju uzticēšanos.Visbeidzot, atbilstīgi Delarosjē ( de Larosière ) grupas ieteikumiem un ECOFIN Padomes secinājumiem[10] ES ir apņēmusies pēc iespējas samazināt dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā uz visām ES finanšu pakalpojumu direktīvām. Šī līnija tiek ievērota visās jomās, kuras aptver FITD pārskatīšana, un tādējādi tiks dots ieguldījums vienotu noteikumu kopuma izveidē par ES finanšu tirgiem, palīdzot tālāk attīstīt vienlīdzīgus darbības nosacījumus dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, uzlabojot uzraudzību un noteikumu piemērošanu, samazinot tirgus dalībnieku izmaksas, uzlabojot pieejas nosacījumus un veicinot ES finanšu nozares globālo konkurētspēju.Tādēļ priekšlikumam par FITD grozījumiem ir divas daļas. Regulā tiek noteiktas prasības informācijas atklāšanai sabiedrībai par tirdzniecības pārredzamības datiem un kompetentajām iestādēm — par darījumu datiem, likvidēti šķēršļi, nodrošinot nediskriminējošu pieeju klīringam, atvasinātu finanšu instrumentu obligātai tirdzniecībai regulētās tirdzniecības vietās, īpašām uzraudzības darbībām saistībā ar finanšu instrumentiem un pozīcijām atvasinātos finanšu instrumentos, un trešo valstu sabiedrību, kurām nav filiāles, sniegtiem pakalpojumiem. Direktīva groza īpašas prasības saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, pašreizējās direktīvas izņēmumu darbības jomu, prasības ieguldījumu sabiedrībām attiecībā uz organizatorisko struktūru un uzņēmējdarbības veikšanu, organizatoriskās struktūras prasības regulētām tirdzniecības vietām, atļaujas un pastāvīgos pienākumus, ko piemēro datu pakalpojumu sniedzējiem, kompetento iestāžu pilnvaras, sankcijas un trešo valstu sabiedrībām, kas darbojas caur to filiālēm, piemērojamus noteikumus.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMA REZULTāTIŠīs iniciatīvas pamatā ir plašs un nepārtraukts dialogs un apspriešanās ar visām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp vērtspapīru regulatoriem, visu veidu tirgus dalībniekiem, tostarp emitentiem un privātiem ieguldītājiem. Iniciatīvā tika ņemti vērā viedokļi, kas tika pausti sabiedriskās apspriešanas laikā no 2010. gada 8. decembra līdz 2011. gada 2. februārim[11], plašā un labi apmeklētā divas dienas ilgā atklātā izskatīšanā, kas notika 2010. gada 20.–21. septembrī[12], un ieguldījums, ko deva sanāksmes ar visdažādākajām ieinteresēto personu grupām, kuras tika rīkotas kopš 2009. gada decembra. Visbeidzot, priekšlikumā tiek ņemti vērā apsvērumi un analīze, kas ietverti Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas ( CESR ), tagad Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI)[13], publicētos dokumentos un tehniskās konsultācijās.Turklāt FITD pārskata sagatavošanai ārējiem konsultantiem tika uzdots veikt divus pētījumus[14]. Pirmajā pētījumā, kuru 2010. gada 10. februārī lūdza veikt sabiedrībai PriceWaterhouseCoopers un kurš tika saņemts 2010. gada 13. jūlijā, uzmanība tika pievērsta datu vākšanai par tirgus darbībām un citiem ar FITD saistītiem jautājumiem. Otrais pētījums, kuru pēc atklāta uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus 2010. gada 21. jūlijā uzdeva veikt sabiedrībai Europe Economics un kurš tika saņemts 2011. gada 23. jūnijā, bija veltīts dažādu politikas iespēju izmaksu un ieguvumu analīzei FITD pārskata kontekstā.Komisija veica politikas alternatīvu ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās labāka regulējuma politiku. Politikas iespējas tika izvērtētas pēc dažādiem kritērijiem: tirgus operāciju pārredzamība regulatoriem un tirgus dalībniekiem, ieguldītāju aizsardzība un ieguldītāju uzticēšanās, vienlīdzīgi darbības nosacījumi tirdzniecības vietās un tirdzniecības sistēmās ES, izmaksu efektivitāte, t. i., kādā mērā noteikta iespēja panāk nepieciešamo mērķi un veicina vērtspapīru tirgu darbību, lai tā būtu efektīva no izmaksu un citiem viedokļiem. Kopumā aplēses rāda, ka FITD pārskatīšanas radītās vienreizējās izmaksas atbilstības nodrošināšanai būs no EUR 512 līdz EUR 732 miljoniem, bet pastāvīgās izmaksas — no EUR 312 līdz EUR 586 miljoniem. Tādējādi vienreizējo un pastāvīgo izmaksu ietekme būs attiecīgi 0,10–0,15 % un 0,06–0,12 % no ES banku nozares kopējiem pamatdarbības izdevumiem. Šīs izmaksas ir daudz mazākas nekā izmaksas, kas radās FITD ieviešanas laikā. Saskaņā ar aplēsēm vienreizējo izmaksu ietekme FITD ieviešanas laikā bija 0,56 % (maza apjoma darījumu bankām un krājbankām) un 0,68 % (ieguldījumu bankām) no kopējiem pamatdarbības izdevumiem, savukārt pastāvīgās izmaksas atbilstības nodrošināšanai bija 0,11 % (maza apjoma darījumu bankām un krājbankām) un 0,17 % (ieguldījumu bankām) no kopējiem pamatdarbības izdevumiem.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIJuridiskais pamatsPriekšlikuma pamatā ir LESD 114. panta 1. punkts, saskaņā ar kuru tiek nodrošināts juridiskais pamats regulai, kas izveido vienotus noteikumus iekšējā tirgus darbībai.Lai gan direktīva galvenokārt pievēršas uzņēmējdarbības pieejai ekonomikas darbībai, pamatojoties uz LESD 53. pantu, nepieciešamība izveidot vienotu noteikumu kopumu šādu ekonomikas darbību veikšanai nosaka citāda juridiskā pamata izmantošanu, saskaņā ar kuru varētu izstrādāt regulu.Regula ir nepieciešama, lai piešķirtu EVTI īpašu tiešu kompetenci produktu intervenču jomā un pozīciju pārvaldības pilnvaras. Tādās jomās kā tirdzniecības pārredzamība un darījumu pārskatu sniegšana noteikumu piemērošana bieži ir atkarīga no skaitliskiem sliekšņiem un īpašiem identifikācijas kodiem. Ikviena novirze valsts mērogā radītu tirgus kropļojumus un regulējuma arbitrāžu, kavējot vienlīdzīgu darbības nosacījumu attīstību. Regula nodrošina prasību tiešu piemērošanu ieguldījumu sabiedrībām un veicina vienlīdzīgus darbības nosacījumus, nepieļaujot, ka direktīvas transponēšanas rezultātā valstis noteiks atšķirīgas prasības.Priekšlikumā par regulu arī norāda, ka ieguldījumu sabiedrības lielā mērā ievēro tādus pašus noteikumus visos ES tirgos, un tie izriet no vienota tiesiskā regulējuma, kas veicina tiesisko noteiktību un sabiedrībām ievērojami atvieglo operāciju veikšanu dažādās jurisdikcijās. Regula arī dod ES iespēju ātrāk īstenot pārmaiņas nākotnē, jo grozījumi var tikt piemēroti gandrīz nekavējoties pēc to pieņemšanas. Tādējādi ES varēs ievērot termiņus, par kuriem vienošanās panākta starptautiskā mērogā, un sekot nozīmīgām tirgus tendencēm.Subsidiaritāte un proporcionalitāteSaskaņā ar subsidiaritātes principu (LESD 5.3. pants) rīkoties ES līmenī var tikai tad, kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt plānotos mērķus, un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var labāk sasniegt ES.Vairākums pārskatā ietverto jautājumu jau ir aptverti pašreizējās FITD tiesiskajā regulējumā. Turklāt finanšu tirgiem jau piemīt pārrobežu iezīmes un tie arvien vairāk kļūst par pārrobežu tirgiem. Nosacījumiem, saskaņā ar kuriem sabiedrības un tirdzniecības vietu organizētāji var konkurēt šajā kontekstā, neatkarīgi no tā, vai ir runa par pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības noteikumiem, ieguldītāju aizsardzību vai tirgus dalībnieku veiktu risku novērtējumu vai kontroli, jābūt kopīgiem visās valstīs, un pašreizējās FITD pamatā jau ir šāda nostāja. Tagad jārīkojas Eiropas mērogā, atjauninot un grozot FITD noteikto tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā attīstību finanšu tirgos pēc direktīvas ieviešanas. Tādējādi direktīvas jau veiktajiem uzlabojumiem finanšu tirgu un pakalpojumu integrācijai un efektivitātei Eiropā tiks pievienotas atbilstīgas korekcijas, lai nodrošinātu spēcīga vienotā tirgus tiesiskā regulējuma mērķu sasniegšanu. Ja nebūtu integrācijas, atsevišķu valstu veiktās intervences nebūtu tik efektīvas un sadrumstalotu tirgu, kā rezultātā veidotos regulējuma arbitrāža un konkurences kropļojumi. Piemēram, dažādi tirgus pārredzamības vai ieguldītāju aizsardzības līmeņi dalībvalstīs sadrumstalotu tirgu, radītu likviditātes un efektivitātes problēmas, un būtu cēlonis kaitējošai regulējuma arbitrāžai.Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) ir arī svarīga loma jauno tiesību aktu priekšlikumu īstenošanā. Viens no Eiropas iestādes izveides mērķiem ir vēl vairāk pastiprināt vienotā tirgus darbību vērtspapīru tirgus jomā, un jauni ES mēroga noteikumi ir nepieciešami, lai EVTI tiktu piešķirtas atbilstīgas pilnvaras.Priekšlikumā pilnībā ir ņemts vērā proporcionalitātes princips, un tas ir pietiekams mērķu sasniegšanai un nepārsniedz obligāti nepieciešamo apjomu. Priekšlikums ar saderīgs ar proporcionalitātes principu, ņemot vērā pareizo līdzsvaru starp iesaistītajām sabiedrības interesēm un pasākuma izmaksu efektivitāti. Dažādām pusēm noteiktās prasības ir rūpīgi pielāgotas. Šo prasību formulēšanā īpaši svarīgi bija atrast pareizo līdzsvaru starp ieguldītāju aizsardzību, tirgus efektivitāti un nozares izmaksām. Piemēram, attiecībā uz jaunajiem pārredzamības noteikumiem, kurus var piemērot obligāciju un atvasinātu finanšu instrumentu tirgiem, pārskatā ir paredzēts veidot rūpīgi pielāgotu režīmu, kurā tiktu ņemtas vērā katras aktīvu kategorijas un iespējams katra atvasinātā finanšu instrumenta veida īpatnības.Atbilstība LESD 290. un 291. pantamKomisija 2009. gada 23. septembrī pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAFPI un EVTI. Saistībā ar šo Komisija vēlas atkārtot savus izteikumus par LESD 290. un 291. pantu sakarā ar regulu par Eiropas uzraudzības iestādēm pieņemšanu: „Attiecībā uz regulatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu nozares unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir nepārprotami atzīts LESD pievienotajā39. deklarācijā. Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā atbilst LESD 290. un 291. pantam.”Detalizēts paskaidrojums par šo priekšlikumuVispārīgi: vienlīdzīgi darbības nosacījumiPriekšlikuma galvenais mērķis ir nodrošināt, ka visa regulētā tirdzniecība tiktu veikta regulētās tirdzniecības vietās: regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās. Visām minētajām tirdzniecības vietām tiek piemērotas identiskas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības. Arī prasības, kuras tiek piemērotas attiecībā uz triju minēto tirdzniecības vietu organizatorisko struktūru un tirgus uzraudzību, ir gandrīz identiskas. Tādējādi tiek nodrošināti vienlīdzīgi darbības nosacījumi funkcionāli līdzīgām darbībām, savedot kopā trešo personu tirdzniecības intereses. Tomēr ir svarīgi, ka pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem instrumentu veidiem, īpaši kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un dažādiem tirdzniecības veidiem, īpaši rīkojumu reģistra un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām.Visās trijās tirdzniecības vietās platformas organizētājs ir neitrāls. Regulētos tirgos un daudzpusējās tirdzniecības sistēmās darījumi tiek veikti atbilstīgi nediskrecionāriem principiem. Tas nozīmē, ka darījums tiek veikts saskaņā ar iepriekšdefinētiem noteikumiem. Visas minētās tirdzniecības vietas arī konkurē, piedāvājot plašus dalības noteikumus, ja vien šādi noteikumi atbilst pārredzamam kritēriju kopumam.Pretstatā tam ārpusbiržas tirdzniecības vietas organizētājs var diskrecionāri pieiet darījuma veikšanai. Tomēr tirdzniecības vietas organizētājam jānodrošina, ka uz klientiem, kuri izmanto platformu, tiek attiecinātas ieguldītāju aizsardzības, uzņēmējdarbības veikšanas un labākās izpildes prasības. Kaut gan ārpusbiržas tirdzniecības vietā gan noteikumiem par pieeju, gan darījumu izpildes metodoloģijai jābūt pārredzamiem un skaidriem, šādas tirdzniecības vietas organizētājs var nodrošināt tādu pakalpojumu klientiem, kurš kvalitatīvi, ja ne funkcionāli atšķiras no pakalpojumiem, kādus saviem biedriem un dalībniekiem sniedz regulēts tirgus un daudzpusējas tirdzniecības sistēmas. Tādēļ, lai nodrošinātu gan ārpusbiržas tirdzniecības vietas organizatora neitralitāti attiecībā uz jebkuru veikto darījumu, gan to, ka ar klientiem saistīto pienākumu veikšana netiek pakļauta iespējai nopelnīt uz klientu rēķina, ārpusbiržas tirdzniecības vietas organizatoram jāaizliedz veikt tirdzniecību, izmantojot tam piederošu kapitālu.Visbeidzot, regulētu tirdzniecību var arī veikt, izmantojot sistemātisku internalizāciju. Sistemātisks internalizētājs var veikt klienta darījumus, izmantojot sev piederošu kapitālu. Tomēr sistemātisks internalizētājs nedrīkst savest kopā trešo personu intereses pirkt un pārdot, kā to dara regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma, tādēļ tas nav tirdzniecības vieta. Piemēro noteikumus par labāko izpildi un citus uzņēmējdarbības noteikumus, un klients skaidri zina, kad tas veic tirdzniecību ar ieguldījumu sabiedrību, un kad — ar trešām personām. Uz sistemātiskiem internalizētājiem attiecas īpašas pirmstirdzniecības pārredzamības prasības un prasības par pieeju. Pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem instrumentu veidiem, īpaši kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un tās tiek piemērotas apjomiem, kuri nesasniedz īpašus sliekšņus. Tādējādi tirdzniecību, ko ieguldījumu sabiedrības veic savā vārdā ar klientiem, tostarp citām ieguldījumu sabiedrībām, uzskata par ārpusbiržas tirdzniecību. Tādas ārpusbiržas tirdzniecības darbības, kas neatbildīs sistemātiska internalizētāja definīcijai un tiks paplašinātas, grozot īstenošanas aktus, uzskatīs par nesistemātiski un neregulāri veiktām darbībām.Pārredzamības noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz instrumentiem, kas pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, un izmantojamām norādēm par interesi (II sadaļas 1. nodaļas 3.–6. pants)Pārredzamības svarīgākais apsvērums ir nodrošināt ieguldītājiem pieeju informācijai par kārtējām iespējām veikt tirdzniecību, atvieglot cenas noteikšanu un palīdzēt sabiedrībām nodrošināt labāko izpildi klientiem. FITD ir noteikti pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības noteikumi, kas attiecas uz akcijām, kuras atļauts tirgot regulētos tirgos, arī tad, ja šādas akcijas tiek tirgotas daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai ārpusbiržas tirdzniecības vietā.Priekšlikuma noteikumi, pirmām kārtām, paplašina uz akcijām attiecinātos pārredzamības noteikumus, tos attiecinot uz instrumentiem, kas pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem sabiedrību emitētiem finanšu instrumentiem. Šie instrumenti ir līdzīgi akcijām un tādēļ uz tiem jāattiecina tāds pats pārredzamības režīms. Paplašinātās pārredzamības prasības attieksies arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tādējādi tiks novērsta iespēja izmantot norādes par interesi, lai sniegtu informāciju kādai tirgus dalībnieku grupai, apejot kādu citu grupu.Lielāka konsekvence, piemērojot atbrīvojumus no pienākuma nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību kapitāla vērtspapīru tirgiem (4. pants)Priekšlikuma noteikumu mērķis ir nodrošināt, lai atbrīvojums no pienākuma nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību tiktu piemērots atbilstīgāk un konsekventāk. Joprojām ir spēkā iemesli šādu atbrīvojumu piemērošanai pienākumam reālā laikā publicēt kārtējos rīkojumus un cenu piedāvājumus; piemēram, liela apjoma operācijām nepieciešams īpašs režīms, lai nepieļautu, ka to veikšana pārāk lielā mērā ietekmē tirgu. Tomēr jāuzlabo pielāgošana, faktiskais saturs un konsekventa piemērošana. Tādēļ priekšlikuma noteikumi nosaka pienākumu kompetentajām iestādēm informēt EVTI par to tirgos izmantotiem atbrīvojumiem, un EVTI jāpublicē atzinums par atbrīvojuma saderīgumu ar šajā regulā un nākamajos deleģētajos aktos noteiktajām prasībām.Pārredzamības noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem un atvasinātiem finanšu instrumentiem (II sadaļas 2 nodaļas 7.–10. pants)Noteikumi paplašina pārredzamības noteikumu principus, kurus patlaban piemēro tikai kapitāla vērtspapīru tirgiem, attiecinot tos uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem. Paplašināšanu pamato tas, ka patlaban pārredzamība pār šādiem produktiem, kurus lielākoties tirgo ārpusbiržas tirdzniecības vietās, ne vienmēr ir pietiekamā līmenī.Noteikumi nosaka jaunas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības četrām minētajām instrumentu grupām. Pārredzamības prasības būs identiskas visās trijās tirdzniecības vietās, kas ir regulēts tirgus, daudzpusējā tirdzniecības sistēma un regulētā tirdzniecības sistēma, bet tās tiks pielāgotas atbilstīgi tirgotajam instrumentam. Atbrīvojumi tiks definēti deleģētajos aktos.Regulētos tirgos pārredzamības prasības attieksies uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot. Daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās tās attieksies uz obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuriem ir publicēts prospekts, un emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās.Attiecībā uz pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām kompetentās iestādes vispirms varēs piemērot atbrīvojumu īpašiem instrumentu veidiem, pamatojoties uz tirgus modeli, likviditāti vai citiem nozīmīgiem kritērijiem. Kompetentās iestādes arī varēs piemērot dažādu atbrīvojumu kopumu, lai atbrīvotu dažus darījumus no pārredzamības prasības. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem kompetentajām iestādēm būs jāinformē EVTI abos gadījumos par plānoto atbrīvojumu izmantošanu, un EVTI sagatavos atzinumu par atbrīvojuma saderīgumu ar juridiskajām prasībām. Deleģētajos aktos tiks noteikts pirmstirdzniecības informācijas formāts un detalizācijas pakāpe, kā arī definēti izņēmumi un atbrīvojumi saistībā ar šādām prasībām.Attiecībā uz pēctirdzniecības pārredzamību priekšlikuma noteikumos paredzēta iespēja atlikt publicēšanu noteiktos gadījumos atkarībā no darījuma apjoma vai veida. Tāpat kā pirmstirdzniecības informācijas darbības joma, arī šīs informācijas darbības joma un nosacījumi publicēšanas atlikšanai būs noteikti deleģētajos aktos.Lielāka un efektīvāka datu konsolidēšana (II sadaļas 3. nodaļas 11. un 12. pants)Tāda joma kā tirgus dati to kvalitātes, formāta, izmaksu un konsolidēšanas spējas dēļ ir svarīga, lai noturētu FITD vispārējo principu attiecībā uz pārredzamību, konkurētspēju un ieguldītāju aizsardzību. Šajā jomā priekšlikuma noteikumi par regulu un direktīvu ievieš vairākas fundamentālas pārmaiņas.Regulas noteikumi veicinās datu izmaksu samazināšanu, pieprasot, lai tirdzniecības vietas, kas ir regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecība sistēma, bez maksas dara publiski pieejamu pēctirdzniecības informāciju 15 minūšu laikā pēc darījuma veikšanas, nodrošina pirmstirdzniecības informāciju atsevišķi no pēctirdzniecības informācijas, un dos Komisijai iespēju, izmantojot deleģētos aktus, paskaidrot, ko nozīmē saprātīgs komerciāls pamats.Saskaņā ar šo regulu ieguldījumu sabiedrībām būs jādara publiski pieejama informācija par tirdzniecības darījumiem, kas veikti ārpus tirdzniecības vietām, izmantojot apstiprinātas publicēšanas struktūras, kuru pašu regulējums tiks noteikts direktīvā. Tādējādi varētu ievērojami uzlabot ārpusbiržas tirdzniecības vietu datu kvalitāti un attiecīgi atvieglot to konsolidēšanu.Pārredzamība attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kuras veic tirdzniecību ārpusbiržas tirdzniecības vietās, tostarp izmantojot sistemātiskus internalizētājus (III sadaļas 13.–20. pants)Lai nodrošinātu vienlīdzīgus darbības nosacījumus, atbalstītu cenu atklāšanu visā tirgū un aizsargātu privātos ieguldītājus, priekšlikumā ietverti īpaši pārredzamības noteikumi attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kas darbojas kā sistemātiski internalizētāji. Pašreizējie pārredzamības noteikumi attiecībā uz sistemātiskiem internalizētājiem arī turpmāk attieksies uz akcijām un instrumentiem, kas ir pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, savukārt jauni noteikumi tiks izstrādāti obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai par kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem var piemērot klīringu, kurus atļauts tirgot regulētos tirgos vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Turklāt attiecībā uz akcijām un instrumentiem, kas pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, tiek ieviests minimālais piedāvātās cenas apjoms un tiem ir obligātas divvirzienu cenas piedāvājums. Saskaņā ar priekšlikumu pēctirdzniecības pārredzamības noteikumus, kas ir identiski noteikumiem, kurus piemēro tirdzniecības vietās veiktai tirdzniecībai, iesaka piemērot visām akcijām, tostarp instrumentiem, kas ir pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, kā arī obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, kā arī atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem drīkst veikt klīringu vai par kuriem ziņots darījumu reģistriem.Darījumu pārskatu sniegšana (IV sadaļas 21.–23. pants)Saskaņā ar FITD darījumu pārskatu sniegšana dod iespēju uzraugiem pārraudzīt ieguldījumu sabiedrību darbības un nodrošināt atbilstību FITD, kā arī uzraudzīt, lai netiktu veikta tirgus ļaunprātīga izmantošana, kā noteikts tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvā. Darījumu pārskatu sniegšana ir arī lietderīga, veicot vispārējo tirgus pārraudzību. Ieteiktie noteikumi uzlabos darījumu pārskatu kvalitāti no vairākiem viedokļiem.Kompetentajām iestādēm jāsaņem pārskati par visiem darījumiem ar finanšu instrumentiem, izņemot darījumus ar finanšu instrumentiem, kuru tirdzniecība netiek regulēta, kurus neietekmē tirgus ļaunprātīga izmantošana un kurus nevar izmantoto ļaunprātīgi. Kompetentajām iestādēm ir pilnīga pieeja ierakstiem visos rīkojuma izpildes procesa posmos, sākot ar sākotnējo lēmumu veikt tirdzniecību līdz pat darījuma izpildei.Pirmkārt, grozījumi rada jaunu pienākumu regulētam tirgum, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un regulētām tirdzniecības sistēmām glabāt datus tā, lai tie būtu pieejami uzraudzītājiem vismaz piecus gadus. Tas ļaus kompetentajām iestādēm pārraudzīt mēģinājumus ļaunprātīgi izmantot tirgu un veikt manipulācijas ar rīkojumu reģistru. Glabātajā informācijā būs jāietver visa informācija, kas ir nepieciešama pārskatu sniegšanai par darījumiem, īpaši klienta un to personu, kas atbild par darījuma veikšanu, piemēram, tirgotāju, identifikācija vai datoralgoritmi.Otrkārt, darījumu pārskatu sniegšanas darbības joma līdz šim bija ierobežota un attiecās tikai uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, tostarp uz darījumiem ar šādiem instrumentiem, kas tika veikti ārpus tirgus, bet tagad tā tiks ievērojami paplašināta un attiecīgi salāgota ar tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu darbības jomu. Prasība neattieksies vienīgi uz šādiem instrumentiem: i) instrumentiem, kuru tirdzniecība nav atļauta un kuri netiek tirgoti daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, ii) instrumentiem, kuru vērtība nav atkarīga no tāda finanšu instrumenta vērtības, kuru atļauts tirgot vai kuru tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, iii) instrumentiem, kuru tirdzniecība nevar ietekmēt instrumentu, kuru atļauts tirgot un kuru netirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā.Treškārt, noteikumi uzlabos pārskatu kvalitāti, jo, no vienas puses, tie nodrošinās labāku to klientu identifikāciju, kuru vārdā ieguldījumu sabiedrība veikusi darījumu, un to personu identifikāciju, kas atbild par darījuma veikšanu, bet, no otras puses, tie noteiks prasību regulētam tirgum, daudzpusējai tirdzniecības sistēmai un regulētai tirdzniecības sistēmai sniegt sīkus pārskatus par tādu sabiedrību veiktiem darījumiem, uz kurām neattiecas vispārīgs pienākums sniegt pārskatus. Turklāt no kvalitātes viedokļa priekšlikuma noteikumi pieprasīs sniegt pārskatus, izmantojot pārskatu sniegšanas sistēmas, kuras atbilstīgi direktīvai apstiprinājušas kompetentās iestādes.Lai pārskati par darījumiem un glabātā informācija identificētu klientu un personas, kuras atbild par darījuma veikšanu, tostarp datoralgoritmus, ieguldījumu sabiedrībām būs jānodod attiecīgā informācija, kad tās sūtīs rīkojumu citai sabiedrībai. Tām arī būs iespēja sniegt pārskatu par rīkojumu kā par darījumu, ja tās nevēlēsies šādu informāciju nodot citām sabiedrībām.Ceturtkārt, izmaksu un efektivitātes nolūkā nevajadzētu pieļaut divkāršu pārskatu sniegšanu par darījumiem saskaņā ar FITD un nesen ieteiktās pārskatu sniegšanas prasības darījumu reģistriem (ETIR). Tādējādi darījumu reģistriem prasīs pārsūtīt pārskatus kompetentajām iestādēm.Visbeidzot, ja šīs pārmaiņas izrādītos nepietiekamas, lai iegūtu pilnīgu un precīzu pārskatu par tirdzniecības darbību un atsevišķām pozīcijām, saskaņā ar pārskatīšanas klauzulu divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisija var ieviest pasākumus, pieprasot, ka ieguldījumu sabiedrību sniegtajiem pārskatiem jānonāk tieši EVTI norādītajā sistēmā.Atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecība (V sadaļas 24.–27. pants)Patlaban tiek veikts ievērojams darbs ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu tirgus stabilitātes, pārredzamības un pārraudzības uzlabošanai, un tā ietvaros G20 vienojusies, ka tirdzniecība ar standartizētiem ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem būtu pēc vajadzības pārvietojama uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām.Atbilstīgi Komisijas jau ieteiktajām prasībām (ETIR) palielināt ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu centrālo klīringu priekšlikuma noteikumi šajā regulā nosaka, ka tirdzniecība ar piemēroti attīstītiem atvasinātiem finanšu instrumentiem jāveic tikai uz apstiprinātām platformām, kas ir regulēts tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas. Šāds pienākums tiks noteikts gan finansiālajiem, gan nefinansiālajiem darījumu partneriem, kuri pārsniedz ETIR noteikto klīringa slieksni. Saskaņā ar noteikumiem Komisijai un EVTI, izmantojot tehniskos standartus, ir uzdevums definēt tādu atvasinātu finanšu instrumentu sarakstu, uz kuriem attiecas šāds pienākums, ņemot vērā konkrēto instrumentu likviditāti.Nediskriminējoša pieeja klīringam (VI sadaļas 28.–30. pants)Papildus Direktīvas 2004/39/EK prasībām, kas neļauj dalībvalstīm nevajadzīgi ierobežot pieeju pēctirdzniecības infrastruktūrai, piemēram, centrālajam darījumu partnerim un norēķinu sistēmām, ir nepieciešams, ka šī regula likvidē dažādus citus komerciālus šķēršļus, kurus var izmantot, lai kavētu konkurenci, veicot finanšu instrumentu klīringu. Šķēršļus var radīt tas, ka centrālie darījumu partneri nenodrošina klīringa pakalpojumus dažās tirdzniecības vietās, tirdzniecības vietas nenodrošina datu plūsmas potenciālajiem jauniem klīringa pakalpojumu sniedzējiem vai informācija par bāzes rādītājiem vai indeksiem netiek nodrošināta klīringa pakalpojumu sniedzējiem tirdzniecības vietās.Priekšlikuma noteikumi aizliegs piemērot diskriminējošu praksi un novērsīs šķēršļus, kas var kavēt konkurenci finanšu instrumentu klīringa veikšanā. Tādējādi tiks palielināta konkurence finanšu instrumentu klīringa veicējiem, lai samazinātu ieguldījumu un aizņemšanās izmaksas, likvidētu neefektīvas procedūras un veicinātu jauninājumus Eiropas tirgos.Produktu un pozīciju uzraudzība (VII sadaļas 31.–35. pants)Pēc Padomes secinājumiem par ES finanšu uzraudzības stiprināšanu (2009. gada 10. jūnijs) tika pausts plašs atbalsts viedoklim, ka jāpalielina uzraudzības efektivitāte un piemērošana un kompetentajām iestādēm jāpiešķir īpašas jaunas pilnvaras krīzes sākumā, īpaši piedāvāto produktu un pakalpojumu rūpīgai pārbaudei.Pirmkārt, priekšlikumā ietvertie grozījumi lielā mērā palielinās produktu un pakalpojumu uzraudzību, no vienas puses, ieviešot iespējas kompetentajām iestādēm sadarbībā ar EVTI noteikt pastāvīgus aizliegumus saistībā ar finanšu produktiem vai darbībām vai praksēm, un, no otras puses, ieviešot iespēju EVTI uz laiku aizliegt produktus, prakses vai pakalpojumus. Aizliegums var būt aizliegums vai ierobežojums tirgot vai pārdot finanšu instrumentus vai konkrētu praksi vai aizliegums vai ierobežojums personām, kas ir iesaistītas noteiktā darbībā. Noteikumi nosaka īpašus nosacījumus šādu aizliegumu aktivizēšanai, kas īpaši var attiekties uz gadījumiem, kad pastāv bažas par ieguldītāju aizsardzību vai draudi pienācīgai finanšu tirgus darbībai vai finanšu sistēmas stabilitātei.Otrkārt, papildinot pārskatītajā direktīvā ieteiktās pilnvaras, saskaņā ar kurām kompetentajām iestādēm tiek dota iespēja pārvaldīt pozīcijas, tostarp noteikt pozīciju limitus, priekšlikuma noteikumi regulā nosaka EVTI lomu, koordinējot valsts mērogā pieņemtos pasākumus. EVTI tiek arī piešķirtas īpašas pilnvaras pārvaldīt vai ierobežot tirgus dalībnieku pozīcijas. Priekšlikuma noteikumi nosaka precīzus nosacījumus, īpaši gadījumos, kad pastāv draudi pienācīgai tirgus darbībai vai fizisko preču piegādes kārtībai, vai ES finanšu sistēmas stabilitātei.Emisijas kvotas (1. pants)Atšķirībā no atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības ES emisijas kvotu sekundārie aktuāltirgi lielākoties ir neregulēti. Aktuāltirgos ir parādījušies krāpšanas mēģinājumi, un tas varētu mazināt uzticību emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai, kura izveidota ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvu[15]. Paralēli pasākumiem, kas paredzēti ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvā, lai pastiprinātu ES emisijas kvotu reģistru sistēmu un nosacījumus ES emisijas kvotu tirdzniecībai paredzēta konta atvēršanai, priekšlikums noteiktu, ka uz visu ES emisijas kvotu tirgu attieksies finanšu tirgus regulējums. Gan aktuāltirgi, gan atvasinātu finanšu instrumentu tirgi būtu jāpakļauj vienam uzraudzītājam. Jāpiemēro FITD un Direktīva 2003/6/EK par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu, tādējādi visaptveroši uzlabojot tirgus drošību un vienlaikus neskarot tā nolūku — emisijas samazināšanu. Turklāt tas nodrošinās saskaņotību ar noteikumiem, kurus jau piemēro ES emisijas kvotu atvasinātajiem finanšu instrumentiem, un nodrošinās lielāku drošību, jo bankas un ieguldījumu sabiedrības, t.i., personas, kuru pienākums ir uzraudzīt tirdzniecības darbības, lai novērstu krāpšanu, ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, uzņemtos lielāku lomu, pārbaudot attiecīgos aktuāltirgus tirgotājus.Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana, ko veic trešo valstu sabiedrības, kurām nav filiāles (VIII sadaļas 36.–39. pants)Priekšlikums rada saskaņotu regulējumu, ar ko pieeju ES tirgiem piešķir sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kas atrodas trešās valstīs, lai pārvarētu pašreizējo tirgus sadrumstalotību trešo valstu režīmos un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem ES teritorijā. Priekšlikums ievieš režīmu, kas balstās uz Komisijas veiktu iepriekšēju trešo valstu jurisdikciju atbilstības novērtējumu. Trešo valstu sabiedrības, attiecībā uz kurām pieņemts atbilstības lēmums, varēs pieprasīt tiesības sniegts pakalpojumus Savienībā. Lai sniegtu pakalpojumus privātpersonām vai MVU, sabiedrībai būs jāizveido filiāle; trešās valsts sabiedrībai būs jāsaņem tās dalībvalsts atļauja, kurā filiāle reģistrēta, un filiālei tiks piemērotas ES prasības dažās jomās (organizatoriskie noteikumi, uzņēmējdarbības nosacījumi, interešu konflikta novēršana, pārredzamība u.c.). Lai sniegtu pakalpojumus atbilstīgiem darījumu partneriem, nebūs jāveido filiāle; trešo valstu sabiedrības varēs tos sniegt, reģistrējoties EVTI. Tie tiks uzraudzīti pašu valstī. Būs nepieciešams atbilstošs sadarbības līgums starp uzraudzītājiem trešās valstīs, valstu kompetentajām iestādēm un EVTI.IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikuma konkrētā ietekme uz budžetu attiecas uz EVTI piešķirto uzdevumu, kā norādīts šim priekšlikumam pievienotajos leģislatīvajos finanšu pārskatos. Šim priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā ir novērtēta arī konkrētā ietekme uz budžetu Komisijas vajadzībām.Priekšlikums ietekmē Kopienas budžetu.2011/0296 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu [ETIR] par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[16],ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Finanšu krīze ir norādījusi vājās vietas finanšu tirgu pārredzamībā. Tādēļ pārredzamības stiprināšana ir viens no kopīgiem principiem finanšu sistēmas stiprināšanai, kā apstiprināts 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušās G20 sanāksmes deklarācijā. Lai stiprinātu pārredzamību un uzlabotu finanšu instrumentu iekšējā tirgus darbību, būtu jāizveido jaunas vadlīnijas, nosakot vienotas prasības darījumu pārredzamībai finanšu instrumentu tirgos. Jāizstrādā plaši noteikumi visdažādākajiem finanšu instrumentiem. Šie noteikumi papildinās pārredzamības prasības rīkojumiem un darījumiem, kas ir saistīti ar akcijām, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK.2.  Augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos un tās priekšsēdētājs Žaks Delarosjē ( Jacques de Larosière ) aicināja Savienību izstrādāt saskaņotāku finanšu regulu kopumu. Nākotnes Eiropas uzraudzības sistēmas kontekstā Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnijā arī uzsvēra nepieciešamību izveidot Eiropas vienotu noteikumu kopumu, kas būtu piemērojams visām vienotā tirgus finanšu iestādēm.3.  Tādējādi jaunajiem tiesību aktiem vajadzētu būt diviem dažādiem juridiskajiem instrumentiem: direktīvai un regulai. Šiem abiem juridiskajiem instrumentiem kopā būtu jāveido tiesiskais regulējums prasībām, kas tiek piemērotas ieguldījumu sabiedrībām, regulētam tirgum un datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumiem. Tādējādi šī regula jālasa kopā ar direktīvu. Nepieciešamība izveidot vienotu noteikumu kopumu visām iestādēm par noteiktām prasībām, nepieļaut potenciālu regulējuma arbitrāžu, kā arī nodrošināt lielāku tiesisko noteiktību un mazāk sarežģītu regulējumu tirgus dalībniekiem nosaka tāda juridiskā pamata izmantošanu, saskaņā ar kuru varētu izstrādāt regulu. Lai likvidētu atlikušos šķēršļus tirdzniecībai un būtiskus konkurences izkropļojumus, kas rodas no atšķirībām valstu tiesību aktos, kā arī lai novērstu turpmākus šķēršļus tirdzniecībai un jaunu konkurences izkropļojumu rašanos, ir nepieciešams pieņemt jaunu regulu, kurā paredzēti vienoti noteikumi, kas piemērojami visās dalībvalstīs. Šāda tieši piemērojama tiesību akta nolūks ir mērķtiecīgi veicināt iekšējā tirgus netraucētu darbību, tā pamatā ir LESD 114. panta noteikumi atbilstīgi to interpretācijai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā.4.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK izveidoja noteikumus, saskaņā ar kuriem tirdzniecībai ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, jābūt pārredzamai pirms un pēc tirdzniecības, un noteikumus pārskatu sniegšanai kompetentajām iestādēm par darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū; direktīva jāpārskata, lai tajā atbilstīgi ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību, risinātu trūkumus un novērstu nepilnības, kas cita starpā parādījās finanšu tirgu krīzes laikā.5.  Noteikumiem par tirdzniecības un regulējuma pārredzamības prasībām jābūt tieši piemērojamu tiesību aktu veidā, kurus piemēro visām ieguldījumu sabiedrībām, kam jāievēro vienoti noteikumi visos ES tirgos, lai nodrošinātu vienotu kopēja tiesiskā regulējuma piemērošanu, stiprinātu uzticēšanos tirgus pārredzamībai visā ES, samazinātu regulējuma sarežģītību un sabiedrību izmaksas atbilstības nodrošināšanai, īpaši finanšu iestādēm ar pārrobežu darbību, un veicinātu konkurences kropļojumu izskaušanu. Vispiemērotākais instruments regulējuma mērķu sasniegšanai un vienotu nosacījumu nodrošināšanai, novēršot atšķirīgas prasības valstu līmenī direktīvas transponēšanas rezultātā, ir pieņemt regulu, kas nodrošina tiešu piemērošanu.6.  Būtu jāievieš regulēta tirgus un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas definīcijas un tās savstarpēji jāsalāgo, tādējādi parādot, ka tās pārstāv vienu un to pašu regulētas tirdzniecības darbību. Definīcijās nebūtu jāiekļauj divpusējas sistēmas, kurās ieguldījumu sabiedrība veic tirdzniecību savā vārdā, arī kā ar risku nesaistīts darījuma partneris starp pircēju un pārdevēju. Termins „sistēma” sevī ietver gan tirgus, kurus veido noteikumu kopums un tirdzniecības platforma, gan tirgus, kuru darbības pamatā ir tikai noteikumu kopums. Regulētiem tirgiem un daudzpusējām tirdzniecības sistēmām nav pienākuma nodrošināt „tehnisku“ sistēmu rīkojumu saskaņošanai. Šīs direktīvas nolūkā regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma ir tāds tirgus, kuru veido tikai tādu noteikumu kopums, kuri regulē aspektus saistībā ar dalību šādā tirgū, atļauju tirgot instrumentus, tirdzniecību starp dalībniekiem, pārskatu sniegšanu un — pēc iespējas — pienākumu nodrošināt pārredzamību, un uzskata, ka saskaņā ar šādiem noteikumiem veikti darījumi tiek veikti atbilstīgi regulēta tirgus sistēmai vai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai. Termins „pirkšanas un pārdošanas intereses” jāsaprot plašā nozīmē, un tajā iekļauti rīkojumi, cenu piedāvājumi un norādes par interesi. Prasība savienot intereses sistēmā, izmantojot sistēmas organizētāja izveidotus nediskrecionārus noteikumus, nozīmē savienot šādas intereses atbilstīgi sistēmas noteikumiem vai ar sistēmas protokola vai iekšēju darbības procedūru (tostarp ar datoru programmatūrā ietvertu procedūru) palīdzību. Termins „nediskrecionāri noteikumi” nozīmē, ka saskaņā ar šādiem noteikumiem ieguldījumu sabiedrībai, kura vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, nevar piemērot diskrecionārus principus šādu interešu iespējamai mijiedarbībai. Saskaņā ar definīcijām intereses savienojamas tā, lai tiktu noslēgts līgums, kas nozīmē, ka izpilde tiek veikta atbilstīgi sistēmas noteikumiem vai ar sistēmas protokola vai iekšēju darbības procedūru palīdzību.7.  Lai veicinātu Eiropas tirgu pārredzamību un nodrošinātu vienādus darbības noteikumus dažādām tirdzniecības pakalpojumu sniegšanas vietām, jāievieš jauna regulētas tirdzniecības sistēmas kategorija. Šādas jaunas kategorijas definīcija ir plaša, lai gan patlaban, gan turpmāk tajā varētu ietvert tādu līgumu visu veidu regulētu izpildi un tādas tirdzniecības organizēšanu, kuri neatbilst pastāvošo tirdzniecības vietu darbības vai regulējuma īpatnībām. Attiecīgi jāpiemēro atbilstīgas organizatoriskās struktūras prasības un pārredzamības noteikumi, kas veicina efektīvu informācijas atklāšanu par cenām. Jaunajā kategorijā tiks iekļautas sistēmas, kurās brokeri izpilda divus pretējus klientu rīkojumus, nenosūtot tos tirgum, un šādas sistēmas var raksturot kā iekšējas elektroniskas rīkojumu savienošanas sistēmas, ko vada ieguldījumu sabiedrības, kuras izpilda viena klienta rīkojumu pret otra klienta rīkojumu. Jaunajā kategorijā arī tiks ietvertas sistēmas, kuras ir tiesīgas tirgot atvasinātus finanšu instrumentus, kam drīkst veikt klīringu un kas ir pietiekami likvīdi. Tajā netiks ietvertas sistēmas, kurās tirdzniecība faktiski netiek veikta vai netiek organizēta, piemēram, sistēmas, kas nodrošina tādu biļetenu publisku pieejamību, kuros tiek reklamētas pirkšanas un pārdošanas intereses, citas struktūras, kas apkopo potenciālās pirkšanas vai pārdošanas intereses vai sniedz elektroniskus pēctirdzniecības apstiprinājuma pakalpojumus.8.  Šī jaunā regulētās tirdzniecības sistēmas kategorija papildinās esošās tirdzniecības vietas. Kaut gan regulētiem tirgiem un daudzpusējām tirdzniecības sistēmām raksturīga nediskrecionāra darījumu izpilde, regulētas tirdzniecības sistēmas organizētājs var piemērot diskrecionārus principus, izpildot darījumus. Tādējādi darījumam, kuru slēdz regulētā tirdzniecības sistēmā, ko vada ieguldījumu sabiedrība vai tirgus organizētājs, būtu jāpiemēro noteikumus par uzņēmējdarbības veikšanu un pienākumu nodrošināt labāko darījuma izpildi un klienta rīkojumu apstrādi. Tomēr platformas organizētājam jābūt neitrālam, jo regulēta tirdzniecības sistēma nozīmē faktiski veiktas tirdzniecības platformu. Tādējādi regulētas tirdzniecības sistēmas organizētājs nedrīkstētu izpildīt regulētā tirdzniecības sistēmā ikvienu darījumu starp daudzkārtējām trešo personu pirkšanas un pārdošanas interesēm, tostarp sistēmā savienotus klientu rīkojumus, izmantojot tam piederošu kapitālu. Attiecīgi šādi organizētāji nevar darboties kā sistemātiski internalizētāji to vadītajā regulētajā tirdzniecības sistēmā.9.  Visa regulētā tirdzniecība būtu jāveic regulētās tirdzniecības vietās un tai būtu jābūt pilnībā pārredzamai gan pirms, gan pēc tirdzniecības. Tādējādi pārredzamības prasības attiecina uz visu veidu tirdzniecības vietām un visiem tajos tirgotiem finanšu instrumentiem.10.  Tirdzniecība ar depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem, līdzīgiem finanšu instrumentiem un akcijām, kuras nav atļauts tirgot regulētā tirgū, tiek veikta lielā mērā līdzīgi un atbilst gandrīz tādiem pašiem ekonomikas mērķiem kā tirdzniecība ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū. Tādēļ pārredzamības prasības, kuras tiek piemērotas akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, būtu jāpaplašina un jāattiecina uz šādiem instrumentiem.11.  Atzīstot, ka režīmam, kas noteikts atbrīvojumiem no pirmstirdzniecības pārredzamības, principā jāatbalsta efektīva tirgus darbība, rūpīgi jāpārbauda, vai faktiskie noteikumi par atbrīvojumiem saistībā ar akcijām, kurus patlaban piemēro atbilstīgi Direktīvai 2004/39/EK un 2006. gada 10. augusta Regulai (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārredzamību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem [17], joprojām ir atbilstīgi no to darbības jomas un piemērojamo nosacījumu viedokļa. Lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi no pirmstirdzniecības pārredzamības attiecībā uz akcijām un attiecīgi citiem līdzīgiem instrumentiem un tādiem produktiem, kas nav kapitāla vērtspapīri, tiek piemēroti vienādi īpašiem tirgus modeļiem un rīkojumu veidiem un apjomiem, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) būtu jānovērtē, vai individuāli pieprasījumi piemērot atbrīvojumu ir saderīgi ar šo regulu un deleģētajiem nākotnes aktiem. EVTI sniedz novērtējumu kā atzinumu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantam. Turklāt saskaņā ar atbilstīgu laika grafiku EVTI būtu jāpārskata jau pastāvošos atbrīvojumus attiecībā uz akcijām un jāsagatavo novērtējums, ievērojot tādu pašu procedūru, par to nemainīgo atbilstību šīs regulas noteikumiem un deleģētajiem nākotnes aktiem.12.  Finanšu krīze norādījusi īpašas vājās vietas attiecībā uz tādas informācijas pieejamību tirgus dalībniekiem, kas ir saistīta ar tirdzniecības iespējām un finanšu instrumentu, kas nav akcijas, cenām, konkrēti tādus aspektus kā sniegšanas laiks, granularitāte, vienlīdzīga pieeja un ticamība. Tādējādi jāievieš pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības, ņemot vērā noteiktu instrumentu veidu, kas nav akcijas, dažādās iezīmes un tirgus struktūru. Lai nodrošinātu stabilu pārredzamības pamatu visiem būtiskajiem instrumentiem, šādas prasības būtu jāattiecina uz obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem ar prospektu vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, vai tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, vai kuriem drīkst veikt centrālo klīringu, un —pēctirdzniecības pārredzamības gadījumā — atvasinātiem finanšu instrumentiem, par kuriem ziņots darījumu reģistriem. Tādējādi ārpus pārredzamības pienākuma darbības jomas ir tikai tādi finanšu instrumenti, kurus tirgo vienīgi ārpusbiržas tirdzniecības vietās, uzskata par īpaši nelikvīdiem vai kuri izveidoti pēc speciāla pasūtījuma.13.  Obligāciju, strukturētu finanšu produktu un atvasinātu finanšu instrumentu tirgos jāievieš atbilstīgs tirdzniecības pārredzamības līmenis, lai palīdzētu vērtēt šādus produktus un veicinātu efektīvu cenas noteikšanu. Strukturētos finanšu produktos īpaši būtu jāietver uz aktīviem balstīti vērtspapīri, kas definēti Regulas (EK) Nr. 809/2004 2. panta 5. punktā, kuros cita starpā ietverti arī ar parādsaistībām nodrošināti strukturēti vērtspapīri.14.  Lai nodrošinātu vienādu nosacījumu piemērošanu tirdzniecības vietām, dažādām tirdzniecības vietām būtu jāpiemēro vienas un tās pašas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības. Pārredzamības prasības būtu jāpielāgo dažādiem instrumentu veidiem, tostarp kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un dažādiem tirdzniecības veidiem, īpaši rīkojumu reģistra un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, kā arī hibrīdām un brokeru pakalpojumu balss sistēmām, un jāņem vērā valstu tirgu emisija, darījumu apjoms un iezīmes.15.  Lai nodrošinātu, ka tirdzniecība, ko veic ārpus biržas, nekavē efektīvi atklāt cenas vai veidot pārredzamus un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus tirdzniecības līdzekļiem, atbilstīgas pirmstirdzniecības pārredzamības prasības būtu jāpiemēro ieguldījumu sabiedrībām, kuras veic tirdzniecību ar finanšu instrumentiem ārpus biržas savā vārdā, ciktāl tās veic šādu tirdzniecību kā sistemātiski internalizētāji ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, un obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem drīkst veikt klīringu.16.  Ieguldījumu sabiedrību, kas izpilda klientu rīkojumus, izmantojot sev piederošu kapitālu, būtu jāuzskata par sistemātisku internalizētāju, ja vien darījumi netiek veikti ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un regulētas tirdzniecības sistēmas un šādi darījumi tiek veikti reti, pēc ad hoc principa un neregulāri. Sistemātiski internalizētāji ir ieguldījumu sabiedrības, kuras regulēti, bieži un sistemātiski veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas. Lai nodrošinātu šai definīcijas objektīvu un efektīvu piemērošanu ieguldījumu sabiedrībām, ikvienai divpusējai tirdzniecībai ar klientiem būtu jābūt būtiskai un kvantitatīviem kritērijiem būtu jāpapildina kvalitatīvie kritēriji, nosakot ieguldījumu sabiedrības, kuras jāreģistrē kā sistemātiski internalizētāji, kā noteikts 21. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK. Kaut gan ārpusbiržas tirdzniecības vieta ir jebkura sistēma, kurā daudzkārtējas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses mijiedarbojas sistēmā, sistemātisks internalizētājs nedrīkstētu savest kopā trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses.17.  Sistemātiski internalizētāji var nolemt, ka tie ļauj piekļūt saviem cenu piedāvājumiem tikai privātklientiem, tikai profesionāliem klientiem, vai arī abu veidu klientiem. Tiem nevarētu ļaut veikt diskrimināciju šajās klientu kategorijās. Sistemātiskam internalizētājam nav pienākuma publicēt stabilu cenu piedāvājumu attiecībā uz darījumiem, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu. Standarta tirgus apjoms ikvienai finanšu instrumentu kategorijai nedrīkst būt ievērojami neproporcionāls salīdzinājumā ar ikvienu finanšu instrumentu attiecīgajā kategorijā.18.  Šīs regulas nolūks nav pieprasīt pirmstirdzniecības pārredzamības noteikumu piemērošanu darījumiem, kurus veic ārpus biržas, jo atbilstīgi šādu darījumu pazīmēm tie tiek veikti pēc ad hoc principa, neregulāri un ar vairumtirdzniecības partneriem, un ir daļa no darījumu attiecībām, kuras pašas par sevi raksturojamas kā darījumi, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu, kā arī gadījumos, kad darījumi ir veikti ārpus sistēmām, ko attiecīgās sabiedrības parasti izmanto kā sistemātisku internalizētāju attiecībā uz savu darbību.19.  Tirgus datiem vajadzētu būt viegli un ātri pieejamiem lietotājiem, un tiem jābūt pēc iespējas neapkopotā formā, lai ieguldītāji un tos apkalpojošie datu pakalpojumu sniedzēji varētu pēc iespējas vairāk pielāgot datu risinājumus. Tādējādi pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datiem jābūt publiski pieejamiem „katram par sevi”, lai samazinātu izmaksas tirgus dalībniekiem, kad tie pērk datus.20.  Šajā regulā — īpaši tās IV sadaļā — Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti [*][18] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti [**][19] pilnībā piemēro personas datu apmaiņai, sūtīšanai un apstrādei, ko veic dalībvalstis un EVTI.21.  Ņemot vērā vienošanos, ko puses panāca G20 Pitsburgas samitā 2009. gada 25. septembrī, par standartizētu ārpusbiržas atvasināto finanšu līgumu tirdzniecības pārvietošanu pēc vajadzības uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām, jādefinē oficiāla regulējoša procedūra, nosakot, ka tirdzniecība starp finansiāliem darījumu partneriem un lieliem nefinansiāliem darījumu partneriem ar visiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem drīkst veikt klīringu un kuri ir pietiekami likvīdi, obligāti jāveic tirdzniecības vietās, uz kurām attiecas salīdzināms regulējums un kurās dalībnieki var veikt tirdzniecību ar daudzpusējiem darījumu partneriem. Veicot likviditātes pietiekamības novērtējumu, būtu jāņem vērā tirgus iezīmes valstī, tostarp tādi elementi kā dalībnieku skaits un veids noteiktā tirgū, un darījumu iezīmes, piemēram, darījumu apjoms un biežums šajā tirgū.22.  Ņemot vērā vienošanos, ko puses panāca G20 Pitsburgas samitā 2009. gada 25. septembrī, par standartizētu ārpusbiržas atvasināto finanšu līgumu tirdzniecības pārvietošanu pēc vajadzības uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām, no vienas puses, un dažādu ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu salīdzinoši zemo likviditāti, no otras puses, ir pareizi noteikt atļautas tirdzniecības vietas, kurās var veikt tirdzniecību saskaņā ar šādu apņemšanos. Visām atļautajām tirdzniecības vietām būtu jāpiemēro lielā mērā salāgotas regulējošas prasības attiecībā uz organizatoriskās struktūras un darbības aspektiem, kārtību interešu konfliktu mazināšanai, visu tirdzniecības darbību uzraudzību, pirmtirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamību, kas pielāgota atbilstīgi finanšu instrumentam, lai daudzpusējas trešo personu tirdzniecības intereses varētu savstarpēji mijiedarboties. Tomēr jāparedz iespēja, ka šādu tirdzniecības vietu organizētāji veiks darījumus saskaņā ar šādu apņemšanos starp daudzpusējām trešām personām, piemērojot diskrecionārus principus, lai uzlabotu izpildes un likviditātes nosacījumus.23.  Šādiem atvasinātiem finanšu instrumentiem noteiktajam tirdzniecības pienākumam būtu jāļauj atļautajām tirdzniecības vietām efektīvi konkurēt. Tādēļ šādas tirdzniecības vietas nedrīkstētu pieprasīt ekskluzīvas tiesības uz kādu atvasinātu finanšu instrumentu, uz kuru attiecas tirdzniecības pienākums, neļaujot citām tirdzniecības vietām piedāvāt šādu instrumentu tirdzniecību. Lai nodrošinātu efektīvu konkurenci starp atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecības vietām, ir būtiski, lai tirdzniecības vietām ir nediskriminējoša un pārredzama pieeja centrālajiem darījumu partneriem. Nediskriminējoša pieeja centrālajam darījumu partnerim nozīmē, ka tirdzniecības vietai ir tiesības uz nediskriminējošu režīmu saistībā ar tās platformā tirgotu līgumu nodrošinājuma prasībām, saldo aprēķinu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem un kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic viens un tas pats centrālais darījumu partneris, un uz nediskriminējošām klīringa maksām.24.  Kompetento iestāžu pilnvaras papildina skaidrs mehānisms, saskaņā ar kuru tiek aizliegta vai ierobežota tāda finanšu instrumenta tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana, kurš rada nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību, finanšu tirgus pareizu darbību un integritāti vai visas finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitāti, un atbilstīgas EVTI pilnvaras veikt koordināciju un rīkoties ārkārtas situācijās. Šādas pilnvaras būtu jāvar īstenot, ja tiek izpildīti vairāki īpaši nosacījumi.25.  Kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo EVTI sīkāka informācija par saviem pieprasījumiem samazināt pozīcijas saistībā ar atvasinātu finanšu līgumu, vienreizējiem ierobežojumiem un ikvienu ex–ante pozīciju ierobežošanu, lai uzlabotu sadarbību un konverģenci šo minēto pilnvaru piemērošanā. Svarīgākā informācija par ex–ante pozīciju ierobežošanu, ko piemērojusi kompetentā iestāde, būtu jādara publiski pieejama EVTI tīmekļa vietnē.26.  EVTI būtu jāvar pieprasīt, lai ikviena persona sniedz informāciju par savu pozīciju saistībā ar atvasinātu finanšu līgumu, pieprasīt samazināt pozīciju un noteikt ierobežojumu personai veikt individuālus darījumus saistībā ar preču atvasinātiem instrumentiem. EVTI tad informētu kompetento iestādi par pasākumiem, kurus tā iesaka veikt, un publicē informāciju par šiem pasākumiem.27.  Sīkāku informāciju par darījumiem ar finanšu instrumentiem būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm, lai tās varētu konstatēt un izmeklēt potenciālos tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, uzraudzīt tirgus godīgu un pareizu darbību un ieguldījumu sabiedrību darbību. Šāda pārskata darbības jomā iekļauj visus instrumentus, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, un visus instrumentus, kuru vērtība ir atkarīga no šādu instrumentu vērtības vai to ietekmē. Lai nepieļautu nevajadzīgu administratīvo slogu ieguldījumu sabiedrībām, no to pienākuma sniegt pārskatus būtu jāizslēdz finanšu instrumenti, kuru tirdzniecība netiek regulēta un kurus neietekmē tirgus ļaunprātīga izmantošana.28.  Lai darījumu pārskati atbilstu savam mērķim — kalpot par tirgus uzraudzības instrumentu —, tiem būtu jāidentificē persona, kas pieņēmusi lēmumu ieguldīt, un personas, kas atbild par šī lēmuma izpildi. Kompetentajām iestādēm arī vajadzīga pilnīga pieeja ierakstiem visos rīkojuma izpildes procesa posmos, sākot ar sākotnējo lēmumu veikt tirdzniecību līdz pat darījuma izpildei. Tādēļ ir prasība ieguldījumu sabiedrībām reģistrēt visus savus darījumus ar finanšu instrumentiem, bet platformu organizētājiem — reģistrēt visus rīkojumus, kas iesniegti to sistēmās. EVTI būtu jākoordinē informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tām ir pieeja visiem ierakstiem par darījumiem un rīkojumiem, tostarp darījumiem un rīkojumiem, kas veikti platformās, kuras darbojas ārpus kompetento iestāžu teritorijas, ar finanšu instrumentiem, kurus iestādes uzrauga.29.  Būtu jānovērš dubulta pārskatu sniegšana par vienu un to pašu informāciju. Pārskatus, ko iesniedz darījumu reģistriem, kurus attiecīgajiem instrumentiem reģistrē vai atzīst atbilstīgi regulai [ETIR], un kas satur visu darījumu pārskatu sniegšanai nepieciešamo informāciju, nebūtu jāsniedz kompetentajām iestādēm; šos pārskatus kompetentajām iestādēm sūtītu darījumu reģistri. Atbilstīgi būtu jāgroza regula [ETIR].30.  Kompetento iestāžu veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai būtu jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[20]. EVTI veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai būtu jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[21], kam pilnībā būtu jābūt piemērojamai personas datu apstrādei šīs regulas nolūkā.31.  Regulā [ETIR] noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu kategorijām būtu jāpiemēro pienākums veikt klīringu. Tā arī novērš konkurences kropļojumus, pieprasot, lai centrālajiem darījumu partneriem, kuri piedāvā ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu klīringu, tiktu nodrošināta nediskriminējoša pieeja tirdzniecības vietām, un centrālajiem darījumu partneriem, kuri piedāvā ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu klīringu, tiktu nodrošināta nediskriminējoša pieeja tirdzniecības datiem tirdzniecības vietās. Tā kā ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti ir atvasināti līgumi, kuri netiek izpildīti regulētā tirgū, nav nepieciešamības ieviest līdzīgus noteikumus regulētiem tirgiem saskaņā ar šo regulu. Ar nosacījumu, ka EVTI ir pasludinājusi, ka uz tiem tas attiecas, uz atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo regulētos tirgos, arī būtu attiecas pienākumam veikt klīringu.32.  Papildus Direktīvas 2004/39/EK prasībām, kas neļauj dalībvalstīm nevajadzīgi ierobežot pieeju pēctirdzniecības infrastruktūrai, piemēram, centrālajam darījumu partnerim un norēķinu sistēmām, ir nepieciešams, ka šī regula likvidē dažādus citus komerciālus šķēršļus, kurus var izmantot, lai kavētu konkurenci, veicot finanšu instrumentu klīringu. Lai nepieļautu diskriminējošu praksi, centrālajiem darījumu partneriem būtu jāpiekrīt veikt dažādās tirdzniecības vietās izpildītu darījumu klīringu, ja šādas vietas atbilst centrālā darījumu partnera noteiktajām darbības un tehniskajām prasībām. Pieeja būtu jāatsaka tikai tad, ja nav izpildīti noteikti deleģētajos aktos precizēti pieejas kritēriji.33.  Tirdzniecības vietām būtu arī jānosaka prasība nodrošināt pieeju, tostarp nodrošināt jaunākos datus, atbilstīgi pārredzamiem un nediskriminējošiem principiem centrālajiem darījumu partneriem, kuri vēlas veikt tirdzniecības vietā izpildīta darījuma klīringu. Atbilstīgi nediskriminējošiem principiem centrālajiem darījumu partneriem un citām tirdzniecības vietām būtu jānodrošina licencēšana un pieeja informācijai par indeksiem un citiem bāzes rādītājiem, kurus izmanto finanšu instrumentu vērtības noteikšanai. Likvidējot šķēršļus un diskriminējošu praksi, tiek paredzēts palielināt konkurenci finanšu instrumentu klīringa un tirdzniecības jomā, lai samazinātu ieguldījumu un aizņemšanās izmaksas, novērstu nepilnības un veicinātu jauninājumus ES tirgos. Komisijai būtu arī turpmāk cieši jāpārrauga pēctirdzniecības infrastruktūras attīstība un pēc vajadzības jāiejaucass, lai nepieļautu konkurences kropļojumus iekšējā tirgū.34.  Trešo valstu sabiedrību sniegtiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā piemēro valstu režīmus un prasības. Šie režīmi ir ļoti atšķirīgi, un sabiedrībām, kam izsniegtas atļaujas atbilstīgi šiem režīmiem, nav atļauts īstenot savu brīvību sniegt pakalpojumus un veikt uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, kā vien tajā, kurā tās ir reģistrētas. Ir lietderīgi ieviest kopīgu tiesisko regulējumu ES līmenī. Režīmam būtu jāapvieno esošais sadrumstalotais regulējums, jānodrošina noteiktība un vienota attieksme pret trešo valstu sabiedrībām, kuras izmanto pieeju ES, jānodrošina, ka Komisija ir veikusi atbilstības novērtējumu attiecībā uz trešo valstu regulējošo un uzraudzības regulējumu un jānodrošina salīdzināma līmeņa aizsardzība ieguldītājiem ES, kas saņem pakalpojumus no trešo valstu sabiedrībām.35.  Lai sniegtu pakalpojumus privātpersonām vai MVU, vienmēr būtu jāizveido filiāle Savienībā. Filiāles izveidei piemēro atļaujas saņemšanu un uzraudzību Savienībā. Būtu jāpastāv pienācīgiem sadarbības nosacījumiem starp konkrēto kompetento iestādi un kompetento iestādi trešā valstī. Pakalpojumu sniegšana, neveidojot sabiedrību filiāles, iespējama tikai starp atbilstīgiem darījumu partneriem. Tam piemēro EVTI reģistrāciju un uzraudzību trešā valstī. Būtu jāpastāv pienācīgiem sadarbības nosacījumiem starp EVTI un kompetento iestādi trešā valstī.36.  Šīs regulas nosacījumiem, ar ko regulē pakalpojumu sniegšanu, ko veic trešo valstu sabiedrības Savienībā, nevajadzētu ietekmēt iespēju Savienībā reģistrētām personām saņemt ieguldījumu pakalpojumus no trešo valstu sabiedrībām pēc pašu iniciatīvas. Ja trešās valsts sabiedrība sniedz pakalpojumus pēc Savienībā reģistrētas personas iniciatīvas, pakalpojumi nebūtu uzskatāmi par sniegtiem Savienības teritorijā. Ja trešās valsts sabiedrība piedāvā pakalpojumus klientiem vai potenciālajiem klientiem Savienībā vai reklamē ieguldījumu pakalpojumus vai darbības kopā ar papildpakalpojumiem Savienībā, tas nebūtu uzskatāms par pakalpojumu, kas sniegts pēc klienta paša iniciatīvas.37.  Sekundārajos aktuāltirgos ar emisijas kvotām ir parādījušies krāpšanas mēģinājumi, un tas varētu mazināt uzticību emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, kuras izveidotas ar Direktīvu 2003/87/EK, tāpēc tiek veikti pasākumi, lai stiprinātu emisijas kvotu reģistrēšanas sistēmu un nosacījumus emisijas kvotu tirdzniecībai paredzēta konta atvēršanai. Lai pastiprinātu integritāti un nosargātu efektīvu šo tirgu darbību, tostarp visaptverošu tirdzniecības aktivitāšu uzraudzību, ir lietderīgi papildināt pasākumus, kas tiek veikti atbilstīgi Direktīvai 2003/87/EK, pilnībā ietverot emisijas kvotas šīs direktīvas un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvas 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) darbības jomā, klasificējot tās kā finanšu instrumentus.38.  Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus atbilstīgi līguma 290. pantam. Jo īpaši deleģētie akti būtu jāpieņem saistībā ar konkrētu sīkāku informāciju par definīcijām, precīzu tirdzniecības pārredzamības prasību raksturojumu, sīkāku informāciju par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piešķir atbrīvojumus no pirmstirdzniecības pārredzamības, kārtību pēctirdzniecības publicēšanas atlikšanai, kritērijiem, saskaņā ar kuriem pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību tiek piemērots sistemātiskiem internalizētājiem, īpašiem ar izmaksām saistītiem noteikumiem par tirgus datu pieejamību, kritērijiem, saskaņā ar kuriem starp tirdzniecības vietām un centrālajiem darījumu partneriem tiek piešķirta vai atteikta pieeja, kā arī turpmāk nosakot nosacījumus, saskaņā ar kuriem draudi ieguldītāju aizsardzībai, pienācīgai finanšu tirgu darbībai un integritātei vai visas ES finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitātei var noteikt nepieciešamību rīkoties EVTI.39.  Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atbilstības lēmumu pieņemšanu par trešo valstu tiesisko un uzraudzības regulējumu trešo valstu sabiedrību pakalpojumu sniegšanai būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu [22].40.  Kaut gan valstu kompetentās iestādes atrodas labākās pozīcijās, lai uzraudzītu tirgus attīstību, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar tirdzniecības pārredzamību, darījumu pārskatu sniegšanu, atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecību, produktu un prakses aizliegumu, var aptvert tikai ES mēroga kontekstā. Šī iemesla dēļ regulas mērķus var labāk sasniegt ES līmenī, un ES var pieņemt pasākumus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.41.  Tehniskie standarti finanšu pakalpojumu jomā nodrošina atbilstīgu noguldītāju, ieguldītāju un patērētāju aizsardzību visā ES. Tā kā EVTI ir struktūra, kam ir specializētas zināšanas, būtu efektīvi un pareizi tai uzticēt izstrādāt un iesniegt Komisijai ar politikas izvēlēm nesaistītu regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu projektu.42.  Komisijai būtu jāpieņem regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko EVTI izstrādā atbilstīgi 23. pantam attiecībā uz darījumu pārskatu saturu un specifikācijām, 26. pantam attiecībā uz tādu atvasinātu finanšu instrumentu likviditātes kritērijiem, kurus ņem vērā saistībā ar pienākumu veikt tirdzniecību regulētās tirdzniecības vietās, un 36. pantam attiecībā uz informāciju, ko trešās valsts sabiedrība, kas iesniedz pieteikumu, sniedz EVTI savā reģistrācijas pieteikumā, izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi LESD 290. pantam un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantam.43.  Komisijai būtu jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi LESD 291. pantam un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam. EVTI būtu jāuztic izstrādāt un iesniegt Komisijai īstenošanas tehnisko standartu projektu attiecībā uz 26. pantā noteikto, kas nosaka, vai tādu atvasinātu finanšu instrumentu kategorija, kuri pasludināti par pakļautiem pienākumam veikt klīringu saskaņā ar Regulu [..] (ETIR), vai arī attiecīgā šādu instrumentu apakškopa būtu tirgojama tikai regulētās tirdzniecības vietās.44.  Šīs regulas prasību piemērošana būtu jāatliek, lai salāgotu piemērošanu ar pārskatītās direktīvas transponēto noteikumu piemērošanu un izstrādātu visus svarīgos īstenošanas pasākumus. Visu regulējuma paketi būtu jāsāk piemērot vienā un tajā pašā laikā. Nevajadzētu atlikt tikai pilnvaru piemērošanu saistībā ar īstenošanas pasākumiem, lai nepieciešamās darbības šādu īstenošanas pasākumu izstrādei un pieņemšanai varētu tikt sāktas pēc iespējas agrāk.45.  Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir konkrēti atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants), tiesības uz patērētāju aizsardzību (38. pants), tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants), un tiesības netikt divreiz tiesātam vai sodītam par to pašu noziedzīgo nodarījumu (50. pants), un kas jāpiemēro atbilstīgi šādām tiesībām un principiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I sadaļaPRIEKšMETS, DARBīBAS JOMA UN DEFINīCIJAS1. PANTS PRIEKšMETS UN DARBīBAS JOMA46.  Šajā regulā noteiktas vienotas prasības:47.  tirdzniecības datu atklāšanai sabiedrībai;48.  darījumu pārskatu sniegšanai kompetentajām iestādēm;49.  atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecībai regulētās tirdzniecības vietās;50.  nediskriminējošai pieejai klīringam un nediskriminējošai pieejai tirdzniecībai, izmantojot bāzes rādītājus;51.  kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām veikt produktu intervences un EVTI pilnvarām veikt pozīciju pārvaldību un ierobežot šādas pozīcijas; un52.  ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai darbību veikšana, ko veic trešo valstu sabiedrības bez filiāles.53.  Šī regula attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām, kredītiestādēm, kuras ir tiesīgas darboties saskaņā ar direktīvu (jauno FITD), kad tās sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības un uz regulētiem tirgiem.54.  Šīs regulas V sadaļa attiecas arī uz visiem Regulas [..] (ETIR) [2. panta 6. punktā] noteiktajiem finansiālajiem darījumu partneriem un visiem [5. panta 1.b punktā] noteiktajiem nefinansiālajiem darījumu partneriem.55.  Šīs regulas VI sadaļu piemēro arī centrālajiem darījumu partneriem un personām ar īpašumtiesībām uz bāzes rādītājiem.56.  2. pants Definīcijas57.  Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:58.  „ieguldījumu sabiedrība” ir jebkura juridiska persona, kuras pastāvīgā nodarbošanās vai darbība ir profesionāli sniegt vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus trešām personām un/vai veikt vienu vai vairākas ieguldījumu darbības.Dalībvalstis var ietvert ieguldījumu sabiedrību definīcijā uzņēmumus, kas nav juridiskas personas, ja:59.  to juridiskais statuss trešo personu interesēm nodrošina aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs līmenim, ko nodrošina juridiskas personas; un60.  uz tiem attiecas līdzvērtīga piesardzīga uzraudzība, kas atbilst to juridiskajai formai.Tomēr, ja fiziska persona sniedz pakalpojumus, kas ir trešo personu naudas līdzekļu vai pārvedamu vērtspapīru turējums, šo personu var uzskatīt par ieguldījumu sabiedrību šīs regulas un direktīvas [jaunā FITD] nozīmē tikai tad, ja neatkarīgi no citām prasībām, ko paredz šī regula un direktīva [jaunā kapitāla prasību direktīva], tā atbilst šādiem nosacījumiem:61.  jābūt aizsargātām trešo personu īpašuma tiesībām attiecībā uz instrumentiem un naudas līdzekļiem, īpaši sabiedrības vai tās īpašnieku maksātnespējas gadījumā, sabiedrības vai tās īpašnieku kreditoru veiktas apķīlāšanas, savstarpējas nolīdzināšanas vai citas darbības gadījumā;62.  uz sabiedrību jāattiecas noteikumiem, kas paredzēti, lai uzraudzītu sabiedrības un tās īpašnieku maksātspēju;63.  sabiedrības gada pārskatu revīzija jāveic vienai vai vairākām personām, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas veikt pārskatu revīziju;64.  ja uzņēmumam ir tikai viens īpašnieks, tam jānodrošina ieguldītāju aizsardzība, ja uzņēmums pārtrauc darbību īpašnieka nāves, darba nespējas vai citā līdzīgā gadījumā;65.  „kredītiestādes” ir kredītiestādes, kas definētas Direktīvā 2006/48/EK;66.  „sistemātisks internalizētājs” ir ieguldījumu sabiedrība, kas organizēti, bieži un sistemātiski veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus vai daudzpusējās tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas;67.  „tirgus organizētājs” ir viena vai vairākas personas, kas pārvalda un/vai vada regulēta tirgus uzņēmējdarbību. Tirgus organizētājs pats var būt regulēts tirgus.68.  „regulēts tirgus” ir daudzpusēja sistēma, kuru vada un/vai pārvalda tirgus organizētājs un kuras sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem apvienotas vairākkārtējas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem vai kura veicina šādu interešu apvienošanu tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot saskaņā ar tās noteikumiem un/vai sistēmām, un kurai ir atļauts darboties un kura pastāvīgi darbojas saskaņā ar III sadaļas noteikumiem;69.  „daudzpusēja tirdzniecības sistēma” ir daudzpusēja sistēma, kuru vada ieguldījumu sabiedrība vai tirgus organizētājs un kuras sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem apvienotas vairākkārtējas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] II sadaļas noteikumiem;70.  „regulēta tirdzniecības sistēma” ir sistēma, kas nav regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma; to vada ieguldījumu sabiedrība vai tirgus organizētājs, un tās sistēmā var mijiedarboties vairākkārtējas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] II sadaļas noteikumiem;71.  „finanšu instruments” ir instrumenti, kas norādīti direktīvas [jaunā FITD] I pielikuma C iedaļā;72.  „pārvedami vērtspapīri” ir tādas vērtspapīru kategorijas, kas ir tirgojamas kapitāla tirgū, izņemot maksāšanas līdzekļus, piemēram73.  uzņēmumu akcijas un citi vērtspapīri, kas ir līdzvērtīgi uzņēmumu, personālsabiedrību vai citu struktūru akcijām, un depozitārie sertifikāti attiecībā uz akcijām;74.  obligācijas vai cita veida parāda vērtspapīri, tostarp depozitārie sertifikāti attiecībā uz šādiem vērtspapīriem;75.  jebkādi citi vērtspapīri, kas dod tiesības iegādāties vai pārdot šādus pārvedamus vērtspapīrus vai paredz norēķinu naudā, ko nosaka, atsaucoties uz pārvedamiem vērtspapīriem, valūtām, procentu likmēm vai ienesīgumu, precēm vai citiem rādītājiem vai pasākumiem;76.  „depozitārie sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un rāda īpašumtiesības uz tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī, tanī pašā laikā tos atļauts tirgot regulētā tirgū un tos var tirgot atsevišķi no tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī;77.  „biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības” ir atvērtu kolektīvo ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības, kuras ir brīvi tirgojamas kapitāla tirgos un vairākumā gadījumu tās ir piesaistītas indeksam;78.  „sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un kurus — ja emitents atmaksā ieguldījumu — iedala augstāk par akcijām, bet zemāk par nenodrošinātiem obligāciju instrumentiem vai citiem līdzīgiem instrumentiem;79.  „strukturēti finanšu produkti” ir vērtspapīri, kuri izveidoti tāda kredītriska vērtspapīrošanai un nodošanai, kas saistīts ar tādu finanšu aktīvu kopumu, kuri to turētājam dod tiesības saņemt regulārus maksājumus, kas ir atkarīgi no bāzes aktīvu radītajām naudas plūsmām;80.  „atvasināti finanšu instrumenti” ir finanšu instrumenti, kuri definēti direktīvas [jaunā FITD] 9. panta c) apakšpunktā un uz kuriem atsauce ir minētās direktīvas I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā;81.  „preču atvasinātie instrumenti” ir finanšu instrumenti, kuri definēti direktīvas [jaunā FITD] 9. panta c) apakšpunktā saistībā ar preci vai bāzes aktīvu, kas minēts direktīvas [jaunā FITD] I pielikuma C iedaļas 10. punktā vai I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7. un 10. punktā.82.  „izmantojama norāde par interesi” ir viena dalībnieka ziņojums citam dalībniekam tirdzniecības sistēmā, kurā tiek izrādīta interese veikt tirdzniecību un kurā ietver visu nepieciešamo informāciju, lai varētu vienoties par darījumu;83.  „kompetentā iestāde” ir iestāde, ko katra dalībvalsts izraugās saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] 48. pantu, ja šajā direktīvā nav norādīts citādi;84.  „apstiprināta publicēšanas struktūra” ir persona, kura saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] noteikumiem ieguldījumu sabiedrību vārdā drīkst nodrošināt tirdzniecības pārskatu publicēšanas pakalpojumu atbilstīgi šīs regulas [11. un 12.] pantam;85.  „konsolidētu datu lentes nodrošinātājs” ir persona, kura saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] noteikumiem drīkst nodrošināt pakalpojumu, kas ir tirdzniecības pārskatu vākšana par šīs regulas [5., 6., 11. un 12.] pantā minētajiem finanšu instrumentiem no regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām, regulētām tirdzniecības sistēmām, apstiprinātām publicēšanas struktūrām, un to konsolidēšana nepārtrauktā elektroniskā dzīvā datu plūsmā, katram finanšu instrumentam nodrošinot datus par reālā laika cenu un apjomu;86.  „apstiprināta pārskatu sniegšanas sistēma” ir persona, kura saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] noteikumiem drīkst nodrošināt pakalpojumu, kas ir pārskatu sniegšana par darījumu sīkāku informāciju kompetentajām iestādēm vai EVTI ieguldījumu sabiedrību vārdā;87.  „vadības struktūra” ir datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmuma vadības struktūra, kas veic uzraudzības un pārvaldības funkcijas, kas ir pilnvarota pieņemt galīgos lēmumus un tiesīga noteikt uzņēmuma stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību. Vadības struktūrā iekļautas personas, kuras faktiski virza uzņēmuma darbību;88.  „uzraudzības funkcija” ir vadības struktūras veikta uzraudzības funkcija, kas ir pārraudzīt un sekot vadības struktūras lēmumu pieņemšanas procesam;89.  „augstākā līmeņa vadība” ir indivīdi, kuri veic izpildfunkcijas datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumā, un atbild un sniedz pārskatus par ikdienas pārvaldību;90.  „bāzes rādītājs” ir komercindekss vai publicēts rādītājs, kuru aprēķina, piemērojot formulu viena vai vairāku bāzes aktīvu vērtībai vai cenām, un kuru izmanto tādas summas noteikšanai, kas jāmaksā saskaņā ar finanšu instrumentu;91.  „tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma;92.  „centrālais darījumu partneris” ir centrālais darījumu partneris, kā definēts Regulas [..] (ETIR) 2. panta 1. punktā;93.  „ieguldījumu pakalpojumi un darbības” nozīmē pakalpojumus un darbības, kas definētas Direktīvas [jaunā FITD] 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā.94.  „trešās valsts finanšu iestāde” ir uzņēmums, kura galvenais birojs izveidots trešā valstī un kurš saskaņā ar šādas trešās valsts likumiem ir tiesīgs veikt darbības vai kuram izsniegta licence tādu darbību veikšanai, kas uzskaitītas Direktīvā 2006/48/EK, direktīvā [jaunajā FITD], Direktīvā 2009/138/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Direktīvā 2003/41/EK vai Direktīvā 2011/61/ES;95.  „vairumtirdzniecības energoprodukti” ir līgumi un atvasināti finanšu instrumenti, kas definēti regulas [REMIT] 2. panta 4. punktā.96.  Šīs regulas 1. punktā norādītās definīcijas izmanto arī direktīvā [jaunajā FITD].97.  Izmantojot deleģētus aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai precizētu dažus 1. punktā iekļauto definīciju tehniskos elementus, lai koriģētu definīcijas atbilstīgi tirgus attīstībai.II SADAļAPāRREDZAMīBA ATTIECīBā UZ TIRDZNIECīBAS VIETāM1. NODAļAPārredzamība attiecībā uz kapitāla instrumentiem3. pantsPirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem98.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, dara publiski pieejamas kārtējās pirkšanas un pārdošanas cenas un tirdzniecības interešu dziļumu par šādām cenām, kuras tiek publicētas to sistēmās par akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Šī prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, dara šo informāciju pastāvīgi publiski pieejamu parastajā tirdzniecības laikā.99.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publicēšanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savus cenu piedāvājumus akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 13. pantam.4. pantsAtbrīvojumu piešķiršana100.  Kompetentās iestādes var piešķirt regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atbrīvojumu no pienākuma darīt publiski pieejamu 3. panta 1. punktā noteikto informāciju, pamatojoties uz tirgus modeli vai rīkojumu veidu vai apjomu gadījumos, kuri noteikti atbilstīgi 3. punktam. Jo īpaši kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma saistībā ar rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu attiecīgajai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotai ieguldījumu fondu apliecībai, sertifikātam vai citam līdzīgam finanšu instrumentam.101.  Pirms piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojumu darbību. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā sešus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Triju mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. punktā un precizētas deleģētajos aktos, kas pieņemti atbilstīgi 3. punkta b) un c) apakšpunktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu, un EVTI var rīkoties atbilstoši pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par atbrīvojumu piemērošanu praksē.102.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu:103.  pirkšanas un pārdošanas cenu vai tirgus uzturētāja norādīto cenu piedāvājumu spektru un tirdzniecības intereses dziļumu par šādām cenām, ko dara publiski pieejamu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;104.  tādu rīkojumu apjomu vai veidu, attiecībā uz kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;105.  tirgus modeli, attiecībā uz kuru var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju atbilstīgi 1. punktam, un jo īpaši pienākuma piemērošanu tādos regulētos tirgos izmantotām tirdzniecības metodēm, kuri slēdz darījumus saskaņā ar saviem noteikumiem, atsaucoties uz cenām, kas izveidotas ārpus regulēta tirgus vai periodiskā izsolē, par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju.106.  4. Atbrīvojumus, ko kompetentās iestādes pirms šīs regulas piemērošanas datuma piešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18.–20. pantu, EVTI pārskata laikposmā līdz [2 gadiem pēc dienas, kurā sākts piemērot šo regulu]. EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos, kas balstīti uz šo regulu.5. pants Pēctirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem107.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, dara publiski pieejamu cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirgus sistēmā. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atklāj sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reālajam laikam, cik tas tehniski ir iespējams.108.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publicēšanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt sīkāku informāciju par saviem darījumiem ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 19. pantam.6. pantsAtļauja atlikt publicēšanu109.  Kompetentās iestādes var atļaut regulētiem tirgiem nodrošināt iespēju atlikt darījumu informācijas publicēšanu, pamatojoties uz šādu darījumu veidu vai apjomu. Konkrētāk, kompetentās iestādes var atļaut atlikt publicēšanu saistībā ar darījumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotai ieguldījumu fondu apliecībai, sertifikātam vai citam līdzīgam finanšu instrumentam vai noteiktai akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta kategorijai. Regulētie tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteikto kārtību tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par šādu kārtību tirgus dalībniekiem un sabiedrībai. EVTI pārrauga šādas kārtības piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par tās piemērošanu praksē.110.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu:111.  sīkāku informāciju, kas regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, un ieguldījumu sabiedrībām un regulētiem tirgiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, jānorāda informācijā, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;112.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem regulētam tirgum, ieguldījumu sabiedrībai, tostarp sistemātiskam internalizētājam, vai ieguldījumu sabiedrībai vai tirgus organizētājam, kas vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, tiek atļauts atlikt tirdzniecības datu publicēšanu, un kritērijus, kurus piemēro, pieņemot lēmumu par darījumiem, par kuriem to apjoma vai iesaistītās akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta veida dēļ tiek atļauts atlikt publicēšanu, par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju.2. nodaļaPārredzamība saistībā ar instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti7. pants Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem113.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, pamatojoties uz vadīto tirdzniecības sistēmu, publisko cenas un tirdzniecības intereses dziļumu par šādām cenām attiecībā uz rīkojumiem vai cenu piedāvājumiem, kas publiskoti to sistēmās par obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Šī prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, publisko šo informāciju pastāvīgi parastajā tirdzniecības laikā.114.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — struktūrām, kuras tie nodarbina 1. punktā minētās informācijas publiskošanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savu cenu piedāvājumu obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 17. pantam.8. pantsAtbrīvojumu piešķiršana115.  Kompetentās iestādes var piešķirt regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 7. panta 1. punktā noteikto informāciju par noteiktiem produktu kopumiem, pamatojoties uz tirgus modeli, īpašām produkta tirdzniecības darbības iezīmēm un likviditāti gadījumos, kas noteikti saskaņā ar 4. punktu.116.  Kompetentās iestādes var piešķirt regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 7. panta 1. punktā noteikto informāciju, pamatojoties uz rīkojumu veidu vai apjomu un tirdzniecības metodi atbilstīgi 4. punktam. Jo īpaši kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma saistībā ar rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu attiecīgajai obligācijai, strukturētajam finanšu produktam, emisijas kvotām vai atvasinātam finanšu instrumentam vai attiecīgās obligācijas, strukturētā finanšu produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā finanšu instrumenta veidam.117.  Pirms piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar 1. un 2. punktu, kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojumu darbību. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā sešus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Triju mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. un 2. punktā un precizētas deleģētajos aktos, kas pieņemti atbilstīgi 4. punkta b) apakšpunktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu, un EVTI var rīkoties atbilstoši pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par atbrīvojumu piemērošanu praksē.118.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu:119.  rīkojumu vai cenu piedāvājuma diapazonu, cenas un tirdzniecības intereses dziļumu par šādām cenām, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 7. panta 1. punktam;120.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 1. un 2. punktam, pamatojoties uz:i) tirgus modeli;ii) īpašām produkta tirdzniecības darbības iezīmēm;iii) likviditātes profilu, tostarp dalībnieku skaitu un veidu noteiktā tirgū un citiem nozīmīgiem kritērijiem likviditātes novērtēšanai;iv) rīkojumu apjomu vai veidu un finanšu instrumenta emisijas apjomu un veidu.121.  Atbrīvojumus, ko kompetentās iestādes pirms šīs regulas piemērošanas datuma piešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18.–20. pantu, EVTI pārskata laikposmā līdz [2 gadiem pēc dienas, kurā sākts piemērot šo regulu]. EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos, kas balstīti uz šo regulu.9. pants Pēctirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem122.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, publisko cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuriem publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirgus sistēmā. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, publisko sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reālajam laikam, cik tas tehniski ir iespējams.123.  Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — struktūrām, kuras tie nodarbina 1. punktā minētās informācijas publiskošanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt sīkāku informāciju par saviem darījumiem ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 20. pantam.10. pantsAtļauja atlikt publicēšanu124.  Kompetentās iestādes var atļaut, ka regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, izveido noteikumus, saskaņā ar kuriem tiek atlikta darījumu informācijas publicēšana, pamatojoties uz šādu darījumu veidu vai apjomu. Īpaši kompetentās iestādes var atļaut atlikt publicēšanu saistībā ar darījumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai obligācijai, strukturētam finanšu produktam, emisijas kvotām vai atvasinātam finanšu instrumentam vai noteiktai obligācijas, strukturētā finanšu produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā finanšu instrumenta kategorijai.Regulētie tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteikto kārtību tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par šādu kārtību tirgus dalībniekiem un ieguldītājiem. EVTI pārrauga šādas kārtības piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par tās izmantošanu praksē.125.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu:126.  sīkāku informāciju, kas regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, un ieguldījumu sabiedrībām un regulētiem tirgiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, jānorāda informācijā, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju;127.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem regulētam tirgum, ieguldījumu sabiedrībai, tostarp sistemātiskam internalizētājam, vai ieguldījumu sabiedrībai vai tirgus organizētājam, kas vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, tiek atļauts atlikt tirdzniecības datu publicēšanu un kritērijus, kādus piemēro, pieņemot lēmumu par darījumiem, par kuriem to apjoma vai iesaistītās obligācijas, strukturētā finanšu produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā finanšu instrumenta veida dēļ tiek atļauts atlikt publicēšanu un/vai nenorādīt darījuma apjomu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju.3. nodaļaPienākums piedāvāt tirdzniecības datus atsevišķi un saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem11. pantsPienākums padarīt pieejamus pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem128.  Regulēti tirgi, tirgus organizētāji un ieguldījumu sabiedrības, kas vada daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un regulētas tirdzniecības sistēmas, 3.–10. pantam atbilstoši publicēto informāciju dara publiski pieejamu, piedāvājot pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem.129.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai norādītu kritērijus, tostarp līmeni, kādā dati neapkopotā veidā padarāmi publiski pieejami atbilstīgi 1. punktam.12. pants Pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem130.  Regulēti tirgi, daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un regulētās tirdzniecības sistēmas 3.–10. pantam atbilstoši publicēto informāciju dara publiski pieejamu saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem. Informāciju dara pieejamu par brīvu 15 minūtes pēc darījuma publicēšanas.131.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai skaidrotu, kas ir pamatoti komerciāli nosacījumi, lai informācija būtu publiski pieejama atbilstīgi šā panta 1. punktam.III sadaļaPāRREDZAMīBA IEGULDīJUMU SABIEDRīBāM, KAS TIRGOJAS āRPUS BIRžAS, TOSTARP SISTEMāTISKIEM INTERNALIZēTāJIEM13. PANTS IEGULDīJUMU SABIEDRīBU PIENāKUMS DARīT zināmus atklātībai stabilus cenu piedāvājumus132.  Akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgot u ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu un citu līdzīgu finanšu instrumentu sistemātiski internalizētāji publicē stabilu cenu piedāvājumu attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kuri iekļauti regulētos tirgos vai kuri tiek tirgoti daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās un attiecībā uz kuriem tie ir sistemātiski internalizētāji un kuriem ir likvīds tirgus. Attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kam nav likvīda tirgus, sistemātiski internalizētāji saviem klientiem pēc pieprasījuma atklāj informāciju par cenu piedāvājumu.133.  Šo pantu un 14., 15. un 16. pantu piemēro sistemātiskiem internalizētājiem, kad tie veic darījumus, kuru apjoms nepārsniedz standarta tirgus apjomu. Šā panta noteikumi neattiecas uz sistemātiskiem internalizētājiem, kas veic tikai tādus darījumus, kuru apjoms pārsniedz standarta tirgus apjomu.134.  Sistemātiski internalizētāji var izlemt par cenu piedāvājuma apjomu vai apjomiem. Minimālais cenu piedāvājuma apjoms ir ekvivalents vismaz 10 % no akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu standarta tirgus apjoma. Katrā cenas piedāvājumā par konkrētu akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu ietver stabilu pirkšanas un pārdošanas cenu vai cenas par apjomu vai apjomiem, kas var nepārsniegt to akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai līdzīgu finanšu instrumentu kategoriju standarta tirgus apjomu, kurā iekļauts attiecīgais finanšu instruments. Cena vai cenas atspoguļo arī dominējošos tirgus nosacījumus attiecībā uz konkrēto akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgoto ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu.135.  Akcijas, depozitāros sertifikātus, biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības, sertifikātus un citus līdzīgus finanšu instrumentus sagrupē kategorijās, pamatojoties uz attiecīgā finanšu instrumenta tirgū izpildīto rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību. Katras akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu un citu līdzīgu finanšu instrumentu kategorijas standarta tirgus apjoms ir apjoms, kas rāda katrā kategorijā iekļauto finanšu instrumentu tirgū izpildīto rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību.136.  Katras akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotās ieguldījumu fondu apliecības, sertifikāta un citu līdzīgu finanšu instrumentu tirgu veido visi rīkojumi, kas izpildīti Eiropas Savienībā attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu, izņemot rīkojumus, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu.137.  Attiecībā uz katru akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu tā tirgus kompetentā iestāde, kas ir visatbilstošākais likviditātes ziņā, kā definēts 23. pantā, vismaz reizi gadā, pamatojoties uz to rīkojumu vidējo aritmētisko vērtību, kuri izpildīti tirgū attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu, nosaka finanšu instrumenta kategoriju, kurā attiecīgais instruments iekļauts. Šo informāciju dara zināmu visiem tirgus dalībniekiem.138.  Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu vērtēšanu un palielinātu iespēju ieguldījumu sabiedrībām saviem klientiem nodrošināt labāko darījumu, Komisija, izmantojot 41. pantā paredzētos deleģētos aktus, pieņem pasākumus, lai noteiktu elementus, kas attiecas uz 1. punktā minētā stabilā cenu piedāvājuma publicēšanu un 2. punktā minēto standarta tirgus apjomu.14. pants Klientu rīkojumu izpilde139.  Sistemātiski internalizētāji regulāri un pastāvīgi publisko savus cenu piedāvājumus parastajā tirdzniecības laikā. Tiem ir tiesības atjaunināt savus cenu piedāvājumus jebkurā laikā. Tiem ārkārtējos tirgus apstākļos ir arī atļauts atsaukt savus cenu piedāvājumus.Cenas piedāvājumu dara zināmu tādā veidā, kas ir viegli pieejams citiem tirgus dalībniekiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.140.  Sistemātiski internalizētāji, ievērojot direktīvas [jaunā FITD] 27. pantā izklāstītos noteikumus, izpilda rīkojumus, ko tie saņem no saviem klientiem saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem tie ir sistemātiski internalizētāji, atbilstīgi cenas piedāvājumam rīkojuma saņemšanas brīdī.Tomēr tie var izpildīt šos rīkojumus par labāku cenu pamatotos gadījumos, ja šī cena ietilpst atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem.141.  Sistemātiski internalizētāji var arī neievērot 2. punkta prasības un izpildīt rīkojumus, ko tie saņem no saviem profesionālajiem klientiem, par cenām, kas atšķiras no to piedāvātajām cenām, attiecībā uz darījumiem, kuru izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir daļa no viena darījuma, vai attiecībā uz rīkojumiem, uz kuriem attiecas citi nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena.142.  Ja sistemātisks internalizētājs, kurš piedāvā tikai vienu cenu vai kura augstākā piedāvātā cena ir zemāka nekā standarta tirgus apjoms, saņem no klienta rīkojumu, kura apjoms ir lielāks nekā tas, par ko piedāvāta cena, bet zemāks nekā standarta tirgus apjoms, tas var nolemt izpildīt to rīkojuma daļu, kas pārsniedz apjomu, uz ko attiecas cenu piedāvājums, ja šo rīkojumu izpilda par piedāvāto cenu, izņemot gadījumus, kad ir atļauts rīkoties citādi saskaņā ar divu iepriekšējo punktu nosacījumiem. Ja sistemātiska internalizētāja cenu piedāvājumā ir cenas, kas attiecas uz dažādiem apjomiem, un tas saņem rīkojumu par apjomu, kas ir piedāvātajā diapazonā, un tas izvēlas izpildīt rīkojumu, tas izpilda rīkojumu par vienu no piedāvātajām cenām saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] 28. panta noteikumiem, ja vien nav atļauts rīkoties citādi saskaņā ar divu iepriekšējo punktu nosacījumiem.143.  Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu vērtēšanu un palielinātu iespēju ieguldījumu sabiedrībām saviem klientiem nodrošināt labāko darījumu, Komisija, izmantojot 41. pantā paredzētos deleģētos aktus, pieņem pasākumus, lai paredzētu kritērijus, kas nosaka, kad cenas ietilpst 2. punktā minētajā atklātajā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem.144.  Komisija, izmantojot 41. pantā paredzētos deleģētos aktus, var pieņemt pasākumus, lai skaidrotu, kas veido 1. punktā minētos pamatotos komerciālos nosacījumus, lai publiskotu cenu piedāvājumus.15. pants Kompetento iestāžu pienākumiKompetentās iestādes pārbauda:145.  vai ieguldījumu sabiedrības regulāri atjaunina pirkšanas un piedāvātās cenas, kas publicētas saskaņā ar 13. pantu, un uztur cenas, kas atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus;146.  vai ieguldījumu sabiedrības ievēro tos nosacījumus attiecībā uz cenu uzlabojumiem, kas noteikti 14. punkta 2. punktā.16. pantsPiekļuve cen u piedāvājumiem147.  Sistemātiskiem internalizētājiem ļauj izlemt, pamatojoties uz to tirdzniecības politiku, un objektīvā, nediskriminējošā veidā —, kuriem ieguldītājiem tie nodrošina piekļuvi saviem cenu piedāvājumiem. Tālab jābūt skaidri noteiktiem standartiem, kuri reglamentē piekļuvi sistemātisku internalizētāju piedāvātām cenām. Sistemātiski internalizētāji var atteikties uzsākt vai pārtraukt darījumu attiecības ar ieguldītājiem, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, piemēram, ieguldītāja kredītstatusu, darījuma partnera risku un galīgajiem norēķiniem par darījumu.148.  Lai ierobežotu risku, ka sistemātiskiem internalizētājiem ir vairāki darījumi ar vienu klientu, sistemātiskiem internalizētājiem ļauj nediskriminējošā veidā ierobežot tādu darījumu skaitu, kurus veic ar vienu klientu un kuros tie apņemas iesaistīties saskaņā ar publicētajiem nosacījumiem. Tiem arī ļauj nediskriminējošā veidā un saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] 28. panta noteikumiem ierobežot tādu darījumu kopskaitu, kurus tie veic ar dažādiem klientiem vienlaikus, bet to drīkst darīt tikai tad, ja klientu veikto rīkojumu skaits un/vai apjoms ievērojami pārsniedz normu.149.  Lai nodrošinātu akciju, depozitāro sertifikātu, biržā tirgotu ieguldījumu fondu apliecību, sertifikātu vai citu līdzīgu finanšu instrumentu efektīvu novērtēšanu un pēc iespējas palielinātu ieguldījumu sabiedrību iespēju nodrošināt labāko darījumu saviem klientiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, pieņem pasākumus, lai noteiktu:151.  a) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, ka cenu piedāvājumi tiek publicēti regulāri un pastāvīgi un ir viegli pieejami, kā arī līdzekļus, ar kuriem ieguldījumu sabiedrības var izpildīt savu pienākumu — darīt zināmas atklātībai savus cenas piedāvājumus, tajos ietverot šādas iespējas:i) tāda regulēta tirgus sistēmu, kurā attiecīgā instrumenta tirdzniecība ir atļauta;ii) apstiprinātu publicēšanas struktūru;iii) īpašnieku pasākumus.152.  b) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka darījumus, kuru izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir daļa no viena darījuma, vai rīkojumus, uz kuriem attiecas nosacījumi, kas nav pašreizējā tirgus cena;153.  c) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kādus apstākļus var uzskatīt par ārkārtas tirgus apstākļiem, kas ļauj atsaukt cenu piedāvājumu, kā arī nosacījumus cenu piedāvājuma atjaunināšanai;154.  d) kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kad klientu veikto rīkojumu skaits un/vai apjoms ievērojami pārsniedz normu, kā noteikts 2. punktā;155.  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka, kad cenas atrodas atklātā diapazonā, kas ir tuvs tirgus nosacījumiem, kā noteikts 14. panta 2. punktā.156.  17. pants Pienākums publicēt stabilus cenu piedāvājumus obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem157.  Sistemātiski internalizētāji nodrošina stabilus cenu piedāvājumus obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētos tirgos vai attiecībā uz kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem var piemērot klīringu vai kuru tirdzniecība ir atļauta regulētā tirgū vai kuri tiek pārdoti daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:158.  to iekļaušanu cenu piedāvājumā pieprasa sistemātiska internalizētāja klients;159.  viņi piekrīt nodrošināt cenu piedāvājumu.160.  Sistemātiski internalizētāji atbilstīgi 1. punktam stabilus cenu piedāvājumus dara zināmas citiem ieguldījumu sabiedrības klientiem objektīvi nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz viņu īstenoto tirdzniecības politiku.161.  Sistemātiski internalizētāji apņemas veikt darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir darīts zināms cenu piedāvājums saskaņā ar publicētiem nosacījumiem, ja piedāvājuma apjoms ir atbilstīgs instrumenta apjomam vai mazāks par to.162.  Sistemātiskiem internalizētājiem ļauj noteikt nediskriminējošus un pārredzamus ierobežojumus darījumu skaitam, ko tie apņemas noslēgt ar klientiem saskaņā ar jebkuru konkrēto cenu piedāvājumu.163.  Cenu piedāvājumu, kurš izveidots atbilstīgi 1. punktam un kura apjoms ir vienāds vai mazāks nekā 3. punktā minētais apjoms, dara publiski pieejamu tā, lai piedāvājums ir viegli pieejams citiem tirgus dalībniekiem atbilstīgi pamatotiem komerciāliem nosacījumiem.164.  Cenu piedāvājumi ir tādi, lai nodrošinātu sabiedrības atbilstību direktīvas [jaunā FITD] 27. pantā noteiktajiem pienākumiem, un atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus attiecībā uz cenām, par kādām noslēgti darījumi par tādiem pašiem vai līdzīgiem instrumentiem regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai regulētās tirdzniecības sistēmās.18. pantsEVTI īstenota uzraudzība165.  Kompetentās iestādes un EVTI uzrauga šā panta piemērošanu attiecībā uz apjomiem, kādiem cenu piedāvājumi ir pieejami ieguldījumu sabiedrību klientiem un citiem tirgus dalībniekiem, kas saistīti ar sabiedrības citām tirdzniecības darbībām, un līmeni, kādā cenu piedāvājumi atspoguļo dominējošos tirgus nosacījumus saistībā ar darījumiem ar tādiem pašiem vai līdzīgiem instrumentiem, kas veikti regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai regulētās tirdzniecības sistēmās. Divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā EVTI ziņo Komisijai par šā panta piemērošanu. Gadījumā, ja tiek veikts ievērojams cenu piedāvājums vai tirdzniecība, kas tikai nedaudz pārsniedz 17. panta 3. punktā noteikto kvantitatīvo slieksni vai atšķiras no dominējošiem tirgus nosacījumiem, EVTI ziņo Komisijai pirms šī termiņa.166.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai noteiktu 17. panta 3. punktā minētos apjomus, pie kādiem sabiedrības veic darījumus ar jebkuru citu klientu, kuram ir bijis pieejams cenu piedāvājums.167.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai skaidrotu, kas veido pamatotus komerciālus nosacījumus, lai cenu piedāvājumi būtu publiski pieejami atbilstīgi 17. panta 5. punktam.19. pantsIeguldījumu sabiedrību, tostarp sistemātisk u internalizētāju, pēctirdzniecības informācijas atklāšana attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām un sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem168.  Ieguldījumu sabiedrības, kuras vai nu savā, vai klientu vārdā veic darījumus ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, publicē datus par šo darījumu apjomu un cenu, kā arī par laiku, kad tie tikuši noslēgti. Šo informāciju dara publiski pieejamu, izmantojot apstiprinātu publicēšanas struktūru.169.  Informācija, kas tiek publicēta atbilstīgi 1. punktam, un termiņi, kurā tā tiek publicēta, atbilst prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar 6. pantu. Ja pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 6. pantu, paredz atliktu ziņošanu attiecībā uz konkrētiem darījumiem ar akcijām, depozitāriem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, šo iespēju piemēro arī šiem darījumiem, kad tie tiek veikti ārpus regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un regulētām tirdzniecības sistēmām.170.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai norādītu:171.  identifikatorus dažādajiem tirdzniecības veidiem, ko publicē saskaņā ar šo pantu, izšķirot starp tiem tos, ko nosaka faktori, kas galvenokārt saistīti ar instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori;172.  elementus attiecībā uz 1. punktā noteikto pienākumu piemērošanu darījumiem, kuros ietverta šo finanšu instrumentu izmantošana nodrošinājumam, aizdošanai vai citā nolūkā, ja finanšu instrumentu apmaiņu nosaka faktori, kas nav instrumenta pašreizējā tirgus vērtēšana.20. pantsIeguldījumu sabiedrību, tostarp sistemātisk u internalizētāju, informācijas atklāšana pēc tirdzniecības attiecībā uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem173.  Ieguldījumu sabiedrības, kuras vai nu savā, vai klientu vārdā veic darījumus ar obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai par kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem var piemērot klīringu vai par kuriem ir paziņots darījumu reģistriem saskaņā ar regulas [ETIR] [6.] pantu, vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, publicē datus par šo darījumu apjomu un cenu un laiku, kad tie tikuši noslēgti. Šo informāciju dara zināmu, izmantojot apstiprinātu publicēšanas struktūru.174.  Informācija, kas tiek publicēta atbilstīgi 1. punktam, un termiņi, kurā tā tiek publicēta, atbilst prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar 10. pantu. Ja pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 10. pantu, paredz atliktu ziņošanu attiecībā uz konkrētiem darījumiem ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām vai atvasinātiem finanšu instrumentiem, šo iespēju piemēro arī šiem darījumiem, kad tie tiek veikti ārpus regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un regulētām tirdzniecības sistēmām.175.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai norādītu:176.  identifikatorus dažādajiem tirdzniecības veidiem, ko publicē saskaņā ar šo pantu, izšķirot starp tiem tos, ko nosaka faktori, kas galvenokārt saistīti ar instrumentu novērtēšanu, un tos, ko nosaka citi faktori;177.  kritērijus, nosakot 1. punktā noteiktā pienākuma piemērošanu darījumiem, kuros ietverta šo finanšu instrumentu izmantošana nodrošinājumam, aizdošanai vai citā nolūkā, ja finanšu instrumentu apmaiņu nosaka faktori, kas nav instrumenta pašreizējais tirgus vērtējums.IV SADAļADARīJUMU PāRSKATU SNIEGšANA21. PANTS PIENāKUMS ATBALSTīT TIRGUS INTEGRITāTINeskarot to pienākumu piešķiršanu, kas paredz, lai būtu izpildīti noteikumi regulā [jaunā TIR], EVTI koordinētās kompetentās iestādes atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 31. pantam uzrauga ieguldījumu sabiedrību darbības, lai tādējādi nodrošinātu, ka tās rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli un veicina tirgus integritāti.22. pants Pienākums veikt uzskaiti178.  Ieguldījumu sabiedrības vismaz piecus gadus nodrošina kompetentās iestādes piekļuvi būtiskiem datiem, kas attiecas uz visiem tiem darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus tās ir veikušas savā vai klienta vārdā. Attiecībā uz darījumiem, kas veikti klientu vārdā, uzskaita visu informāciju un sīkākās ziņas par klienta identitāti un informāciju, kas vajadzīga saskaņā ar Direktīvu 2005/60/EK[23]. EVTI var pieprasīt iespējas iepazīties ar šo informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantā noteikto procedūru un nosacījumiem.179.  Regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un regulētās tirdzniecības sistēmas dalībnieki vismaz piecus gadus nodrošina kompetentās iestādes piekļuvi būtiskiem datiem, kas attiecas uz visiem finanšu instrumentu rīkojumiem, kurus tie reklamējuši savās sistēmās. Uzskaita visu informāciju, kas nepieciešama 23. panta 1. un 2. punkta vajadzībām. EVTI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar kompetentās iestādes pieeju informācijai atbilstīgi šā punkta nosacījumiem.23 . pants Pienākums ziņot par darījumiem180.  Ieguldījumu sabiedrības, kas veic darījumus ar finanšu instrumentiem, sniedz informāciju par šādiem darījumiem kompetentai iestādei iespējami ātrāk un ne vēlāk kā nākamās darbdienas beigās. Kompetentās iestādes saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] 89. pantu nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka arī kompetentā iestāde minētajiem finanšu instrumentiem visatbilstošākajā tirgū likviditātes ziņā saņem šo informāciju.181.  Šā panta 1. punktā noteiktās saistības nepiemēro finanšu instrumentiem, kurus nav atļauts tirgot vai kurus netirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, finanšu instrumentiem, kuru vērtība nav atkarīga no tāda finanšu instrumenta vērtības, kuru atļauts tirgot vai kuru tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, ne arī finanšu instrumentiem, kuriem nav vai visticamāk nebūs ietekmes uz finanšu instrumentu, kuru atļauts tirgot un tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā.182.  Ziņojumos it īpaši ietver informāciju par nopirkto un pārdoto instrumentu nosaukumu un skaitu, to daudzumu, izpildes datumu un laiku, darījumu cenām, norādi klientu identificēšanai, kuru labā ieguldījumu sabiedrība ir veikusi šo darījumu, norādi to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu sabiedrībā, kuri atbildīgi par ieguldījumu lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu, un veidu, kādā identificēt attiecīgās ieguldījumu sabiedrības. Ziņojumos par darījumiem, kas nav veikti regulētā tirgū, daudzpusējas tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, ietver norādi, ar kuru identificē darījumu veidus atbilstīgi pasākumiem, kas jāpieņem saskaņā ar 19. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu.183.  Ieguldījumu sabiedrības, kas pārsūta rīkojumus, ietver pārsūtītajā rīkojumā visu informāciju, kas nepieciešama 1. un 3. punkta vajadzībām. Ieguldījumu sabiedrības var izvēlēties paziņot par pārsūtīto rīkojumu saskaņā ar 1. punkta prasībām, nevis ietvert norādes to klientu identificēšanai, kuru vārdā ieguldījumu sabiedrība ir pārsūtījusi šo rīkojumu vai norādes to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu sabiedrībā, kas atbildīgas par ieguldījuma lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu.184.  Regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas organizētājs ziņo par darījumiem, kas veikti ar to platformā tirgotiem instrumentiem, kurus, izmantojot to sistēmas, veikusi sabiedrība, kurai saskaņā ar 1. un 3. punktu nepiemēro šo regulu.185.  Ziņojumus kompetentajai iestādei nosūta vai nu pati ieguldījumu sabiedrība, apstiprināta ziņošanas sistēma, kas rīkojas tās vārdā, vai regulētais tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma, kuru sistēmās darījums ir noslēgts. Tirdzniecības saskaņošanas vai ziņošanas sistēmas, tostarp darījumu reģistrus, kas reģistrēti vai atzīti atbilstīgi Regulas [..] (ETIR) VI sadaļai, kompetentās iestādes var atzīt par apstiprinātām ziņošanas sistēmām. Ja par darījumiem kompetentai iestādei tieši ziņo regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma, regulēta tirdzniecības sistēma vai apstiprināta ziņošanas sistēma, 1. punktā noteikto ieguldījumu sabiedrības pienākumu var neievērot. Gadījumos, ja par darījumiem saskaņā ar Regulas [..] (ETIR) [7.] pantu ir ziņots darījumu reģistriem, un ja šie ziņojumi ietver informāciju, kas pieprasīta 1. un 3. punktā, 1. punktā noteikto ieguldījumu sabiedrības pienākumu var uzskatīt par izpildītu.186.  Ja saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] 37. panta 8. punktu šajā pantā paredzētie ziņojumi ir nosūtīti uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, tā nosūta šo informāciju ieguldījumu sabiedrības piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja vien tās nenolemj, ka tās nevēlas saņemt šo informāciju.187.  EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai noteiktu:188.  saskaņā ar 1. un 3. punktu publicējamās informācijas datu standartus un formātu, tostarp metodes un struktūru, kas izmantojamas, ziņojot par finanšu darījumiem, un šādu ziņojumu formu un saturu;189.  kritērijus attiecīgā tirgus definēšanai saskaņā ar 1. punktu;190.  nopirkto un pārdoto instrumentu atsauces datus, to daudzumu, izpildes datumu un laiku, darījumu cenas, norādi klientu identificēšanai, kuru labā ieguldījumu sabiedrība ir veikusi šo darījumu, norādi to personu un datoralgoritmu identificēšanai ieguldījumu sabiedrībā, kuri atbildīgi par ieguldījumu lēmuma pieņemšanu un darījuma veikšanu, un veidu, kādā identificēt attiecīgās ieguldījumu sabiedrības, veidu, kādā darījums ir veikts, un datu laukus, kas nepieciešami darījumu ziņojumu apstrādei un analīzei atbilstīgi 3. punktam.EVTI iesniedz šo regulējošo tehnisko standartu projektus līdz [..].Komisijai ir piešķirtas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.-14. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus.191.  Divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā EVTI ziņo Komisijai par šā panta darbību, tostarp par to, vai saņemto un starp kompetentajām iestādēm savstarpēji nodoto darījumu pārskatu saturs un formāts visaptveroši ļauj uzraudzīt ieguldījumu sabiedrību darbību atbilstoši 21. pantam. Komisija var veikt pasākumus jebkuru izmaiņu ierosināšanai, tostarp, lai nodrošinātu, ka darījumi tiek ievadīti EVTI norādītā sistēmā, nevis nosūtīti kompetentajām iestādēm, kas ļautu attiecīgajām kompetentajām iestādēm piekļūt visai informācijai, kas paziņota saskaņā ar šo pantu.V sadaļaATVASINāTI FINANšU INSTRUMENTI24. PANTS PIENāKUMS VEIKT TIRDZNIECīBU REGULēTOS TIRGOS, DAUDZPUSēJāS TIRDZNIECīBAS SISTēMāS VAI REGULēTāS TIRDZNIECīBAS SISTēMāS192.  Finanšu darījumu partneri, kas definēti 2. panta 6. punktā, un nefinanšu darījumu partneri, kas atbilst Regulas [..] (ETIR) [5.] panta [1.] punkta [b)] apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, veic darījumus, kuri nav darījumi ar citiem uzņēmumiem grupas ietvaros atbilstīgi Regulas [..] (ETIR) [2.a] pantam, ar citiem finanšu darījumu partneriem, kas definēti 2. panta 6. punktā, vai nefinanšu darījumu partneriem, kas atbilst Regulas [..] (ETIR) [5.] panta [1.] punkta [b)] apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, kas attiecas uz tādu atvasinātu finanšu instrumentu kategoriju, kuras tirdzniecībai piemēro tirdzniecības pienākumu atbilstīgi procedūrai, kas noteikta 26. pantā un reģistrēta 27. pantā minētajā reģistrā, tikai:193.  regulētos tirgos;194.  daudzpusējās tirdzniecības sistēmās;195.  regulētās tirdzniecības sistēmās; vai196.  trešo valstu tirdzniecības vietās, ar nosacījumu, ka Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 4. punktam un ar nosacījumu, ka trešā valsts nodrošina līdzvērtīgu savstarpēju atzīšanu tirdzniecības vietām, kas apstiprinātas atbilstīgi direktīvai [jaunā FITD], lai atļautu tajās tirgot vai tirgotu atvasinātus finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas neekskluzīvs pienākums veikt tirdzniecību trešā valstī.197.  Pienākumu veikt tirdzniecību piemēro arī 1. punktā minētajiem darījumu partneriem, kuri veic darījumus ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, kas atbilst tādiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību ar trešo valstu finanšu institūcijām vai citām trešo valstu personām, kurām piemērotu pienākumu nodrošināt klīringu, ja tās būtu reģistrētas ES. Pienākumu veikt tirdzniecību piemēro arī trešo valstu personām, uz kurām attiektos pienākums nodrošināt klīringu, ja tās būtu reģistrētas ES, un kuras veic darījumus ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, kas atbilst tādiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību, ar nosacījumu, ka līgumam ir tieša, būtiska un paredzama ietekme ES vai ja šāds pienākums ir nepieciešams vai atbilstīgs, lai tiktu ievēroti visi šīs regulas nosacījumi.198.  Atvasinātus finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību, var neekskluzīvi un nediskriminējoši tirgot vai atļaut tirgot jebkurā tirdzniecības vietā, kā minēts 1. punktā.199.  Saskaņā ar 42. pantā minēto procedūru Komisija pieņem lēmumus, kuri nosaka, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka šajā trešajā valstī reģistrēta tirdzniecības vieta atbilst juridiski saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kas minētas 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā attiecībā uz tirdzniecības vietām, un kas rodas no šīs regulas, direktīvas [jaunā FITD] un regulas [jaunā TIR] un uz ko šajā trešā valstī attiecas efektīva uzraudzība un īstenošana.Trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma tiek uzskatīta par līdzvērtīgu, ja šī sistēma atbilst visiem šādiem nosacījumiem:200.  uz tirdzniecības vietām šādā trešā valstī attiecas reģistrēšana, nepārtraukta efektīva uzraudzība un īstenošana;201.  tirdzniecības vietās pastāv skaidri un pārredzami noteikumi, kuri attiecas uz finanšu instrumentu iekļaušanu tirdzniecībai, lai šādus finanšu instrumentus varētu tirgot godīgi, kārtīgi un efektīvi un tie būtu brīvi apgrozāmi;202.  uz finanšu instrumentu emitentiem attiecas prasības par periodisku un nepārtrauktu informāciju, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī;203.  tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, nepieļaujot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.204.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai norādītu tos 2. punktā minēto līgumu veidus, kuriem ir tieša, būtiska un paredzama ietekme ES un gadījumus, kad pienākums veikt tirdzniecību ir nepieciešams vai ir atbilstīgs, lai nodrošinātu visu šīs regulas nosacījumu ievērošanu.25. pantsPienākums nodrošināt klīringu atvasinātiem finanšu instrumentiem, ko tirgo regulētos tirgosRegulēta tirgus organizētājs nodrošina, ka visu darījumu ar atvasinātiem finanšu instrumentiem, kas atbilst tādiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas pienākums veikt klīringu atbilstīgi Regulas [ETIR] 4. panta 3. punktam, kas noslēgti regulētā tirgū, klīringu veic centrālais darījumu partneris.26. pantsPienākuma veikt tirdzniecību procedūra205.  EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu:206.  kuras atvasināto finanšu instrumentu kategorijas, par kurām paziņots, ka uz tām attiecas pienākums nodrošināt klīringu atbilstīgi Regulas [..] (ETIR) 4. panta 2. un 4. punktam, vai to attiecīgās apakškategorijas tirgojamas tikai 24. panta 1. punktā noteiktajās vietās.207.  datumu, no kura spēkā ir pienākums veikt tirdzniecību.EVTI iesniedz Komisijai šā punkta pirmajā daļā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi Regulas [..] (ETIR) 4. panta 3. punktā noteiktos īstenošanas tehniskos standartus.Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.208.  Lai pienākums veikt tirdzniecības stātos spēkā:209.  atvasinātu finanšu instrumentu kategorijai vai tās attiecīgajai apakškopai jābūt atļautai tirgošanai vai tā jātirgo vismaz vienā regulētā tirgū, daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, kas minētas 24. panta 1. punktā, un210.  atvasināto finanšu instrumentu kategoriju vai tās attiecīgu apakškategoriju uzskata par pietiekami likvīdu tirdzniecībai tikai 24. panta 1. daļā minētajās vietās.211.  Izstrādājot īstenošanas tehnisko standartu projektu, EVTI atvasināto finanšu instrumentu kategoriju vai tās apakškategoriju uzskata par pietiekami likvīdu atbilstoši šādiem kritērijiem:212.  vidējais tirdzniecības biežums;213.  vidējais tirdzniecības apmērs;214.  aktīvo tirgus dalībnieku skaits un veids.Pirms īstenošanas tehnisko standartu projekta iesniegšanas Komisijai EVTI veic sabiedrisko apspriešanu, un attiecīgos gadījumos tā var konsultēties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm.215.  EVTI pēc saviem ieskatiem atbilstīgi 2. punktā noteiktajiem kritērijiem un pēc sabiedriskās apspriešanas pabeigšanas identificē un paziņo Komisijai to atvasināto finanšu instrumentu kategorijas vai atsevišķu atvasinātu finanšu instrumentu līgumus, kuriem būtu jāpiemēro pienākums veikt tirdzniecību 24. panta 1. punktā minētajās vietās, bet par kuriem neviens centrālais darījumu partneris vēl nav saņēmis pilnvarojumu atbilstīgi Regulas [..] (ETIR) 10. vai 11. pantam, vai kurus nav atļauts tirgot vai kuri netiek tirgoti 24. panta 1. punktā minētajā vietā.Pēc EVTI paziņojuma saņemšanas Komisija var publicēt uzaicinājumu izstrādāt priekšlikumus šo atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecībai 24. panta 1. punktā minētajā vietā.216.  EVTI atbilstīgi 1. punktam iesniedz Komisijai jaunu īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai grozītu, apturētu vai anulētu esošos īstenošanas tehniskos standartus, ja 2. punktā noteiktajos kritērijos vērojamas būtiskas izmaiņas. Pirms iesniegšanas EVTI var konsultēties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm. Komisija ir pilnvarota grozīt, apturēt un anulēt esošos īstenošanas tehniskos standartus atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam.217.  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, kas nosaka šā punkta 2. punkta b) daļā minētos kritērijus. EVTI iesniedz Komisijai šo regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz [..].27. pants Tādu atvasinātu finanšu instrumentu reģistrs, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecībuEVTI publicē un tās tīmekļa vietnē uztur reģistru, kurā visaptverošā un skaidrā veidā norāda atvasinātos finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas pienākums veikt tirdzniecību vietās, kas minētas 24. panta 1. punktā, vietās, kurās tos atļauts tirgot vai kurās tie tiek tirgoti, un datumus, no kura šāds pienākums stājas spēkā.VI sadaļaNEDISKRIMINēJOšAS KLīRINGA PIEEJAS NODROšINāšANA FINANšU INSTRUMENTIEM28. PANTS NEDISKRIMINēJOšAS PIEEJAS NODROšINāšANA CENTRāLAJIEM DARīJUMU partneriem218.  Neskarot Regulas [..] (ETIR) 8. pantu, centrālais darījumu partneris pieņem finanšu instrumentus klīringam un veic to, pamatojoties uz nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem, tostarp attiecībā uz nodrošinājuma prasībām un maksām par pieeju — neatkarīgi no vietas, kurā darījums ir veikts. Tam jo īpaši vajadzētu nodrošināt, ka tirdzniecības vietai ir tiesības uz nediskriminējošu režīmu attiecībā uz tās platformā tirgotu līgumu nodrošinājuma prasībām, saldo aprēķinu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem un kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic viens un tas pats centrālais darījumu partneris. Centrālais darījumu partneris var pieprasīt, lai tirdzniecības vieta atbilstu šāda centrālā darījumu partnera noteiktām pamatotām darbības un tehniskajām prasībām. Šo prasību nepiemēro atvasinātiem finanšu līgumiem, uz kuriem saskaņā ar regulas [ETIR] 8. pantu jau attiecas pienākums nodrošināt pieeju.219.  Tirdzniecības vieta oficiāli iesniedz centrālajam darījumu partnerim un tā attiecīgajai kompetentajai iestādei pieprasījumu piekļūt centrālajam darījumu partnerim.220.  Centrālais darījumu partneris rakstisku atbildi tirdzniecības vietai sniedz trīs mēnešu laikā, atļaujot pieeju, ja attiecīgā kompetentā iestāde nav noraidījusi pieeju atbilstīgi 4. punktam, vai noraidot pieeju. Centrālais darījumu partneris lūgumu par pieeju var noraidīt tikai 6. punktā norādīto apstākļu gadījumā. Ja centrālais darījumu partneris liedz pieeju, tam atbildē jānorāda pilnīgs atteikuma iemesls un par lēmumu rakstiski jāinformē tā kompetentā iestāde. Centrālais darījumu partneris pieeju nodrošina trīs mēnešu laikā no pozitīvas atbildes sniegšanas uz pieejas pieprasījumu.221.  Centrālā darījumu partnera kompetentā iestāde var liegt tirdzniecības vietas pieeju centrālajam darījumu partnerim tikai tad, ja šāda pieeja apdraudētu vienmērīgu vai pienācīgu finanšu tirgus darbību. Ja kompetentā iestāde uz šā pamata liedz pieeju, tā pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā lūguma saņemšanas un sniedz pilnīgu skaidrojumu centrālajam darījumu partnerim un tirdzniecības vietai, ietverot pierādījumus, uz kuriem lēmums ir pamatots.222.  Trešā valstī reģistrēta tirdzniecības vieta var pieprasīt piekļuvi Savienībā reģistrētam centrālajam darījumu partnerim tikai tad, ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 24. panta 4. punktam attiecībā uz šo trešo valsti un noteikusi, ka šīs trešās valsts tiesiskā sistēmanodrošina faktisku savstarpēju atzīšanu tirdzniecības vietām, kas apstiprinātas saskaņā ar direktīvu [jaunā FITD], pieprasīt pieeju centrāliem darījumu partneriem, kas reģistrēti šajā trešā valstī.223.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai norādītu:224.  nosacījumus, kādos centrālais darījumu partneris var liegt pieeju, tostarp nosacījumus, kuru pamatā ir darījumu apjoms, lietotāju skaits un veids vai citi faktori, kas rada nepamatotus riskus.225.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodrošina pieeju, tostarp sniegtās informācijas konfidencialitāti attiecībā uz finanšu instrumentiem attīstības posma laikā, nediskriminējošu un pārredzamu pamatojumu attiecībā uz klīringa maksām, nodrošinājuma prasībām un darbības prasībām drošības rezervju veidošanai.29. pants Nediskriminējošas pieejas nodrošināšana tirdzniecības vietai226.  Neskarot Regulas [..] (ETIR) 8.a pantu, tirdzniecības vieta nodrošina tirdzniecības datus, pamatojoties uz nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem, tostarp attiecībā uz maksām, kas saistītas ar pieeju pēc lūguma jebkuram atļautam vai Regulā [..] (ETIR) atzītam centrālajam darījumu partnerim, kas vēlas veikt klīringu finanšu darījumiem, kuri tiek pabeigti šajā tirdzniecības vietā. Šo prasību nepiemēro atvasinātiem finanšu līgumiem, uz kuriem saskaņā ar regulas [ETIR] 8. pantu jau attiecas pienākums nodrošināt pieeju.227.  Pieprasījumu piekļūt tirdzniecības vietai centrālais darījumu partneris oficiāli iesniedz tirdzniecības vietai un tās tirdzniecības vietas attiecīgajai kompetentajai iestādei.228.  Tirdzniecības vieta centrālajam darījumu partnerim rakstisku atbildi sniedz trīs mēnešu laikā, atļaujot pieeju, ar nosacījumu, ka atbilstoša kompetentā iestāde nav liegusi pieeju atbilstīgi 4. punktam, vai noraidot liedzot pieeju. Tirdzniecības vieta lūgumu par pieeju var noraidīt tikai 6. punktā norādīto apstākļu gadījumā. Ja tirdzniecības vieta liedz pieeju, tai atbildē jānorāda pilnīgs atteikuma iemesls un par lēmumu rakstiski jāinformē tās kompetentā iestāde. Tirdzniecības vieta pieeju nodrošina trīs mēnešu laikā no pozitīvas atbildes sniegšanas uz pieejas pieprasījumu.229.  Tirdzniecības vietas kompetentā iestāde var liegt centrālajam darījumu partnerim pieeju tirdzniecības vietai tikai tad, ja šāda pieeja apdraud vienmērīgu vai pienācīgu tirgus darbību. Ja kompetentā iestāde uz šā pamata liedz pieeju, tā pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā lūguma saņemšanas un sniedz pilnīgu skaidrojumu tirdzniecības vietai un centrālajam darījumu partnerim, ietverot pierādījumus, uz kuriem lēmums ir pamatots.230.  Trešā valstī reģistrēts centrālais darījumu partneris var pieprasīt pieeju Savienībā reģistrētai tirdzniecības vietai ar nosacījumu, ka centrālais darījumu partneris ir atzīts atbilstīgi regulas [ETIR] 23. pantam un ar nosacījumu, ka šīs trešās valsts tiesiskais režīms regulas [ETIR] ietvaros atzītiem centrālajiem darījumu partneriem nodrošina līdzvērtīgu atzīšanu tirdzniecības vietām, kas reģistrētas šajā trešā valstī.231.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai noteiktu:232.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem tirdzniecības vieta var liegt pieeju, tostarp nosacījumus, kuru pamatā ir darījumu apjoms, lietotāju skaits vai citi faktori, kas rada nepamatotus riskus.233.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodrošina pieeju, tostarp sniegtās informācijas konfidencialitāti par finanšu instrumentiem attīstības posmā, un nediskriminējošu un pārredzamu pamatojumu attiecībā uz maksām saistībā ar pieeju.30. pantsNediskriminējošas pieejas nodrošināšana un pienākums licencēt bāzes rādītājus234.  Ja jebkura finanšu instrumenta vērtību aprēķina, izmantojot bāzes rādītāju, persona, kurai pieder īpašumtiesības uz bāzes rādītāju, nodrošina, ka tirdzniecībai un klīringa veikšanai centrālajam darījumu partnerim un tirdzniecības vietai ir nediskriminējoša pieeja:235.  atbilstīgai cenas un jaunāko datu nodrošināšanai un informācijai par šā bāzes rādītāja sastāvu, metodoloģiju un cenas noteikšanu; un236.  licencēm.Piekļuvi šai informācijai piešķir saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem trīs mēnešu laikā pēc centrālā darījumu partnera vai tirdzniecības vietas pieprasījuma saņemšanas un jebkurā gadījumā par cenu, kas nav augstāka par zemāko cenu, par kuru ir piešķirta pieeja bāzes rādītājam vai licencētas intelektuālā īpašuma tiesības citam centrālajam darījumu partnerim, tirdzniecības vietai vai jebkurai citai saistītai personai klīringa veikšanai un tirdzniecībai.237.  Neviens centrālais darījumu partneris, tirdzniecības vieta vai saistīta persona nedrīkst slēgt līgumu ar bāzes rādītāja nodrošinātāju, ja tā rezultātā:238.  citam centrālajam darījumu partnerim vai tirdzniecības vietai tiek liegts iegūt pieeju šādai informācijai vai tiesībām, kas minētas 1. punktā; vai239.  citam centrālajam darījumu partnerim vai tirdzniecības vietai tiek liegta pieeja šādai informācijai vai tiesībām ar nosacījumiem, kas ir mazāk izdevīgi nekā tie, ko iegūst šis centrālais darījumu partneris vai tirdzniecības vieta.240.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai noteiktu:241.  informāciju, kurai jābūt pieejamai saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu;242.  nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodrošina pieeju, tostarp sniegtās informācijas konfidencialitāti.VII sadaļaUZRAUDZīBAS PASāKUMI SAISTīBā AR PRODUKTU INTERVENCēM UN POZīCIJāM1. nodaļaProduktu intervence31. pants EVTI pagaidu intervences tiesības243.  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu un ja pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka apstākļi atbilst 2. un 3. punkta nosacījumiem, EVTI drīkst uz laiku aizliegt vai ierobežot Eiropas Savienībā:244.  konkrētu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu ar konkrētām pazīmēm pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību; vai245.  finanšu darbības veidu vai praksi.Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties EVTI noteiktie izņēmumi.246.  EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja īstenojas visi šie nosacījumi:247.  ieteiktā rīcība novērš draudus ieguldītāju aizsardzībai vai pienācīgai finanšu tirgu darbībai un integritātei, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;248.  Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš draudus; un249.  kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu draudus, vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši draudu problēmu.250.  Veicot pasākumus atbilstīgi šim pantam, EVTI ņem vērā, lai:251.  konkrētajam pasākumam nebūtu ļoti negatīva ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla šādas rīcības ieguvumiem; un252.  tas neradītu regulējuma arbitrāžas risku.Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu atbilstīgi 32. pantam, EVTI drīkst pieņemt kādu no 1. punktā minētajiem pasākumiem, nepublicējot 33. pantā paredzēto atzinumu.253.  Pirms rīcības pieņemšanas atbilstīgi šim pantam EVTI informē kompetentās iestādes par ieteikto rīcību.254.  EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu rīkoties atbilstīgi šim punktam. Paziņojumā norāda sīku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu un norāda laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura šie pasākumi stājas spēkā. Aizliegums vai ierobežojums attiecas tikai uz rīcību, kas tiek veikta pēc pasākuma stāšanās spēkā.255.  EVTI izskata atbilstīgi 1. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku.256.  Šajā pantā minētais EVTI pieņemtais pasākums dominē par jebkuru citu pasākumu, ko veikusi kompetentā iestāde.257.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas EVTI jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, atbilstīgi šā panta 2. punkta a) apakšpunktam.32. pantsKompetento iestāžu īstenotas produktu intervences258.  Kompetentā iestāde dalībvalstī vai no tās var aizliegt vai ierobežot:259.  konkrētu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu ar konkrētām pazīmēm pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību; vai260.  finanšu darbības veidu vai praksi.261.  Kompetentā iestāde var veikt 1. punktā noteikto darbību, ja tai ir pamatots pierādījums, ka:262.  finanšu instruments vai darbība vai prakse rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai rada nopietnus draudus pienācīgai finanšu tirgu darbībai un integritātei, vai finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;263.  esošās Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro finanšu instrumentam vai darbībai vai praksei, pilnībā nenovērš a) apakšpunktā minētos draudus, un jautājumu nevarētu labāk risināt, piemērojot uzlabotu uzraudzību vai pastiprinot esošās prasības;264.  rīcība ir proporcionāla, ņemot vērā identificēto risku veidu, attiecīgo ieguldītāju vai tirgus dalībnieku ietekmēšanas līmeni un iespējamo rīcības efektu attiecībā uz ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, kuriem pieder, kuri izmanto vai gūst labumu no finanšu instrumenta vai darbības;265.  tā ir pienācīgi konsultējusies ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, kuras šī rīcība varētu ievērojami ietekmēt;266.  rīcībai nav diskriminējoša ietekme uz pakalpojumiem vai darbībām, kas tiek nodrošinātas no citas dalībvalsts.Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties kompetentas iestādes noteiktie izņēmumi.267.  Kompetentā iestāde neveic pasākumu atbilstoši šim pantam, ja vien mēnesi pirms šāda pasākuma veikšanas tā nav rakstiski detalizēti paziņojusi visām citām kompetentajām iestādēm un EVTI:268.  finanšu instrumentu vai darbību vai praksi, uz kuru ieteiktā rīcība attiecas;269.  precīzu ieteikto aizliegumu vai ierobežojumu veidu un kad tam paredzēts stāties spēkā; un270.  pierādījumus, uz kuru pamata ir pamatots tās lēmums un kuros pierāda, ka visi 1. punkta nosacījumi atbilst apstākļiem.271.  Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu piemērot 1. punktā minētos aizliegumus vai ierobežojumus. Paziņojumā norāda detalizētu informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu, laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura pasākumi stāsies spēkā, un pierādījumus, kuri apstiprina katru no 1. punkta nosacījumiem. Aizliegumu vai ierobežojumu piemēro tikai darbībām, kas tiek veiktas pēc paziņojuma publicēšanas.272.  Kompetentā iestāde var atsaukt aizliegumu vai ierobežojumu, ja 1. punkta nosacījumus vairs nepiemēro.273.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas kompetentajām iestādēm jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, vai Eiropas Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, atbilstīgi šā panta 2. punkta a) apakšpunktam.33. pants EVTI veiktā koordinācija274.  EVTI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar pasākumiem, ko atbilstīgi 32. pantam veic kompetentās iestādes. Jo īpaši ETI nodrošina, lai kompetentās iestādes pieņemtais pasākums būtu pamatots un proporcionāls un lai attiecīgā gadījumā kompetentās iestādes izmantotu konsekventu pieeju.275.  Pēc tam, kad atbilstīgi 32. pantam ir saņemts paziņojums par pasākumu, ko piemēro saskaņā ar šo pantu, EVTI pieņem atzinumu par to, vai tā uzskata, ka aizliegums vai ierobežojums ir pamatots un proporcionāls. Ja EVTI uzskata, ka citas kompetentās iestādes pieņemtais pasākums ir nepieciešams riska novēršanai, tā to norāda savā atzinumā. Atzinumu publicē EVTI tīmekļa vietnē.276.  Ja kompetentā iestāde iesaka pieņemt vai pieņem pasākumu pretēji EVTI atzinumam, kas izteikts atbilstīgi 2. punktam, vai atsakās veikt pasākumu pretēji EVTI atzinumam atbilstīgi šim punktam, tā nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, pilnībā skaidrojot savas rīcības iemeslus.2. nodaļaPozīcijas34. pants EVTI veikta pasākumu, kurus valstis veic savu pozīciju pārvaldīšanai, un pozīciju limitu koordinēšana277.  EVTI ir veicinoša un koordinējoša loma saistībā ar pasākumiem, ko atbilstīgi direktīvas [jaunā FITD] 71. panta 2. punkta i) apakšpunktam un 72. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktam veic kompetentās iestādes. Jo īpaši EVTI nodrošina, lai kompetentās iestādes izmantotu konsekventu pieeju attiecībā uz to, kad šīs pilnvaras tiek izmantotas, piemēroto pasākumu veidu un jomu, kā arī pasākumu ilgumu un izpildes termiņu ievērošanu.278.  Pēc paziņojuma par pasākuma piemērošanu atbilstīgi direktīvas [jaunā FITD] 83. panta 5. punktam EVTI reģistrē šo pasākumu un tā piemērošanas iemeslus. Saistībā ar pasākumiem, ko piemēro atbilstīgi direktīvas [jaunā FITD] 72. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktam, tā savā tīmekļa vietnē publicē un uztur datubāzi ar spēkā esošo pasākumu kopsavilkumiem, tostarp informāciju par attiecīgo personu vai personu kategoriju, piemērojamiem finanšu instrumentiem, kvantitatīviem pasākumiem vai kvantitatīvi izteiktiem sliekšņiem, piemēram, maksimālo līgumu skaitu, cik daudz personas drīkst noslēgt līdz limita sasniegšanai, jebkurus ar pasākumiem saistītus izņēmumus un to iemeslus.35. pantsEVTI pozīciju pārvaldības pilnvaras279.  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu, ja apstākļi atbilst visiem 2. punkta nosacījumiem, EVTI var veikt vienu vai vairākus šādus pasākumus:280.  pieprasīt no personām informāciju, tostarp visus attiecīgos dokumentus attiecībā uz pozīcijas apjomu un nolūku vai risku, kuram tā pakļauta, izmantojot atvasināto finanšu instrumentu;281.  pēc iegūtās informācijas analīzes pieprasa šādām personām veikt pasākumus pozīcijas vai riska apjoma samazināšanai;282.  ierobežo personas iespējas veikt darījumus ar preču atvasinātajiem instrumentiem.283.  EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja īstenojas visi šie nosacījumi:284.  šā panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā uzskaitītie pasākumi novērš draudus pienācīgai finanšu tirgu darbībai un integritātei, tostarp saistībā ar fizisko preču piegādes kārtību, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;285.  kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu draudus vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši draudu problēmu.Pasākumus saistībā ar vairumtirdzniecības energoproduktiem pieņem pēc konsultēšanās ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru, kas dibināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 713/2009.286.  Veicot pasākumus atbilstīgi 1. punktam, EVTI ņem vērā, lai konkrētais pasākums:287.  ievērojami novērstu draudus pienācīgai finanšu tirgu darbībai un integritātei vai fizisko preču piegādes kārtībai, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vai ievērojami uzlabo kompetento iestāžu spēju uzraudzīt draudus;288.  tas neradītu regulējuma arbitrāžas risku;289.  graujoši neietekmētu finanšu tirgus efektivitāti, tostarp nemazinātu likviditāti šajos tirgos vai neradītu nenoteiktību tirgus dalībniekiem, kas nebūtu proporcionāli pasākuma sniegtajiem ieguvumiem.290.  Pirms pieņemt lēmumu par šā panta 1. punktā noteikta pasākuma pieņemšanu vai atjaunošanu, EVTI informē attiecīgās kompetentās iestādes par ieteikto pasākumu. Šā panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkta pieprasījuma gadījumā paziņojumā ietver tās personas vai personu identitāti, kurām tas bija adresēts, un tā iemeslus un informāciju par to. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā pasākuma gadījumā paziņojumā ietver informāciju par attiecīgo personu vai personu kategoriju, piemērojamiem finanšu instrumentiem, attiecīgajiem kvantitatīvajiem pasākumiem, piemēram, maksimālo līgumu skaitu, kurus attiecīgā persona vai personu kategorija var noslēgt, un pasākuma iemeslus.291.  Informāciju sniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Izņēmuma gadījumos EVTI var sniegt informāciju mazāk nekā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš.292.  EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par katru lēmumu noteikt vai atjaunot kādu šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu. Paziņojumā ietver sīkāku informāciju par attiecīgo personu vai personu kategoriju, piemērojamiem finanšu instrumentiem, attiecīgajiem kvantitatīvajiem pasākumiem, piemēram, maksimālo līgumu skaitu, kurus attiecīgā persona vai personu kategorija var noslēgt, un pasākuma iemeslus.293.  Pasākums stājas spēkā, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā norādītā laikā, kas ir pēc publicēšanas, un to piemēro tikai attiecībā uz darījumu, kurā iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā.294.  EVTI pārskata 1. punkta c) apakšpunktā minētos pasākumus ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja pasākums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku. Pasākumu atjaunošanai piemēro 2.–8. punktu.295.  Šajā pantā minētais EVTI pieņemtais pasākums dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko kompetentā iestāde veikusi saskaņā ar I iedaļu.296.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas EVTI jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei, tostarp attiecībā uz fizisku preču piegādes nosacījumiem, vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, atbilstīgi šā panta 2. punkta a) apakšpunktam.VIII sadaļaPAKALPOJUMI, KO SNIEDZ TREšO VALSTU SABIEDRīBAS, NEVEIDOJOT FILIāLES36. PANTS Vispārīgi nosacījumi297.  Trešās valsts sabiedrība var sniegt direktīvas [jaunā FITD] 30. pantā uzskaitītos pakalpojumus atbilstīgiem darījumu partneriem Savienībā, neveidojot filiāli tikai tad, ja tā ir reģistrēta trešo valstu sabiedrību reģistrā, ko atbilstīgi 37. pantam veido EVTI.298.  EVTI var reģistrēt trešās valsts sabiedrību, kas ir pieteikusies sniegt ieguldījumu pakalpojumus un darbības Savienībā atbilstīgi šā panta 1. punktam tikai tad, ja apstākļi atbilst šādiem nosacījumiem:299.  Komisija ir pieņēmusi lēmumu atbilstīgi 37. panta 1. punktam;300.  sabiedrībai jurisdikcijā, kurā tā reģistrēta, ir atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības, kurus paredzēts sniegt vai veikt Savienībā, un tai piemēro efektīvu uzraudzību un īstenošanu, nodrošinot pilnīgu atbilstību prasībām, ko piemēro šajā trešajā valstī;301.  sadarbības nosacījumi ir noteikti atbilstīgi 37. panta 2. punktam.302.  Šā panta 1. punktā minētā trešās valsts sabiedrība iesniedz pieteikumu EVTI pēc tam, kad Komisija pieņēmusi 37. pantā noteikto lēmumu, nosakot, ka juridiskais un uzraudzības regulējums trešā valstī, kurā darboties atļauts trešās valsts sabiedrībai, ir līdzvērtīgs 37. panta 1. punktā minētajām prasībām.Trešās valsts sabiedrība, kas iesniedz pieteikumu EVTI, tajā norāda visu informāciju, kas uzskatāma par nepieciešamu tās reģistrēšanai. 30 dienu laikā no pieteikuma saņemšanas EVTI izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav pilnīgs, EVTI nosaka termiņu, līdz kuram trešās valsts sabiedrībai, kas to iesniedz, jānodrošina papildu informācija.Reģistrācijas lēmumu pamato ar šā panta 2. punktā ietvertajiem nosacījumiem.180 darba dienu laikā no pilnīga pieteikuma iesniegšanas EVTI rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju, kas nav ES sabiedrība, nosūtot pilnīgi pamatotu paskaidrojumu par to, vai reģistrācija ir apstiprināta vai noraidīta.303.  Trešo valstu sabiedrības, kas sniedz pakalpojumus saskaņā ar šo pantu, pirms ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas informē Savienībā reģistrētus klientus, ka tām nav atļauts sniegt pakalpojumus citiem klientiem, kā vien atbilstīgiem darījumu partneriem, un ka tām nepiemēro Savienības uzraudzību. Tās norāda tās kompetentās iestādes nosaukumu un adresi, kura ir atbildīga par uzraudzību trešā valstī.Šā panta pirmajā daļā minēto informāciju sniedz rakstiski un nepārprotamā veidā.Savienībā reģistrētām personām ļauj saņemt ieguldījumu pakalpojumus, ko sniedz trešās valsts sabiedrība, kas nav reģistrēta atbilstīgi šā panta 1. punktam, tikai un vienīgi pēc pašu iniciatīvas.304.  Jebkuras nesaskaņas starp trešās valsts sabiedrībām un ES ieguldītājiem risina saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un atbilstīgi tās jurisdikcijai.305.  Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt regulatīvos tehniskos standartus, kas nosaka informāciju, kādu trešās valsts sabiedrība, kas iesniedz pieteikumu, sniedz EVTI savā reģistrācijas pieteikumā atbilstīgi šā panta 3. punktam, un kas nosaka atbilstīgi 4. punktam iesniedzamās informācijas formātu.Pirmajā apakšpunktā minētos regulatīvos tehniskos standartus pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. – 14. pantu.EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz [..].37. pantsAtbilstības lēmums306.  Saskaņā ar 42. pantā noteikto kārtību Komisija var pieņemt lēmumu attiecībā uz trešo valsti, ja šīs trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina, ka šajā trešā valstī reģistrētas sabiedrības atbilst juridiski saistošajām prasībām, kurām ir līdzvērtīga iedarbība kā tām, kas ir noteiktas Direktīvā Nr. [FITD], šajā regulā un Direktīvā 2006/49/EK [Kapitāla pietiekamības direktīva] un to īstenošanas pasākumos, un ka šī trešā valsts nodrošina līdzvērtīgu savstarpēju atzīšanu konsultatīvas uzraudzības režīmam, kas piemērojams ieguldījumu sabiedrībām, kas reģistrētas atbilstīgi šai direktīvai.Trešās valsts konsultatīvas uzraudzības regulējumu var uzskatīt par atbilstošu, ja šī sistēma atbilst visiem šiem nosacījumiem:307.  uz sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības šādā trešā valstī, attiecas pilnvarošana, kā arī nepārtraukta efektīva uzraudzība un īstenošana;308.  uz sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic darbības šādā trešā valstī, attiecas pietiekama kapitāla prasības un pienācīgas prasības, ko piemēro akcionāriem un to vadības struktūru locekļiem;309.  uz sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības, attiecas atbilstošas organizatoriskas prasības iekšējas kontroles jomā;310.  uz sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības, attiecas piemēroti noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu;311.  tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, nepieļaujot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.312.  EVTI izveido sadarbības sistēmas ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskais un uzraudzības regulējums saskaņā ar šā panta 1. punktu ir atzīts par atbilstīgu. Šādā sistēmā nosaka vismaz:313.  mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI un konkrēto trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz pieeju visai EVTI pieprasītajai informācijai par sabiedrībām, kas nav ES sabiedrības, kuru darbība atļauta trešās valstīs;314.  mehānismu nekavējošai paziņojuma nosūtīšanai EVTI, ja trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka trešās valsts sabiedrība, kuru tā pārrauga un kuru EVTI ir reģistrējusi 38. pantā noteiktajā reģistrā, pārkāpj tās atļaujas nosacījumus vai citus tiesību aktus, kuri tai jāievēro;315.  procedūras uzraudzības darbību veikšanai, tostarp, nepieciešamības gadījumā – pārbaudes uz vietas.38. pantsReģistrsEVTI reģistrē sabiedrības, kuras nav ES sabiedrības un kurām atļauts sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības Savienībā atbilstīgi 36. pantam. Reģistrs ir publiski pieejams EVTI tīmekļa vietnē, un tajā ir informācija par pakalpojumiem vai darbībām, ko ES nereģistrētām sabiedrībām ir atļauts veikt, un atsauce uz kompetento iestādi, kas ir atbildīga par to uzraudzību trešā valstī.39. pantsReģistrācijas anulēšana316.  Ja apstākļi atbilst 2. punkta nosacījumiem, EVTI anulē sabiedrības, kas nav ES sabiedrība, reģistrāciju saskaņā ar 38. pantu izveidotajā reģistrā, ja:317.  EVTI ir pamatots, ar dokumentiem pierādīts iemesls uzskatīt, ka, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un veicot ieguldījumu darbības Savienībā, sabiedrība, kas nav ES sabiedrība, rīkojas veidā, kas skaidri apdraud ieguldītāju intereses vai pienācīgu tirgus darbību, vai318.  EVTI ir pamatots, ar dokumentiem pierādīts iemesls uzskatīt, ka, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus un veicot ieguldījumu darbības Savienībā, sabiedrība, kas nav ES sabiedrība, ir nopietni pārkāpusi nosacījumus, kas uz to attiecas trešā valstī un uz kā pamata Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 37. panta 1. punktu.319.  EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:320.  EVTI ir vērsusi trešās valsts kompetentās iestādes uzmanību uz šo jautājumu un šī kompetentā iestāde nav veikusi atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami ieguldītāju aizsardzībai un pienācīgai tirgus darbībai Savienībā vai tai nav izdevies parādīt, ka attiecīgā trešās valsts sabiedrība atbilst tai piemērojamajām prasībām trešā valstī; un321.  EVTI ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi vismaz 30 dienas iepriekš par tās nolūku anulēt trešās valsts ieguldījumu sabiedrības reģistrāciju.322.  EVTI nekavējoši informē Komisiju par jebkuru pasākumu, kas pieņemts atbilstīgi šā panta 1. punktam, un publicē savu lēmumu savā tīmekļa vietnē.323.  Komisija izvērtē, vai nosacījumi, atbilstīgi kuriem ir pieņemts 37. panta 1. punktā paredzētais lēmums, turpina pastāvēt saistībā ar konkrēto trešo valsti.IX sadaļaDELEĢĒTIE UN ĪSTENOŠANAS AKTI1. NODAļADeleģēti akti40. pantsDeleģēti aktiKomisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 41. pantu attiecībā uz 2. panta 3. punktu, 4. panta 3. punktu, 6. panta 2. punktu, 8. panta 4. punktu, 10. panta 2. punktu, 11. panta 2. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 7. punktu, 14. panta 5. punktu, 14. panta 6. punktu, 16. panta 3. punktu, 18. panta 2. punktu, 18. panta 3. punktu, 19. panta 3. punktu, 20. panta 3. punktu, 28. panta 6. punktu, 29. panta 6. punktu, 30. panta 3. punktu, 31. panta 8. punktu, 32. panta 6. punktu, 35. panta 10. punktu un 45. panta 2. punktu.41. pantsDeleģēšanas īstenošana324.  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.325.  Pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot ar 41. panta 1. punktā noteikto dienu.326.  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā akta derīgumu.327.  Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.328.  Deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.2. nodaļaĪstenošanas akti42. pantsKomitoloģija329.  Īstenošanas aktu pieņemšanā saskaņā ar 24., 26. un 37. pantu Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK[24]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē[25].330.  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu, ņemot vērā tās 8. panta noteikumus.X sadaļaNOBEIGUMA NOTEIKUMI43. PANTS ZIņOJUMI UN PāRSKATīšANA331.  Līdz [2 gadiem pēc FITR piemērošanas, kā norādīts 41. panta 2. punktā], Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par atbilstīgi 3.–6. un 9.–12. pantam izveidoto pārredzamības pienākumu praktisko ietekmi, jo īpaši par to piemērošanu un pastāvīgo piemērotību atkāpēm no pirmstirdzniecības pārredzamības pienākuma, kas noteiktas atbilstīgi 3. panta 2. punktam un 4. panta 2. un 3. punktam.332.  Līdz [2 gadiem pēc FITR piemērošanas, kā norādīts 41. panta 2. punktā], Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par 13. panta darbību, tostarp par to, vai saņemto un starp kompetentajām iestādēm savstarpēji nodoto darījumu pārskatu saturs un formāts visaptveroši ļauj uzraudzīt ieguldījumu sabiedrību darbību atbilstoši 13. panta 1. punktam. Komisija var izteikt piemērotus ierosinājumus, tostarp, lai nodrošinātu, ka darījumi tiek ievadīti EVTI norādītā sistēmā, nevis nosūtīti kompetentajām iestādēm, kas ļautu attiecīgajām kompetentajām iestādēm piekļūt visai informācijai, kura paziņota saskaņā ar šo pantu.333.  Līdz [2 gadiem pēc FITR piemērošanas, kā norādīts 41. panta 2. punktā], Komisija pēc konsultēšanās ar EVTI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par standartizētu ārpusbiržas atvasināto finanšu līgumu tirdzniecības pārvietošanas gaitu uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām atbilstīgi 22. un 24. pantam.44. pants ETIR grozīšana334.  Regulas [ETIR] 67. panta 2. punktu papildina ar šādu apakšpunktu:„darījumu reģistrs nosūta šos datus kompetentajām iestādēm atbilstīgi regulas [FITR] 23. panta prasībām.”45. pantsPārejas noteikums335.  Esošās trešo valstu sabiedrības var turpināt sniegt pakalpojumus un veikt darbības dalībvalstīs atbilstoši šo valstu režīmiem līdz [4 gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā].336.  Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai noteiktu pagarinājumu šā panta 2. punktā noteiktajam piemērošanas periodam, ņemot vērā atbilstības lēmumus, ko Komisija jau pieņēmusi atbilstīgi 37. pantam, un regulējošā un uzraudzības regulējuma paredzamo attīstību trešās valstīs.46. pantsStāšanās spēkā un piemērošanaŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula stājas spēkā [24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā], izņemot 2. panta 3. punktu, 4. panta 3. punktu, 6. panta 2. punktu, 8. panta 4. punktu, 10. panta 2. punktu, 11. panta 2. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 7. punktu, 14. panta 5. punktu, 14. panta 6. punktu, 16. panta 3. punktu, 18. panta 2. punktu, 18. panta 3. punktu, 19. panta 3. punktu, 20. panta 3. punktu, 23. panta 8. punktu, 24. panta 5. punktu, 26. pantu, 28. panta 6. punktu, 29. panta 6. punktu, 30. panta 3. punktu, 31., 32., 33., 34. un 35. pantu, kas stājas spēkā uzreiz pēc šīs regulas stāšanās spēkā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] FITD pārskata pamatā ir t. s. Lamfalisī process (četru līmeņu regulējuma pieeja, ko ieteikusi Izcilu personu kolēģija saistībā ar Eiropas vērtspapīru tirgus regulu; kolēģijas priekšsēdētājs ir Aleksandrs Lamfalisī ( Baron Alexandre Lamfalussy ); lēmums tika pieņemts Eiropadomes sanāksmē Stokholmā 2001. gada martā, un mērķis bija padarīt efektīvāku vērtspapīru tirgus regulējumu), kurai sekoja Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi): pirmajā līmenī Eiropas Parlaments un Padome pieņem direktīvu, izmantojot koplēmuma procedūru, kurā ietverti pamatprincipi un kura piešķir Komisijai tiesības, darbojoties otrajā līmenī, pieņemt deleģētus aktus (Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants, C 115/47) vai īstenošanas aktus (Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pants, C 115/47). Sagatavojot deleģētos aktus, Komisija apspriedīsies ar dalībvalstu ieceltiem ekspertiem. Pēc Komisijas lūguma EVTI var sniegt konsultācijas Komisijai par tehniskiem jautājumiem, kuri jāiekļauj otrā līmeņa tiesību aktos. Turklāt pirmā līmeņa tiesību akti var piešķirt EVTI tiesības izstrādāt regulējošu vai īstenošanas tehnisko standartu projektu atbilstīgi EVTI regulas 10. un 15. pantam, kurus Komisija var pieņemt (saskaņā ar Padomes un Parlamenta tiesībām izteikt iebildumus regulējošo tehnisko standartu gadījumā). Trešajā līmenī EVTI arī izstrādā ieteikumus un norādījumus un salīdzina regulējošo praksi, veicot profesionālapskati, lai nodrošinātu pirmajā un otrajā līmenī pieņemto noteikumu konsekventu ieviešanu un piemērošanu. Visbeidzot Komisija pārbaudīs, kā dalībvalstis nodrošina atbilstību ES tiesību aktiem, un var ierosināt tiesas procesu pret dalībvalstīm, kas nenodrošina atbilstību.[2] Direktīva 2004/39/EK (FITD pamatdirektīva).[3] Direktīva 2006/73/EK (FITD īstenošanas direktīva), ar ko īsteno Direktīvu 2004/39/EK (FITD pamatdirektīva).[4] Regula Nr. 1287/2006 (FITD īstenošanas regula), ar ko īsteno Direktīvu 2004/39/EK (FITD pamatdirektīva) attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārredzamību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.).[5] Monitoring Prices, Costs and Volumes of Trading and Post-trading Services , Oxera , 2011. gads.[6] Sk. COM(2010) 301 galīgo redakciju — Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Centrālajai bankai: Finanšu pakalpojumu regulējums ilgtspējīgai izaugsmei, 2010. gada jūnijs.[7] Sk. G–20 līderu paziņojumu Pitsburgas samitā, 2009. gada 24.–25. septembris, http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm.[8] Rezultātā Komisija publicēja paziņojumu (COM(2009) 563 galīgā redakcija) par efektīvu, drošu un stabilu atvasinātu finanšu instrumentu tirgus nodrošināšanu: tālāka politikas rīcība, 2009. gada 20. oktobris.[9] Sk. (COM(2010) 484) priekšlikumu — Regulu par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem, 2010. gada septembris.[10] Sk. ziņojumu, ko sagatavojusi Augsta līmeņa grupa finanšu uzraudzībai ES, kuras priekšsēdētājs ir Žaks Delarosjē ( Jacques de Larosière ), 2009. gada februāris, un Padomes secinājumus par ES finanšu uzraudzības stiprināšanu, 10862/09, 2009. gada jūnijs.[11] Sk. atbildes uz FITD pārskata sabiedrisko apspriešanu: http://circa.europa.eu/Public/irc/markt/markt_consultations/library?l=/financial_services/mifid_instruments&vm=detailed&sb=Title un ietekmes novērtējuma pārskata 13. pielikumu.[12] Apkopojums pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/isd/10-09-21-hearing-summary_en.pdf.[13] Sk. CESR tehniskās konsultācijas Eiropas Komisijai FITD pārskata kontekstā un atbildes uz Eiropas Komisijas pieprasījumu sniegt papildinformāciju, 2010. gada 29. jūlijs; http://www.esma.europa.eu/popup2.php?id=7003, un CESR tehnisko konsultāciju Eiropas Komisijai FITD kontekstā un atbilžu uz Eiropas Komisijas pieprasījumu sniegt papildinformāciju otro kārtu, 2010. gada 13. oktobris; http://www.esma.europa.eu/popup2.php?id=7279.[14] Šos pētījumus veica divi ārējie konsultanti, kuri tika izvēlēti atbilstīgi atlases procesam, kas izveidots Eiropas Komisijas noteikumu un regulu ietvaros. Nevienā no abiem pētījumiem nav iekļauts Eiropas Komisijas viedoklis vai atzinums.[15] Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK, OV L 275, 25.10.2003., jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/29/EK, OV L 140, 63. lpp.[16] OV C ..,..,.. lpp.[17] OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.[18] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[19] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[20] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[21] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[22] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.[23] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.).[24] OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp.[25] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.