Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0598

Priekšlikums Padomes regula par noteiktu Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievešanu  /* COM/2006/0598 galīgā redakcija - ACC 2006/0191 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.10.2006COM(2006) 598 galīgā redakcija2006/0191 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar noteiktu Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievešanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopienas partnerattiecību un sadarbības nolīgums ar Ukrainu paredz, ka uz zināmu tērauda izstrādājumu tirdzniecību jāattiecina pušu nolīgums. |120 | Vispārīgais konteksts Esošais nolīgums izbeidzas 2006. gada 31. decembrī, un tas nosaka daudzuma ierobežojumus noteiktu tērauda izstrādājumu ievešanai Kopienā. Nolīguma 5. panta 4. punkts paredz, ka viena puse var pieprasīt konsultācijas, ja Ukrainas kompetento iestāžu izsniegto atļauju skaits sasniedz 90 %. Ukrainas iestādes informēja Komisijas dienestus, ka šis 90 % slieksnis preču kategorijās SA1, SA3 un SB1 ir sasniegts, un aicināja rīkot konsultācijas. Pēc konsultācijām abas puses piekrita palielināt daudzuma ierobežojumus attiecīgi par 30 000 tonnām, 20 000 tonnām un 2000 tonnām. Lai šie papildu daudzumi būtu pieejami cik ātri iespējams, iesaka palielinājumu sasniegt ar autonomu pasākumu, nevis ejot nolīguma pārskatīšanas garāko ceļu. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Lēmums 2005/638/EK, ar kuru pieņem nolīgumu (OV L 232, 8.9.2005., 42. lpp.), un tā īstenošanas Padomes Regula EK 1440/2005 (OV L 232, 8.9.2005., 1. lpp.). |141 | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Neattiecas. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanas metodes, galvenās mērķa nozares un atbildējušo vispārējais profils tikšanās ar ieinteresētajām personām |212 | Atbilžu apkopojums un kā tās ņemtas vērā Visas atbildes ir pozitīvas. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Neattiecas. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padomes regula nosaka daudzuma ierobežojumus no tās spēkā stāšanās līdz 2006. gada 31. decembrim. |310 | Juridiskais pamats EK dibināšanas līguma 133. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Tādu tērauda izstrādājumu ievešanai, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, paredzētas kvotas un ievešanas atļaujas. ES ievedēji vajadzīgās ievešanas atļaujas pieteikumu iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Kompetentā iestāde pārbauda pieteikuma iesniedzēja iesniegto dokumentāciju, centrālajā datubāzē elektroniski pārbauda, vai pieprasītie daudzumi ir pieejami, un pēc tam izdod ievešanas atļauju. Īstenošanas mehānisms ir tāds, lai līdz minimumam samazinātu iesaistīto personu skaitu. Tādējādi sistēma darbojas diezgan vienkārši, tajā iesaistīts maz dalībnieku, un Komisijas dienesti tajā nav iesaistīti. |332 | Starptautiski nolīgumi ar līdzīgu mērķi un līdzīgiem darbības noteikumiem jau tiek slēgti vairākus gadus. Ja iesaistītās personas nepieprasa grozījumus, to var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka tirgus dalībnieki un valstu pārvaldes uzskata, ka sistēma darbojas vienkārši. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Šis ir vienīgais veids, kā noteikt daudzuma ierobežojumus. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  2006/0191 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar noteiktu Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievešanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Eiropas Kopiena un Ukrainas valdība 2005. gada 29. jūlijā noslēdza nolīgumu par tirdzniecību ar dažiem tērauda izstrādājumiem[1] (še turpmāk „nolīgums”). Īstenošanas pasākumi noteikti ar Padomes 2005. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1440/2005 par to, kā pārvaldīt dažus ierobežojumus, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu importu no Ukrainas, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2266/2004[2].(2) Regula (EK) Nr. 1440/2005 nosaka daudzuma ierobežojumus ievešanai Kopienā.(3) Ukrainas iestādes norādīja, ka kopš 2006. gada septembra preču grupām SA1, SA3 un SB1 izsniegtās izvešanas atļaujas ir pārsniegušas 90 % pieejamā daudzuma, un lūgusi konsultācijas – kā paredzēts nolīgumā. Pēc konsultācijām abas puses piekrita palielināt daudzuma ierobežojumus šīm preču grupām 2006. gadam.(4) Svarīgi, lai papildu daudzumi būtu pieejami cik drīz iespējams. Nolīguma pārskatīšana un sekojoša tā īstenošana atbilstīgi grozījumiem aizņemtu pārāk daudz laika. Tādēļ ieteicamāk izmantot autonomo pasākumu.(5) Tas ir ieteicams, jo līdzekļi šā režīma pārvaldībai Kopienā ir identiski nolīguma īstenošanai pieņemtajiem.(6) Ir jānodrošina apspriežamo izstrādājumu izcelsmes pārbaude, un šim nolūkam jānosaka atbilstīgas administratīvas sadarbības metodes.(7) Izstrādājumi, kas atrodas kādā brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar kārtību, kura regulē muitas noliktavas, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), netiek ņemti vērā, nosakot attiecīgo izstrādājumu daudzuma ierobežojumus.(8) Lai efektīvi piemērotu šo regulu, ir jāievieš prasība, ka apspriežamo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama Kopienas ievešanas atļauja.(9) Lai nodrošinātu, ka šie daudzumu ierobežojumi netiek pārsniegti, ir jāizveido tāda administrēšanas procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz ievešanas atļaujas pirms iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma iegūšanas, ka atbilstošie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma ierobežojumus.(10) Ņemot vērā šīs regulas ierobežoto darbības laiku, ir lietderīgi, ka tā stājas spēkā iespējami drīz,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Neskarot Padomes Regulu (EK) Nr. 1440/2005, I pielikumā minēto Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu papildu daudzumu ievešanu Kopienā apstiprina līdz 52 000 tonnām, kā noteikts V pielikumā.2. Tērauda izstrādājumi tiek klasificēti izstrādājumu grupās tā, kā norādīts I pielikumā.3. I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu klasifikācija balstās uz kombinēto nomenklatūru (KN), kas ir noteikta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87[3].4. Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem.2. pants1. Uz I pielikumā uzskaitīto Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievešanu Kopienā attiecas V pielikumā noteiktie gada daudzuma ierobežojumi. Lai Kopienā laistu brīvā apgrozībā I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, kuru izcelsme ir Ukrainā, jāuzrāda izcelsmes apliecība, kuras paraugs iekļauts II pielikumā, un ievešanas atļauja, ko izsniegušas dalībvalstu iestādes saskaņā ar 4. panta noteikumiem.2. Lai nodrošinātu, ka daudzumi, kuriem ir izsniegtas ievešanas atļaujas, nevienā brīdī nepārsniedz kopējos daudzumu ierobežojumus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā minētās kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļaujas tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas, ka, vadoties no daudzuma ierobežojumiem, piegādātājvalstij vēl ir pieejams nepieciešamais daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši pieteikumus minētajām iestādēm.3. Atļautos izstrādājumu daudzumus jāierēķina V pielikumā noteiktajos daudzuma ierobežojumos. Ražojumu nosūtīšanu uzskata par notikušu dienā, kad tie tika iekrauti eksportējošā transporta līdzeklī. Nosūtīšanai jānotiek ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī.3. pants1. Šīs regulas V pielikumā minētie daudzuma ierobežojumi neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā, vai kas ievesti saskaņā ar režīmu, kurš reglamentē muitas noliktavas, pagaidu ievešanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīmu).2. Ja 1. punktā minētie izstrādājumi vēlāk nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai pārstrādes tiek laisti brīvā apgrozībā, piemēro 2. panta 2. punktu un izstrādājumi, kas tādā veidā ir nokļuvuši apgrozībā, jāierēķina V pielikumā noteiktajā attiecīgajā izstrādājumu daudzuma ierobežojumā.4. pants1. Pirms ievešanas atļaujas izsniegšanas, piemērojot 2. panta 2. punktu, IV pielikumā minētās dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem pieprasītas ievešanas atļaujas, pievienojot izvešanas atļauju oriģinālus, ko tās saņēmušas. Komisija, savukārt, hronoloģiskā secībā, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (rindas kārtībā), paziņo, vai pieprasītie izstrādājumu daudzumi ir pieejami importēšanai.2. Paziņojumos Komisijai iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja tie katrā gadījumā nepārprotami norāda izvešanas valsti, attiecīgā izstrādājuma kodu, importējamo izstrādājumu daudzumu, izvešanas atļaujas numuru, kvotas gadu, kā arī dalībvalsti, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.3. Iespēju robežās Komisija iestādēm apstiprina kopējos daudzumus katrai izstrādājumu grupai, kas norādīti pieprasījumos, par kuriem ir paziņots Komisijai.4. Kompetentās iestādes, tiklīdz tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai par daudzumiem, kas netiek izmantoti ievešanas atļaujas derīguma termiņā. Neizmantotos daudzumus automātiski ieskaita Kopienas kopējos atlikušajos daudzuma ierobežojumos katrai izstrādājumu grupai.5. Šā panta 1.–4. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidotu integrētu tīklu, ja vien svarīgu tehnisku iemeslu dēļ nav īslaicīgi jāizmanto citi saziņas līdzekļi.6. Ievešanas atļaujas vai līdzvērtīgi dokumenti tiek izsniegti 12.–16. pantā noteiktajā kārtībā.7. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās ievešanas atļaujas vai līdzvērtīga dokumenta atcelšanu gadījumos, kad attiecīgo izvešanas atļauju atcēlušas vai atsaukušas Ukrainas kompetentās iestādes. Tomēr gadījumā, ja Ukrainas kompetentās iestādes Komisiju vai dalībvalstu kompetentās iestādes par attiecīgo izstrādājumu izvešanas atļauju atcelšanu vai atsaukšanu informējušas pēc attiecīgo izstrādājumu ievešanas Kopienā, attiecīgie daudzumi jāierēķina importam pieejamajā daudzumā tajā gadā, kurā izstrādājumi nosūtīti.5. pants1. Ja Komisijas rīcībā ir norādes, ka Ukrainas izcelsmes izstrādājumi, kas norādīti I pielikumā, ir tikuši pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī citā veidā tie ir tikuši ievesti Kopienas teritorijā, apejot 2. pantā minētos daudzuma ierobežojumus, un ir nepieciešams veikt pielāgojumus, Komisija pieprasa sākt konsultācijas, lai nolīgumā tiktu veikti visi nepieciešamie labojumi attiecībā uz atbilstošo ierobežojumu apjomu.2. Līdz 1. punktā norādīto konsultāciju rezultāta sasniegšanai Komisija var lūgt Ukrainu veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiks ievēroti daudzuma ierobežojumu pielāgojumi, kas vienojoties tiks noteikti attiecīgo konsultāciju rezultātā.3. Ja Kopiena un Ukraina nespēs atrast apmierinošu risinājumu un Komisija konstatēs nepārprotamus pierādījumus daudzuma ierobežojumu apiešanai, tā atbilstošu Ukrainas izcelsmes izstrādājumu daudzumu atskaitīs no pieejamajiem importa daudzumiem.6. pants1. Izvešanas atļauja (kuru izsniedz Ukrainas kompetentās iestādes) nepieciešama attiecībā uz katru tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuru attiecina V pielikumā norādītos daudzuma ierobežojumus līdz noteiktajam līmenim.2. Lai tiktu izdota 12. pantā minētā ievešanas atļauja, importētājs iesniedz izvešanas atļaujas oriģinālu.7. pants1. Izvešanas atļaujai jāatbilst paraugam, kas iekļauts II pielikumā, un tajā jābūt arī apstiprinājumam, ka attiecīgo izstrādājumu daudzumi ir ierēķināti attiecīgajā izstrādājumu grupā importam pieejamajos daudzumos.2. Katra izvešanas atļauja var attiekties tikai uz vienu I pielikumā minēto izstrādājumu grupu.8. pantsIzvestos daudzumus ieskaita daudzuma ierobežojumos, kas paredzēti gadam, kurā izstrādājumi, uz ko attiecas izvešanas atļauja, ir nosūtīti 2. panta 3. punkta izpratnē.9. pants1. Izvešanas atļaujā, kas minēta 6. pantā, var iekļaut papildeksemplārus, kas par tādiem apzīmēti. Izvešanas atļauja un kopijas, kā arī izcelsmes apliecība un kopijas jāsastāda angļu valodā.2. Ja 1. punktā minētos dokumentus aizpilda ar roku, ieraksti jāizdara ar pildspalvu un drukātiem burtiem.3. Izvešanas atļaujām vai līdzvērtīgiem dokumentiem ir jāatbilst 210 × 297 mm formātam. Tajos izmanto baltu minētā lieluma rakstāmpapīru, kas nesatur mehāniskus celulozes piemaisījumus un nesver mazāk par 25 g/m². Katrai daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.4. Kopienā kompetentās iestādes pieņem tikai oriģinālu kā derīgu ievešanas mērķiem saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.5. Katrai izvešanas atļaujai vai līdzvērtīgam dokumentam tiek piešķirts standartizēts sērijas numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var identificēt.6. Šo numuru veido šādi elementi:- divi burti, kas identificē izvešanas valsti: UA = Ukraina- divi burti, kas identificē paredzēto galamērķa dalībvalsti:BE = BeļģijaCZ = ČehijaDK = DānijaDE = VācijaEE = IgaunijaEL = GrieķijaES = SpānijaFR = FrancijaIE = ĪrijaIT = ItālijaCY = KipraLV = LatvijaLT = LietuvaLU = LuksemburgaHU = UngārijaMT = MaltaNL = NīderlandeAT = AustrijaPL = PolijaPT = PortugāleSI = SlovēnijaSK = SlovākijaFI = SomijaSE = ZviedrijaUK = Apvienotā Karaliste,- viencipara skaitlis, kas norāda kvotu gadu pēc attiecīgā gada pēdējā cipara, piemēram, 2006. gadu norāda ar „6”;- divciparu skaitlis, kas norāda izdevēju biroju izvešanas valstī;- piecciparu skaitlis secīgi no 00 001 līdz 99 999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.10. pantsIzvešanas atļauja var tikt izdota pēc izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem tā attiecas. Šādos gadījumos uz tās jābūt vīzai „ issued retrospectively ” (izdots ar atpakaļejošu spēku).11. pantsJa izvešanas atļauja tiek nozagta, pazaudēta vai iznīcināta, eksportētājs var vērsties pie kompetentās iestādes, kas dokumentu izsniedza, lai, balstoties uz tās rīcībā esošajiem dokumentiem, tiktu izgatavots dublikāts.Šādā veidā izsniegtam atļaujas dublikātam jābūt ar uzrakstu „Dublikāts”. Dublikātam tiek piešķirts atļaujas oriģināla datums.12. pants1. Ja Komisija saskaņā ar 4. pantu apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams atbilstoši attiecīgā daudzuma ierobežojumiem, dalībvalstu kompetentās iestādes ievešanas atļauju izsniedz piecu darba dienu laikā no brīža, kad no importētāja saņemts attiecīgās izvešanas atļaujas oriģināls. Tas izdarāms ne vēlāk par 31. martu gadā, kas seko gadam, kad atļaujā minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti. Ievešanas atļaujas izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts norādīta izvešanas atļaujā, ja vien Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams atbilstoši attiecīgajam daudzuma ierobežojumiem.2. Ievešanas atļaujas derīguma termiņš ir četri mēneši no izsniegšanas brīža. Pēc pienācīgi pamatota importētāja pieprasījuma dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt derīguma termiņu vēl uz četriem mēnešiem, bet ne ilgāk.3. Ievešanas atļaujas ir jāizgatavo saskaņā ar III pielikumā iekļauto paraugu, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.4. Lai iegūtu atļauju, importētāja deklarācijā vai pieprasījumā ir jāiekļauj šādas ziņas:a) eksportētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;b) importētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;c) precīzs preču apraksts un TARIC kods(-i);d) preču izcelsmes valsts;e) sūtītāja valsts;f) atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums;g) tīrais svars pa TARIC pozīcijām;h) TARIC pozīcijas izstrādājuma CIF vērtība uz Kopienas robežas;i) vai attiecīgie ražojumi ir otrās šķiras vai standartam neatbilstošas kvalitātes izstrādājumi;j) vajadzības gadījumā maksāšanas un piegādes diena, kā arī pavadzīmes un pirkuma līguma kopija;k) izvešanas atļaujas diena un numurs;l) visi iekšējie kodi, ko izmanto administratīviem mērķiem;m) datums un importētāja paraksts.5. Importētājam nav pienākums ievest visu atļaujā norādīto daudzumu vienā sūtījumā.13. pantsDalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto ievešanas atļauju derīgumam un daudzumiem ir jāatbilst izvešanas atļauju derīgumam un daudzumiem, kas ir norādīti izvešanas atļaujās, ko ir izsniegušas Ukrainas kompetentās iestādes un uz kuru pamata izsniegtas ievešanas atļaujas.14. pantsDalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļaujas vai līdzvērtīgus dokumentus atbilstoši 2. panta 2. punktam bez diskriminācijas attiecībā uz jebkuru importētāju Kopienā neatkarīgi no tā, vai tas dibināts Kopienā, neskarot atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos noteiktajām prasībām.15. pants1. Ja Komisija atklāj, ka kopējais izstrādājumu apjoms, uz kuriem attiecas Ukrainas izsniegtās izvešanas atļaujas noteiktā izstrādājumu grupā, pārsniedz daudzuma ierobežojumus attiecīgajai izstrādājumu grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu kompetentās iestādes, lai apturētu turpmāku ievešanas atļauju izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija uzreiz sāk konsultācijas.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka ievešanas atļaujas izsniegšanu Ukrainas izcelsmes izstrādājumiem, kuriem nav izsniegtas izvešanas atļaujas saskaņā ar 6.–11. panta noteikumiem.16. pants1. Veidlapām, kuras dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā minēto ievešanas atļauju izsniegšanai, jāatbilst ievešanas atļauju paraugiem, kas ir norādīti III pielikumā.2. Ievešanas atļauju veidlapas un to izrakstus sagatavo divos eksemplāros, vienu no tiem, uz kura ir norāde „Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un 1. numurs, izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otru, uz kura ir norāde „Izdevējas iestādes eksemplārs” un 2. numurs, patur iestāde, kas izsniedz atļauju. Administratīvām vajadzībām kompetentās iestādes 2. veidlapai var pievienot papildu eksemplārus.3. Veidlapas iespiež uz tāda balta papīra bez mehāniskiem celulozes piemaisījumiem, kas paredzēts rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g/m2. Veidlapu izmēri ir 210 × 297 mm; attālumam starp rakstu rindiņām jābūt 4,24 mm (viena sestdaļa collas); precīzi jāievēro veidlapas izkārtojums. Atļaujas pirmā eksemplāra, kas ir pati atļauja, abās pusēs jābūt iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.4. Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko izvēlējusies dalībvalsts, kurā tie ir reģistrēti. Pēdējā gadījumā uz katras veidlapas jābūt atsaucei par dalībvalsts norīkojumu. Katras veidlapā norāda iespiedēja nosaukumu, adresi vai pazīmi, pēc kuras var identificēt iespiedēju.5. Izsniedzot ievešanas atļaujas vai to izrakstus, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes tiem piešķir izdošanas numuru. Ievešanas atļaujas numuru elektroniski paziņo Komisijai, izmantojot vienoto sakaru tīklu, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu.6. Atļaujas un izrakstus aizpilda izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.7. Dokumentu 10. ailē kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājumu grupu.8. Izdevējiestāžu un debitoriestāžu atzīmes uz veidlapām jāuzliek ar zīmogu. Tomēr izdevējiestādes zīmogu var aizstāt ar perforējot iegūtu burtu vai skaitļu kombinācijas iespiedumu vai ar uzdruku uz atļaujas. Izdevējiestādēm jāizmanto jebkādas pret viltojumiem drošas metodes, lai piešķirto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.9. Atļaujas 1. un 2. eksemplāra otrā pusē ir aile, kurā daudzumus pēc ievešanas formalitāšu nokārtošanas var ierakstīt muitas iestādes vai pēc izraksta izsniegšanas – kompetentās pārvaldes iestādes. Ja atļaujā vai izrakstā debetam paredzētā vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm atļaujas vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debitoriestādes uzspiež zīmogu tā, lai puse zīmoga būtu uz atļaujas vai izraksta, bet otra puse uz papildlapas. Ja ir vairāk nekā viena papildlapa, zīmogu līdzīgi uzspiež katrai lapai un iepriekšējai lapai.10. Kādā citā dalībvalstī izsniegtām ievešanas atļaujām un izrakstiem, kā arī veiktajiem ierakstiem un atzīmēm arī visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridisks spēks kā attiecīgajā dalībvalstī izsniegtiem dokumentiem, izdarītiem ierakstiem un atzīmēm.11. Situācijās, kad ir tāda nepieciešamība, ieinteresēto dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt iztulkot atļauju vai izraksta saturu šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no šīs dalībvalsts valsts valodām.17. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro līdz 2006. gada 31. decembrim.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājsI PIELIKUMSSA Flat-rolled products |SA1. (coils) | SA3. (other flat rolled products) | SB Longs |SB1. (beams) |7208 10 00 00 | 7208 40 00 90 | 7211 23 30 10 |7208 25 00 00 | 7208 53 90 00 | 7211 23 30 91 | 7207 19 80 10 |7208 26 00 00 | 7208 54 00 00 | 7211 23 80 10 | 7207 20 80 10 |7208 27 00 00 | 7208 90 00 10 | 7211 23 80 91 |7208 36 00 00 | 7209 15 00 00 | 7211 29 00 10 | 7216 31 10 10 |7208 37 00 10 | 7209 16 10 00 | 7211 90 00 11 | 7216 31 10 90 |7208 37 00 90 | 7209 16 90 00 | 7212 10 10 00 | 7216 31 90 00 |7208 38 00 10 | 7209 17 10 00 | 7212 10 90 11 | 7216 32 11 00 |7208 38 00 90 | 7209 17 90 00 | 7212 20 00 11 | 7216 32 19 00 |7208 39 00 10 | 7209 18 10 00 | 7212 30 00 11 | 7216 32 91 00 |7208 39 00 90 | 7209 18 91 00 | 7212 40 20 10 | 7216 32 99 00 |7209 18 99 00 | 7212 40 20 91 | 7216 33 10 00 |7211 14 00 10 | 7209 25 00 00 | 7212 40 80 11 | 7216 33 90 00 |7211 19 00 10 | 7209 26 10 00 | 7212 50 20 11 |7209 26 90 00 | 7212 50 30 11 |7219 11 00 00 | 7209 27 10 00 | 7212 50 40 11 |7219 12 10 00 | 7209 27 90 00 | 7212 50 61 11 |7219 12 90 00 | 7209 28 10 00 | 7212 50 69 11 |7219 13 10 00 | 7209 28 90 00 | 7212 50 90 13 |7219 13 90 00 | 7209 90 00 10 | 7212 60 00 11 |7219 14 10 00 | 7210 11 00 10 | 7212 60 00 91 |7219 14 90 00 | 7210 12 20 10 | 7219 21 10 00 |7210 12 80 10 | 7219 21 90 00 |7225 20 00 10 | 7210 20 00 10 | 7219 22 10 00 |7225 30 10 00 | 7210 30 00 10 | 7219 22 90 00 |7225 30 90 00 | 7210 41 00 10 | 7219 23 00 00 |7210 49 00 10 | 7219 24 00 00 |7210 50 00 10 | 7219 31 00 00 |7210 61 00 10 | 7219 32 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 32 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 33 10 00 |7210 70 80 10 | 7219 33 90 00 |7210 90 30 10 | 7219 34 10 00 |7210 90 40 10 | 7219 34 90 00 |7210 90 80 91 | 7219 35 10 00 |7211 14 00 90 | 7219 35 90 00 |7211 19 00 90 | 7225 40 12 90 |7211 23 20 10 | 7225 40 90 00 |II PIELIKUMSIZVEšANAS ATļAUJA(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |IZVEšANAS ATļAUJA(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |IZCELSMES APLIECĪBA(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |IZCELSMES APLIECĪBA(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III PIELIKUMSEiropas Kopienas ievešanas atļauja1 | 1. Consignee (name, full address, country, VAT number) | 2. Issue number |Holder’s copy | 3. Year |4. Authority responsible for issue (name, address and telephone No) |5. Declarant/representative as applicable (name and full address) | 6. Country of origin (and geonomenclature code) |7. Country of consignment (and geonomenclature code) |1 | 8. Last day of validity |9. Description of goods | 10. TARIC code |11. Quantity expressed in quota unit |12. Security/guarantee (as applicable) |13. Further particulars |14. Competent authority’s endorsement Date : …………………………………. (Signature) (Stamp) |15. ATTRIBUTIONS Indicate the quantity available in part 1 of column 17 and the quantity attributed in part 2 thereof |16. Net quantity (net mass or other unit of measure stating the unit) | 19. Customs document (form and number) or extract No and date of attribution | 20. Name, Member State, stamp and signature of the attributing authority |17. In figures | 18. In words for the quantity attributed |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Extension pages to be attached hereto. |Eiropas Kopienas ievešanas atļauja2 | 1. Consignee (name, full address, country, VAT number) | 2. Issue number |Copy for the issuing authority | 3. Year |4. Authority responsible for issue (name, address and telephone No) |5. Declarant/representative as applicable (name and full address) | 6. Country of origin (and geonomenclature code) |7. Country of consignment (and geonomenclature code) |2 | 8. Last day of validity |9. Description of goods | 10. TARIC code |11. Quantity expressed in quota unit |12. Security/guarantee (as applicable) |13. Further particulars |14. Competent authority’s endorsement Date : …………………………………. (Signature) (Stamp) |15. ATTRIBUTIONS Indicate the quantity available in part 1 of column 17 and the quantity attributed in part 2 thereof |16. Net quantity (net mass or other unit of measure stating the unit) | 19. Customs document (form and number) or extract No and date of attribution | 20. Name, Member State, stamp and signature of the attributing authority |17. In figures | 18. In words for the quantity attributed |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Extension pages to be attached hereto. |IV PIELIKUMSLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓS?GOK LIST?JALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLA?CIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PR?SLUŠN?CH ŠT?TNYCH ORG?NOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGI? Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Service Licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fax: +32-2-5486570 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fax: +32-2-5486570 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPA?A Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretar?a General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Minist?re de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)- Referat 421 Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn Fax: + 49-6196 90 88 00 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finan?as Direc??o Geral das Alf?ndegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edif?cio da Alf?ndega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Direktorat za ekonomsk odnose s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-400 36 11 |LUXEMBOURG Minist?re de l’Economie et du Commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSK? REPUBLIKA Ministerstvo hospod?rstva SR Odbor licencií Mierov? 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZ?G Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Servizzi ta' Kummerċ Diviżjoni għall -Kummerċ Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-21-23 19 19 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-52 32 210 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |V PIELIKUMSDAUDZUMA IEROBEŽOJUMI(tonnas)Izstrādājumi | 2006. gads |SA Plakanie velmējumi |SA1. Spoles | 30 000 |SA3. Citi plakanie velmējumi | 20 000 |SB. Gari izstrādājumi |SB1. Sijas | 2000 |TERMIŅŠPadomes regula jāpublicē, kolīdz iespējams.[1] OV L 232, 8.9.2005., 43. lpp.[2] OV L 232, 8.9.2005., 1. lpp.[3] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0891

Priekšlikums Padomes regula (EK) Nr. …/... […], ar ko nosaka vienotu vīzu formu (kodificēta versija)  /* COM/2008/0891 galīgā redakcija - CNS 2008/0265 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 19.12.2008COM(2008) 891 galīgā redakcija2008/0265 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK) Nr. …/...[…],ar ko nosaka vienotu vīzu formu (kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)2008/0265 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK) Nr. …/…[…],ar ko nosaka vienotu vīzu formu(Kodificēta versija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1995. gada 29. maija Regulas (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr. 1683/95 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas III pielikumā.Priekšlikumsê 1683/95 (pielāgots)(COD)PADOMES REGULA (EK) Nr. …/...[…],ar ko nosaka vienotu vīzu formu (kodificēta versija)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu, un jo īpaši tā Ö 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) daļu Õ ,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],tā kā:ê(1) Padomes 1995. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 1683/95, ar ko nosaka vienotu vīzu formu[6] ir vairākas reizes būtiski grozīta[7]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 334/2002 4. apsvērums un 1683/95 2. apsvērums(2) Vīzu vienotas formas izveide ir būtiska vīzu politikas saskaņošanas sastāvdaļa. Līguma 14. pantā paredzēts, ka iekšējais tirgus aptver teritoriju bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līguma noteikumiem ir nodrošināta personu brīva kustība.ê 1683/95 3. apsvērums(3) Ir svarīgi, lai vīzu vienotajā formā būtu visa vajadzīgā informācija un tās atbilstu ļoti augstiem tehniskiem standartiem, jo īpaši attiecībā uz aizsardzību pret viltojumiem. Vīzām būtu arī jābūt piemērotām lietošanai visās dalībvalstīs un uz tām jābūt visiem pazīstamām drošības zīmēm, kas skaidri saskatāmas ar neapbruņotu aci.ê 334/2002 5. apsvērums(4) Papildus tam ir jāparedz kopīgi standarti attiecībā uz vīzu vienotas formas ieviešanu, jo īpaši vispārējām tehniska rakstura metodēm un standartiem, kas lietojami, aizpildot veidlapu.ê 334/2002 6. apsvērums (pielāgots)(5) Ö Šajā sakarā atbilstoši augstiem Õ drošības standartiem izgatavotas fotogrāfijas iestrādāšana ir pirmais solis ceļā uz tādu elementu izmantošanu, kas nodibina drošāku saikni starp vīzu un tās īpašnieku, kas veido būtisku ieguldījumu, lai nodrošinātu vīzu vienotās formas aizsardzību arī pret negodīgu izmantošanu. Būtu jāņem vērā priekšraksti, kas noteikti ICAO (Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas) 9303. dokumentā par mašīnlasāmām vīzām.ê 1683/95 4. apsvērums (pielāgots)(6) Šī regula nosaka vienīgi tādas specifikācijas, kas nav slepenas. Šīs specifikācijas jāpapildina ar citām specifikācijām, Ö attiecībā uz kurām Õ , lai izvairītos no viltojumiem, būtu Ö jāparedz iespēja nolemt, ka tās Õ jāpatur slepenībā un kurās nedrīkst ietvert personu datus vai atsauces uz šādiem datiem. Būtu jāpiešķir Komisijai tiesības pieņemt citas specifikācijas.ê(7) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[8].ê 1683/95 5. apsvērums(8) Lai nodrošinātu, ka minētajai informācijai nevar piekļūt nepiederīgas personas, ir svarīgi, lai katra dalībvalsts izraudzītos tikai vienu iestādi, kas ir atbildīga par vienotas formas vīzu iespiešanu, paturot tiesības vajadzības gadījumā šo iestādi mainīt. Drošības apsvērumu dēļ katrai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai un citām dalībvalstīm kompetentās iestādes nosaukums.ê 1683/95 6. apsvērums (pielāgots)(9) Efektivitātes labad šī Regula būtu jāpiemēro visām vīzām Ö kā tās definētas šajā regulā Õ. Dalībvalstīm būtu jābūt iespējamam sagatavot vienotā formā arī citas vīzas, ko var izmantot mērķiem, kuri nav Ö noteikti šajā regulā Õ , ar noteikumu, ka uz tām ir ar neapbruņotu aci pamanāmas atšķirības zīmes, lai tās nevarētu sajaukt ar vienotās formas vīzām.ê 1683/95 7. apsvērums(10) Attiecībā uz personu datiem, kas jāietver vienotas formas vīzās saskaņā ar šīs regulas I pielikumu, būtu jānodrošina, lai tiktu ievēroti dalībvalstu pieņemtie datu aizsardzības noteikumi, kā arī attiecīgie Kopienas tiesību akti.ê 334/2002 10. apsvērums(11) Šajā regulā paredzētajiem pasākumiem nebūtu jāiespaido noteikumi, kuri pašlaik regulē ceļošanas dokumentu derīguma atzīšanu.ê 856/2008 5. apsvērums(12) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula turpina attīstīt tos Šengenas acquis noteikumus – kā definēts Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas, un Norvēģijas Karalistes Nolīgumā par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē[9] –, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK[10] par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.ê 856/2008 6. apsvērums(13) Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas ietilpst jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot kopā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumos 2004/849/EK[11] un 2004/860/EK[12].ê 856/2008 7. apsvērums(14) Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kā paredzēts Protokolā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas attiecas uz jomu, kura minēta 1. panta A. punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK[13].ê 856/2008 8. apsvērums(15) Saskaņā ar 1. pantu protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā. Attiecīgi un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs regulas noteikumus nepiemēro Apvienotajai Karalistei un Īrijai,ê 1683/95IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsVīzas, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar 2. pantu, izgatavo vienotā formā (kā uzlīmi).Tās atbilst I pielikumā norādītajām specifikācijām.ê 1683/95 5. pants2. pantsŠajā regulā “vīza” nozīmē dalībvalsts izsniegtu atļauju vai pieņemtu lēmumu, kas vajadzīgs ieceļošanai tās teritorijā, lai:a) uzturētos šajā dalībvalstī vai vairākās dalībvalstīs kopumā ne ilgāk kā trīs mēnešus;b) brauktu cauri šīs dalībvalsts vai vairāku dalībvalstu teritorijai vai atrastos to lidostas tranzītzonā.ê 334/2002 1. panta 1. punkts3. pants1. Saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto kārtību vienotas formas vīzām nosaka turpmākās tehniskās specifikācija attiecībā uz šādiem jautājumiem:a) papildu elementi un drošības prasības, tostarp paaugstināti standarti viltošanas un falsifikācijas novēršanai;b) tehniska rakstura metodes un standarti, kas lietojami, aizpildot veidlapu.2. Vīzu uzlīmju krāsas var mainīt saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto kārtību.ê 856/2008 1. panta 1. punkts (pielāgots)3. Saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto procedūru var nolemt, ka specifikācijas, kas minētas Ö šā panta 1. punktā Õ , ir slepenas un tās nepublicē. Šādā gadījumā tās dara pieejamas tikai dalībvalstu izraudzītām struktūrām, kas ir atbildīgas par drukāšanu, un personām, kuras atbilstīgi pilnvarojusi kāda dalībvalsts vai Komisija.ê 1683/95 3. pants4. pantsKatra dalībvalsts izraugās vienu iestādi, kas ir atbildīga par vīzu iespiešanu. Tā paziņo šīs iestādes nosaukumu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Divas vai vairākas dalībvalstis šim nolūkam var izraudzīties vienu iestādi. Katrai dalībvalstij ir tiesības mainīt tās izraudzīto iestādi. Par to tā attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.ê 1683/95 4. pants5. pants1. Neskarot attiecīgos vispārīgākos datu aizsardzības noteikumus, personai, kurai vīza izsniegta, ir tiesības pārbaudīt vīzā sniegtos personas datus un vajadzības gadījumā lūgt izdarīt labojumus vai svītrojumus.2. Vienotas formas vīzās mašīnlasāmā formā sniedz tikai tādu informāciju, kas norādīta arī I pielikuma 6. līdz 12. punktā aprakstītajās ailēs vai arī kas minēta attiecīgā ceļojuma dokumentā.ê 334/2002 1. panta 2. punkts (pielāgots)6. pants1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.ê 1683/957. pantsJa dalībvalstis izmanto vienotas vīzu formas nolūkos, kas atšķiras no 2. pantā minētajiem, jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tās nevar sajaukt ar 2. pantā minētajām vīzām.ê8. pantsRegulu (EK) Nr. 1683/95 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā.ê 1683/95 8. pants (pielāgots)9. pantsŠī regula stājas spēkā Ö 2009. gada 1. maijā Õ .ê 1683/95Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē,Padomes vārdāPriekšsēdētājs[…]ê 1683/95 (pielāgots)I PIELIKUMSê 856/2008 1. panta 3. punkts[pic]Drošības elementi1. Iestrādāts fotoattēls, kas izveidots pēc augstiem drošības standartiem.2. Optiski mainīga zīme (kinegramma vai tai līdzvērtīga zīme). Mainoties redzes leņķim, dažādā lielumā un dažādās krāsās kļūst redzamas 12 zvaigznes, burts “E” un zemeslode.3. Latents attēls un logotips ar burtu vai burtu kombināciju, kas norāda izsniedzēju dalībvalsti (vai burti “BNL” attiecībā uz Beniluksa valstīm, proti Beļģiju, Luksemburgu un Nīderlandi). Logotips ir gaišs, turot horizontāli, un tumšs, pagriežot par 90°. Izmanto šādus logotipus: A – Austrija, BG – Bulgārija, BNL – Benilukss, CY – Kipra, CZE – Čehija, D – Vācija, DK – Dānija, E – Spānija, EST – Igaunija, F – Francija, FIN – Somija, GR – Grieķija, H – Ungārija, I – Itālija, IRL – Īrija, LT – Lietuva, LVA – Latvija, M – Malta, P – Portugāle, PL – Polija, ROU – Rumānija, S – Zviedrija, SK – Slovākija, SVN – Slovēnija, UK – Apvienotā Karaliste.4. Ar lielajiem burtiem rakstīts vārds “vīza” redzams šā laukuma vidū optiski mainīgās krāsās. Atkarībā no redzes leņķa tas redzams zaļš vai sarkans.5. Laukumā ir deviņu zīmju vīzas uzlīmes numurs, kas ir uzdrukāts. Izmanto īpašu burtu šriftu.5a. Šajā laukumā ieraksta trīs burtu valsts kodu kā noteikts ICAO dokumentā 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem[14], norādot izdevēju dalībvalsti.“Vīzas uzlīmes numurs” ir trīs burtu valsts kods, kā noteikts 5.a laukumā, un valsts numurs, kā noteikts 5. laukumā.Aizpildāmās iedaļas6. Šī iedaļa sākas ar vārdu “derīga”. Izsniedzēja iestāde norāda teritoriju vai teritorijas, kurās vīza ir derīga.7. Šī iedaļa sākas ar vārdu “no”, un tai pašā rindā seko vārds “līdz”. Izsniedzēja iestāde šeit norāda vīzas derīguma termiņu.8. Šī iedaļa sākas ar vārdiem “vīzas tips”. Izsniedzēja iestāde norāda vīzas kategoriju saskaņā ar 2. un 7. pantu. Tai pašā rindā seko vārdi “ieceļošanas reizes”, “uzturēšanās ilgums” (t. i., iesniedzēja paredzētais uzturēšanās ilgums), kā arī atkal parādās vārds “dienas”.9. Šī iedaļa sākas ar vārdu “izsniegta”, un tajā norāda vietu, kur vīza izsniegta.10. Šī iedaļa sākas ar vārdiem “izsniegšanas datums” (pēc tiem izsniedzēja iestāde ieraksta vīzas izsniegšanas datumu), un tai pašā rindā seko vārdi “pases numurs” (pēc tiem uzrāda vīzas saņēmēja pases numuru).11. Šī iedaļa sākas ar vārdiem “uzvārds, vārds”.12. Šī iedaļa sākas ar vārdu “piezīmes”. Šo iedaļu izsniedzēja iestāde izmanto, lai norādītu papildu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, ar noteikumu, ka tā atbilst 5. pantam. Šādām piezīmēm neaizpildītas atstāj nākamās divarpus rindiņas.13. Šajā ailē jābūt attiecīgajai mašīnlasāmajai informācijai, lai vienkāršotu kontroli uz ārējām robežām. Mašīnlasāmajā tekstā jābūt drukātam tekstam fona drukā, kas norāda dalībvalsti, kura dokumentu izsniedz. Teksts neietekmē mašīnlasāmo zonu vai iespējas šo zonu nolasīt.Papīrs ir dabiskā krāsā ar sarkanām un zilām zīmēm.Vārdi, kas apzīmē iedaļas, ir angļu un franču valodā. Dalībvalsts, kas izsniedz vīzas, var pievienot kādu trešo oficiālo Kopienas valodu. Tomēr pirmajā rindā vārds “vīza” var būt jebkurā Kopienas oficiālajā valodā._____________éII PIELIKUMSAtceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstuPadomes Regula (EK) Nr. 1683/95 (OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp.) |Padomes Regula (EK) Nr. 334/2002 (OV L 53, 23.2.2002., 7. lpp.) | tikai 1. un 3. pants |2003. gada Pievienošanās akta II pielikuma 18.B.1. punkts (OV L 236, 23.9.2003., 718. lpp.) |Padomes Regula (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.) | tikai attiecībā uz atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1683/95 1. panta 1. punkta vienpadsmitajā ievilkumā un pielikuma 11. daļas B.1. punktā |Padomes Regula (EK) Nr. 856/2008 (OV L 235, 2.9.2008., 1. lpp.) |_____________III PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULARegula (EK) Nr. 1683/95 | Šī regula |1. panta pirmais teikums | 1. panta pirmā daļa |1. panta otrais teikums | 1. panta otrā daļa |2. pants | 3. pants |3. panta 2. punkts | 4. pants |4. pants | 5. pants |5. panta ievadvārdi | 2. panta ievadvārdi |5. panta pirmais ievilkums | 2. panta a) punkts |5. panta otrais ievilkums | 2. panta b) punkts |6. panta 1. un 2. punkts | 6. panta 1. un 2. punkts |6. panta 3. punkts | - |7. pants | 7. pants |- | 8. pants |8. panta pirmā daļa | 9. pants |8. panta otrā daļa | - |8. panta trešā daļa | - |Pielikums | I pielikums |- | II pielikums |- | III pielikums |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma II pielikumu.[5] OV C [...], [...], [...] lpp.[6] OV L 164, 14.7.1995., 1. lpp.[7] Skat. II pielikumu.[8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[9] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[10] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[11] OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.[12] OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.[13] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.[14] Izņemot Vāciju: ICAO dokuments 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem nosaka, ka Vācijas valsts kods ir “D”.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0122

Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009)300 {SEC(2009)301}  /* COM/2009/0122 galīgā redakcija - CNS 2009/0039 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.3.2009COM(2009) 122 galīgā redakcija2009/0039 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009)300{SEC(2009)301}(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo ierosināto regulu izveido ilgtermiņa pārvaldības plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto. Plāna mērķis ir saglabāt heka ziemeļu krājuma biomasu tādā apjomā, kas nodrošina tā ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, un vienlaikus rūpēties par zvejniecības stabilitāti un rentabilitāti. Šie mērķi atbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un 2002. gadā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemtā īstenošanas plāna 30. punktā. Ar šo plānu aizstāj un atceļ Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai. Galvenie jaunie elementi, kas jāiestrādā jaunajā plānā, ir šādi. Vajadzība pārskatīt mērķus Zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka ir lietderīgi censties sasniegt optimālu zvejas intensitāti, kas garantēs lielāko ilgtspējīgas ieguves apjomu attiecīgajos okeanogrāfiskajos apstākļos. Tā vietā, lai mēģinātu panākt konkrētu biomasas apjomu, ir izrādījies lietderīgāk nodrošināt stāvokli, kurā krājuma apjoms var brīvi svārstīties ap atjaunošanas mērķapjomu, un neizstrādāt atsevišķus atjaunošanas plānus vai ilgtermiņa plānus. Tāpēc ir ierosināts kā krājuma izmantošanas mērķi noteikt zvejas izraisītas mirstības koeficientu 0,17 gadā. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu šāda zvejas intensitāte nodrošinās vislielākos ieguves apjomus no šā krājuma. Plāna pielāgošana pašreizējiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem Zvejniecībā patlaban notiek strauja pārstrukturēšanās, ko izraisījušas augstās degvielas cenas 2008. gadā un zemā rentabilitāte. Jaunajā plānā jāņem vērā šīs pārmaiņas un jācenšas īsākajā pieņemamajā termiņā atjaunot iespējami augstu zvejniecības rentabilitāti. Ieguves noteikumu paredzēšana situācijās, kad trūkst datu Nesena pieredze saistībā ar citiem krājumiem liecina, ka vienmēr var nebūt pieejami dati, lai noteiktu parametrus plāna piemērošanai. Ir jāparedz precīzi noteikumi, kas piemērojami tad, kad zinātnieki nespēj precīzi novērtēt krājuma stāvokli. Vajadzība samazināt heku izmetumus Zvejas izraisītas mirstības koeficientu specializētajā heka zvejā samazinot līdz tādam, kas vajadzīgs vislielāko nozveju iegūšanai, samazinātos gan heka, gan citu kopā ar heku nozvejotu zivju izmetumu apjomi. Ja zvejas izraisītas mirstības koeficients ir mazāks, krājumā var koncentrēties lielākas un vecākas zivis, tāpēc nenovēršamā piezvejā tiek iegūts mazāk tirdzniecības standartam neatbilstošu zivju mazuļu. Kontroles noteikumi Arī kontroles noteikumi jāpielāgo jaunajai struktūrai un noteikumiem. Ņemot vērā ierosinātās izmaiņas heka krājuma pārvaldībā, ir jāuzlabo vairāki kontroles pasākumi, kas izklāstīti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, lai nodrošinātu atbilstību jaunajiem pasākumiem. |120 | Vispārīgais konteksts Dalībvalstis 2002. gadā Johannesburgā parakstīja Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību sagatavoto īstenošanas plānu. Minētajā īstenošanas plānā ir iekļautas saistības ne vēlāk kā 2015. gadā sākt izmantot zvejas resursus atbilstīgi maksimālajiem ilgtspējīgas ieguves apjomiem. Turklāt kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās pakāpeniski ieviest daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Ir izstrādāti plāni lielākajai daļai mencas krājumu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem Norvēģijas omāra krājumiem, diviem jūrasmēles krājumiem un jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā. Heka ziemeļu krājums bija otrais gadījums (pēc mencas), kad īstenoja daudzgadu atjaunošanas plānu. Spēkā esošajā heka atjaunošanas plānā noteikts, ka atjaunošanas plāns ir jāaizstāj ar pārvaldības plānu, ja heka krājuma apjoms divus gadus pēc kārtas ir pārsniedzis atjaunošanas mērķapjomu. 2007. gada zinātniskajā ieteikumā bija norādīts, ka minētais mērķapjoms ir sasniegts, tāpēc tika uzsākta priekšlikuma sagatavošana. Jaunāks zinātniskais ieteikums liecina, ka krājuma stāvoklis ir mainījies un vairs nevar uzskatīt, ka krājums divus gadus pēc kārtas ir pārsniedzis tā atjaunošanas mērķapjomu. Ir izrādījies lietderīgāk nodrošināt stāvokli, kurā krājuma apjoms var brīvi svārstīties ap atjaunošanas mērķapjomu, un neizstrādāt atsevišķus atjaunošanas plānus vai ilgtermiņa plānus. Tāpēc ir lietderīgi atjaunošanas plānu aizstāt ar plānu, kas ir attiecīgi piemērojams gadījumos, kad krājuma apjoms ir vai nu lielāks, vai mazāks par mērķapjomu. Īstenojot šādu plānu, būtu jāsasniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķi. Tajā būtu iekļaujami noteikumi KPN noteikšanai situācijās, kad krājuma apjoms ir vai nu lielāks, vai mazāks par pieaugušu zivju biomasas piesardzīgo apjomu 140 000 t, kā arī situācijā, kad biomasa varētu būt mazāka par minimālo apjomu, proti, 100 000 t. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai, ir paredzēti noteikumi heka ziemeļu krājuma KPN noteikšanai; to mērķis ir panākt, lai krājuma apjoms pārsniegtu piesardzīgo apjomu. |140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši tiem šīs politikas aspektiem, kas saistīti ar dabīgo biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums pamatojas uz vairākkārtēju apspriešanos ar dalībvalstīm, kā arī ar ieinteresēto aprindu pārstāvjiem reģionālajās konsultatīvajās padomēs. Komisija 2008. gada februārī iesniedza reģionālajām konsultatīvajām padomēm un dalībvalstīm neoficiālu tehnisku dokumentu. Šajā dokumentā analizētas dažādas metodes un sekas krājuma izmantošanas pakāpeniskai pārejai uz ilgtspējīgu pārvaldību, kas ir saskanīga ar 2002. gadā Johannesburgā pieņemtajām saistībām. Zvejas izraisītas mirstības samazināšana (pēc pārejas perioda) nodrošinātu stabilākas nozvejas un mazākus izmetumus un palīdzētu samazināt citu sugu pārzveju tajā pašā apgabalā un tajās pašās zvejniecībās. Atsaucoties uz tābrīža jaunāko zinātnisko ieteikumu, tika norādīts, ka zvejas izraisīta mirstība, kas saderīga ar maksimālo ilgtspējīgas izmantošanas apjomu, ir F=0,17. Zvejas izraisīta mirstība būtu jāsamazina vismaz par 10 % gadā, citādi tuvākajā laikā nekādi ieguvumi, visticamāk, netiktu nodrošināti. Tika raksturoti dalībvalstu paziņotie zvejas rīku veidi, kurus izmanto heka ieguvei, kā arī daži nozīmīgākie kuģu tipi, ko attiecīgās dalībvalstis izmanto heka zvejā. Ar nozares pārstāvjiem apspriedās par vairākiem zvejas izraisītas mirstības samazināšanas līdzekļiem, piemēram: kontroles un noteikumu izpildes uzlabošanas iespējām; zvejas izraisītas mirstības samazināšanas tempu; zvejas metožu maiņu mazāku zivju ieguves novēršanai, ieskaitot linuma acs izmēra palielināšanu dažādās zvejniecībās; zvejas pārvaldību, kurā papildus KPN izmanto jūrā pavadāmo dienu vai kilovatdienu limitus; kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu. Apspriešanās laikā sagatavotais dokuments bija adresēts Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei un Dienvidrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei. Šīs struktūras Eiropas Kopiena ir izveidojusi, lai zvejas un apstrādes nozares uzņēmumu pārstāvji, vides nevalstiskās organizācijas, personas, kas nodarbojas ar atpūtas zveju, un dažādas citas grupas varētu sniegt ieteikumus Eiropas Komisijai. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas ICES un ZZTEK tika pieprasīts sniegt zinātnisku ieteikumu par heka krājuma ilgtermiņa pārvaldību. ZZTEK sniedza ziņojumu 2007. gada 4.–8. jūnija sanāksmē[2]. Ziņojumu par ekonomisko ietekmi sagatavoja 2007. gada decembra sanāksmē[3]. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Galvenie atzinumi ir šādi. ZZTEK norāda, ka ievērojamus ilgtermiņa ieguvumus var nodrošināt, no atjaunošanas plānā norādītā zvejas izraisītas mirstības koeficienta, kas noteikts pēc piesardzības principa, (F=0,25) pārejot uz zvejas izraisītas mirstības koeficientu, kas saistīts ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (F=0,17). Tomēr, pārejot uz mazāku koeficientu, uz laiku samazinātos nozvejas apjoms. Turklāt ZZTEK norādīja, ka ieguvi varētu optimizēt, nomainot zvejas rīkus, lai tādējādi reducētu mazāku zivju nozveju, taču reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji nepiekrita palielināt linuma acs izmēru zvejas rīkiem, kurus izmanto heka ieguvē. Reģionālās konsultatīvās padomes piekrita, ka nepieciešams samazināt zvejas izraisītu mirstību un zvejas piepūli, taču uzskatīja, ka tas jādara, veicot zvejas jaudas strukturālus pielāgojumus, nevis izmantojot uz kilovatdienām vai jūrā pavadāmām dienām balstītu pārvaldību. Reģionālās konsultatīvās padomes neatbalstīja jaunu zvejas liegumu ieviešanu. Šis priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. |225 |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami attiecīgajās tīmekļa vietnēs (www.ices.dk un fishnet.jrc.it/web/stecf ). |230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums galvenokārt pamatojas uz trīs veidu informāciju: bioloģiskā analīze, ko veikusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kura analizēja bioloģiskās iespējas attiecībā uz dažādiem zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientiem un šo koeficientu sasniegšanas metodi; ekonomiskā analīze, kuru arīdzan sagatavojusi ZZTEK un kurā ņemta vērā dažādo iespēju potenciālā ietekme uz attiecīgo flotu izmaksām un ienākumiem; apspriešanās ar ieinteresētajām personām, principā Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes un Dienvidrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes kopīgais ieteikums. Ietekmes novērtējums pieejams: http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |310 | Juridiskais pamats Ilgtermiņa plānu izstrādes juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. |331 | Salīdzinājumā ar spēkā esošo atjaunošanas plānu, ierosinātajā regulā paredzētas tikai tādas izmaiņas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu krājuma izmantošanu saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un jaunāko zinātnisko ieteikumu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |531 | Priekšlikumā ir iekļauts noteikums, kas paredz novērtēt pārvaldības pasākumus reizi trīs gados, sākot no regulas spēkā stāšanās dienas. |532 | Ierosinātie zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficienti pamatojas uz ZZTEK un ICES zinātniskajiem ieteikumiem un atspoguļo pašreizējo bioloģisko stāvokli. Priekšlikumā ir iekļauta novērtēšanas klauzula, lai nodrošinātu to, ka zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientus attiecīgā gadījumā var grozīt, ņemot vērā jaunu zinātnisku informāciju un ieteikumus. |2009/0039 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmantoEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],tā kā:(1) Ņemot vērā 2002. gadā Johannesburgā ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto īstenošanas plānu, Eiropas Kopiena inter alia ir uzņēmusies saistības saglabāt vai atjaunot zivju krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegt šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem.(2) Lai uzlabotu stāvokli heka ziemeļu krājumam, kas bija tuvu pilnīgam izsīkumam, tika pieņemta Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[6]. Kaut gan šā plāna rezultātā attiecīgā krājuma stāvoklis zināmā mērā uzlabojās, minētā plāna mērķi ir nepietiekami, lai sasniegtu 1. apsvērumā minētos mērķus.(3) Lai atjaunotu heka ziemeļu krājumu tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, ir jāpieņem ilgtermiņa plāns heka ziemeļu krājuma pārvaldībai, paredzot tajā mērķus un procedūras, lai pieņemtu lēmumus par nozvejas limitiem un zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm un aizstātu Regulu (EK) Nr. 811/2004.(4) Saskaņā ar pieejamo informāciju ilgtermiņā vēlamos biomasas apjomus precīzi noteikt nav iespējams. Tāpēc ilgtermiņa plāna mērķis drīzāk būtu jāizsaka ar zvejas izraisītas mirstības koeficientu, nevis biomasas mērķapjomu.(5) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumā norādīts, ka vislielāko ieguves apjomu ilgtermiņā var nodrošināt, ja zvejas izraisītas mirstības koeficients, kas raksturo krājuma izmantošanu, ir 0,17.(6) ZZTEK ne vienmēr var būt spējīga sniegt ieteikumus par nozvejas limitiem pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ. Tāpēc jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu to, ka nozvejas limitus var konsekventi noteikt arī apstākļos, kad trūkst datu.(7) Zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana, krājumu minimālā un piesardzīgā apjoma un zvejas izraisītas mirstības koeficienta noteikšana ir svarīgi kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi, kuri tieši ietekmē dalībvalstu zvejas flotu sociāli ekonomisko stāvokli. Padomei ir lietderīgi paturēt tiesības tieši īstenot izpildes pilnvaras šajos konkrētajos jautājumos.(8) Lai nodrošinātu saskanību ar šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, ir jāpieņem īpaši kontroles pasākumi papildus tiem, kuri paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[7].(9) Ir lietderīgi nodrošināt periodisku plāna izvērtēšanu. Turklāt jānodrošina iespēja koriģēt plānu, ja tā izvērtēšanā tiktu konstatēts, ka plānā noteiktie krājuma minimālie un piesardzīgie apjomi vai zvejas izraisītas mirstības rādītāji vairs nav piemēroti.(10) Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[8] 21. panta a) punkta i) un iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām plāns jāuzskata par atjaunošanas plānu 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[9] 5. panta nozīmē, ja krājuma apjoms ir mazāks par nārsta biomasas piesardzīgo apjomu, un par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu minētās regulas 6. panta nozīmē visos citos gadījumos.(11) Tāpēc Regula (EK) Nr. 811/2004 jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājuma saglabāšanai un pārvaldībai (turpmāk “plāns”).2. pantsDarbības jomaŠo regulu piemēro heka krājumam, kas dzīvo šādos apgabalos:a) ICES IIIa apakšrajons un ICES IIIb, IIIc un IIId apakšrajona Kopienas ūdeņi;b) ICES IIa apakšrajona un IV rajona Kopienas ūdeņi;c) ICES VI un VII rajons, ICES Vb apakšrajona Kopienas ūdeņi un ICES XII un XIV rajona starptautiskie ūdeņi;d) ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apakšrajons.3. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) “KPN” ir daudzums, ko katru gadu 2. pantā minētajos apgabalos var iegūt no heka krājuma un izkraut;b) “biomasas minimālais apjoms” ir nārsta biomasa 100 000 t apmērā;c) “biomasas piesardzīgais apjoms” ir nārsta biomasa 140 000 t apmērā;d) “pašreizējā biomasa” ir heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī.II NODAĻAILGTERMIŅA PĀRVALDĪBAS MĒRĶIS4. pantsPlāna mērķisPlāna mērķis ir:a) saglabāt heka krājuma biomasu tādā apjomā, kas nodrošina tā ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientu, kas ļautu ilgtermiņā no krājuma iegūt vislielāko apjomu, unb) nodrošināt minētā krājuma pārvaldību, lai tā apjoms būtu lielāks par biomasas piesardzīgo apjomu.III NODAĻAIEGUVES NOTEIKUMI5. pantsKPN noteikšanas procedūra1. Lai sasniegtu 4. pantā izklāstīto mērķi, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar ZZTEK, katru gadu ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par heka krājuma KPN 2. pantā minētajos apgabalos nākamajam gadam.2 KPN nosaka saskaņā ar šo nodaļu.6. pantsPrognozētais zvejas radītais krājuma kopējais samazinājums1. ZZTEK prognozē, kāds nākamajā gadā būs zvejas radītais heka krājuma kopējais samazinājums, kas atbilst saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu noteiktajiem zvejas izraisītas mirstības koeficientiem.2. Ja ZZTEK prognozē, ka heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī būs lielāks vai vienāds ar biomasas piesardzīgo apjomu, vidējais 2–6 gadu vecuma grupām piemērojamais zvejas izraisītas mirstības koeficients ir 0,17.3. Ja ZZTEK prognozē, ka heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī būs mazāks par biomasas minimālo apjomu, vidējais 2–6 gadu vecuma grupām piemērojamais zvejas izraisītas mirstības koeficients ir 0,085.4. Ja ZZTEK prognozē, ka heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī būs lielāks vai vienāds ar biomasas minimālo apjomu un mazāks par biomasas piesardzīgo apjomu, vidējais 2–6 gadu vecuma grupām piemērojamais zvejas izraisītas mirstības koeficients ir rezultāts, kas iegūts saskaņā ar šādu formulu:0,085 + (pašreizējā biomasa – biomasas minimālais apjoms)*(0,17–0,085)/(biomasas piesardzīgais apjoms – biomasas minimālais apjoms).7. pantsKPN aprēķināšana1. KPN aprēķina, no prognozētā zvejas radītā heka krājuma kopējā samazinājuma, kas minēts 6. pantā, atņemot šādus daudzumus:a) zivju daudzumu, kas vienāds ar paredzamajiem heka izmetumiem no attiecīgā krājuma, unb) attiecīgā gadījumā daudzumu, kas atbilst citiem attiecīgiem heka mirstības cēloņiem.2. Neskarot 1. punktu, ikgadējās KPN izmaiņas katrā attiecīgajā apgabalā nepārsniedz 10 % no 2010., 2011. un 2012. gadā piemērojamās KPN un 20 % no turpmākos gados piemērojamās KPN.8. pantsKPN noteikšana apstākļos, kad trūkst datuJa pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ ZZTEK nespēj sniegt ieteikumu, kas ļautu Padomei pieņemt lēmumu par KPN saskaņā ar 6. pantu, KPN nosaka šādi:a) ja ZZTEK iesaka heka nozvejas samazināt līdz iespējami mazākajam apjomam, KPN nosaka vismaz par 25 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN;b) visos pārējos gadījumos KPN nosaka vismaz par 15 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN.9. pantsPasākumu pielāgošanaJa ZZTEK norāda, ka 6. panta 2., 3. vai 4. punktā minētais biomasas minimālais apjoms un biomasas piesardzīgais apjoms vai zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficients vairs nav piemērots, lai nodrošinātu mazu krājuma noplicināšanas risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu, Padome pieņem lēmumu par jaunām minēto apjomu vērtībām.IV NODAĻAUZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN PĀRRAUDZĪBA10. pantsSaistība ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus tiem pasākumiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 2847/93, Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 V nodaļā un minēto regulu īstenošanas noteikumos.11. pantsZvejas žurnāla pārbaudes1. Ja uz kuģiem ir uzstādīta kuģu satelītuzraudzības sistēma ( VMS ), dalībvalstis, izmantojot VMS datus, verificē, vai zvejas uzraudzības centros ( FMC ) saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus.2. Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara pieejamu informāciju par kontaktpunktiem zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanai.12. pantsPirmoreiz izkrautu heku svēršana1. Zvejas kuģa kapteinis nodrošina to, ka jebkādu 2. pantā noteiktajos apgabalos nozvejotu un Kopienas ostā izkrautu heku daudzumu pirms pārdošanas vai pirms transportēšanas uz citu vietu nosver uz kuģa vai izkraušanas ostā. Svēršanai izmanto kompetento valsts iestāžu apstiprinātus svarus. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantā minēto deklarāciju.2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atļaut nosvērt hekus zivju izsolē dalībvalsts teritorijā, ja izkraušanas vietā ir veikta fiziska inspekcija un ja zivju sūtījums ir aizzīmogots pirms transportēšanas tieši uz zivju izsoli un paliek aizzīmogots līdz svēršanas brīdim. Transporta dokumentā norāda ziņas par izkraušanas vietā veikto inspekciju.13. pantsAizliegums pārkraut citā kuģīHeku pārkraušana citā kuģī, atrodoties jūrā, 2. pantā minētajos apgabalos ir aizliegta.14. pantsIepriekšējs paziņojums1. Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš ved vairāk nekā vienu tonnu heku, vismaz četras stundas pirms ieiešanas dalībvalsts ostā vai jebkurā izkraušanas vietā informē attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes par:a) ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu;b) paredzamo ierašanās laiku attiecīgajā ostā vai izkraušanas vietā;c) visu to sugu zivju dzīvsvaru kilogramos, no kurām uz kuģa paturēti vairāk nekā 50 kg.2. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā paredzēts izkraut vairāk nekā vienu tonnu heku, var pieprasīt, lai uz kuģa paturētās nozvejas izkraušana nesāktos bez minēto iestāžu atļaujas.3. Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas jūrā pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādu uz tā paturētu daudzumu, vai izkraut to trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas, ko veic jūrā, vai izkraušanas trešā valstī sniedz karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm 1. punktā minēto informāciju.15. pantsApstiprinātās ostas1. Ja Kopienā no Kopienas zvejas kuģa jāizkrauj vairāk nekā divas tonnas heku, kuģa kapteinis nodrošina to, ka izkraušanu veic tikai apstiprinātās ostās.2. Katra dalībvalsts apstiprina ostas, kurās vienmēr izkrauj hekus, kuru daudzums pārsniedz divas tonnas.3. Katra dalībvalsts 15 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu un 30 dienu laikā pēc tam nosūta ar šīm ostām saistītās inspekcijas un pārraudzības procedūras, tostarp noteikumus un nosacījumus par to, kā katrā izkraušanā reģistrēt heku daudzumus un ziņot par tiem. Komisija šo informāciju pārsūta visām dalībvalstīm.16. pantsPielaides robeža, novērtējot zvejas žurnālā reģistrētos daudzumusAtkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulā (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[10], pieļaujamā pielaides robeža uz kuģa paturēto daudzumu novērtēšanai kilogramos ir 5 % no zvejas žurnālā minētā skaitļa.17. pantsHeku atsevišķa uzglabāšanaUz Kopienas zvejas kuģa ir aizliegts jebkādu heku daudzumu paturēt tvertnēs jauktā veidā kopā ar citām jūras organismu sugām. Tvertnes ar hekiem kuģa kravas telpās novieto tā, lai tās atrastos atsevišķi no citām tvertnēm.18. pantsHeku transportēšana1. Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai visus hekus, kas nozvejoti kādā no 2. pantā minētajiem apgabaliem un pirmoreiz izkrauti minētajā dalībvalstī, pirms tālākas transportēšanas no pirmās izkraušanas ostas nosver inspektoru klātbūtnē. Pirms piedāvā pirmajai pārdošanai un pārdod hekus, kas pirmoreiz izkrauti saskaņā ar 15. pantu apstiprinātā ostā, dalībvalstu pilnvarotu kontrolieru klātbūtnē nosver reprezentatīvus paraugus, kas pēc skaita atbilst vismaz 20 % izkrāvumu. Tālab dalībvalstis mēneša laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai datus par izmantojamo paraugu ņemšanas režīmu.2. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, visiem heka daudzumiem, kuri pārsniedz 50 kg un kurus transportē uz vietu, kas nav ne pirmās izkraušanas, ne importēšanas vieta, pievieno minētās regulas 8. panta 1. punktā paredzētas deklarācijas kopiju, kurā norādīti transportētie heka daudzumi. Minētās regulas 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro.19. pantsNacionālās kontroles rīcības programmas1. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, saskaņā ar I pielikumu izstrādā nacionālo kontroles rīcības programmu.2. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, līdz katra gada 31. janvārim savā oficiālajā tīmekļa vietnē Komisijai un citām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šī regula, dara pieejamu nacionālo kontroles rīcības programmu un tās īstenošanas grafiku.3. Komisija vismaz reizi gadā sasauc Zvejniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu nacionālo kontroles rīcības programmu piemērošanu un rezultātus.20. pantsInspekcijas standartiNacionālajās kontroles rīcības programmās, kas minētas 19. pantā, nosaka konkrētus inspekcijas standartus. Šādus standartus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta sasniegto rezultātu analīze. Inspekcijas standartus pakāpeniski maina, līdz ir sasniegti II pielikumā noteiktie mērķstandarti.21. pantsĪpašas kontroles un inspekcijas programmasAtkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, heka krājuma īpašās kontroles un inspekcijas programmas var ilgt vairāk nekā trīs gadus no to spēkā stāšanās dienas.V NODAĻATURPMĀKIE PASĀKUMI22. pantsPlāna novērtēšanaPamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un apspriedusies ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, Komisija ne vēlāk kā trešajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katrā trešajā šīs regulas piemērošanas gadā novērtē plāna ietekmi uz heka krājumu un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, un attiecīgā gadījumā ierosina vajadzīgos pasākumus plāna grozīšanai.VI NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI23. pantsEiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība1. Tajos gados, kuros krājuma apjoms ir mazāks par biomasas piesardzīgo apjomu, plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta i) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām.2. Tajos gados, kuros krājuma apjoms ir lielāks vai vienāds ar biomasas piesardzīgo apjomu, plānu uzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām.24. pantsAtcelšana1. Regulu (EK) Nr. 811/2004 atceļ.2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.25. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSNacionālo kontroles rīcības programmu satursNacionālo kontroles rīcības programmu mērķis inter alia ir precizēt šādus jautājumus.1. KONTROLES LĪDZEKĻICilvēkresursi1.1. Krastā un jūrā strādājošo inspektoru skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto.Tehniskie resursi1.2. Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī laikposmi un zonas, kuros tie jāizmanto.Finanšu resursi1.3. Cilvēkresursu, patruļkuģu un lidaparātu izmantošanai iedalītie budžeta resursi.2. AR ZVEJAS DARBĪBĀM SAISTĪTAS INFORMĀCIJAS ELEKTRONISKA REĢISTRĒŠANA UN PAZIŅOŠANATo sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 11., 12., 15. un 16. pantam.3. OSTU APSTIPRINĀŠANAAttiecīgā gadījumā — to ostu saraksts, kas saskaņā ar 15. pantu apstiprinātas heku izkraušanai.4. PAZIŅOJUMS PIRMS IZKRAUŠANASTo sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 14. pantam.5. IZKRĀVUMU KONTROLEVisu to iekārtu un sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 12., 14., 15., 16. un 18. pantam.6. INSPEKCIJAS PROCEDŪRASNacionālajās kontroles rīcības programmās nosaka procedūras, ko ievēro:a) veicot inspekcijas jūrā vai uz sauszemes;b) sazinoties ar kompetentajām iestādēm, ko citas dalībvalstis izraudzījušās par atbildīgajām iestādēm nacionālajā kontroles rīcības programmā attiecībā uz hekiem;c) veicot kopīgu pārraudzību un inspektoru apmaiņu, tostarp nosakot pilnvaras un tiesības inspektoriem, kas darbojas citu dalībvalstu ūdeņos.II PIELIKUMSĪPAŠI INSPEKCIJAS STANDARTIMērķis1. Katra dalībvalsts saskaņā ar šo pielikumu nosaka īpašus inspekcijas standartus.Stratēģija2. Zvejas darbību inspekciju un pārraudzību veic galvenokārt attiecībā uz kuģiem, kuri varētu nozvejot hekus. Kā papildu kontrolpārbaudes mehānismu inspekcijas un pārraudzības efektivitātes izvērtēšanai izmanto heku transportēšanas un tirdzniecības izlases veida inspekcijas.Prioritātes3. Dažādiem zvejas rīku veidiem piemēro dažādas prioritātes pakāpes atkarībā no tā, cik lielā mērā zvejas iespēju limiti ietekmē flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes.Mērķstandarti4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis ievieš inspekciju grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus.Dalībvalstis nosaka un apraksta, kāda paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota.Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts izmantotajam paraugu ņemšanas plānam.a) Ostā veiktu inspekciju intensitāteSasniedzamajai precizitātei principā vajadzētu būt vismaz līdzvērtīgai tai, ko sasniegtu ar parastu paraugu ņemšanu izlases veidā, dalībvalstīs inspicējot 20 % (pēc skaita) visu izkrauto heku.b) Tirdzniecības inspekciju intensitāteInspicē 5 % heku daudzuma, ko piedāvā pārdošanai izsolē.c) Jūrā veiktu inspekciju intensitāteElastīgs standarts: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā. Jūrā veiktu inspekciju standarti attiecas uz patrulēšanas dienu skaitu jūrā heka pārvaldības apgabalos; dienām, kurās patrulē konkrētos apgabalos, var noteikt atsevišķu standartu.d) Aeronovērošanas intensitāteElastīgs standarts: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā, ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus.III PIELIKUMSAtbilstības tabulaRegula (EK) Nr. 811/2004 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 4. pants |3. pants | - |4. pants | 5. pants |5. pants | 6. un 7. pants |6. pants | 8. pants |7. pants | - |8. pants | 14. pants |9. pants | 15. pants |10. pants | 16. pants |11. pants | 17. pants |12. pants | 18. pants |13. pants | 21. pants |[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] Heka ziemeļu krājuma ilgtermiņa pārvaldības plāni. Lisabona, 2007. gada 4.–8. jūnijs. Ziņojums, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas apakšgrupa resursu un to izmantošanas sabalansēšanas jautājumos.[3] Heka ziemeļu krājuma ilgtermiņa pārvaldības plāna ietekmes novērtējums. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas apakšgrupa resursu un to izmantošanas sabalansēšanas jautājumos.[4] OV C , lpp.[5] OV ...[6] OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.[7] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.[8] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.[9] OV L 358, 31.12.2002., 59.lpp.[10] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.