				|

		52013PC0896

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām /* COM/2013/0896 final - 2013/0439 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
 Priekšlikuma konteksts
 110 || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 19. novembra spriedumu lietā C-63/12 Komisijai ir jāiesniedz jauns priekšlikums, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantu. Atbilstoši šim pantam Komisija iesniedz atbilstošus priekšlikumus, par kuriem Eiropas Parlaments un Padome pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 336. pantu. Komisija 2012. gada 31. augustā iesniedza Padomei ziņojumu par izņēmuma klauzulu (Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pants) (COM(2012) 476), un 2012. gada 5. decembrī tā iesniedza Padomei Komisijas dienestu darba dokumentu par izņēmuma klauzulu (SWD(2012) 428). Tiesa noteica, ka tad, ja Komisijas un Padomes veiktie vērtējumi liek izdarīt pretējus secinājumus, Komisijai, pamatojoties uz minēto pantu, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstoši priekšlikumi, lai iesaistītu Eiropas Parlamentu un ļautu likumdevējiem pieņemt lēmumu par atbilstošiem pasākumiem, kas jāveic, ņemot vērā pastāvošo ekonomisko un sociālo situāciju Savienībā (76. punkts). Saskaņā ar spriedumu Komisijai ir rīcības brīvība attiecībā uz priekšlikumu atbilstošo saturu, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos datus, kā arī vajadzības gadījumā citus faktorus, kas jāņem vērā, piemēram, tos, kas attiecas uz cilvēkresursu pārvaldību un it īpaši nepieciešamību pieņemt darbā jaunus darbiniekus (74. punkts). Iepriekš minētie Komisijas ziņojumi sistemātiski atsaucas uz stagnāciju un krīzes turpināšanos, kā arī uz augstu bezdarba līmeni un augstu valsts deficīta un parāda līmeni Eiropas Savienībā, tomēr nesecinot, ka ir izpildīti Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantā izklāstītie kritēriji. Tā kā saskaņā ar Tiesas spriedumu Komisijai nav rīcības brīvības, lai pieņemtu lēmumu par izņēmuma klauzulas piemērošanu vai nepiemērošanu attiecībā uz šiem kritērijiem, tad Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantā paredzētā procedūra ir vienīgā iespēja atalgojuma korekcijas ietvaros ņemt vērā ekonomikas krīzi un tādējādi izvairīties no minētā pielikuma 3. panta 2. punktā noteikto kritēriju piemērošanas. Komisija ņem vērā šos ekonomiskos un sociālos datus, lai ierosinātu atbilstošus pasākumus, kas ļauj atkāpties no metodes striktas piemērošanas. Vienlaikus kopš 2011. gada ir bijuši vairāki būtiski notikumi. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši Civildienesta noteikumu reformu, kas ietver algu, pabalstu un pensiju korekcijas pārtraukšanu 2013. un 2014. gadā, kā rezultātā algas, pabalsti un pensijas tiek iesaldēti uz diviem gadiem un ES iestāžu personāla darba nosacījumos tiek ieviestas vairākas nozīmīgas izmaiņas (piemēram, attiecībā uz nedēļas darba laiku, karjeras attīstību, pensijām un atvaļinājuma dienām), kas rada būtiskus ietaupījumus. Ņemot vērā metodes parastās piemērošanas rezultātu 2012. gadā, sociālo un ekonomisko situāciju, Civildienesta noteikumu reformu, kā arī pēdējos gados novēroto situāciju saistībā ar jaunu darbinieku pieņemšanu darbā un cilvēkresursu pārvaldību, Komisija secina, ka šis priekšlikums, kā arī priekšlikums par korekciju 2011. gadā būtu atbilstoši pasākumi, kas likumdevējam jāveic, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantu. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 65. pantu atalgojums un pensijas tiek koriģēti pirms katra gada beigām. Šajā saistībā steidzama tā sprieduma īstenošana, kuru Tiesa 2013. gada 19. novembrī pasludināja lietā C-63/12, ir pamatots iemesls, lai ātri pieņemtu šo regulu. Priekšlikuma satura noteikšanai paredzētās jaunās metodes elementi Eurostat ziņojums tika iesniegts Padomei 2012. gada 5. decembrī (SWD(2012) 427). Saskaņā ar šo ziņojumu valstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējas vidējās izmaiņas, ko mēra ar specifisko rādītāju, atsauces periodā ir -1,1 %. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē atsauces periodā ir 2,8 %. Korekcijas lielumu iegūst, reizinot specifisko rādītāju ar Briseles starptautisko indeksu, ko aprēķina Eurostat. Tādējādi ierosinātā atalgojuma un pensiju korekcija Beļģijā un Luksemburgā bija 1,7 %. Korekcijas lielums ir jākoriģē, ņemot vērā iepriekš minētos elementus. Tāpēc Komisija uzskata par atbilstošu samazināt ierosināto atalgojuma un pensiju korekciju Beļģijā un Luksemburgā līdz 0,9 %, nevis piemērot korekciju 1,7 % apmērā, kas tika aprēķināta, strikti piemērojot metodi.
 120 || Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar dalībvalstu statistikas iestāžu datiem. Pensiju pirktspējas paritāte nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar dalībvalstu statistikas iestāžu datiem. Attiecībā uz paralēlo priekšlikumu par 2011. gadu jāatzīmē, ka šī pati pieeja nozīmētu korekciju 0,9 %, nevis 1,7 % apmērā. Tāpēc jaunie priekšlikumi attiecībā uz 2011. un 2012. gadu faktiski samazinātu par 47 % rezultātu, kas gūts, parastajā kārtībā piemērojot metodi, kura bija spēkā 2011. un 2012. gadā.
 130 || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Grozīto Civildienesta noteikumu 65. pants, XI pielikuma 10. pants un XIII pielikuma 19. pants.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
   || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 211 || Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām.
 212 || Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā to personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās.
 Ietekme uz budžetu
 401 || Atalgojuma un pensiju korekcijas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un uz ieņēmumiem ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā.
2013/0439 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko no 2012. gada 1. jūlija
koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo
darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus,
kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas
Savienības Civildienesta noteikumus un jo īpaši to XI pielikuma
10. pantu, kā arī Eiropas Savienības pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Lai izpildītu Tiesas
spriedumu lietā C-63/12, Komisijai tad, ja Padome šajā
procedūras posmā konstatē, ka Savienībā ir
būtiski un pēkšņi pasliktinājusies ekonomiskā un
sociālā situācija, jāiesniedz priekšlikums
saskaņā ar 336. pantu, lai iesaistītu Eiropas Parlamentu
likumdošanas procedūrā. Padome un Eiropas Parlaments
līdzvērtīgi pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Civildienesta noteikumu 65. pantā
paredzētos kritērijus un ievērojot XI pielikumā
izklāstītos noteikumus, izņemot šā pielikuma 3. panta
2. punktu.
(2)       Tiesa ir apstiprinājusi,
ka Komisijai attiecībā uz atbilstošo priekšlikumu saturu ir
rīcības brīvība, kurai būtu jābalstās uz
Civildienesta noteikumu 65. pantu. Atalgojuma pārskatīšanā
vajadzības gadījumā var ņemt vērā citus faktorus,
piemēram, cilvēkresursu pārvaldību un jo īpaši
nepieciešamību pieņemt darbā jaunus darbiniekus. Šīs
rīcības brīvības robežās Komisija var balstīt
savu lēmumu uz ekonomiskiem un sociāliem datiem, piemēram,
stagnāciju 2012. gadā un krīzes turpināšanos, kā
arī uz augstu bezdarba līmeni un augstu valsts deficīta un
parāda līmeni Eiropas Savienībā. Komisija ir arī
ņēmusi vērā notikumus kopš 2011. gada, piemēram,
Civildienesta noteikumu reformu un jo īpaši ES ierēdņu
atalgojumam piemēroto divu gadu iesaldēšanu un nedēļas
darba laika pagarinājumu līdz 40 stundām.
(3)       Saskaņā ar datiem,
ko Eurostat sniedza pēc vienošanās ar dalībvalstu
statistikas iestādēm, valstu civildienesta ierēdņu algu
pirktspēja samazinājās par 1,1 %; tāds pats
pirktspējas samazinājums būtu bijis jāpiemēro ES
ierēdņu un pārējo darbinieku algām laikposmā no
2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada
30. jūnijam, ja Komisija būtu piemērojusi metodi
parastajā kārtībā. Tomēr Komisija, ņemot
vērā ekonomikas krīzi un centienus, kuriem jau piekrituši ES
ierēdņi, uzskatīja par atbilstošu samazināt ierosināto
atalgojuma un pensiju korekciju Beļģijā un Luksemburgā
līdz 0,9 %, nevis piemērot korekciju 1,7 %
apmērā.
(4)       Šī pati pieeja
nozīmētu 2011. gadā korekciju 0,9 %, nevis 1,7 %
apmērā. Tādējādi kopējā korekcija abos gados
būtu par 47 % mazāka nekā tad, ja parastajā
kārtībā tiktu piemērota metode, kas bija spēkā
2011. un 2012. gadā.
(5)       Komisija ir ierosinājusi
iepriekš minētos pasākumus, lai iesaistītu Eiropas Parlamentu
likumdošanas procedūrā un ļautu likumdevējiem pieņemt
lēmumu par atbilstošiem pasākumiem saskaņā ar LESD
336. pantu.
(6)       Saskaņā ar
Civildienesta noteikumu 65. pantu atalgojums un pensijas tiek
koriģēti pirms katra gada beigām. Šajā saistībā
steidzama tā sprieduma īstenošana, kuru Tiesa 2013. gada
19. novembrī pasludināja lietā C-63/12, ir pamatots
iemesls, lai ātri pieņemtu šo regulu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā datumu
,,2011. gada 1. jūlijs” aizstāj ar datumu ,,2012. gada
1. jūlijs”.
2. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 66. pantā sniegto tabulu par mēneša
pamatalgām, kas piemērojamas atalgojuma un pensiju
aprēķināšanai, aizstāj ar šādu tabulu.
3. pants
No 2012. gada 1. jūlija
korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku
atalgojumam, ir tādi, kā norādīts turpmākās
tabulas 2. slejā.
No 2013. gada 1. janvāra
korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu
un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem, ir
tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
3. slejā.
No 2012. gada 1. jūlija
korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām,
ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
4. slejā.
No 2012. gada 16. maija korekcijas
koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām,
ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
5. slejā. Ikgadējā korekcija attiecībā uz
šīm dalībvalstīm stājas spēkā 2012. gada
16. maijā.
4. pants
No 2012. gada 1. jūlija Civildienesta
noteikumu 42.a panta otrajā un trešajā daļā
paredzētais bērna kopšanas pabalsts ir EUR 928,22 un
EUR 1237,61 vientuļajiem vecākiem.
5. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā
paredzētā apgādnieka pabalsta pamatsumma ir EUR 173,60.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā
paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir
EUR 379,34.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā
minētais pabalsts izglītībai ir EUR 257,39.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 2. punktā
minētais pabalsts izglītībai ir EUR 92,67.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta
1. punkta otrajā daļā paredzētais ekspatriācijas
pabalsts ir vismaz EUR 514,53.
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
134. pantā paredzētais ekspatriācijas pabalsts ir
EUR 369,88.
6. pants
No 2013. gada 1. janvāra
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 8. panta 2. punktā
minēto atlīdzību par attālumu koriģē šādi:
EUR 0 par kilometru, ja attālums ir
no 0 līdz 200 km;
EUR 0,3858 par kilometru, ja
attālums ir no 201 līdz 1000 km;
EUR 0,6430 par kilometru, ja
attālums ir no 1001 līdz 2000 km;
EUR 0,3858 par kilometru, ja
attālums ir no 2001 līdz 3000 km;
EUR 0,1284 par kilometru, ja
attālums ir no 3001 līdz 4000 km;
EUR 0,0620 par kilometru, ja
attālums ir no 4001 līdz 10 000 km;
EUR 0 par kilometru, ja attālums
pārsniedz 10 000 km.
Iepriekš norādītajai piemaksai par
attālumu pievieno vienotas likmes piemaksu šādā
apmērā:
–
EUR 192,91, ja ar vilcienu veikta brauciena
attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no
725 km līdz 1450 km;
–
EUR 385,78, ja ar vilcienu veikta brauciena
attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir lielāks nekā 1450 km.
7. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 10. panta 1. punktā
minētā dienas nauda ir:
–
EUR 39,88 ierēdnim, kam ir tiesības
uz apgādnieka pabalstu;
–
EUR 32,15 ierēdnim, kam nav tiesību
uz apgādnieka pabalstu.
8. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
24. panta 3. punktā minētais iekārtošanās
pabalsts ir vismaz:
–
EUR 1135,15 darbiniekam, kam ir tiesības
uz apgādnieka pabalstu;
–
EUR 674,96 darbiniekam, kam nav tiesību
uz apgādnieka pabalstu.
9. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
28.a panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais
bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1361,36, tas nepārsniedz EUR 2722,75,
un standarta pabalsts ir EUR 1237,61.
10. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
93. pantā sniegto tabulu par mēneša pamatalgām aizstāj
ar šādu tabulu.
11. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 94. pantā
minētais iekārtošanās pabalsts ir vismaz:
–
EUR 853,83 darbiniekam, kam ir tiesības
uz apgādnieka pabalstu;
–
EUR 506,21 darbiniekam, kam nav tiesību
uz apgādnieka pabalstu.
12. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 96. panta
3. punkta otrajā daļā paredzētais bezdarbnieka
pabalsts ir vismaz EUR 1021,04, tas nepārsniedz EUR 2042,04, un
standarta pabalsts ir EUR 928,22.
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
136. pantā paredzētais bezdarbnieka pabalsts ir vismaz
EUR 898,28 un nepārsniedz EUR 2113,60.
13. pants
No 2012. gada 1. jūlija
pabalsti par maiņu darbu, kas paredzēti Padomes Regulas (EOTK,
EEK, Euratom) Nr. 300/76[1]
1. panta 1. punkta pirmajā daļā, ir EUR 389,08,
EUR 587,27, EUR 642,10 un EUR 875,39.
14. pants
No 2012. gada 1. jūlija
summām, kas minētas 4. pantā Padomes Regulā (EEK,
Euratom, EOTK) Nr. 260/68[2],
piemēro koeficientu 5,616515.
15. pants
No 2012. gada 1. jūlija tabulu
Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 8. panta 2. punktā
aizstāj ar šādu tabulu.
16. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 18. panta 1. punkta
piemērošanas nolūkā nemainīgais pabalsts, kas minēts
līdz 2004. gada 1. maijam spēkā esošo Civildienesta
noteikumu VII pielikuma bijušajā 4.a pantā, ir:
- EUR 134,23 mēnesī C4 vai
C5 pakāpes ierēdņiem;
- EUR 205,80 mēnesī C1,
C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem.
17. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
133. pantā sniegto mēneša pamatalgu skalu aizstāj ar
šādu skalu.
18. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā,
Eiropas Parlamenta
vārdā –                         Padomes vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Padomes regulai, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē
Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu
un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim
atalgojumam un pensijām
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]
Iespējams,
attiecas uz visām jomām un darbībām.
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.3.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
Nodrošināt,
ka pārmaiņas ES ierēdņu atalgojuma un pensiju
pirktspējā notiek paralēli ar pārmaiņām
dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo
civildienesta ierēdņu pirktspējā.
1.4.        Ilgums un
finansiālā ietekme
ý Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
2014. gada 1. janvāra,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.5.        Paredzētie
pārvaldības veidi[4]
ý Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība: PMO.
2.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
2.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Priekšlikums finansiāli ietekmē visas budžeta pozīcijas,
kas saistītas ar personāla izdevumiem visās iestādēs
un aģentūrās, t. i., tas attiecas uz izdevumiem, kas paredzēti
algām, ko saņem personāls centrālajā birojā un
delegācijās, līgumdarbinieki, personāls
administratīvajos birojos, deputāti, parlamentārie palīgi,
pētniecības personāls, BA pozīciju ietvaros
finansētais personāls un personāls, ko apmaksā
saskaņā ar noteikumiem par dienesta attiecību priekšlaicīgu
pārtraukšanu, kā arī pensijām.
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts………………………...……….] || DIF./NEDIF. ([5]) || no EBTA[6] valstīm || no kandidātvalstīm[7] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem” || NEDIF. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
2.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
2.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem”
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Nav pieejams
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Nav pieejams
 Maksājumi || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Nav pieejams
2.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
2.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
2.2.3.1.  Kopsavilkums
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
2.2.3.2.   Paredzamās
vajadzības pēc cilvēkresursiem
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
2.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
2.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
2.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
ý         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Turpmākie gadi
 410. pants, Iemaksas pensiju shēmā || 437,7 || 10,7 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3
 400. pants, Nodokļi || 591,7 || 14,3 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7
 410. pants, Īpašā nodeva || 60,1 || 1,0 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6
Norādīt, ar
kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
Ietekme
uz ieņēmumiem ir aprēķināta, balstoties uz atalgojuma
un pensiju maksājumiem jūlija mēnesī un piemērojot
korekcijas ietekmi.
[1]               Padomes
Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 (1976. gada
9. februāris), ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem
ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī
šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.1976.,
1. lpp.). Regula papildināta
ar Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 1307/87 (OV L 124,
13.5.1987., 6. lpp.).
[2]               Padomes
Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (1968. gada
29. februāris), ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa
piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56,
4.3.1968., 8. lpp.).
[3]               ABM
– budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[4]               Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[5]               DIF.
– diferencētās apropriācijas, NEDIF. – nediferencētās
apropriācijas.
[6]               EBTA
– Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[7]               Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0396

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1890/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Vjetnamā  /* COM/2009/0396 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.7.2009COM(2009) 396 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1890/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir VjetnamāPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas, cita starpā, skar Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un to stiprinājumu importu, ir piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban spēkā esošie pasākumi ir piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1890/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Vjetnamā. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pēc tam, kad bija saņemts pieprasījums no kāda Vjetnamas ražotāja eksportētāja, Komisija 2008. gada 13. augustā sāka starpposma pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kas bija spēkā saistībā ar Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvēm un to stiprinājumiem. Pieprasījuma pamatā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka ir mainījušies apstākļi, kurus izmantoja pasākumu noteikšanai, t. i., tagad uzņēmums atbilst tirgus ekonomikas režīma (TER) piešķiršanas kritērijiem, tāpēc pasākumu turpināšana pašreizējā līmenī, lai novērstu dempingu, vairs nav nepieciešama. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir sagatavots, balstoties uz veiktās izmeklēšanas konstatējumiem, kurā dempings tika pārbaudīts tikai tiktāl, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzņēmums atbilda TER piešķiršanas kritērijiem un ka izmeklēšanas periodā nebija dempinga. Turklāt tika konstatēts, ka šajā izmeklēšanas periodā apstākļi bija ilglaicīgi. Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, ar kuru tiktu grozīti spēkā esošie antidempinga pasākumi. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: grozītā regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1890/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir VjetnamāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1890/2005, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, Indonēzijā, Taivānā, Taizemē un Vjetnamā, un ar kuru pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas un Filipīnu izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importu[2],ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1 . SPēKā ESOšIE PASāKUMI1.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005 piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tādu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu (“NTSS”) importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Vjetnamā. Šī regula turpmāk tekstā būs minēta kā “sākotnējā regula”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica spēkā esošos pasākumus, turpmāk tekstā būs minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”.2. PāRSKATīšANAS PIEPRASīJUMS2.  Vjetnamas NTSS ražotājs eksportētājs Header Plan Co., Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs” jeb “HPV”) atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“šī pārskatīšana”). Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un uzņēmumu – pieprasījuma iesniedzēju.3.  Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nebija nepieciešama. Pieprasījuma iesniedzējs īpaši sniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas liecināja, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma un atsevišķā režīma piešķiršanas kritērijiem. Turklāt nebija iekšzemes pārdevumu, tāpēc tā ražošanas izmaksu un eksporta cenu uz Kopienu salīdzinājums norādīja, ka dempinga starpība šķiet ievērojami mazāka, nekā pašreizējais pasākuma līmenis.3 . IZMEKLēšANA4.  Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā bija pietiekami pirmšķietami pierādījumi, Komisija 2008. gada 13. augustā paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [3].5.  Pārskatīšana attiecās tikai uz to, lai pārbaudītu dempingu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).6.  Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotāju asociācijai par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.7.  Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.8.  Lai iegūtu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, Komisija pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) un atsevišķā režīma (“AR”) pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes.9.  Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās un tā saistītajos uzņēmumos:10.  Header Plan Co. Ltd. ('Header Plan'), Binh Hoa County , Vjetnamā,11.  Header Plan Inc, Taipei , Taivānā.12.  Ievērojot iespējamo vajadzību noteikt dažus normālās vērtības elementus (TVA izmaksas un peļņas normu), kā paskaidrots 22.–25. apsvērumā turpmāk, pārbaudes apmeklējumi, lai, balstoties uz kādas citas valsts, šajā gadījumā – Taivānas, datiem, noteiktu šīs likmes, notika šādu uzņēmumu telpās:13.  Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Taoyuan ,14.  Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan .B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS1. ATTIECīGAIS RAžOJUMS15.  Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, kurš tika aplūkots sākotnējā izmeklēšana, proti, daži NTSS veidi un to daļas (“attiecīgais ražojums”). To patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70. Ir daudz NTSS veidu (biežāk sastopamie NTSS veidi ir bultskrūves un skrūves), un katru veidu definē atbilstīgi tā specifiskajām fiziskajām un tehniskajām īpašībām un pēc tā ražošanai izmantotā nerūsējošā tērauda veida.2. LīDZīGAIS RAžOJUMS16.  Izmeklēšanā tika atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pārdevis attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū Vjetnamā. Tajā arī tika noskaidrots, ka tiem NTSS, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū Taivānā, un tiem NTSS, ko no Vjetnamas eksportē uz Kopienu, ir vienādas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tiek secināts, ka tie visi ir līdzīgie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Šī pārskatīšana attiecās tikai dempinga noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, tāpēc netika izdarīti secinājumi par Kopienas ražošanas nozares ražoto un Kopienas tirgū pārdoto ražojumu.C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. TIRGUS EKONOMIKAS REžīMS (“TER”)17.  Antidempinga izmeklēšanās attiecībā uz Vjetnamas izcelsmes importu ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka tie atbilst 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu.18.  Īsumā un vienīgi atsauces labad turpmāk ir apkopoti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītie kritēriji, kas jāizpilda uzņēmumiem – pieprasījuma iesniedzējiem:19.  saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās;20.  grāmatvedības dokumentus pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un šie dokumenti tiek izmantoti visiem nolūkiem;21.  nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;22.  ar bankrota un īpašuma tiesību likumiem ir nodrošināta juridiskā noteiktība un stabilitāte;23.  valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.24.  Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja tirgus ekonomikas režīmu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto pieprasījuma veidlapu. Komisija pieprasījuma iesniedzēja telpās ieguva un pārbaudīja visu uzņēmuma pieprasījumā sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu.25.  Šajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzēja stāvoklis kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījies. Tika konstatēts, ka tagad pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka vairs nav iemeslu, kāpēc TER netika piešķirts sākotnējā izmeklēšanā, un ka nav citu apstākļu, kuru dēļ varētu noraidīt TER piešķiršanu. Tāpēc pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju pieprasījuma iesniedzējam piešķīra TER.26.  Pieprasījuma iesniedzējam un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt piezīmes par iepriekš minētajiem konstatējumiem.27.  Kopienas ražošanas nozare iebilda iepriekš minētajiem konstatējumiem un apgalvoja, ka, novirzot eksportu no Taivānas caur Vjetnamu, tas varētu izraisīt pasākumu apiešanu.28.  Pirmkārt, jānorāda, ka nav saistības starp TER piešķiršanu pieprasījuma iesniedzējam un iespējamo pasākumu apiešanu no Taivānas, jo tas būtu iespējams pat tad, ja pieprasījuma iesniedzējam netiktu piešķirts TER. Otrkārt, Kopienas ražošanas nozare nesniedza nekādus apliecinošus pierādījumus, kas pamatotu izvirzītos apgalvojumus. Visbeidzot, jāuzsver, ka Kopienas ražošanas nozare neiebilda iepriekš minētajiem konstatējumiem, t. i., tam, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, kuri ir vienīgie attiecīgie kritēriji, lai novērtētu uzņēmuma atbilstību TER piešķiršanas nosacījumiem. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares apgalvojumi bija jānoraida.2. DEMPINGS2.1. Normālā vērtība29.  Pieprasījuma iesniedzējam nebija attiecīgā ražojuma pārdevumu iekšzemes tirgū Vjetnamā. Ja normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ir jāizmanto cita metode. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija to vietā izmantoja salikto normālo vērtību.30.  Normālo vērtību aprēķināja, pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izdevumu (“TVA”) summu un samērīgu peļņas normu.31.  Pieprasījuma iesniedzējam nebija attiecīgā ražojuma vai vienādas vispārējās kategorijas ražojuma pārdevumu iekšzemes tirgū, un izmeklēšana attiecās tikai uz vienu uzņēmumu, tāpēc nebija iespējams noteikt TVA izmaksas un peļņu, izmantojot pamatregulas 2. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā norādītās metodes. Tā vietā, balstoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu, bija jāatrod cita piemērota metode.32.  Gadījumā, ja pieprasījuma iesniedzējam piešķirtu tirgus ekonomikas režīmu, saskaņā ar paziņojuma par procedūras sākšanu 5.d punktu bija paredzēts izmantot arī konstatējumus par normālo vērtību, kas noteikta atbilstošajā tirgus ekonomikas valstī, piemēram, lai aizstātu kādu no Vjetnamas izmaksu vai cenu elementiem, kas nav ticami, bet ir nepieciešami normālās vērtības noteikšanai, ja Vjetnamā nav pieejami ticami nepieciešamie dati. Tika konstatēts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu var izmantot līdzīgā ražojuma ražotāju eksportētāju TVA izmaksas un peļņas normu kādā citā valstī, šajā gadījumā – Taivānā.33.  Tika konstatēts, ka Taivānas ražotāju iekšzemes pārdevumi ir veikti parastajā tirdzniecības apritē. Tāpēc TVA izmaksas un peļņas normu aprēķināja proporcionāli katra ražojuma veida kopējam apgrozījuma.34.  Lai noteiktu salikto normālo vērtību, Taivānas uzņēmumu vidējās svērtās TVA izmaksas un peļņas normu pieskaitīja pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksām.2.2. Eksporta cena35.  Visus attiecīgo ražojumu pārdevumus uz Kopienu izmeklēšanas periodā veica saistītais uzņēmums Taivānā. Eksporta cenas tika noteiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot faktiski samaksātās cenas vai cenas, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pirmajam neatkarīgajam pircējam bija jāmaksā saistītajam uzņēmumam Kopienā.2.3. Salīdzinājums36.  Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, izmantojot ražotāja cenas.37.  Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, izdarot korekcijas, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību. Attiecīgi vajadzības gadījumā, pamatojot ar pārbaudītiem pierādījumiem, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības saistībā ar transporta, iepakošanas, kredīta izmaksām, bankas, komisijas maksām, atlaidēm un apdrošināšanu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.2.4. Dempinga starpība38.  Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.39.  Iepriekš minētais salīdzinājums liecināja, ka dempinga nav.3. ILGLAICīGIE APSTāKļI, KAS DOMINēJA PIP40.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi, kurus izmantoja, lai noteiktu patlaban spēkā esošo dempinga starpību, ir mainījušies un vai šāda maiņa ir uzskatāma par ilgstošu.41.  Vispirms jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzējs varēja pierādīt, ka tam jāpiešķir TER un ka tam ir tiesības uz atsevišķu dempinga starpību. Nekas neliecināja par to, ka situācija paredzamā nākotnē varētu mainīties.42.  Attiecīgā ražojuma cena, ko maksāja Kopiena un trešās valstis, būtiski neatšķīrās, un laikposmā no 2005. gada līdz IP tās attīstījās līdzīgi.43.  Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzēja prakse, tostarp apstākļi, kas noteica šīs pārskatīšanas sākšanu, paredzamā nākotnē, visticamāk, nemainīsies tā, lai tas ietekmētu šīs pārskatīšanas konstatējumus. Tas nozīmē, ka attiecīgās pārmaiņas būs ilglaicīgas, tāpēc pārskatīšanas secinājumi ir paliekoši.D. PASĀKUMU GROZĪŠANA44.  Ievērojot konstatējumus par to, ka dempinga nav, kā arī par mainīgo apstākļu ilglaicīgo raksturu, tiek uzskatīts, ka dempinga līdzsvarošanas nolūkā nav jāturpina pasākumu piemērošana pieprasījuma iesniedzēja veiktam importam. Tāpēc pasākumi, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1890/2005 tika piemēroti Vjetnamas izcelsmes NTSS importam, attiecībā uz HPV ir jāatceļ, minēto regulu attiecīgi grozot.45.  Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī pārējās attiecīgās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kurus izmantoja, lai ierosinātu pasākumu atcelšanu. Netika saņemtas piezīmes, kas liktu mainīt iepriekš minētos secinājumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Tabulas daļu Regulas (EK) Nr. 1890/2005 1. panta 3. punktā attiecībā uz galīgo antidempinga maksājumu, kas jāpiemēro Vjetnamas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam, aizstāj ar šādu daļu:Valsts | Ražotājs eksportētājs | Maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |Vjetnama | Header Plan Co. Ltd. | 0 | A958 |Visi pārējie uzņēmumi | 7,7 | A999 |Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 302, 19.11.2005., 1. lpp.[3] OV C 206, 13.8.2008., 12. lpp.