Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0506

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem  /* COM/2009/0506 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.9.2009COM(2009) 506 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiemPASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regulā (EK) Nr. 43/2009 2009. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.Tā kā ar Padomes Regulu (EK) Nr. [..]/2009 konkrētas kuģu grupas ir izslēgtas no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma, ir jākoriģē maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas attiecīgajām dalībvalstīm iedalīta Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIa pielikumā.Šā priekšlikuma mērķis ir izdarīt vajadzīgos grozījumus Regulā (EK) Nr. 43/2009.Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot darbu šajā zvejas sezonā.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[2], un jo īpaši tās 12. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009[3] 2009. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.(2) Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIa pielikumā ir izklāstīti noteikumi zvejas piepūles pārvaldībai saistībā ar mencas krājumu ilgtermiņa pārvaldības plāniem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1342/2008, un, konkrēti, minētā pielikuma 1. papildinājumā ir noteikta maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās, kura katrai dalībvalstij jāīsteno attiecīgajos apgabalos un ar attiecīgo grupu zvejas rīkiem. Ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[4] un kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. [..]/2009[5], ir jākoriģē Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIA pielikuma 1. papildinājumā noteiktā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle Vācijai, no b) apgabalā TR1 zvejas piepūles grupai iedalītās piepūles atvelkot 169 179 kilovatdienas un no d) apgabalā iedalītās piepūles — 9295 kilovatdienas, Francijai, no d) apgabalā TR1 zvejas piepūles grupai iedalītās piepūles atvelkot 1 569 719 kilovatdienas un no GN1 zvejas piepūles grupai iedalītās piepūles — 96 903 kilovatdienas, un Spānijai, no LL zvejas piepūles grupai d) apgabalā iedalītās piepūles atvelkot 1 402 142 kilovatdienas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. [..]/2009 piemērošanu ar atpakaļejošu spēku no 2009. gada 1. februāra, šie pielāgojumi jāpiemēro no tās pašas dienas.(3) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 43/2009.(4) Lai attiecīgajiem zvejniekiem nodrošinātu noteiktību un ļautu viņiem pēc iespējas drīzāk plānot darbu šajā zvejas sezonā, izņēmuma kārtā nav jāpiemēro sešu nedēļu termiņš, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 43/2009Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIA pielikuma 1. papildinājumu groza šādi.1) Papildinājuma b) tabulā sleju, kas attiecas uz Vāciju, aizstāj ar šādu sleju:DE |2 057 354 |600 089 |3 501 |29 822 |1 893 044 |227 773 |516 |0 |2) Papildinājuma d) tabulāa) sleju, kas attiecas uz Vāciju, aizstāj ar šādu sleju:DE |15780 |0 |0 |0 |0 |35531 |0 |0 |b) sleju, kas attiecas uz Franciju, aizstāj ar šādu sleju:FR |1 128 383 |5 881 |0 |506 |11 692 |0 |0 |54 917 |c) sleju, kas attiecas uz Spāniju, aizstāj ar šādu sleju:ES |0 |0 |0 |0 |0 |13 836 |0 |0 |2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2009. gada 1. februāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —. priekšsēdētājs [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.[3] OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.[4] OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.[5] OV L […], […].[…].2009., […]. lpp.


				|

		52014PC0386

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu /* COM/2014/0386 final - 2014/0197 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
ES politika attiecībā uz
Rietumbalkānu valstīm ir noteikta saskaņā ar
stabilizācijas un asociācijas procesu, ko Eiropas Komisija sāka 1999. gada
maijā. Lisabonas sanāksmē, kas notika 2000. gada
23. un 24. martā, Eiropadome secināja, ka pirms
Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu slēgšanas ar
Rietumbalkānu valstīm būtu jāveic asimetriska
tirdzniecības liberalizācija. Asimetriska tirdzniecības
liberalizācija ir paredzēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009,
ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām
valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar
Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu. Regulu
(EK) Nr. 1215/2009 piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim.
Kopš stabilizācijas un asociācijas
procesa sākšanas ir noslēgti Stabilizācijas un asociācijas
nolīgumi starp Savienību un visām iesaistītajām
Rietumbalkānu valstīm, izņemot Bosniju un Hercegovinu un Kosovu[1]. Bosnija un Hercegovina 2003. gadā tika atzīta par
ES potenciālo kandidātvalsti, un 2008. gadā tā
parakstīja Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu,
piekrītot ES dalības nosacījumiem. Kopš tā laika,
kamēr būs pabeigts Stabilizācijas un asociācijas
nolīguma ratifikācijas process, Bosnijai un Hercegovinai tiek
piemērots pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar
tirdzniecību saistītiem jautājumiem.
Ņemot vērā starp Savienību
un visām stabilizācijas un asociācijas procesā
iesaistītajām valstīm izveidoto uz līgumiem balstīto
režīmu ietvaros paredzētās tarifu liberalizācijas
atšķirīgās darbības jomas un saskaņā ar Regulu
(EK) Nr. 1215/2009 piešķirtās preferences, tiek ierosināts
pagarināt Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības termiņu
līdz 2020. gada 31. decembrim, lai valstīm, kuras izmanto
ārkārtas tirdzniecības pasākumus, un Eiropas Savienībai
dotu pietiekami daudz laika preferences, kas piešķirtas saskaņā
ar Regulu (EK) Nr. 1215/2009, vajadzības gadījumā
pielāgot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumos
paredzētajām. Pēc Eiropas
Savienības 2013. gada 1. jūlija paplašināšanās
Bosnija un Hercegovina vēl nav piekritusi pielāgot tirdzniecības
koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar pagaidu nolīgumu, lai
ņemtu vērā preferenciālo tradicionālo
tirdzniecību starp Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu
Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN) ietvaros.
Ja Bosnija un Hercegovina un Eiropas Savienība nespētu vienoties par
tirdzniecības koncesiju pielāgošanu, preferences, kas Bosnijai un
Hercegovinai piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1215/2009,
būtu jāaptur no 2016. gada 1. janvāra. Tiklīdz
Bosnija un Hercegovina un Eiropas Savienība būs parakstījušas un
provizoriski piemērojušas vienošanos par tirdzniecības koncesiju
pielāgošanu pagaidu nolīgumā, minētās preferences tiks
atjaunotas.
Līguma par Eiropas
Savienību 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka
Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks
ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un
paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā
pasaulē, ieskaitot demokrātiju, tiesiskumu, universālu un
nedalāmu cilvēktiesību un pamatbrīvību principu un
cilvēka cieņas neaizskaramību. Eiropas
Savienībai ir jāievēro un jāveicina šie principi arī
savā ārējā darbībā, cita starpā,
kopējā tirdzniecības politikā. Regula (EK) Nr. 1215/2009
neparedz iespēju uz laiku apturēt ārkārtas
tirdzniecības pasākumu piešķiršanu gadījumos, kad šo
pasākumu izmantotāji nopietni un sistemātiski pārkāpj
cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus. Ir lietderīgi ieviest šādu iespēju,
lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kādā no valstīm un
teritorijām, kuras piedalās Eiropas Savienības
stabilizācijas un asociācijas procesā vai ir ar to
saistītas, nopietni un sistemātiski tiek pārkāpti
cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipi, var ātri
rīkoties.
Tiek iekļauts arī tehnisks
pielāgojums attiecībā uz Melnkalnes piekļuvi papildu
vispārējai kvotai vīna importam.
2.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šā priekšlikuma juridiskais pamats
ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 2. punkts.
3.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ierosinātā regula nerada
papildu izmaksas ES budžetā. No 2015. līdz 2020. gadam
nebūs papildu tarifu ieņēmumu zaudējumu saistībā
ar produktiem, kuru izcelsmes vieta ir kādā no pašreizējām
saņēmējvalstīm. Hipotētiski ieņēmumi, ko varētu
gūt no eksporta nākotnē, netiek uzskatīti par tarifu
ieņēmumu zaudējumu.
2014/0197 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009,
ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām
valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar
Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un
aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Padomes Regula (EK) Nr. 1215/2009[2]
paredz asimetrisku tirdzniecības liberalizāciju starp Savienību
un Rietumbalkānu valstīm un attiecīgajām teritorijām,
līdz 2015. gada 31. decembrim piešķirot gandrīz visiem
minēto valstu un teritoriju produktiem ārkārtas neierobežotu
beznodokļu piekļuvi Savienības tirgum.
(2)       Regula (EK) Nr. 1215/2009
neparedz iespēju uz laiku apturēt ārkārtas
tirdzniecības pasākumu piešķiršanu gadījumos, kad šo
pasākumu izmantotāji nopietni un sistemātiski pārkāpj
cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipus. Ir
lietderīgi ieviest šādu iespēju, lai nodrošinātu, ka
gadījumos, kad kādā no valstīm un teritorijām, kuras
piedalās Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas
procesā vai ir ar to saistītas, nopietni un sistemātiski tiek
pārkāpti cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma
pamatprincipi, var ātri rīkoties.
(3)       Ņemot vērā
starp Savienību un visām stabilizācijas un asociācijas
procesā iesaistītajām valstīm izveidoto uz līgumiem
balstīto režīmu ietvaros paredzētās tarifu
liberalizācijas atšķirīgās darbības jomas un
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1215/2009 piešķirtās
preferences, tiek ierosināts pagarināt Regulas (EK) Nr. 1215/2009
piemērošanas termiņu līdz 2020. gada 31. decembrim,
lai valstīm, kuras izmanto ārkārtas tirdzniecības
pasākumus, un Eiropas Savienībai dotu pietiekami daudz laika
preferences, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1215/2009,
vajadzības gadījumā pielāgot Stabilizācijas un
asociācijas nolīgumos paredzētajām.
(4)       Regula (EK) Nr. 1215/2009
paredz vispārējo kvotu tāda vīna importam
Savienībā, ko klasificē ar kombinētās
nomenklatūras (KN) kodiem 220421 93-220421 98 un 220429 93-220429 98.
Minētā kvota ir pieejama visām Rietumbalkānu valstīm
vai teritorijām, izņemot Melnkalni, kad ir izsmeltas to
Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā noteiktās
atsevišķās kvotas vīnam. Ar Melnkalni noslēgtajā
Protokolā par vīnu ir ietverta tikai kvota vīnam, ko
klasificē ar KN kodiem ex 220410 un ex 220421, ko
šī valsts nav varējusi izpildīt. Tādējādi ir
kavēta Melnkalnes piekļuve beznodokļu vīna kvotai
produktiem, uz kuriem neattiecas ar šo valsti noslēgtais
Stabilizācijas un asociācijas nolīgums. Lai nodrošinātu
vienlīdzīgu attieksmi pret visām iesaistītajām
Rietumbalkānu valstīm un teritorijām, ir lietderīgi
paredzēt, ka arī Melnkalnei tiek nodrošināta piekļuve
vispārējai vīna kvotai produktiem, ko klasificē ar KN
kodu 220429, nenosakot, ka pilnībā jāizmanto
atsevišķā kvota.
(5)       Kopš stabilizācijas un
asociācijas procesa sākšanas ir noslēgti Stabilizācijas un
asociācijas nolīgumi ar visām iesaistītajām
Rietumbalkānu valstīm, izņemot Bosniju un Hercegovinu un Kosovu[3]. Padome 2013. gada
jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas par
Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu.
(6)       Bosnija un Hercegovina 2003. gadā
tika atzīta par Savienības potenciālo kandidātvalsti, un 2008. gada
16. jūnijā tā parakstīja Stabilizācijas un
asociācijas nolīgumu ("Stabilizācijas un asociācijas
nolīgums"), piekrītot nosacījumiem par dalību
Savienībā. Kopš tā laika, kamēr būs pabeigts
Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijas
process, Bosnijai un Hercegovinai tiek piemērots pagaidu nolīgums par
tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem[4] ("pagaidu
nolīgums").
(7)       Tomēr Bosnija un
Hercegovina vēl nav piekritusi pielāgot tirdzniecības
koncesijas, kas piešķirtas saskaņā ar pagaidu nolīgumu, lai
ņemtu vērā preferenciālo tradicionālo
tirdzniecību starp Horvātiju un Bosniju un Hercegovinu
Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN)
ietvaros. Gadījumā, ja līdz šīs regulas pieņemšanai
Eiropas Savienība un Bosnija un Hercegovina nebūs parakstījušas un
provizoriski piemērojušas vienošanos par Stabilizācijas un
asociācijas nolīgumā un pagaidu nolīgumā
paredzēto tirdzniecības koncesiju pielāgošanu, Bosnijai un
Hercegovinai piešķirtās preferences būtu jāaptur no 2016. gada
1. janvāra. Tiklīdz Bosnija un Hercegovina un Eiropas
Savienība būs parakstījušas un provizoriski piemērojušas
vienošanos par tirdzniecības koncesiju pielāgošanu pagaidu
nolīgumā, minētās preferences būtu jāatjauno,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK)
Nr. 1215/2009 groza šādi.
1)           Regulas 2. panta 1. punktam
pievieno šādu d) apakšpunktu:
"d) valstīm un teritorijām, kas
minētas 1. pantā, ir jāatturas no iesaistīšanās
nopietnos un sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumos,
tostarp attiecībā uz galvenajām darba tiesībām un
demokrātijas un tiesiskuma pamatprincipiem.";
2)           Regulas 12. panta otro un trešo
teikumu aizstāj ar šādu:
"To piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim."
3)           Regulas I pielikumā 5. zemsvītras
piezīmi aizstāj ar šādu tekstu:
"(5)
Lai par Melnkalnes izcelsmes vīnu varētu saņemt
vispārējo tarifu kvotu attiecībā uz produktiem, ko
klasificē ar KN kodu 220421, iepriekš jābūt izsmeltai
atsevišķajai tarifu kvotai, kas paredzēta ar Melnkalni
noslēgtajā Papildprotokolā par vīnu. Šī atsevišķā tarifu kvota ir
atvērta ar kārtas numuru 09.1514."
2. pants
Regulas (EK) Nr. 1215/2009
piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu aptur no 2016. gada
1. janvāra.
3. pants
1.           Neatkarīgi no 2. panta
Regulas (EK) Nr. 1215/2009 piemērošanu attiecībā uz Bosniju
un Hercegovinu neaptur, ja pirms 2016. gada 1. janvāra Eiropas
Savienība un Bosnija un Hercegovina paraksta un provizoriski piemēro
vienošanos par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un pagaidu
nolīguma pielāgošanu, lai ņemtu vērā Horvātijas
pievienošanos Eiropas Savienībai.
2.           Ja šā panta 1. punktā
minētā vienošanās netiek parakstīta un provizoriski
piemērota pirms 2016. gada 1. janvāra, Regulu (EK)
Nr. 1215/2009 attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu atsāk
piemērot no dienas, kad šāda vienošanās tiek parakstīta un
provizoriski piemērota.
3.           Komisija publicē
paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, tiklīdz ir parakstīta 1. punktā
minētā vienošanās.
4. pants
Šī regula stājas spēkā
septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                        Padomes
vārdā–
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un
atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas
atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.
[2]               Padomes Regula (EK) Nr. 1215/2009 (2009. gada 30. novembris),
ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām
valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar
Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu (OV
L 328, 15.12.2009., 1. lpp.).
[3]               Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un
atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas
atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.
[4]               Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar
tirdzniecību saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no
vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (OV L 233, 30.8.2008.,
6. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0426

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam  /* COM/2009/0426 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.8.2009COM(2009) 426 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importamPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2008. gada 12. jūnijā sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas jāpiemēro konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. Izmeklēšanā pārbaudīja dempingu, ciktāl tas attiecās uz pieprasījuma iesniedzēju Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited. Patlaban šim ražotājam eksportētājam piemēro antidempinga maksājumu 27,7 % apmērā. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst pieciem tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas kritērijiem. Tāpēc tā individuālo dempinga starpību aprēķināja, izmantojot uzņēmuma sniegtās ziņas. Uz šā pamata tika konstatēts, ka dempinga starpība ir 17,2 %. Turklāt tika secināts, ka pašreizējās izmeklēšanas periodā konstatētie apstākļi bija ilglaicīgi. Tāpēc Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas jāpublicē ne vēlāk kā 2009. gada 11. septembrī, lai antidempinga maksājumu, kas piemērojams konkrētu magnēzija ķieģeļu importam no pieprasījuma iesniedzēja, izmainītu uz 14,4 %. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |4. Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005[2] (“sākotnējā regula”) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam. Pasākums ir procentuālā maksājuma likme 39,9 % apmērā, izņemot sešus sākotnējā regulā īpaši minētus uzņēmumus, uz kuriem attiecas individuālās maksājuma likmes.2. Pārskatīšanas pieprasījums(2) Komisija 2008. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (“ DSRM ” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama DSRM izgatavotiem ražojumiem, ir 27,7 %.(3) Pieprasījuma iesniedzējs starpposma pārskatīšanas pieprasījumā apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi, kuru rezultātā tika noteikts pasākums, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka salīdzinot tā iekšzemes tirgus pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas ar eksporta cenām uz Kopienu, redzams, ka dempinga starpība ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc tas apgalvoja, ka vairs nav nepieciešams piemērot pasākumu pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu. Pieprasījuma iesniedzējs īpaši sniedza pirmšķietamus pierādījumus par to, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas kritērijiem.3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana(4) Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar DSRM . Komisija 2008. gada 12. jūnijā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [3] publicēja paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu un sāka izmeklēšanu.4. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums(5) Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aplūkotais ražojums, proti, ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros vismaz 80 % no magnija savienojumiem ir MgO, kas satur vai nesatur magnezītu, un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), uz kuru patlaban attiecas KN kodi ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 un ex 6815 99 90 ( TARIC kodi 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 un 6815 99 90 20).(6) Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšējā tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Kopienu, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod ASV, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.5. Personas, uz kurām attiecas procedūra(7) Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.(8) Uzņēmumam DSRM un tā saistītajiem uzņēmumiem nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu, un tie visi noteiktajos termiņos atbildēja. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes veikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:a) ĶTR:-  Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (pieprasījuma iesniedzējs), Dashiqiao, Liaoning Province ,b) Itālijā:-  Duferco Commerciale S.p.A., Genova ,c) Francijā:-  Duferco, Aubervilliers ,d) Šveicē:-  Duferco SA, Lugano .5. Izmeklēšanas periods(9) Dempinga izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)(10) Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās, kas skar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem bija konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:-  lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,-  uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām,-  nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas,-  likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,-  valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.(11) Pieprasījuma iesniedzējs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā iesniedza pienācīgi aizpildītu TER pieprasījuma veidlapu. Pēc tam tajā sniegtā informācija un ziņas tika pārbaudītas izmeklēšanā uz vietas.(12) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā DSRM pieņēma lēmumus par uzņēmējdarbību bez valsts iejaukšanās vai bez izkropļojumiem, kas saistīti ar apstākļiem, kuros nav tirgus ekonomikas. Uz DSRM attiecas Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumu bez jebkādām atkāpēm. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa.(13) Ievērojot iepriekšminētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER.(14) Kopienas ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm bija dota iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem saistībā ar TER. Pēc tam pieprasījuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare iesniedza piezīmes.(15) Kopienas ražošanas nozare iebilda, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pirmajam kritērijam, jo dažādo eksporta ierobežojumu dēļ, ko Ķīnas valdība bija piemērojusi galvenajam izejmateriālam, no kura tika izgatavots attiecīgais ražojums, nepareizi bija atspoguļotas izejmateriāla cenas iekšzemes tirgū. Tādējādi Ķīnas magnēzija ķieģeļu ražotāji izejmateriālu var iegūt ar labākiem nosacījumiem salīdzinājumā ar konkurentiem citās valstīs.(16) Pārbaudot šo apgalvojumu, tika izpētītas galvenā izejmateriāla – magnēzija iegādes cenas, ko maksāja DSRM , un biržā kotētās Ķīnas magnēzija cenas (avots: Price Watch/Industrial minerals ), ko bija sniegusi Kopienas ražošanas nozare. No salīdzinājuma bija redzams, ka cenu atšķirību IP nevarēja uzskatīt par ievērojamu. Turklāt izmeklēšanā varēja pārbaudīt, vai DSRM bija varējis brīvi iegādāties magnēziju no dažādiem piegādātājiem, un vai cenas tika saskaņotas bez valsts iejaukšanās. Uz šā pamata ir skaidrs, ka nepareizi atspoguļotās izejmateriāla cenas izmeklēšanas periodā būtiski neietekmēja šo konkrēto uzņēmumu.(17) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka uzņēmumam DSRM ir jāpiešķir TER.2. Normālā vērtība(18) Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai DSRM līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no atbilstošo pārdevumu kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visi DSRM pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti reprezentatīvos apjomos.(19) Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus DSRM pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem.(20) Par katru ražojuma veidu, kuru DSRM bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Kopienu pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdevumi iekšzemes tirgū tikuši veikti reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida pārdevumu kopējā apjoma, kas bija eksportēts uz Kopienu.(21) Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdevumus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, kas IP laikā veikti neatkarīgiem pircējiem.(22) Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP laikā veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.(23) Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP laikā veikti iekšzemes tirgū.(24) Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko DSRM bija pārdevis iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu DSRM izgatavotā līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē.3. Eksporta cena(25) Visi DSRM pārdevumi eksportam uz Kopienu tika veikti, izmantojot saistītos uzņēmumus Kopienā vai Šveicē, tāpēc ražotāja eksporta cena bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētos ražojumus pirmo reizi tālāk pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, to pienācīgi koriģējot, lai iekļautu visas no importēšanas līdz tālākpārdošanai radušās izmaksas un samērīgu PVA un peļņas normu. Šajā ziņā izmantoja saistīto importētāju PVA izmaksas.(26) Lai šim mērķim izmantotu saprātīgu importētāja peļņu, tā kā nebija datu no nesaistītiem importētājiem un pašreizējā starpposma pārskatīšanā tiek pārbaudīts tikai dempings attiecībā uz vienu uzņēmumu, peļņas normu noteica, izmantojot sākotnējā izmeklēšanā reģistrēto nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās, peļņu.(27) Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībai DSRM apgalvoja, ka PVA attiecība, kas izmantota, veidojot eksporta cenu vienam no saistītajiem importētājiem, neatspoguļoja realitāti, jo tā bija aprēķināta kā kopējā apgrozījuma attiecība, neņemot vērā faktu, ka šis uzņēmums lielāko daļu pārdevumu veicis, saņemot komisiju, un apgrozījumā ietverta tikai komisijas summa.(28) Tādēļ Komisija pārskatīja pierādījumus, kas savākti šā saistītā importētāja uzņēmuma pārbaudē. Pamatojoties uz šo, DSRM pretenzija tika atzīta par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta šā saistītā importētāja PVA attiecība, ko izmantoja, lai aprēķinātu salikto eksporta cenu. Pārskatītā PVA attiecība tika uzskatīta par atbilstīgu secinājumiem attiecībā uz citiem saistītajiem importētājiem.4. Salīdzinājums(29) Vidējo normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī un vienādā netiešo nodokļu līmenī. Lai nodrošinātu patiesu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri saskaņā ar iesniegto un pierādīto informāciju ietekmēja cenas un to salīdzināmību. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un faktiski samaksātie antidempinga maksājumi.(30) Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka par eksporta pārdevumiem samaksātais PVN netika atmaksāts (pat ne daļēji, kā tas notika sākotnējā izmeklēšanā). Tādēļ informācijā, kas pieprasījuma iesniedzējam sniegta saskaņā ar pamatregulas 20. pantu, bija norādīts, ka gan eksporta cenu, gan normālo vērtību noteiks, ņemot vērā samaksāto vai maksājamo PVN. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka šāda metode būtu pretlikumīga. Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja argumentiem var minēt sekojošo.(31) Pirmkārt, attiecībā uz argumentu, ka sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota cita metodika (proti, PVN atskaitīšana gan no normālās vērtības, gan no eksporta cenas), ir jāuzsver, ka apstākļi, ko piemēroja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (“PIP”) atšķiras no tiem, ko piemēroja sākotnējās izmeklēšanas periodā. Sākotnējās izmeklēšanas periodā saskaņā ar iepriekš minēto PVN tika daļēji atmaksāts, kā dēļ bija nepieciešams veikt korekcijas atbilstīgi 2. panta 10. punktam, savukārt pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta pārdevumu PVN netika atmaksāts. Tādēļ nebija nepieciešamas nekādas PVN korekcijas ne attiecībā uz eksporta cenu, ne attiecībā uz normālo vērtību. Pat tad, ja to varētu kvalificēt kā metodikas maiņu, šī pieeja ir pamatota ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, jo apstākļi ir mainījušies.(32) Otrs pieprasījuma iesniedzēja arguments ir tāds, ka šajā pārskatīšanā izmantotā metode mākslīgi palielinātu dempinga starpību. Šim argumentam nevar piekrist. Izmantotā metode ir neitrāla. Tai ir tāda pati ietekme arī tad, ja, piemēram, uzņēmums konkrētus produktus vai darījumus pārdod Kopienai par tādu eksporta cenu, kas nerada dempingu. Citiem vārdiem sakot, pat pieņemot, ka PVN iekļaušana vienādojuma abās pusēs palielinātu atšķirības starp abiem elementiem, tas notiktu arī gadījumos, kad nav dempinga.5. Dempinga starpība(33) Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings.(34) Tika konstatēts, ka DSRM dempinga starpība, kas izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu samaksas, ir 14,4 %.C. APSTĀKĻU MAIŅAS ILGLAICĪGUMS(35) Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.(36) Šajā ziņā jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzņēmumam DSRM nepiešķīra TER, jo tā uzskaite neatbilda starptautiski pieņemtajiem uzskaites principiem un SGS. Tomēr tam piešķīra atsevišķo režīmu.(37) Kopš sākotnējās izmeklēšanas 2006. gada 8. decembrī DSRM kļuva par Ķīnas un ārvalstu kopuzņēmumu, kurā ārvalstu akcionārs bija Duferco grupa, kam piederēja 25 % akciju. Pašreizējā izmeklēšana liecināja, ka šī akcionāru maiņa bija par pamatu būtiskām pārmaiņām DSRM vadībā un grāmatvedības praksē. Uzņēmums DSRM iegādājās Duferco tehnoloģisko kompetenci un atbalstu vadības grāmatvedības un finanšu kontroles jomā un kļuva par Duferco starptautiskā tirdzniecības tīkla daļu. Turklāt izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecina, ka pieprasījuma iesniedzēja korporatīvās struktūras pārmaiņas ir ilglaicīgas.(38) Sākotnējā izmeklēšanā normālo vērtību noteica, izmantojot analogās valsts datus, savukārt pašreizējā izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie dati liecināja, ka uzņēmumam DSRM var piešķirt TER, tāpēc dempingu varēja aprēķināt, izmantojot šā uzņēmuma sniegtos datus. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.(39) Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādēļ jāsecina, ka pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām.D. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI(40) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, antidempinga maksājums, kas piemērojams attiecīgā ražojuma importam no DSRM , ir jānosaka 14,4 % apmērā.(41) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1659/2005, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes attiecīgos gadījumos tika ņemtas vērā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 1659/2005 1. panta 2. punkta tabulu attiecībā uz Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd. groza šādi:Ražotājs | Antidempinga maksājums | TARIC papildkods |Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ĶTR | 14,4 % | A638 |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 267, 12.10.2005., 1. lpp.[3] OV C 146, 12.6.2008., 30. lpp.


Avis juridique important

|

52004PC0678

Priekšlikums Padomes regulaI ar kuru uzliek galigo antidempinga maksajumu un galigi iekase pagaidu maksajumu Kinas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplakšna importam  /* COM/2004/0678 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI ar kuru uzliek galigo antidempinga maksajumu un galigi iekase pagaidu maksajumu Kinas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplakšna importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS2003. gada 19. augustā Komisija uzsāka antidempinga izmeklēsanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplāksņu eksportu uz Kopienu.Izmeklēsanā tika konstatēts dempings, kas radījis zaudējumus, un līdz ar to Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 988/2004 aplika so importu ar pagaidu antidempinga maksājumiem.Pievienotais Padomes Regulas priekslikums ir balstīts uz galīgiem konstatējumiem par dempingu, kaitējumu, tā cēloņiem un Kopienas interesēm, kas apstiprināja pagaidu konstatējumus, ieviesot dazas izmaiņas attiecībā uz dempinga starpības aprēķināsanu.Tādēļ ir izteikts priekslikums, ka Padomei jāpieņem Regulai pievienotais priekslikums, kurs jāpublicē ,Oficiālajā Vēstnesī" ne vēlāk kā 2004. gada 18. novembrī.Priekšlikums PADOMES REGULAI ar kuru uzliek galigo antidempinga maksajumu un galigi iekase pagaidu maksajumu Kinas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplakšna importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā 1995. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis  [1] (,pamatregula"), un jo īpasi tās 9. pantu,[1]  OV L 56, 6.3.1996., 1.lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).ņemot vērā Komisijas priekslikumu, kas tika iesniegts pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PAGAIDU PASĀKUMI(1) Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 988/2004  [2] (,pagaidu regula") ir uzlikusi pagaidu antidempinga maksājumus okoume saplāksņa importam, definēts kā saplāksnis, kas sastāv tikai un vienīgi no koka loksnēm, kur katra kārta nav biezāka par 6 mm ar vismaz vienu ārējo okoume kārtu, kas atbilst KN kodam ex 4412 13 10, kura izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika (ĶTR).[2]  OV L 181, 18.5.2004., 5. lpp.(2) Tiek atgādināts, ka izmeklēsana par dempingu un tā radītajiem zaudējumiem ietver laika posmu no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam (,izmeklēsanas periods" vai ,IP"). Ar radīto zaudējumu analīzi saistīto tendenču pārbaude tika veikta laika posmā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigu posmam (,aplūkotais laikposms").B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA(3) Pēc ĶTR izcelsmes okoume saplāksņu apliksanas ar pagaidu antidempinga maksājumu dazas ieinteresētās puses rakstveidā iesniedza komentārus. Pusēm pēc to pieprasījuma tika arī piesķirta iespēja tikt uzklausītām mutiski.(4) Komisija turpināja meklēt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciesamu tās galīgo slēdzienu izdarīsanā. Pēc pagaidu pasākumu ieviesanas Ekol Kontraplak, Taskopru, Turcija, telpās tika veikta pārbaude uz vietas, ņemot vērā faktu, ka Turcija tika uzskatīta par iespējamo analogo valsti normālvērtības noteiksanai.(5) Visas puses tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt galīgu antidempinga maksājumu ieviesanu un galīgās summas iekasēsanu pagaidu maksājumu veidā. Pēc sā paziņojuma pusēm tika noteikts arī termiņs, kurā tās varēja izteikt savas piezīmes.(6) Pusu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas un, ja bija nepieciesams, slēdzieni tika attiecīgi mainīti.C. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS1. Attiecīgais produkts(7) Attiecīgais produkts ir ĶTR izcelsmes saplāksnis, kurs sastāv tikai un vienīgi no koka loksnēm, kur katra kārta nav biezāka par 6 mm, ar vismaz vienu ārējo okoume kārtu, kas pasreiz tiek klasificēts ar KN kodu ex 4412 13 10. Šī definīcija attiecas gan uz saplāksni, kas izgatavots tikai no okoume (,viendabīgais okoume"), gan saplāksni, kam viena vai divas ārējās plaknes ir izgatavotas no okoume (,plaknes okoume"), bet ieksējie slāņi ir izgatavoti no citām koku sķirnēm.(8) Vairāki importētāji apgalvoja, ka viendabīgo okoume un plaknes okoume nevar uzskatīt par vienu un to pasu produktu, jo ieksējo slāņu sastāvs būtiski ietekmē saplāksņa īpasības. Piedevām tiek apgalvots, ka siem produktiem ir būtiska atsķirība to pielietosanas un cenas ziņā.(9) Jau izmeklēsanas sākumā tika konstatēts, ka tiek razots daudz dazādu veidu okoume saplāksņu un ka tiem ir plasa spektra pielietosanas iespējas celtniecības, mēbeļu, transporta un citās nozarēs. Daziem pielietojumiem vajadzīgs konkrēts okoume saplāksnis, bet citos var izmanot dazāda veida saplāksņus, kas viens otru var aizstāt. Visbūtiskākā okoume koka īpasība tomēr ir tā, ka tas var tikt nolobīts ļoti lielos finieros bez mezgliem vai citiem defektiem, tādējādi ļaujot razot finieri ar labu apdari un viendabīgu bezsuvju virsmu. Tas nozīmē, ka okoume saplāksņa būtiskākās īpasības, kas padara to īpasu salīdzinājumā ar citiem saplāksņu veidiem, slēpjas tā virsējo (ārējo) slāņu izskatā.(10) Ieksējos saplāksņa slāņus var izgatavot no dazādām tropu vai mērena klimata koku sķirnēm. Razojot saplāksni pilnībā no tropu koka, okoume saplāksņu razotāji izmanto okoume pārsvarā ieksējos slāņos sakarā ar tam raksturīgo papildināmību razosanas procesā, nevis ar konkrētām okoume īpasībām salīdzinājumā ar citiem tropu kokmateriāliem. Ieksējos slāņos izmantotās koksnes vai koksņu veids nepārprotami ietekmē galīgā produkta izmaksas, tā īpasības un tā atbilstību konkrētiem pielietojumiem. Tomēr tiek uzskatīts, ka sos aspektus var adekvāti izskatīt, izmeklēsanā nosķirot dazādus produkta veidus tā, lai dempinga un zaudējumu noteiksanā salīdzinātu tikai identisku saplāksņu veidu cenas. Izmeklēsanā pielietotā produktu kodēsanas sistēma nosķir, cita starpā, vienveidīgo okoume no plaknes okoume. Līdz ar to apgalvojums, ka vienveidīgo okoume un plaknes okoume nevar uzskatīt par vienu un to pasu produktu, tika noraidīts.(11) Pagaidu regulā tika nolemts izmeklēsanā neiekļaut ar aizsargplēvi pārklātu okoume saplāksni pagaidu regulas 19. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Ar aizsargplēvi pārklāts okoume saplāksnis ir izgatavots no plakņu vai viendabīga okoume, ko sedz cita materiāla aizsargplēve. Kopienas razosanas nozare iebilda pret so produktu izslēgsanu, jo tie esot tā pasa tirgus produkti, kā pārējie okoume produkti. Tomēr, koka virsmas pārklāsana ar aizsargplēvi padara ieprieksminētās būtiskās īpasības, t.i., ārējo izskatu, daudz nenozīmīgāku. Līdz ar to ar aizsargplēvi pārklātam okoume saplāksnim nepiemīt tās pasas fiziskās un tehniskās īpasības, kā attiecīgajam produktam. Bez tam ar aizsargplēvi pārklāts okoume saplāksnis atsķirībā no attiecīgā produkta ir galvenokārt domāts vienam konkrētam pielietojumam, tas ir, betona liesanai. Līdz ar to sis arguments ir jānoraida.(12) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina secinājumus par attiecīgā produkta definīciju, kas ir izklāstīta pagaidu regulas 18. un 19. apsvērumā.2. Līdzīgais produkts(13) Vairākas puses ir izteikusās, ka pastāv vairākas atsķirības starp ĶTR razoto attiecīgo produktu un starp Kopienas razosanas nozares razoto un Kopienā pārdoto produktu tādā mērā, ka so produktu nevar uzskatīt par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. Konkrēti, tika apgalvots, ka:(a) Ķīnas razotāji eksportētāji pārdod plakņu okoume, turpretim Kopienas razosanas nozare pārdod viendabīgo okoume;(b) Ķīnas razotāji eksportētāji pārdod standarta 2440 x 1220 mm un 2500 x 1250 mm paneļa izmērus, turpretim Kopienas razosanas nozare pārdod tā dēvētos ,milzīgos'' izmērus 3100 x 1530 mm un 3100 x 1700 mm;(c) Ķīnas razotāji eksportētāji pārdod saplāksņus ieksējai apdarei, turpretim Kopienas razosanas nozare pārdod pret laika apstākļiem izturīgus saplāksņus vai ārējai apdarei domātus saplāksņus;(d) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu plātņu kvalitāte parasti ir zemāka (B/BB pret BB/CC kvalitāti);(e) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu plaknes ir plānākas par Kopienas razosanas nozarē razoto paneļu plaknēm (0.6 mm pret 1 mm);(f) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu ieksējo slāņu kvalitāte parasti ir zemāka;(g) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu līmes kvalitāte parasti ir zemāka.(14) Attiecībā uz 13. apsvēruma a) punktā līdz 13. apsvēruma c) punktā minētajām pirmajām trim īpasībām izmeklēsana ir parādījusi, ka Ķīnas razotāji eksportētāji, kā arī Kopienas razosanas nozare, ir pārdevusi gan viendabīgo, gan plakņu okoume gan ieksējai, gan ārējai apdarei, kā arī dazāda izmēra paneļus. Tā kā sīs īpasības parasti tiek uzrādītas pārdosanas dokumentācijā, tās ir iekļautas produktu kontroles numuros (PKN), lai aprēķinātu dempinga starpību un zaudējumu apmēru. Līdz ar to attiecībā uz sīm īpasībām tiek pilnībā ņemtas vērā jebkuras atsķirības un salīdzināti tiek tikai līdzīgi produkti.(15) Ceturtā īpasība, kas minēta 13. apsvēruma d) punktā, netika iekļauta PKN, jo tā nav minēta vairumā darījumu dokumentu, kas bija pieejami Komisijai izmeklēsanas laikā. Balstoties uz darījumiem, kuriem tika norādīta plātņu kvalitāte, tika atklāts, ka Ķīnas razotāji eksportētāji, kā arī Kopienas razosanas nozare, ir pārdevusi dazādu sķirņu plaknes, un netika konstatēts, ka Kopienas razosanas nozares līdzīgais produkts kvalitātes ziņā parasti būtu labāks par tādu pasu Ķīnas razotāju eksportētāju produktu.(16) Pēdējās trīs īpasības, kas minētas 13. apsvēruma e) līdz g) punktā, arī netika iekļautas PKN, jo tās neparādās vairumā darījumu datu. Tomēr tika atzīts, ka lielākajai daļai eksporta no ĶTR plaknes ir plānākas nekā tādiem pasiem Kopienas produktiem. Tāpat atsķirības līmējuma un ieksējo slāņu kvalitātē, kaut gan mainīgas, ir pietiekosi vispārinātas, lai tām būtu nozīme dazu pircēju uztverē, un tādēļ tās nedrīkst ignorēt. Tādējādi, kā izklāstīts pagaidu regulas 80. apsvērumā, aprēķinot cenas pazeminājumu un zaudējumu apjomu, sīs atsķirības tika pielāgotas.(17) Jāpiezīmē, ka ar sīm atsķirībām kvalitātē nepietiek, lai radītu pircējiem prieksstatu, ka attiecīgais produkts, ko eksportē ĶTR, ir pilnībā atsķirīgs produkts. Tiesi pretēji, izmeklēsanā tika konstatēti konkrēti gadījumi, kad dazi Kopienas tirgus pircēji, Kopienas razosanas nozares produktu vietā iepirka Ķīnas eksporta produktus.(18) Tādējādi tiek secināts, ka apgalvotās atsķirības starp attiecīgo produktu un Kopienas razosanas nozares razoto un Kopienā pārdoto produktu, ciktāl tās ir uzrādītas, ir pilnībā ņemtas vērā vai nu PKN, vai arī pielāgojumā. Tā kā sīs atsķirības jebkurā gadījumā nemaina faktu, ka attiecīgajam produktam un Kopienas razosanas nozarē razotajam un Kopienā pārdotajam produktam piemīt tās pasas pamatīpasības un pielietosanas iespējas, apgalvojums, ka attiecīgais produkts un Kopienas razosanas nozarē razotais un Kopienā pārdotais produkts nav līdzīgi, ir jānoraida.(19) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes par līdzīgo produktu, ar so apstiprina pagaidu regulas 20. apsvērumu.D. DEMPINGS1. Tirgus ekonomikas rezīms(20) Kāds razotājs eksportētājs, kuram netika piesķirts tirgus ekonomikas rezīms, paziņoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā komentārus, ko viņs bija iesniedzis pēc paziņojuma par Komisijas konstatējumiem. Tomēr viņa argumenti tika izskatīti un sīki iztirzāti pagaidu regulas 29. līdz 32. apsvērumā. Šī prasība līdz ar to tika noraidīta.(21) Cits razotājs eksportētājs, ko uzskatīja par boikotējosu, apgalvoja, ka tas esot sadarbojies ar Komisiju. Jāpiezīmē, ka sis pats arguments, kuru tas pats uzņēmums jau bija izteicis pēc paziņojuma par Komisijas slēdzieniem attiecībā uz tirgus ekonomikas rezīmu, tika īpasi apskatīts pagaidu regulas 33. līdz 35. apsvērumā. Tādēļ sī prasība tika noraidīta.(22) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 21. līdz 35. apsvērumu par tirgus ekonomikas rezīmu.2. Individuāls rezīms(23) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 36. līdz 40. apsvērumu par individuālo rezīmu.3. Normālvērtība3.1. Normālvērtības noteiksana razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojusies un kam piesķirts tirgus ekonomikas rezīms(24) Viens no razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tā papeles finiera iepirkuma izmaksu aprēķināsana, kā paskaidrots pagaidu regulas 49. apsvērumā, nav pareiza un ka dazas nodokļu atlaides, kuras, kā tiek apgalvots, ir saņemtas, iepērkot so finieri, būtu jāatskaita no sīm izmaksām. Pēc būtības sāda prasība ir jāpamato ar savlaicīgi iesniegtiem pārbaudāmiem pierādījumiem. Taču uzņēmums nespēja uzrādīt pietiekamus pierādījumus tam, ka PVN atmaksāsana tik tiesām ir notikusi, lai gan uzņēmumam tika lūgts to izdarīt tās telpās notiekosās izmeklēsanas laikā. Tādēļ sī prasība bija jānoraida.(25) Jāpiezīmē, ka pēc pagaidu regulas publicēsanas saistībā ar pārrakstīsanās kļūdām tika veiktas nelielas izmaiņas peļņas normas aprēķināsanā trīs razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam bija piesķirts tirgus ekonomikas rezīms. Tas radīja nelielas izmaiņas to normālvērtības aprēķināsanā.(26) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 41. līdz 51. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus par normālvērtības noteiksanu razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam piesķirts tirgus ekonomikas rezīms.3.2 Normālvērtības noteiksana visiem tiem razotājiem eksportētājiem, kuriem nav piesķirts tirgus ekonomikas rezīms(27) Maroka uz laiku tika izvēlēta par analogo tirgus ekonomikas treso valsti normālvērtības noteiksanai ĶTR. Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 56. apsvērumā, trīs razotāji eksportētāji ir iebildusi pret so izvēli.(28) Komisijas izmeklēsanā ir parādījies, ka Marokas vietējā tirgū, kur piedevām pastāv augsts ievedmuitas nodoklis, ir tikai viens razotājs. Līdz ar to tika nolemts izpētīt, vai var atrast piemērotāku analogo valsti. Turcija, kurā viens razotājs ir piekritis sadarboties ar Komisiju, bija paredzēta kā potenciālā alternatīvā analogā valsts.(29) Pēc pagaidu regulas publicēsanas no vairākiem importētājiem un vairākiem Ķīnas razotājiem eksportētājiem tika saņemtas piezīmes par sākotnējo Marokas izvēli. Viņi apgalvoja, ka izvēle par labu Marokai kā analogai tirgus ekonomikas tresajai valstij, nebija atbilstosa kvalitātes atsķirības dēļ, kā tiek apgalvots, starp Ķīnas razotāju izgatavotu okoume saplāksni un Marokā izgatavoto okoume saplāksni.(30) Tika konstatēts, ka Turcijas tirgū netiek piemērots augsts muitas nodoklis un ka vairāki konkurējosi izgatavotāji razo okoume saplāksņus. Piedevām izmeklēsanā vēlāk apstiprinājās, ka Turcijas razotāja, kas sadarbojās, pārdosanas apjoms bija ievērojams un pietiekosi reprezentatīva, lai noteiktu normālvērtību Ķīnas attiecīgā produkta eksportam. Līdz ar to tika nolemts izvēlēties Turciju par analogo valsti.(31) Lai noteiktu, vai pārdosanas apjomi Turcijas tirgū tiem produktiem, kas salīdzināmi ar Ķīnas eksportētāju Kopienā pārdotajiem produktiem, ir īstenoti parastajā tirdzniecības kārtībā, vietējā pārdosanas cena tika salīdzināta ar pilnajām razosanas izmaksām (t.i., razosanas izmaksām plus pārdosanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām). Tā kā vairums vietējā tirgū realizēto produktu tika pārdoti parastajā tirdzniecības kārtībā, normālvērtība tika noteikta, pamatojoties uz salīdzināmo produkta veidu cenu vietējā tirgū.(32) Normālvērtībai tika veikts fizisko atsķirību pielāgojums saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakspunktu, ņemot vērā atsķirības, kādas pastāv starp līmju veidiem, ko izmanto Turcijā pārdotajiem salīdzināmajiem produktiem un attiecīgajam produktam.4. Eksporta cena(33) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu atzinumu par eksporta cenas noteiksanu, kā izklāstīts pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā. Tomēr attiecībā uz eksporta cenas noteiksanu eksportētājiem, kuri nesadarbojas, ir veiktas sādas izmaiņas: tā vietā, lai par pamatu izmantotu ierobezotu pārdosanas apjomu, kā tas tiek darīts attiecībā uz razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam nav piesķirts tirgus ekonomikas rezīms, tika izmantots viss sā uzņēmuma pārdoto plakņu okoume apjoms, kas, balstoties uz pieejamo informāciju, kopumā bija reprezentatīvāks attiecībā uz lielu daudzumu Ķīnas eksporta produktu.5. Salīdzinājums(34) Kāds razotājs eksportētājs apgalvoja, ka transporta izmaksas esot pārmērīgi atskaitītas no pārdosanas, kas tikusi veikta uz FOB bāzes. Tomēr sī korekcija tika veikta tikai pēc tam, kad visa pārdosanas vērtība saskaņā ar metodi, par ko uzņēmums vienojās, tika konvertēta uz CIF bāzi. Tādēļ sis apgalvojums bija jānoraida.(35) Viens razotājs eksportētājs iebilda pret pielāgojumiem, kas tika veikti tā eksporta cenai, ņemot vērā atlikto atlaidi, kas tika piesķirta vienam no viņa tirgotājiem, kā izklāstīts pagaidu regulas 63. apsvērumā. Eksportētājs apgalvoja, ka sī atlaide, kā uzņēmums bija ziņojis, jau ir atspoguļota cenās. Tomēr izmeklēsanas laikā uzņēmums nevarēja uzrādīt, ka tas tā patiesām ir. Tādēļ sis apgalvojums bija jānoraida.(36) Viens razotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgo produktu eksportam vai pārdosanai vietējā tirgū viņs esot pārdevis dazādām pircēju kategorijām un ka uzņēmuma iesniegtie dati esot uzrādījusi konsekventas cenu atsķirības starp dazādu kategoriju pircējiem. Razotājs pieprasīja to pilnībā ņemt vērā, aprēķinot dempingu, izdarot pielāgojumus eksporta cenā par tirdzniecības līmeni, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakspunktu. Lai arī sis apgalvojums tika uzskatīts par pamatotu, eksportētāja pieprasītais pielāgojuma līmenis bija balstīts uz atsevisķu piemēru un netika uzskatīts par reprezentatīvu. Pēc cenas datu analīzes eksporta cenai tika noteikts un piemērots attiecīgs pielāgojuma līmenis.6. Dempinga starpības(37) Pēc dazu apgalvojumu akceptēsanas, kā izklāstīts ieprieks, un uzlabojot metodi un aprēķinu, proti, attiecībā uz analogās valsts izvēli, visbeidzot noteiktās dempinga starpības, kas izteikta kā CIF cenas līdz Kopienas robezai procentuālā daļa, bez nodokļa, ir:Uzņēmums  //   Dempinga starpībaNantong Zongyi Plywood Co., Ltd.  //   9,6%Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.  //   23,5%Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.  //   6,5%Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.  //   17,0%(38) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina valsts mēroga dempinga starpības aprēķināsanas metodi, kā izklāstīts pagaidu regulas 67. līdz 69. apsvērumā. Izmantojot Turciju kā analogu valsti, kā izklāstīts ieprieks 27. līdz 32. apsvērumā, tika noteikts jauns valsts mēroga dempinga līmenis 66,7% apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robezai bez nodokļa.E. KOPIENAS RAOŠANAS NOZARE(39) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu atzinumu par Kopienas razosanas nozari, kā izklāstīts pagaidu regulas 70. līdz 72. apsvērumā.F. ZAUDĒJUMI1. Kopienas patēriņs(40) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu atzinumu par Kopienas patēriņu, kā izklāstīts pamatregulas 74. un 75. apsvērumā.2. Imports no attiecīgās valsts(41) Lai analizētu cenu pazeminājumu, pagaidu regula pievienoja 10% pielāgojumu razotāju eksportētāju, kas sadarbojās, CIF cenai līdz Kopienas robezai. Šā pielāgojuma nolūks ir atbildēt par vispāratzīto, bet grūti aprēķināmo kvalitātes atsķirību starp Kopienas un Ķīnas okoume saplāksni. Šo pielāgojumu noteica uz sāda pamata. Komisijai pieejamā informācija par Ķīnas razotāju piedāvāto attiecīgo produktu, kura plakņu biezums ir 1 mm vai 0.6 mm, norāda, ka atsķirība plakņu biezumā varētu nozīmēt atsķirību cenā robezās no 3,5% līdz 5,5%. Ja nav tālākas skaitļu informācijas, var pamatoti pieņemt, ka 16. apsvērumā minētajiem pārējiem kvalitātes aspektiem, proti, līmēsanas un ieksējo slāņu kvalitātei, varētu būt salīdzinosi nozīmīga ietekme uz plaknes biezumu. Šo kvalitātes atsķirību ietekmes kopums tādējādi varētu atbilst cenas atsķirībai mērogā no 10% līdz 15%. Tomēr jāatgādina, ka augstāk minētās kvalitātes atsķirības nevar pārbaudīt uz atsevisķu darījumu pamata un maz iespējams, ka izmeklēsanas periodā tās tiks piemērotas visiem ĶTR eksporta produktiem. Drīzāk izmeklēsana ir parādījusi, ka Ķīnas razotāji eksportētāji piedāvā dazādas kvalitātes un īpasību produktus.(42) Viens importētājs iebilda, ka atbrīvojumam drīzāk jābūt 25%, nevis 10%, taču augstāko skaitli objektīvi nepamatoja. Šajos apstākļos nav nekāda iemesla, lai mainītu pagaidu regulā noteikto pieeju.(43) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 76. līdz 81. apsvērumā izdarītos secinājumus.5. Kopienas razosanas nozares stāvoklis(44) Divi razotāji eksportētāji apsaubīja importa zaudējumus radoso ietekmi, norādot, ka attiecīgajā periodā cenas ir saglabājusās diezgan stabilas ar nominālu 3% pieaugumu vai, faktiskā izteiksmē, nelielu samazināsanos. Tomēr jāatceras, ka pagaidu regulas 91. apsvērumā norādītās vidējās cenas attiecas uz veselu virkni dazāda veida produktu, no kuriem lētākie produktu veidi ir visvairāk cietusi no Ķīnas eksporta produktu ietekmes. Pat ja so lētāko produktu cenas sajā periodā pazeminājās, jo to relatīvā daļa produktu klāstā arī pazeminājās, kopējai cenai par kubikmetru nebūtu obligāti jāsamazinās. Šī pārbīde Kopienas razotāju produktu klāstā jau tika norādīta pagaidu regulas 91. apsvērumā. Bez tam laikā, kad Ķīnas eksporta produkti ieplūda Kopienas tirgū, Kopienas razosanas nozare atkopās no lejupslīdes, ko raksturoja salīdzinosi zema pārdosanas peļņa. Šādos apstākļos Kopienas razosanas nozarei gandrīz nebija iespējams konkurēt, pielietojot cenu pazeminājumu, un imports galvenokārt radīja zaudējumus tā lielā apjoma dēļ, kā izklāstīts pagaidu regulas 85. līdz 90. apsvērumā. Tādēļ sis apgalvojums ir jānoraida.(45) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 82. līdz 99. apsvērumā izdarītos secinājumus.6. Secinājums par zaudējumiem(46) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes par apgalvojumiem attiecībā uz zaudējumiem, ar so apstiprina pagaidu regulas 100. līdz 102. apsvērumā izdarītos secinājumus.F. CĒLOŅSAKARĪBA(47) Divi eksportētāji izteicās, ka Kopienas razosanas nozares vidējo vienību izmaksu pieaugums attiecīgajā periodā bija būtisks faktors, kādēļ pasliktinājās Kopienas razosanas nozares rentabilitāte, līdz cēloņsaisu sarausanai starp dempingu un zaudējumiem. Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, paraugā iekļauto Kopienas eksportētāju izmaksu pieaugums atbilst vispārējam Kopienas izmaksu un cenu pieaugumam. Šāda veida izmaksu pieaugums kā tāds, piemēram, izejmateriālu cenu pieaugums, neatspoguļo ārējo faktoru, ar kuru sī razosanas nozare nevarētu tikt galā normālos ekonomiskos apstākļos un jo īpasi, ja nebūtu jūtams importa par dempinga cenām milzīgais spiediens uz cenām. Bez tam vismaz daļu no novērotā vidējo izmaksu pieauguma var attiecināt uz mazāku razosanas jaudas izmantosanu un uz pāreju uz dārgākiem produktiem, kuri savukārt ir saistīti ar importa par dempinga cenām radīto konkurenci. Tādēļ so argumentu nevar pieņemt.(48) Attiecībā uz iespējamo treso valstu, izņemot ĶTR, izcelsmes importa produktu ietekmi, pagaidu regulas 109. apsvērumā minēts, ka citu lielāko eksportētāju, tādu kā Gabonas un Marokas eksportētāju, vidējās cenas ir aptuveni par 50% augstākas nekā ĶTR cenas un līdz ar to nevar tikt uzskatītas par izsķiroso faktoru zaudējumu radīsanā Kopienas razosanas nozarei. Viens importētājs norādīja, ka so divu valstu eksporta produkti pilnībā vai pārsvarā ir viendabīgs okoume, turpretim vairums ĶTR eksporta produktu ir plaknes okoume, kurs pēc būtības ir lētāks. Lai arī sī piezīme, iespējams, ir pareiza, cenu atsķirība starp viendabīgu un plakņu okoume, kas, kā izmeklēsanā ir atklājies, ir aptuveni 15%, nerada augstāk minēto 50% cenu atsķirību. Bez tam pagaidu regulā minētie secinājumi par to, ka so valstu tirgus daļas ir daudz mazākas par ĶTR tirgus daļu un ka to eksporta apjoms un cenas attiecīgajā periodā ir saglabājusās relatīvi stabilas, paliek spēkā. Tādēļ augstāk minētā piezīme nepadara par spēkā neesosu secinājumu, ka imports no sīm tresajām valstīm nav izraisījis konkurējosu spiedienu uz Kopienas razosanas nozari tādā mērā, kā to ir izraisījis imports no ĶTR, un ka tas nav bijis noteicosais iemesls zaudējumus radosajā situācijā Kopienas razosanas nozarei.(49) Tie pasi eksportētāji iebilda, ka Kopienas razosanas nozares eksporta apjoma samazināsanās, kas minēta pagaidu regulas 111. apsvērumā, nebija nenozīmīga un, pieskaitot to citiem faktoriem, kas nav saistīti ar Ķīnas eksporta produktiem, ir pamatā Kopienas razosanas nozares finansiālā stāvokļa lejupslīdei. Lai arī Kopienas razosanas nozares eksports patiesām samazinājās gandrīz par 2000 kubikmetriem 3,5 gados, kā paskaidrots pagaidu regulas 111. apsvērumā, so samazinājumus nevar salīdzināt ar Ķīnas eksporta ietekmi uz Kopienas tirgu, kas sasniedza vairāk nekā 80000 kubikmetrus 2,5 gados, laika posmā no 2000. gada līdz IP. Šis arguments līdz ar to ir noraidīts.(50) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes par cēloņsakarību, ar so apstiprina pagaidu regulas 103. līdz 117. apsvērumā izklāstīto atzinumu un secinājumus.G. KOPIENAS INTERESES(51) Divi eksportētāji iebilda, ka Komisija, izvērtējot Kopienas ieinteresētības aspektus, nav nodrosinājusi ekonomisko analīzi par to, kā pasākumi ietekmējusi lietotājus, tirgotājus un patērētājus. Vispirms jāpiezīmē, ka eksportētājiem Kopienas interesu izskatīsanas kontekstā nav statusa. Tomēr attiecībā uz strīda prieksmetu ir jāatgādina, ka neviens no lietotājiem, tirgotājiem vai patērētājiem nav sadarbojies izmeklēsanā vai izteicies procesa laikā un ka tādēļ Komisijas rīcībā nav nekādu konkrētu datu, lai noteiktu sādas ietekmes apjomu. Tādēļ so argumentu nevar akceptēt.(52) Viens importētājs tālāk apgalvoja, ka valsts mērogā piemērotais nodoklis 48,5% apmērā esot pārmērīgi augsts un ka ierobezotais okoume produktu piegādātāju skaits Eiropā radīs konkurences trūkumu Eiropā, radot zaudējumus lietotāju nozarēm. Kā minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā, antidempinga pasākumi ir paredzēti tikai vienādu iespēju atjaunosanai sajā tirgū un nevis konkurences izslēgsanai, kas jānodrosina, ņemot vērā dazādu razotāju un eksportējoso valstu skaitu bez Ķīnas. Tādēļ sis arguments jānoraida.(53) Tā kā nav saņemta nekāda cita jauna informācija par Kopienas interesēm, ar so apstiprina pagaidu regulas 118. un 127. apsvērumā minēto atzinumu un secinājumus.H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI1. Zaudējumu novērsana(54) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 128. līdz 132. apsvērumā izklāstīto zaudējumu likvidēsanas metodi.(55) Balstoties uz so metodi, ir aprēķināts zaudējumu likvidēsanas līmenis, lai noteiktu galīgi piemērojamos pasākumus.2. Nodokļu veids un apjoms(56) Ņemot vērā ieprieksminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jāpiemēro konstatētās dempinga starpības apmērā, jo visiem attiecīgajiem razotājiem eksportētājiem zaudējumu apjoms tika konstatēts lielāks par dempinga starpību.(57) Pamatojoties uz augstākminēto, galīgie maksājumi ir sādi:Uzņēmums  //  Dempinga starpībaNantong Zongyi Plywood Co., Ltd.  //  9,6%Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.  //  23.5%Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.  //  6,5%Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.  //  17,0%Valsts mēroga dempinga starpība  //  66,7%(58) Šajā Regulā minētās individuālo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pasreizējās izmeklēsanas secinājumiem. Tādēļ tās atspoguļo situāciju, kāda izmeklēsanas periodā tika konstatēta uzņēmumos. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams ,pārējiem uzņēmumiem") ir tādējādi piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam un produktiem, ko razojusi sie uzņēmumi, un līdz ar to razojusas minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie produkti, ko razojusi citi uzņēmumi un kuru nosaukums un adrese nav konkrēti minēta sīs regulas operatīvajā daļā, nevar gūt labumu no sīm likmēm, un uz tiem attiecina ,visiem pārējiem uzņēmumiem" piemēroto maksājumu likmi.(59) Jebkurs pieprasījums piemērot sīs individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai pēc jaunas produkcijas vai pārdosanas vienību ieviesanas, nekavējoties jāadresē Komisijai  [3], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpasi informāciju par jebkādām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar razosanu un vietējo un eksporta pārdosanu, piemēram, saistībā ar nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām razosanā vai pārdosanas vienībās. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājumu likmēm.[3]  Eiropas Komisija(60) Lai ievērojamā nesadarbosanās apjoma (80%) dēļ un saistībā ar lielo atsķirību maksājumu apmēros mazinātu likumu apiesanas risku, uzskata, ka sajā gadījumā ir nepieciesami īpasi nosacījumi, lai nodrosinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērosanu.(61) Šie īpasie nosacījumi ietver spēkā esosa, Regulas pielikumā noteiktajām prasībām atbilstosa faktūrrēķina uzrādīsanu dalībvalstu muitas iestādēm. Tikai importu, kam ir pievienots sāds faktūrrēķins, deklarē saskaņā ar attiecīgajam razotājam piemērotajiem Taric papildkodiem. Importam, kam nav pievienots sāds faktūrrēķins, piemēro antidempinga starpības maksājumu, ko piemēro visiem pārējiem eksportētājiem. Attiecīgajiem uzņēmumiem ir arī lūgts sniegt Komisijai regulārus ziņojumus, lai nodrosinātu pienācīgu so uzņēmumu okoume saplāksņa pārdosanas Kopienai pārbaudi. Gadījumos, kad ziņojumi nav iesniegti vai ja ziņojumi liecina, ka pasākumi nav pietiekami, lai likvidētu dempinga radīto zaudējumu ietekmi, tad saskaņā ar pamaregulas 11. panta 3. punktu var būt nepieciesams uzsākt starpposma pārskatu. Tajā, cita starpā, varētu pārbaudīt individuālo maksājumu likmju atcelsanas un tai sekojosas valsts mēroga maksājuma piemērosanas nepieciesamību.3. Saistības(62) Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemsanas un saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu viens Ķīnas Tautas Republikas razotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības. Tomēr minimālās eksporta cenas, ko uzņēmums bija gatavs piedāvāt par daziem produktiem, bija tādā līmenī, kas nelikvidēja dempinga zaudējumus izraisoso iedarbību. Šo piedāvājumu attiecīgi nevarēja pieņemt.4. Pagaidu maksājumu iekasēsana(63) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un ņemot vērā Kopienas razosanas nozarei radīto zaudējumu apjomu, tiek uzskatīts, ka ir nepieciesams galīgi iekasēt pagaidu antidempinga maksājuma veidā nodrosinātās summas, kas noteiktas pagaidu regulā, t.i. Regulā (EK) Nr. 988/2004, ja sī summa ir vienāda ar vai zemāka par pagaidu maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir augstāki par pagaidu maksājumiem, galīgi jāiekasē tikai pagaidu nodokļu veidā nodrosinātās summas.(64) Kā minēts 11. apsvērumā, ar aizsargplēvi pārklāts okoume saplāksnis nav ietverts izmeklēsanas darbības jomā. Ņemot vērā to, ka pagaidu regulas 1. panta 1. punktā nebija paredzēta sāda izslēgsana, jāatbrīvo jebkuras siem produkta veidiem nodrosinātas summas,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Galīgais antidempinga maksājums ar so tiek uzlikts Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes okoume saplāksņu importam, kas definēti kā saplāksņi, kuri sastāv tikai un vienīgi no koka loksnēm, kur katra kārta nav biezāka par 6 mm un vismaz viena ārējā kārta ir no okoume un kuri atbilst KN kodam ex 4412 13 10 (TARIC kods 4412 13 10 10).2. Galīga antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tīrai Kopienas brīvas robezpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas ar noteikumu, ka preces ir ievestas atbilstosi 3. punktam, ir sāda:>TABELPOSITION>3. Individuālo maksājumu likmi 2. punktā minētajiem četriem uzņēmumiem var piemērot, ja dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kas atbilst 1. pielikumā noteiktajām prasībām. Ja netiek uzrādīts sāds faktūrrēķins, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā maksājuma likme.4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esosie noteikumi par ievedmuitas nodokli.2. pantsSummas, kuras saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 988/2004 nodrosinātas, uzliekot pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplāksņa, uz ko attiecas KN kods ex 4412 13 10 (TARIC kods 4412 13 10 10), importam, iekasē galīgi, ievērojot tālāk izklāstītos noteikumus. Summas, kuras pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma summu, atbrīvo. Ja galīgais maksājumi ir augstāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrosinātas pagaidu maksājuma līmenī. Summas, kuras nodrosinātas ar aizsargplēvi pārklāta okoume saplāksņa importam, ir jāatbrīvo.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā --priekssēdētājs1. PIELIKUMSDerīgajam faktūrrēķinam, kas minēts sīs regulas 1. panta 3. punktā, jāietver uzņēmuma amatpersonas parakstīta deklarācija sādā formātā.1. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un ieņemamais amats, kura izsniegusi so faktūrrēķinu.2. Šāda deklarācija:,Es, apaksā parakstījies, apliecinu, ka sajā faktūrrēķinā iekļautos okoume saplāksņus (daudzumus), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Kopienu, ir razojis [uzņēmuma nosaukums un adrese] [TARIC papildkods] [valstī]; es deklarēju, ka sajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa."3. Datums un paraksts.