               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.6.2020
            COM(2020) 247 final
            2020/0120(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz paziņojumu par atšķirībām no Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1. un 6. pielikuma saistībā ar Covid-19 pandēmiju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), atbildot uz 2020. gada 3. aprīļa vēstuli valstīm AN 11/55-20/50 attiecībā uz paziņojumu par pagaidu atšķirībām no Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1. un 6. pielikuma saistībā ar Covid-19 pandēmiju.

               1.1.Konvencija par starptautisko civilo aviāciju

               Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencijas”) mērķis ir reglamentēt starptautisko gaisa transportu. Čikāgas konvencija stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī, un ar to izveidoja Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju.

               Visas ES dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas puses.

               1.2.Starptautiskā civilās aviācijas organizācija

               Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija ir viena no ANO specializētajām aģentūrām. Organizācijas mērķi un uzdevumi ir izstrādāt starptautiskās aeronavigācijas principus un metodes un veicināt starptautiskā gaisa transporta plānošanu un attīstību.

               ICAO padome ir ICAO pastāvīga struktūra, un tās sastāvā ir 36 līgumslēdzējas valstis, kuras ICAO asambleja ievēlējusi uz 3 gadiem. 2019.–2022. gadā ICAO padomē ir pārstāvētas 7 ES dalībvalstis.

               Čikāgas konvencijas 54. pantā uzskaitītajos ICAO padomes obligātajos pienākumos ietilpst starptautisku standartu un ieteicamās prakses (SARP) pieņemšana Čikāgas konvencijas pielikumu veidā.

               Pēc šādu pasākumu pieņemšanas ICAO valstīm ir jāpaziņo vai nu par nepiekrišanu, jebkādām atšķirībām, vai atbilstību pasākumiem, pirms tie stājas spēkā un kļūst juridiski saistoši.

               Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu jebkura līgumslēdzēja valsts, kurai nav iespējams visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no starptautiskā standartā paredzētajiem noteikumiem vai prakses, par atšķirībām starp savu praksi un praksi, kas noteikta ar starptautisko standartu, nekavējoties paziņo Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai.

               1.3.Plānotais Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas akts

               Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, un jo īpaši, lai iegūtu no valstīm saskaņotu informāciju par darbībām, kas veiktas, lai pakalpojumu sniedzēji un personāls varētu uzturēt savu apliecību, licenču un citu apstiprinājumu derīgumu Covid-19 pandēmijas laikā, ICAO ir izdevusi vēstuli valstīm AN 11/55-20/50 (“pagaidu atšķirību paziņošana saistībā ar Covid-19”).

               ICAO mudināja valstis saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu informēt par visām pagaidu atšķirībām, kas var rasties atsevišķu valstu Covid-19 pagaidu pasākumu dēļ, joīpaši atšķirībām, kas saistītas ar 1. un 6. pielikumā paredzēto licencēšanu un sertifikāciju. Valstīm arī vispārīgi jānorāda, vai tās atzīs vai pieņems kā derīgas apliecības un licences, ko ietekmē citu valstu piemērotās ar Covid-19 saistītās pagaidu atšķirības.

               Lai palīdzētu visām valstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, ICAO ir atklājusi Covid-19 operatīvajiem drošības pasākumiem veltītu publisku tīmekļa vietni. Visas valstis tiek mudinātas lietot šo tīmekļa vietni un informēt ICAO par jaunākajām norisēm savā valstī.

               ICAO atzīst vajadzību nodrošināt maksimālu elastību, vienlaikus nodrošinot arī atbilstību Čikāgas konvencijai. Šajā saistībā valstīm tiek atgādināts par to pienākumiem paziņot ICAO par iespējamām atšķirībām, kā paredzēts Konvencijas 38. pantā.

               Lai šajā laikā atvieglotu pagaidu atšķirību paziņošanu un izplatīšanu, ICAO sekretariāts ir izveidojis ar Covid-19 ārkārtas gadījumiem saistītu atšķirību (CCRD) apakšsistēmu, kurai var piekļūt, izmantojot atšķirību elektroniskās reģistrācijas (EFOD) informācijas paneli, un tā provizoriski tiks uzturēta līdz 2021. gada 31. martam.

               2.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               2.1.ICAO vēstule valstīm AN 11/55-20/50 un tās saistība ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem

               ICAO vēstule valstīm AN 11/55-20/50 attiecas uz pagaidu atšķirībām no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma, kas saistītas ar Covid-19 un attiecas uz personāla un gaisa kuģu ekspluatantu aspektiem.

               Čikāgas konvencijas 1. pielikumā “Personāla licencēšana” ir paredzēti SARP lidojuma apkalpes locekļu, gaisa satiksmes vadības dispečeru, aeronavigācijas staciju operatoru, tehniskās apkopes personāla un lidojuma dispečeru licencēšanai. Saskaņā ar šiem noteikumiem licences pieteikuma iesniedzējam ir jāizpilda noteiktas prasības, kas ir proporcionālas veicamo uzdevumu sarežģītībai. Šīs prasības ir atainotas Savienības tiesību aktos, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regulā (ES) 2018/1139 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru
                  1
               , kā arī ar to saistītajos īstenošanas un deleģētajos aktos
                  2
               . Piemēram, Komisijas Regulā (ES) Nr. 1178/2011 ir paredzētas īpašas prasības un procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi un noteikti ierobežojumi un termiņi personāla licencēšanai un aviācijas medicīnas pārbaudēm (t. i., noteikumi I pielikumā “PART FCL” un IV pielikumā “PART MED”). Saistībā ar nopietnajām Covid-19 pandēmijas sekām, piemēram, aviācijas medicīnas ekspertu vai aviācijas medicīnas centru ierobežotu pieejamību vai to nepieejamību, vairākas dalībvalstis piešķir veselības apliecību derīguma termiņa pagaidu pagarinājumu uz 4 mēnešiem, lai gan attiecīgie ICAO SARP paredz ne vairāk 45 dienas periodiskajai veselības stāvokļa  pārbaudei un veselības apliecības atkārtotai apstiprināšanai. Dažas dalībvalstis piemēro derīguma termiņa pagarinājumu, t. i., no 4 mēnešiem līdz 8 mēnešiem, arī pilotu licencēm, ja pilotiem nav iespējas laikus nokļūt līdz lidojumu trenažieriem vai piekļūt tiem, lai pabeigtu nepieciešamo periodisko apmācību un izpildītu pārbaudes prasības.

               Personāla licenču derīguma termiņa pagarinājumi attiecas uz licencēm, kuru derīguma termiņš beidzas laikposmā no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. oktobrim.

               Čikāgas konvencijas 6. pielikuma “Gaisa kuģu ekspluatācija” mērķis ir paredzēt starptautiskos gaisa pārvadājumos izmantotu gaisa kuģu ekspluatācijas standartizētus noteikumus, lai nodrošinātu augstākā līmeņa drošību un efektivitāti. Savienības līmenī šīs starptautiskās prasības ir atainotas Regulā (ES) 2018/1139, Komisijas Regulā (ES) Nr. 1178/2011 un Komisijas Regulā (ES) Nr. 965/2012
                  3
               . Covid-19 pandēmijas dēļ tika būtiski samazināti komerciālie gaisa pārvadājumi, un tas radīja grūtības sasniegt vietu, kur ir pieejami piemēroti lidojumu trenažieri. Tāpēc ir daudz tādu pilotu, kuri nespēj izpildīt nesenās pieredzes prasības, kas paredzētas Komisijas Regulas (ES) Nr. 965/2012 III pielikuma (PART ORO) ORO.FC.100. punktā un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 I pielikuma (PART FCL) FCL.060. punktā.

               Piemēram, ICAO SARP paredz, ka gaisa kuģa ekspluatants nedrīkst uzdot gaisa kuģa kapteinim vai otrajam pilotam vadīt kāda tipa lidmašīnu pacelšanās un nosēšanās laikā, ja viņš iepriekšējās 90 dienās nav veicis vismaz 3 pacelšanās un nosēšanās ar tāda paša tipa lidmašīnu. Nopietnie darbības šķēršļi, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, ierobežo pilotu un apkalpju iespējas izpildīt šo nesenās pieredzes prasību. Šajā nolūkā un lai apkalpes varētu veikt lidojumus, tiklīdz aviācijas darbības atsāksies, dalībvalstis piemēro atbrīvojumus no šā noteikuma, paredzot, ka gaisa kuģa ekspluatantam ir jāveic riska novērtējums, lai noteiktu apkalpes kompetences pasliktināšanās varbūtību un iespējamo nopietnību situācijā, kad ilgstoši netiek veikti lidojumi. Dalībvalstis pieprasa arī atbilstošus konstatēto risku ietekmes mazināšanas pasākumus, paredzot vienu vai vairākus ekspluatācijas ierobežojumus, kas attiecas uz visu lidojuma apkalpi (piemēram, samazinot maksimālos sānvēja ierobežojumus, ieviešot augstākus pieejas minimumus, ierobežojot skrejceļa virsmas stāvokļa nosacījumus, izmantojot dispečervadību ar funkcionējošu automātiskas nosēšanās sistēmu, ja tāda ir uzstādīta).

               Atbrīvojumi no šiem ekspluatācijas noteikumiem attiecas uz lidojumiem, kas tiek veikti pārskata periodā no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. oktobrim, bet ne ilgāk kā 8  mēnešus.

               Iepriekš minētās atšķirības no ICAO noteikumiem izriet no Regulas (ES) 2018/1139 71. panta piemērošanas, kas paredz noteiktu elastību dalībvalstīm, kurām ir atļauts piešķirt atbrīvojumus no prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) 2018/1139 un tās īstenošanas un deleģētajos aktos, izņemot pamatprasības, steidzamu neparedzamu apstākļu vai steidzamu darbības vajadzību gadījumā un saskaņā ar minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Viens no šiem nosacījumiem ir tāds, ka atbrīvojuma darbības joma un ilgums ir ierobežots tiktāl, cik tas ir absolūti nepieciešams. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts, izmantojot saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 74. pantu izveidoto repozitoriju, nekavējoties paziņo Komisijai, aģentūrai (EASA) un citām dalībvalstīm par piešķirto atbrīvojumu, tā ilgumu, tā piešķiršanas iemesliem un attiecīgā gadījumā piemērotajiem nepieciešamajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem. Vairākas dalībvalstis izmantoja šo mehānismu saistībā ar nopietnajām Covid-19 pandēmijas sekām, un tā rezultātā radās atšķirības no ICAO noteikumiem. Lai Savienības vārdā paziņotu ICAO par atšķirībām no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma, šajā Padomes lēmumā ir ņemti vērā šie 71. pantā paredzētie atbrīvojumi.

               2.2.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Atšķirības, par kurām jāpaziņo ICAO, attiecas uz Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikumu saistībā ar personāla un gaisa kuģa ekspluatantu aspektiem, kā izklāstīts tabulā šā lēmuma pielikumā un kā sīkāk izklāstīts katras dalībvalsts atsevišķajā paziņojumā atbilstīgi tās individuālajam atbrīvojumam, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu.

               Attiecībā uz tādu trešo valstu izdotu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, ko ietekmē ar Covid-19 pandēmiju saistītie pagaidu pasākumi, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti
                  4
               . Parasti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 452/2014 pielikuma ART.200. punkta d) apakšpunktu EASA, apspriežoties ar dalībvalstīm, nosaka ICAO standartus, kuriem tā pieļauj ietekmes mazināšanas pasākumus, ja ekspluatanta valsts vai reģistrācijas valsts ir paziņojusi par atšķirībām no ICAO standartiem. Aģentūra pieņem ietekmes mazināšanas pasākumu, ja tā ir guvusi pietiekamu pārliecību, ka šis pasākums nodrošina līdzvērtīgu drošības līmeni kā standarts, par atšķirībām no kura tika paziņots. Kā noteikts vēstulē valstīm AN 11/55 20/50, ICAO tiek informēta par attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami trešo valstu atšķirību atzīšanai, kā norādīts šā lēmuma pielikuma tabulas pēdējā slejā.

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO, atbildot uz vēstuli valstīm AN 11/55 20/50, paredz paziņot par atšķirībām no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma, ko izraisījuši ar Covid-19 pandēmiju saistīti pagaidu pasākumi, kā izklāstīts tabulā šā lēmuma pielikumā un kā sīkāk izklāstījusi katra paziņojumu sniedzošā dalībvalsts atbilstīgi tās individuālajam atbrīvojumam, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu.

               3.Juridiskais pamats

               3.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  5
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Čikāgas konvenciju.

               Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 54. pantu ICAO padome pieņem starptautiskus standartus un ieteicamo praksi, ko noformē kā Čikāgas konvencijas pielikumus. Šie ir lēmumi ar juridiskām sekām. Dažas šo lēmumu juridiskās sekas var būt atkarīgas no paziņojumu par atšķirībām iesniegšanas un šo paziņojumu noteikumiem. Tāpēc Savienības nostājas pieņemšana attiecībā uz šādiem paziņojumiem ietilpst LESD 218. panta 9. punkta darbības jomā.

               Atšķirības, par kurām jāpaziņo, atbildot uz ICAO vēstuli valstīm AN 11/55-20/50, ietekmē juridiskās sekas, ko rada Čikāgas konvencijā noteiktie standarti.

               Šīs juridiskās sekas ietilpst jomā, uz kuru lielā mērā attiecas Savienības noteikumi, proti, Regula (ES) 2018/1139, Komisijas Regula (ES) Nr. 1178/2011, Komisijas Regula (ES) Nr. 1321/2014 un Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012. Tas nozīmē, ka saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienībai šajā jautājumā ir ekskluzīva ārējā kompetence.

               Tā kā šie pasākumi, lai gan īslaicīgi, rada atšķirības no ICAO SARP, ir vajadzīga Savienības nostāja. Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu visām dalībvalstīm ir jāpaziņo par atšķirībām, kas izriet no Čikāgas konvencijas 1. pielikumā paredzēto personāla licencēšanas termiņu pagarinājumiem un atkāpēm no SARP saskaņā ar Čikāgas konvencijas 6. pielikumu “Gaisa kuģa ekspluatācija”.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2. Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopīgo transporta politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3. Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2020/0120 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz paziņojumu par atšķirībām no Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1. un 6. pielikuma saistībā ar Covid-19 pandēmiju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), kas reglamentē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO).

               (2)Savienības dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO dalībnieces, bet Savienībai ir novērotājas statuss dažās ICAO struktūrās.

               (3)Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 54. pantu ICAO padome var pieņemt starptautiskos standartus un ieteicamo praksi (SARP).

               (4)Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu jebkura līgumslēdzēja valsts, kurai nav iespējams visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no starptautiskā standartā paredzētajiem noteikumiem vai prakses, par atšķirībām starp savu praksi un praksi, kas noteikta ar starptautisko standartu, nekavējoties paziņo ICAO.

               (5)Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 39. pantu, ja starptautiskajā aeronavigācijā iesaistīta darbinieka veselības apliecība neatbilst minimālajiem standartiem, tā jāpapildina ar to datu pilnīgu uzskaitījumu, kuros tā neatbilst šiem standartiem. Šajā gadījumā datiem būtu jānorāda uz konkrētām atšķirībām, kas saistītas ar veselības apliecības derīguma termiņu.

               (6)Turklāt saskaņā ar Čikāgas konvencijas 40. pantu neviens darbinieks, kam ir šāda apliecība, nevarētu piedalīties starptautiskajā aeronavigācijā, izņemot ar tās valsts vai valstu atļauju, kuru teritorijā šis darbinieks iebrauc.

               (7)Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, ICAO atšķirību elektroniskās reģistrācijas (“EFOD”) sistēmā ir izveidojusi ICAO ar ārkārtas gadījumiem saistītu atšķirību (CCRD) apakšsistēmu, kas ļauj valstīm reģistrēt pagaidu atšķirības no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma un vienlaikus norādīt, kādu standartu vai procedūru tās uzskata par pieņemamu, lai atvieglotu starptautiskos lidojumus un izpildītu saistības saskaņā ar 40. pantu.

               (8)Čikāgas konvencijas 1. pielikumā “Personāla licencēšana” ir paredzēti SARP lidojuma apkalpes locekļu, gaisa satiksmes vadības dispečeru, aeronavigācijas staciju operatoru, tehniskās apkopes personāla un lidojuma dispečeru licencēšanai. Saskaņā ar šiem noteikumiem licences pieteikuma iesniedzējam noteiktos termiņos ir jāizpilda noteiktas prasības, kas ir proporcionālas veicamo uzdevumu sarežģītībai.

               (9)Čikāgas konvencijas 1. pielikumā izklāstītās prasības ir atainotas Savienības tiesību aktos, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regulā (ES) 2018/1139 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru
                  7
               , kā arī ar to saistītajos īstenošanas un deleģētajos aktos. Piemēram, Komisijas Regulas (ES) Nr. 2011/1178
                  8
                pielikumā ir paredzētas īpašas prasības un procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi un noteikti ierobežojumi un termiņi personāla licencēšanai un aviācijas medicīnas pārbaudēm, savukārt Komisijas Regulā (ES) Nr. 1321/2014 ir paredzēti noteikumi par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu
                  9
               .

               (10)Saistībā ar nopietnajām Covid-19 pandēmijas sekām, piemēram, aviācijas medicīnas ekspertu vai aviācijas medicīnas centru ierobežotu pieejamību vai to nepieejamību, vairākas dalībvalstis piešķir veselības apliecību derīguma termiņa pagaidu pagarinājumu uz četriem mēnešiem, atkāpjoties no attiecīgajiem ICAO SARP. Dažas dalībvalstis pagarina arī pilotu licenču derīguma termiņu par četriem līdz astoņiem mēnešiem, ja pilotiem nav iespējas laikus nokļūt līdz lidojumu trenažieriem vai piekļūt tiem, lai pabeigtu nepieciešamo apmācību un pārbaudes. Šie pagarinājumi attiecas uz licencēm, kuru derīguma termiņš beidzas atsauces periodā no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. oktobrim.

               (11)Čikāgas konvencijas 6. pielikumā “Gaisa kuģu ekspluatācija” ir paredzētas standartizētas ekspluatācijas prasības starptautiskos gaisa pārvadājumos izmantotiem gaisa kuģiem, nodrošinot augstākā līmeņa drošību un efektivitāti. Savienības līmenī šīs starptautiskās prasības ir atainotas Regulā (ES) 2018/1139, Komisijas Regulā (ES) Nr. 1178/2011 un Komisijas Regulā (ES) Nr. 965/2012
                  10
               .

               (12)Covid-19 pandēmijas dēļ tika būtiski samazināti komerciālie gaisa pārvadājumi, un tas radīja grūtības sasniegt vietu, kur ir pieejami piemēroti lidojumu trenažieri. Nopietnie darbības šķēršļi, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, ierobežo pilotu un apkalpju iespējas izpildīt ICAO prasības attiecībā uz neseno pieredzi. Tāpēc, lai apkalpes varētu veikt lidojumus, tiklīdz aviācijas darbības atsāksies, dalībvalstis piemēro atbrīvojumus no attiecīgajām nesenās pieredzes prasībām, atļaujot darbības noteiktos ekspluatācijas apstākļos un ar atbilstošiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kas noteikti, pamatojoties uz riska novērtējumu. Šie atbrīvojumi attiecas uz darbībām, kas tiek veiktas pārskata periodā no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 31. oktobrim, t. i., ne ilgāk kā 8 mēnešus.

               (13)Iepriekš minētie valstu pasākumi, kas atšķiras no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma, ir pieņemti, pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu, saskaņā ar kuru dalībvalstis jebkurai fiziskai vai juridiskai personai var piešķirt atbrīvojumus no minētajai personai piemērojamo Savienības prasību, izņemot pamatprasību, izpildes, kad tas steidzami vajadzīgs neparedzamos apstākļos, kas ietekmē minētās personas, vai minēto personu steidzamām darbības vajadzībām, ja ir izpildīti visi minētajā pantā paredzētie nosacījumi. Piemērojot šo noteikumu un ņemot vērā Covid-19 pandēmijas radītās sekas, vairākas dalībvalstis piemēro vai plāno piemērot atbrīvojumus no Savienības noteikumiem, kas paredzēti Regulā (ES) 2018/1139, Regulā (ES) Nr. 1178/2011, Regulā (ES) Nr. 1321/2014 un Regulā (ES) Nr. 965/2012.

               (14)Tā kā paziņošana par atšķirībām ietekmē saskaņā ar Čikāgas konvenciju noteikto standartu juridiskās sekas, Savienības nostājas pieņemšana attiecībā uz šādu paziņošanu ietilpst LESD 218. panta 9. punkta darbības jomā.

               (15)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, atbildot uz ICAO vēstuli valstīm AN 11/55-20/50, saskaņā ar kuru ir jāpaziņo par atšķirībām no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma, ko izraisījuši pagaidu operatīvie pasākumi, kurus dalībvalstis ir veikušas saistībā ar Covid-19 pandēmiju. Savienības nostāja jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir piemērojušas individuālus atbrīvojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu, izraisot atšķirības, uz ko attiecas vēstule valstīm AN 11/55-20/50,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, atbildot uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas 2020. gada 3. aprīļa vēstuli valstīm AN 11/55-20/50, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā un to sīkāk izklāsta katra paziņojumu sniedzošā dalībvalsts atbilstīgi tās individuālajam atbrīvojumam, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž tās Savienības dalībvalstis, kuras ir ICOA locekles un kuras ir pieņēmušas individuālus atbrīvojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu, izraisot atšķirības, uz ko attiecas vēstule valstīm AN 11/55-20/50.

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētāja

                     (1)

                        20.–28. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018.).

                     (2)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 1178/2011 (2011. gada 3. novembris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 311, 25.11. 2011.), Komisijas Regula (ES) Nr. 1321/2014 (2014. gada 26. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (OV L 362, 17.12.2014.).

                     (3)

                        Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10. 2012.).

                     (4)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 452/2014 (2014. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (OV L 133, 6.5. 2014.).

                     (5)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (6)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018.).

                     (8)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 1178/2011 (2011. gada 3. novembris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 311, 25.11. 2011.).

                     (9)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 1321/2014 (2014. gada 26. novembris) par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (OV L 362, 17.12. 2014.).

                     (10)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10. 2012.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.6.2020
            COM(2020) 247 final
            PIELIKUMS
            [dokumentam]
            PRIEKŠLIKUMS PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz paziņojumu par atšķirībām no Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 1. un 6. pielikuma saistībā ar Covid-19 pandēmiju

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai sniedzamo paziņojumu par atšķirībām saistībā ar Covid-19

               1.Ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, atbildot uz Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas 2020. gada 3. aprīļa vēstuli valstīm AN 11/55-20/50, paredz paziņot par atšķirībām no Čikāgas konvencijas 1. un 6. pielikuma sakarā ar pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju, kā noteikts šajā pielikumā un kā sīkāk izklāstījusi katra paziņojumu sniedzošā dalībvalsts atbilstīgi tās individuālajam atbrīvojumam, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu.

               2.Sīkāks skaidrojums

               Reģistrējamās atšķirības atspoguļotas turpmāk norādītajā tabulā, un katra paziņojumu sniedzošā dalībvalsts tās sīkāk izklāsta atbilstīgi tās individuālajam atbrīvojumam, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 71. pantu.

               VEIDLAPA PAGAIDU ATŠĶIRĪBU PAZIŅOŠANAI SAISTĪBĀ AR COVID-19

               Atsaucoties uz vēstuli valstīm AN/11/55-20/50, esošajā atšķirību elektroniskās reģistrācijas (EFOD) sistēmā ir izveidota CCRD apakšsistēma, kurā tiek ietvertas visas atšķirības no ICAO sertifikācijas un licencēšanas standartiem, kuras var rasties Covid-19 izplatības ietekmes mazināšanas pasākumu dēļ.

               Kas tiek darīts?

               Ir atzīts, ka valstīm var būt jāizmanto elastīga pieeja, lai dotu iespēju pakalpojumu sniedzējiem un personālam Covid-19 pandēmijas situācijā uzturēt savu apliecību, licenču un citu apstiprinājumu derīgumu. Šī veidlapa ļauj valstij norādīt šīs pagaidu atšķirības.

               Kāpēc?

               Tas vajadzīgs, lai palīdzētu valstīm izpildīt Konvencijas 38., 39. un 40. pantā paredzētās saistības, lai veiktu starptautiskus lidojumus gadījumos, kad apliecības un licences atšķiras no pielikumos noteiktajiem minimālajiem standartiem. Tas arī ļauj apmainīties ar informāciju par to, vai citas valstis šajā periodā atzīs vai pieņems paziņotās atšķirības.

               Kad?

               Šos pagaidu pasākumus piemēro līdz 2021. gada 31. martam. Šo datumu var pārskatīt.

               Kas iesniedz veidlapu?

               Nav ierobežojumu attiecībā uz to, kas var aizpildīt veidlapu. Tomēr to iesniegt var tikai valsts pastāvīgās uzraudzības koordinators vai pilnvarots lietotājs no dalībvalsts, kas atbild par sniegtās informācijas precizitātes nodrošināšanu.

               Kā?

               Šajā veidlapā ir norādīti standarti, kuri īpaši saistīti ar personāla sertifikāciju un licencēšanu un no kuriem valstīs var būt vajadzīgas atšķirības. Konkrēta atsauce uz pielikumu un saistītais standarts norādīti 1. un 2. slejā. Katrā nākamajā slejā jāsniedz šāda informācija.

               3. sleja. Sīkāka informācija par atšķirībām

               Kopsavilkums par atšķirībām no sertifikācijas un licencēšanas standartiem. Atsauce uz saistītajiem normatīvajiem dokumentiem, attiecīgā gadījumā.

               4. sleja. Piezīmes

               Atšķirību pamatojums un vajadzības gadījumā sīks izklāsts par visiem nosacījumiem un ietekmes mazināšanas pasākumiem.

               5. sleja. Citu valstu atšķirību atzīšana

               Norāde, vai valsts atzīs vai pieņems citu valstu apliecību un licenču derīgumu, pamatojoties uz pagaidu atšķirībām, kas iesniegtas, izmantojot CCRD. Vienkāršības labad var norādīt izņēmumus (proti, kuru valstu pagaidu atšķirības nav pieņemamas), nevis uzskaitīt visu, kas būtu pieņemams.

               Lūdzu, nosūtiet šo veidlapu pa e-pastu uz adresi

                  ops@icao.int

               .

                        1. pielikums

                        1.2.4.4.1

                           1.2.4.4.1.    Pēc licencētājas iestādes ieskatiem veselības stāvokļa novērtējuma derīguma termiņu var pagarināt līdz 45 dienām.

                           Piezīme. Ieteicams, lai kalendārā diena, kurā beidzas veselības stāvokļa novērtējuma derīguma termiņš, gadu no gada paliktu nemainīga, ļaujot esošā veselības stāvokļa novērtējuma derīguma termiņa beigu datumam būt jaunā derīguma termiņa sākumam, ar nosacījumu, ka veselības stāvokļa pārbaude notiek esošā veselības stāvokļa novērtējuma derīguma termiņa laikā, bet ne vēlāk kā 45 dienas pirms tā beigām.

                        [Valsts] izdoto 1. un 3. klases veselības apliecību derīguma termiņu pagarina par 4 mēnešiem.

                        a) Pamatojums
                        1. klases un 3. klases veselības apliecību turētājiem, kuriem ir jāiziet periodiska veselības stāvokļa pārbaude, lai atkārtoti apstiprinātu savas veselības apliecības un turpinātu izmantot licences vai apliecības dotās tiesības, nav iespējas laikus nokļūt pie aviācijas medicīnas eksperta vai aviācijas medicīnas centrā vai piekļūt tiem, lai izietu nepieciešamo veselības stāvokļa pārbaudi. Turklāt daudzos gadījumos medicīnas eksperti tika norīkoti sniegt palīdzību Covid-19 uzliesmojuma apkarošanai attiecīgajā valstī. Šīs situācijas rezultātā minēto apliecību derīguma termiņš var būt beidzies.

                        b) Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi
                        [Valsts] prasa, lai 1. klases un 3. klases veselības apliecību turētājiem, kuri izmanto šo atbrīvojumu, pirms atbrīvojuma piemērošanas būtu derīga veselības apliecība bez ierobežojumiem, izņemot ierobežojumus, kas attiecas uz redzi.

                        Lai ievadītu tekstu, uzklikšķiniet vai pieskarieties šeit.Attiecībā uz ES dalībvalstu izdotajām apliecībām un licencēm atšķirības tiek automātiski atzītas, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1139.

                        Attiecībā uz tādu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, uz kurām attiecas īpašie pagaidu pasākumi (saistībā ar Covid-19) un kuras izdevušas trešās valstis, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti
                           1
                        .

                        .

                        .

                        1. pielikums

                        1.2.5.1.2.

                           1.2.5.1.2. Līgumslēdzēja valsts, kas izdevusi licenci, nodrošina, ka citām Līgumslēdzējām valstīm ir iespēja pārliecināties par licences derīgumu.

                           1. piezīme. Līdz 2022. gada 2. novembrim komerciālos gaisa pārvadājumos iesaistītu lidojuma apkalpes locekļu vai distances vadības lidojuma apkalpes locekļu kompetences uzturēšanu var pienācīgi pierādīt, apliecinot prasmes kvalifikācijas pārbaudes lidojumos, ko veic saskaņā ar 6. pielikumu.

                           1. piezīme. No 2022. gada 3. novembra komerciālos gaisa pārvadājumos iesaistītu lidojuma apkalpes locekļu kompetences uzturēšanu var pienācīgi pierādīt, apliecinot prasmes kvalifikācijas pārbaudes lidojumos, ko veic saskaņā ar 6. pielikumu.

                           2. piezīme. Līdz 2022. gada 2. novembrim kompetences uzturēšanu var pienācīgi reģistrēt ekspluatanta reģistros vai lidojuma apkalpes locekļa personīgajā uzskaites žurnālā vai licencē.

                           2. piezīme. No 2022. gada 3. novembra kompetences uzturēšanu var pienācīgi reģistrēt ekspluatanta reģistros vai lidojuma apkalpes locekļa vai distances vadības lidojuma apkalpes locekļa personīgajā uzskaites žurnālā vai licencē.

                           3. piezīme. Līdz 2022. gada 2. novembrim lidojuma apkalpes locekļi, ciktāl reģistrācijas valsts to uzskata par iespējamu, savas kompetences uzturēšanu var pierādīt uz attiecīgās valsts apstiprinātām lidojumu simulācijas trenažieru iekārtām (FSTD).

                           3. piezīme. No 2022. gada 3. novembra lidojuma apkalpes locekļi un distances vadības lidojuma apkalpes locekļi, ciktāl reģistrācijas valsts vai attiecīgi ekspluatanta valsts licencētāja iestāde to uzskata par iespējamu, savas kompetences uzturēšanu var pierādīt uz attiecīgās valsts apstiprinātām FSTD.

                           4. piezīme. Sk. Lidojumu simulācijas trenažieru iekārtu kvalificēšanas kritēriju rokasgrāmatu (Dok. 9625).

                           5. piezīme. Norādījumus riska novērtēšanas procesa izstrādei sk. Valsts personāla licencēšanas sistēmas izveides un pārvaldības procedūru rokasgrāmatā (Dok. 9379).

                        [Valsts] izdoto licenču derīguma termiņu pagarina par 4 mēnešiem.
                        Ja pagarinājuma perioda beigās atvieglojuma piešķiršanas iemesli joprojām ir spēkā, derīguma termiņu var papildus pagarināt uz periodu, kas nepārsniedz 4 mēnešus.
                        Tā kā attiecīgo standartu piemēro ar licenci saistīto kvalifikācijas atzīmju un apstiprinājumu (klases, tipa un instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmju, struktūrvienības apstiprinājuma) derīguma termiņam, derīguma termiņa pagarinājums attiecas uz:
                        1) klases kvalifikācijas atzīmēm, tipa kvalifikācijas atzīmēm un instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmēm, kas apstiprinātas komercpilota licencēs (CPL, MPL, ATPL), kuras izdotas pilotiem, kas veic lidojumus ar ekspluatanta lidmašīnām un helikopteriem;
                        2) klases kvalifikācijas atzīmēm, tipa kvalifikācijas atzīmēm un instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmēm, kas apstiprinātas pilota licencēs (PPL, CPL, ATPL), kuras izdotas pilotiem, kas veic lidojumus ar lidmašīnām un helikopteriem neatkarīgi no ekspluatanta;
                        3) struktūrvienības apstiprinājumiem, kas norādīti gaisa satiksmes vadības dispečera licencēs.

                        a) Pamatojums
                        Komercpilota licences turētājiem, kuriem jāveic licencē iekļautās kvalifikācijas pārbaude, lai atkārtoti apstiprinātu tipa un instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmju derīguma termiņu, un jāizpilda piemērojamās ekspluatanta prasības par periodisko apmācību un pārbaudēm, lai turpinātu izmantot savas tiesības, nav iespējas laikus nokļūt līdz lidojumu trenažieriem vai piekļūt tiem, lai pabeigtu nepieciešamās mācības un pārbaudes. Šīs situācijas rezultātā viņu kvalifikācijas atzīmju derīguma termiņš beigtos.
                        Pilota licences turētājiem, kuri veic lidojumus neatkarīgi no ekspluatanta un kuriem jāveic kvalifikācijas pārbaude, lai atkārtoti apstiprinātu klases, tipa vai instrumentālo lidojumu kvalifikācijas atzīmju derīguma termiņu, nav iespējas laikus nokļūt līdz gaisa kuģiem vai lidojumu trenažieriem vai piekļūt tiem, lai veiktu nepieciešamos lidojumus, mācības un pārbaudes.
                        Gaisa satiksmes vadības dispečera licences turētājiem ir grūtības piekļūt kompleksām trenažieru iekārtām, lai veiktu paredzētās periodiskās apmācības / novērtēšanas darbības.

                        b) Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi, ko prasa [valsts]
                        1) Licences turētāji, kuriem pirms atbrīvojuma piemērošanas ir derīga licence un kuri veic lidojumus ar ekspluatanta gaisa kuģiem, nolūkā noteikt, ka zināšanu līmenis, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus ar attiecīgās klases vai tipa gaisa kuģiem, ir uzturēts, iziet prasmju atsvaidzināšanas apmācību, pēc kuras tiek veikta novērtēšana, izmantojot ekspluatanta noteiktus līdzekļus. Minētā novērtēšana ietver klasei vai tipam specifiskas nestandarta un ārkārtas procedūras.

                        Pēc tam, kad sekmīgi pabeigta prasmju atsvaidzināšanas apmācība un veikta novērtēšana, licencē apstiprina jauno derīguma termiņu vai licencei pievieno [valsts] izdotu oficiālu dokumentu, kurā norādīts jaunais derīguma termiņš.

                        2) Licences turētāji, kuriem pirms atbrīvojuma piemērošanas ir derīga licence un kuri veic lidojumus neatkarīgi no ekspluatanta, nolūkā atsvaidzināt teorētisko zināšanu līmeni, kas vajadzīgs, lai droši veiktu lidojumus ar attiecīgās klases vai tipa gaisa kuģiem un vajadzības gadījumā droši veiktu attiecīgos manevrus un procedūras, saņem instruktāžu no instruktora, kuram ir attiecīgas apmācības tiesības. Minētā instruktāža attiecīgā gadījumā ietver klasei/tipam specifiskas nestandarta un ārkārtas procedūras.

                        Pēc tam, kad sekmīgi veikta instruktāža, licencē apstiprina jauno derīguma termiņu vai licencei pievieno [valsts] izdotu oficiālu dokumentu, kurā norādīts jaunais derīguma termiņš.

                        3) Attiecībā uz ATCO struktūrvienības apstiprinājumiem ATCO licencēs aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs (ANSP) nodrošina, ka komplekso trenažieru iekārtu iespējamā nepieejamība tiek mazināta citiem līdzekļiem, piemēram, izmantojot datorizētas mācības vai pārceļot prasmju atsvaidzināšanas apmācības uz iespējami drīzu laiku.

                        6. pielikuma 1. daļa

                        9.4.1.1.

                        9.4.    Kvalifikācija

                           Piezīme. Vispārīgus norādījumus par apkalpes paplašināto kvalifikāciju, jauktas flotes lidojumiem un mijieskaiti sk. Valsts personāla licencēšanas sistēmas izveides un pārvaldības procedūru rokasgrāmatā (Dok. 9379).

                        9.4.1.    Nesenā pieredze — gaisa kuģa kapteinis un otrais pilots

                           9.4.1.1.    Ekspluatants nenorīko gaisa kuģa kapteini vai otro pilotu vadīt konkrēta tipa vai tipa varianta lidmašīnu pacelšanās un nosēšanās laikā, ja šis pilots iepriekšējās 90 dienās nav vadījis vismaz trīs pacelšanās un nosēšanās ar tā paša tipa lidmašīnu vai uz šim nolūkam apstiprināta lidojumu trenažiera.

                        Ar nosacījumu, ka tiek izvērtēts riska novērtējums, [valsts] paredzētais atbrīvojums ļauj atsevišķiem ekspluatantiem uzticēt lidojuma apkalpes locekļa uzdevumus pilotiem, kuri neatbilst visām nesenās pieredzes prasībām. Atbrīvojumi attiecas uz:
                        a) prasītā pacelšanos, nolaišanos un nosēšanos skaita samazināšanu vai
                        b) 90 dienu perioda pagarināšanu, vai
                        c) abiem gadījumiem

                        Atbrīvojumiem piemēro ietekmes mazināšanas pasākumus.

                        Lidojuma apkalpes veidošanā izmantotajos kritērijos tiks paredzēta atšķirība starp pilotiem, kuru pieredze ir “nesena”, “daļēji nesena” vai “senāka”.
                        “Daļēji nesena” pieredze nozīmē, ka pilots kā pilotējošais pilots veicis vismaz divas pacelšanās, nolaišanās un nosēšanās iepriekšējās 90 dienās vai vienu pacelšanos, nolaišanos un nosēšanos iepriekšējās 30 dienās.
                        Turklāt tiek ņemta vērā pilota lidojumu pieredze (kopējā un ar attiecīgā tipa lidmašīnu) un kvalifikācijas (piem., instruktors).

                        Atbrīvojuma periods aprobežojas ar laiku, kas ekspluatantam vajadzīgs, lai novērstu samazināta lidojumu grafika vai lidojumu trenažieru nepieejamības situāciju.

                        Atbrīvojumi netiek piešķirti, ja neviens no vajadzīgajiem lidojuma apkalpes locekļiem  iepriekšējās 90 dienās nav veicis nevienu lidojumu / darbību uz lidojumu trenažiera.

                        a) Pamatojums
                        Covid-19 krīzes rezultātā tika pārtraukti / ievērojami samazināti komerciālie gaisa pārvadājumi un radās grūtības nokļūt līdz vietai, kur ir pieejami piemēroti lidojumu trenažieri. Šīs situācijas rezultātā ļoti daudziem pilotiem nav iespējas izpildīt nesenās pieredzes prasības.

                        b) Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi, ko prasa [valsts], ir šādi.

                        Lai noteiktu apkalpes sastāvu, uz ko attiecas atbrīvojums, tiek ņemta vērā atsevišķu pilotu nesenā pieredze un kvalifikācija, kā arī to kombinācija daudzpilotu apkalpes ekspluatācijas vidē.

                        Ekspluatantam jāizstrādā riska novērtējums, kura mērķis ir noteikt apkalpes kompetences pasliktināšanās varbūtību un iespējamo smaguma pakāpi situācijā, kad ilgstoši netiek veikti lidojumi.

                        Jānosaka un jāpiemēro atbilstoši pasākumi, kuru mērķis ir līdz minimumam samazināt konstatētos riskus, tālab paredzot vienu vai vairākus ekspluatācijas ierobežojumus, kas attiecas uz visu lidojuma apkalpi, lai samazinātu iespēju apkalpei nonākt sarežģītās situācijās (piemēram, samazinot maksimālos sānvēja ierobežojumus, ieviešot augstākus pieejas minimumus, ierobežojot skrejceļa virsmas stāvokļa nosacījumus, izmantojot dispečervadību ar funkcionējošu automātiskās nosēšanās sistēmu, ja tāda ir uzstādīta).

                        Lai ievadītu tekstu, uzklikšķiniet vai pieskarieties šeit.

                        Attiecībā uz ES dalībvalstu izdotajām apliecībām un licencēm atšķirības tiek automātiski atzītas, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1139.

                        Attiecībā uz tādu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, uz kurām attiecas īpašie pagaidu pasākumi (saistībā ar Covid-19) un kuras izdevušas trešās valstis, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti.

                        6. pielikuma 1. daļa

                        9.4.2.1.

                        9.4.2.    Nesenā pieredze — maiņas pilots kreisēšanas fāzē

                           9.4.2.1. Ekspluatants nenorīko pilotu veikt maiņas pilota kreisēšanas fāzē pienākumus kāda tipa vai tipa varianta lidmašīnā, ja iepriekšējās 90 dienās šis pilots nav:

                           a)
                              veicis lidojumus gaisa kuģa kapteiņa, otrā pilota vai maiņas pilota kreisēšanas fāzē statusā ar tā paša tipa lidmašīnu vai

                           b)
                              ar tā paša tipa lidmašīnu vai uz šim nolūkam apstiprināta lidojumu trenažiera izgājis pilotēšanas prasmju atsvaidzināšanas apmācību, kas ietver parastās, nestandarta un ārkārtas procedūras, kuras specifiskas lidojumam kreisēšanas fāzē, un izpildījis nolaišanās un nosēšanās procedūras, turklāt nolaišanās un nosēšanās procedūras var būt izpildītas lidmašīnu nepilotējošā pilota statusā.

                        Atvieglojums, kas attiecas uz 9.4.1.1. punktu, ir derīgs, lai aptvertu atvieglojumu, kas attiecas uz 9.4.2.1. punktu, jo tajā ir runa par kopējo lidojuma apkalpes sastāvu.

                        6. pielikuma 1. daļa

                        9.4.4.1.

                        9.4.4.   Pilotu kvalifikācijas pārbaudes

                           9.4.4.1.   Ekspluatants nodrošina, ka pilotēšanas metodes un spēja izpildīt ārkārtas procedūras tiek pārbaudītas tā, lai pierādītu pilota kompetenci attiecībā uz katru lidmašīnas tipu vai tipa variantu. Ja lidojumu var veikt saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, ekspluatants nodrošina, ka pilota spēja izpildīt šos noteikumus tiek pierādīta vai nu ekspluatanta inspektorpilotam, vai ekspluatanta valsts pārstāvim. Šādas pārbaudes veic divas reizes gadā. Jebkuras divas šādas pārbaudes, kas ir līdzīgas un notiek četru secīgu mēnešu laikā, pašas par sevi nepierāda atbilstību šai prasībai.

                           1. piezīme. Ekspluatanta valsts apstiprinātas lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas var izmantot tām pārbaužu daļām, kurām tās ir īpaši apstiprinātas.

                           2. piezīme. Sk. Lidojumu simulācijas trenažieru iekārtu kvalificēšanas kritēriju rokasgrāmatu (Dok. 9625).

                        Ekspluatanta veiktu kvalifikācijas pārbaužu derīguma termiņu katram atsevišķam pilotam [valsts] pagarina par 4 mēnešiem.
                        Ja pagarinājuma perioda beigās [valsts] uzskata, ka atvieglojuma piešķiršanas iemesli joprojām ir spēkā, derīguma termiņu var papildus pagarināt uz periodu, kas nepārsniedz 4 mēnešus.

                        a) Pamatojums
                        Covid-19 uzliesmojums ir izraisījis radikālus ceļošanas ierobežojumus. Robežu slēgšana starp lielāko daļu ES valstu ir ierobežojusi ekspluatantu spēju divas reizes gadā veikt pilota kompetences pārbaudes uz lidojumu trenažiera. Šādu pārbaužu veikšana gaisa kuģī ne vienmēr ir iespējama un dažos gadījumos var radīt riskus, kas ir lielāki nekā ar atbrīvojumu saistītie riski.

                        b) Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi, ko prasa [valsts], paredz, ka nolūkā noteikt, ka zināšanu līmenis, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus lidojuma apkalpes locekļa statusā, ir uzturēts, piloti iziet prasmju atsvaidzināšanas apmācību, pēc kuras tiek veikta novērtēšana, izmantojot ekspluatanta noteiktus līdzekļus.
                            Minētā novērtēšana ietver klasei vai tipam specifiskas nestandarta un ārkārtas procedūras.

                        Attiecībā uz ES dalībvalstu izdotajām apliecībām un licencēm atšķirības tiek automātiski atzītas, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1139.

                        Attiecībā uz tādu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, uz kurām attiecas īpašie pagaidu pasākumi (saistībā ar Covid-19) un kuras izdevušas trešās valstis, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti.

                        6. pielikuma 2. daļa

                        3.9.4.2.

                        3.9.4.2.   Nesenā pieredze — gaisa kuģa kapteinis

                        Ekspluatants nenorīko pilotu veikt lidmašīnas kapteiņa pienākumus, ja šis pilots iepriekšējās 90 dienās nav veicis vismaz trīs pacelšanās un nosēšanās ar tā paša tipa lidmašīnu vai uz šim nolūkam apstiprināta lidojumu trenažiera.

                        Atvieglojums, kas attiecas uz 9.4.1.1. punktu, ir derīgs, lai aptvertu atvieglojumu, kas attiecas uz 3.9.4.2. punktu, jo tajā ir runa par kopējo lidojuma apkalpes sastāvu.

                        6. pielikuma 2. daļa

                        3.9.4.3.

                        3.9.4.3.   Nesenā pieredze — otrais pilots

                        Ekspluatants nenorīko otro pilotu vadīt lidmašīnu pacelšanās un nosēšanās laikā, ja šis pilots iepriekšējās 90 dienās nav veicis vismaz trīs pacelšanās un nosēšanās ar tā paša tipa lidmašīnu vai uz šim nolūkam apstiprināta lidojumu trenažiera.

                        Atvieglojums, kas attiecas uz 9.4.1.1. punktu, ir derīgs, lai aptvertu atvieglojumu, kas attiecas uz 3.9.4.3. punktu, jo tajā ir runa par kopējo lidojuma apkalpes sastāvu.

                        6. pielikuma 3. daļa

                        7.4.1.1.

                        7.4.    Kvalifikācija

                           Piezīme. Vispārīgus norādījumus par apkalpes paplašināto kvalifikāciju, jauktas flotes lidojumiem un mijieskaiti sk. Valsts personāla licencēšanas sistēmas izveides un pārvaldības procedūru rokasgrāmatā (Dok. 9379).

                        7.4.1.    Nesenā pieredze — gaisa kuģa kapteinis un otrais pilots

                           7.4.1.1.    Ekspluatants nenorīko gaisa kuģa kapteini vai otro pilotu vadīt konkrēta tipa vai tipa varianta helikopteru pacelšanās un nosēšanās laikā, ja šis pilots iepriekšējās 90 dienās nav vadījis vismaz trīs pacelšanās un nosēšanās ar tā paša tipa helikopteru vai uz šim nolūkam apstiprināta lidojumu trenažiera.

                        Neattiecas

                        6. pielikuma 3. daļa

                        7.4.3.1.

                        7.4.3.   Pilotu kvalifikācijas pārbaudes

                           7.4.3.1.   Ekspluatants nodrošina, ka pilotēšanas metodes un spēja izpildīt ārkārtas procedūras tiek pārbaudītas tā, lai pierādītu pilota kompetenci attiecībā uz katru helikoptera tipu vai tipa variantu. Ja lidojumu var veikt saskaņā ar IFR, ekspluatants nodrošina, ka pilota spēja izpildīt šos noteikumus tiek pierādīta vai nu ekspluatanta inspektorpilotam, vai ekspluatanta valsts pārstāvim. Šādas pārbaudes veic divas reizes gadā. Jebkuras divas šādas pārbaudes, kas ir līdzīgas un notiek četru secīgu mēnešu laikā, pašas par sevi nepierāda atbilstību šai prasībai.

                           1. piezīme. Ekspluatanta valsts apstiprinātas lidojumu simulācijas trenažieru iekārtas var izmantot tām pārbaužu daļām, kurām tās ir īpaši apstiprinātas.

                           2. piezīme. Sk. Lidojumu simulācijas trenažieru iekārtu kvalificēšanas kritēriju rokasgrāmatu (Dok. 9625), II sējumu Helikopteri.

                        Ekspluatanta veiktu kvalifikācijas pārbaužu derīguma termiņu katram atsevišķam pilotam [valsts] pagarina par 4 mēnešiem.

                        Ja pagarinājuma perioda beigās [attiecīgā valsts / valsts X, Y, Z] uzskata, ka atvieglojuma piešķiršanas iemesli joprojām ir spēkā, derīguma termiņu var papildus pagarināt uz periodu, kas nepārsniedz 4 mēnešus.

                          a) Pamatojums
                        Covid-19 uzliesmojums ir izraisījis radikālus ceļošanas ierobežojumus. Robežu slēgšana starp lielāko daļu ES valstu ir ierobežojusi ekspluatantu spēju divas reizes gadā veikt pilota kompetences pārbaudes uz lidojumu trenažiera.
                        Šādu pārbaužu veikšana gaisa kuģī ne vienmēr ir iespējama un dažos gadījumos var radīt riskus, kas ir lielāki nekā ar atbrīvojumu saistītie riski.

                        b) Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi
                        [Valsts], paredz prasību, ka nolūkā noteikt, ka zināšanu līmenis, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus lidojuma apkalpes locekļa statusā, ir uzturēts, piloti iziet prasmju atsvaidzināšanas apmācību, pēc kuras tiek veikta novērtēšana, izmantojot ekspluatanta noteiktus līdzekļus. Minētā novērtēšana ietver klasei vai tipam specifiskas nestandarta un ārkārtas procedūras.

                        Attiecībā uz ES dalībvalstu izdotajām apliecībām un licencēm atšķirības tiek automātiski atzītas, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1139.

                        Attiecībā uz tādu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, uz kurām attiecas īpašie pagaidu pasākumi (saistībā ar Covid-19) un kuras izdevušas trešās valstis, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti.

                        1. pielikums

                        1.2.9.

                        1.2.9. Valodu prasme

                        1.2.9.1. Līdz 2022. gada 2. novembrim lidmašīnu, dirižabļu, helikopteru un vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu piloti, gaisa satiksmes

                        vadības dispečeri un aeronavigācijas staciju operatori

                        pierāda spēju izteikties un

                        saprast valodu, kas tiek izmantota radiotelefonijas sakaros, līmenī, kas noteikts

                        1. papildinājumā izklāstītajās valodas prasmes prasībās.

                        1.2.9.1. No 2022. gada 3. novembra lidmašīnu, dirižabļu,

                        helikopteru un vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu piloti, lidmašīnu,

                        dirižabļu, planieru, rotorplānu, vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu vai brīva lidojuma

                        gaisa balonu distances vadības piloti, gaisa satiksmes vadības dispečeri un aeronavigācijas staciju operatori pierāda

                        spēju izteikties un saprast valodu,

                        kas tiek izmantota radiotelefonijas sakaros,

                        līmenī, kas noteikts

                        1. papildinājumā izklāstītajās valodas prasmes prasībās.

                        1.2.9.2. ieteikums. Bortinženieriem un

                        planieru un brīva lidojuma gaisa balonu pilotiem vajadzētu būt

                        spējai izteikties un saprast valodu,

                        kas tiek izmantota radiotelefonijas sakaros.

                        1.2.9.3. Lidotāji stūrmaņi, kam tiek prasīts

                        gaisa kuģī izmantot radiotelefonu,

                        pierāda spēju izteikties un saprast

                        valodu, kas tiek izmantota radiotelefonijas

                        sakaros.

                        1.2.9.4. ieteikums. Lidotājiem stūrmaņiem, kam tiek prasīts gaisa kuģī izmantot radiotelefonu, būtu

                        jāpierāda spēja izteikties un saprast

                        valodu, kas tiek izmantota radiotelefonijas

                        sakaros, līmenī, kas noteikts

                        1. papildinājumā izklāstītajās

                        valodas prasmes prasībās.

                        1.2.9.5. Līdz 2022. gada 2. novembrim

                        lidmašīnu, dirižabļu, helikopteru un

                        vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu pilotu, gaisa satiksmes vadības dispečeru un

                        aeronavigācijas staciju operatoru, kuru pierādītā valodas prasme

                        ir zemāka par eksperta līmeni (6. līmeni),

                        valodas prasmi oficiāli izvērtē ar starplaikiem, kas atbilst

                        personas pierādītajam prasmes

                        līmenim.

                        1.2.9.5. No 2022. gada 3. novembra

                        lidmašīnu, dirižabļu, helikopteru un

                        vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu pilotu, lidmašīnu, dirižabļu, planieru,

                        rotorplānu, vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu vai brīva lidojuma gaisa balonu distances vadības

                        pilotu, gaisa satiksmes vadības dispečeru un aeronavigācijas

                        staciju operatoru, kuru pierādītā valodas prasme

                        ir zemāka par eksperta līmeni (6. līmeni),

                        valodas prasmi oficiāli izvērtē ar starplaikiem, kas atbilst

                        personas pierādītajam prasmes līmenim.

                        1.2.9.6. ieteikums. Līdz 2022. gada 2. novembrim

                        lidmašīnu,

                        dirižabļu, helikopteru un vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu pilotu,

                        lidotāju stūrmaņu, kam tiek prasīts

                        gaisa kuģī izmantot radiotelefonu, gaisa satiksmes

                        vadības dispečeru un

                        aeronavigācijas staciju operatoru, kuru pierādītā valodas prasme

                        ir zemāka par eksperta līmeni (6. līmeni),

                        valodas prasme būtu oficiāli jāizvērtē

                        ar starplaikiem, kas atbilst personas

                        pierādītajam prasmes līmenim, šādi:

                        a) personas, kuru pierādītā valodas prasme ir lietotāja līmenī (4. līmenī), būtu jāizvērtē

                         vismaz reizi trīs gados; un

                        b) personas, kuru pierādītā valodas prasme ir

                        paaugstinātā līmenī (5. līmenī), būtu jāizvērtē

                        vismaz reizi sešos gados.

                        1. piezīme. Oficiāls izvērtējums nav nepieciešams

                        pieteikuma iesniedzējiem, kuri pierāda valodas prasmi eksperta līmenī,

                        piemēram, tā ir viņu dzimtā valoda vai,

                        lai gan tā nav viņu dzimtā valoda, viņi to pārvalda prasmīgi un viņu izruna vai akcents ir tāds,

                        kurš ir saprotams starptautiskajai aeronavigācijas

                        kopienai.

                        2. piezīme. 1.2.9. punkta noteikumi atsaucas uz

                        10. pielikuma II sējuma 5. nodaļu, kurā noteikts, ka valoda,

                        kas tiek izmantota radiotelefonijas sakaros, var būt

                        valoda, ko parasti izmanto stacija uz

                        zemes vai angļu valoda. Tāpēc praksē

                        būs situācijas, kad lidojuma apkalpes locekļiem

                        būs jārunā tikai tajā valodā, ko parasti

                        izmanto stacija uz zemes.

                        1.2.9.6. ieteikums. No 2022. gada 3. novembra

                        lidmašīnu,

                        dirižabļu, helikopteru un vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu pilotu,

                        lidmašīnu, dirižabļu, planieru, rotorplānu, vertikālās pacelšanās un nosēšanās gaisa kuģu

                        vai brīva lidojuma gaisa balonu distances vadības pilotu, lidotāju stūrmaņu,

                        kam tiek prasīts gaisa kuģī izmantot

                        radiotelefonu, gaisa satiksmes vadības dispečeru un aeronavigācijas

                        staciju operatoru, kuru pierādītā valodas prasme

                        ir zemāka par eksperta līmeni (6. līmeni), valodas prasme būtu oficiāli jāizvērtē ar starplaikiem, kas atbilst personas

                        pierādītajam prasmes līmenim, šādi:

                        a) personas, kuru pierādītā valodas prasme ir

                        lietotāja līmenī (4. līmenī), būtu jāizvērtē vismaz reizi trīs gados; un

                        b) personas, kuru pierādītā valodas prasme ir paaugstinātā līmenī (5. līmenī), būtu jāizvērtē vismaz reizi

                        sešos gados.

                        1. piezīme. Oficiāls izvērtējums nav nepieciešams

                        pieteikuma iesniedzējiem, kuri pierāda valodas prasmi eksperta līmenī,

                        piemēram, tā ir viņu dzimtā valoda vai,

                        lai gan tā nav viņu dzimtā valoda, viņi to pārvalda prasmīgi un viņu izruna vai akcents ir tāds,

                        kurš ir saprotams starptautiskajai aeronavigācijas

                        kopienai.

                        2. piezīme. 1.2.9. punkta noteikumi atsaucas uz 10. pielikuma II sējuma 5. nodaļu, kurā noteikts, ka valoda, kas tiek izmantota

                        radiotelefonijas sakaros, var būt

                        valoda, ko parasti izmanto stacija uz

                        zemes vai angļu valoda.

                        Tāpēc praksē būs situācijas,

                        kad lidojuma apkalpes locekļiem

                        un distances vadības lidojuma apkalpes locekļiem būs

                        jārunā tikai tajā valodā, ko parasti izmanto stacija

                        uz zemes.

                        [Valsts] noteiktais lidmašīnu un helikopteru licenču turētāju, kuru pierādītā valodas prasme ir zemāka par eksperta līmeni (6. līmeni) un kuru valodas prasmes apstiprinājuma derīguma termiņš beidzas, valodas prasmes oficiālās izvērtēšanas starplaiks tiek pagarināts par 8 mēnešiem.

                        [Valsts] noteiktais gaisa satiksmes vadības dispečeru, kuru valodas prasmes apstiprinājuma derīguma termiņš beidzas, valodas prasmes oficiālās izvērtēšanas starplaiks tiek pagarināts par 4 mēnešiem.

                        Ja pagarinājuma perioda beigās atvieglojuma piešķiršanas iemesli joprojām ir spēkā, derīguma termiņu var papildus

                        pagarināt uz periodu, kas nepārsniedz

                        4 mēnešus.

                        a)a) Pamatojums

                        b)Covid-19 uzliesmojums ir izraisījis radikālus ceļošanas ierobežojumus un robežu slēgšanu starp lielāko daļu valstu.

                        c)Šā iemesla dēļ pilotiem un gaisa satiksmes vadības dispečeriem nav iespējas laikus kārtot eksāmenu valodas prasmes uzturēšanai.

                        d)Šīs situācijas rezultātā viņu valodas prasmes apstiprinājuma derīguma termiņš beigtos.

                        e)b) Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi

                        f)

                        g)[Valsts] pieprasa veikt šādus pasākumus.

                        h)

                        i)Pilotiem ir derīgs valodas prasmes apstiprinājums, un viņi saņem instruktāžu no instruktora, kuram ir attiecīgas apmācības tiesības, lai drošai ekspluatācijai vajadzīgajā līmenī atsvaidzinātu prasmi izteikties un saprast valodu, kas tiek izmantota radiotelefonijas sakaros.

                        Pēc tam, kad sekmīgi veikta instruktāža, licencē apstiprina jauno derīguma termiņu vai licencei pievieno [valsts] izdotu oficiālu dokumentu, kurā norādīts jaunais derīguma termiņš.

                        Ja valodas prasmes novērtēšanas struktūra nav pieejama, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka gaisa satiksmes vadības dispečeru, kam ir derīgs valodas prasmes apstiprinājums, valodas prasme tiek nodrošināta ar citiem līdzekļiem, piemēram, kursiem tiešsaistē.

                        Attiecībā uz ES dalībvalstu izdotajām apliecībām un licencēm atšķirības tiek automātiski atzītas, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1139.

                        Attiecībā uz tādu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, uz kurām attiecas īpašie pagaidu pasākumi (saistībā ar Covid-19) un kuras izdevušas trešās valstis, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti.

                        1. pielikuma 4.2.2. punkts

                        4.2.2.2. Gaisa kuģa tehniskās apkopes licences turētāja tiesības, kas noteiktas 4.2.2.1. punktā,

                        izmanto tikai:

                        c) ar nosacījumu, ka iepriekšējos

                        24 mēnešos licences turētājs ir veicis

                        gaisa kuģa vai tā sastāvdaļu

                        pārbaudi, apkopi vai tehnisko apkopi

                        saskaņā ar tiesībām, kas piešķirtas

                        ar licenci, kura saņemta vismaz pirms sešiem mēnešiem,

                        vai ir izpildījis licencētājas iestādes prasības

                        attiecībā uz licences izdošanu

                        ar atbilstošām tiesībām.

                        Iepriekšējo periodu [valsts] pagarina par 6 mēnešiem, t. i., iepriekšējā perioda kopējais ilgums ir 30 mēneši. Prasība, ka licence turējumā ir vismaz sešus mēnešus, netiek mainīta.

                        Pamatojums

                        Covid-19 uzliesmojums ir izraisījis radikālus ceļošanas ierobežojumus. Vietējie ierobežojumi var liegt apstiprinātām organizācijām un kvalificētam personālam noteiktajā termiņā pierādīt atbilstību prasībām, kas attiecas uz sertifikātu vai tiesību turpināmību.

                        Nosacījumi / ietekmes mazināšanas pasākumi

                        [Valsts] paredz prasību, ka gadījumā, ja sertificējošais personāls strādā apstiprinātā tehniskās apkopes organizācijā, šī organizācija šo pagarinājumu var attiecināt uz sava sertificējošā personāla nesenās pieredzes prasībām, ja apstiprinātajai organizācijai nav piemērota apturēšana, atsaukšana vai ierobežošana vai iepriekšējos 24 mēnešos kompetentā iestāde tai nav noteikusi apturēšanu.

                        j)Turklāt Regulas (ES) Nr. 1321/2014 III pielikuma (66. daļa) 66.B.500. punkts nodrošina papildu ietekmes mazināšanas pasākumus, ar kuriem kompetentā iestāde aptur, ierobežo vai atsauc gaisa kuģa tehniskās apkopes licenci, ja ir konstatēta licences turētāja drošības problēma vai pārkāpums.

                        Attiecībā uz ES dalībvalstu izdotajām apliecībām un licencēm atšķirības tiek automātiski atzītas, pamatojoties uz Regulu (ES) 2018/1139.

                        Attiecībā uz tādu apliecību un licenču derīguma atzīšanu vai pieņemšanu, uz kurām attiecas īpašie pagaidu pasākumi (saistībā ar Covid-19) un kuras izdevušas trešās valstis, piemēro Regulu (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti.

                     (1)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 452/2014 (2014. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (OV L 133, 6.5.2014., 12. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.6.2020
            COM(2020) 234 final
            2020/0115(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp otro maksājumu 2020. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikums attiecas uz Padomes lēmuma projektu par finanšu iemaksu otro daļu 11. Eiropas Attīstības fondā (EAF), kas dalībvalstīm jāiemaksā 2020. gadā.

                  11. EAF un citi vēl pieejamie EAF (t. i., 8., 9. un 10. EAF) tiek pārvaldīti saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem:

                  pašreizējais Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), ar pēdējiem grozījumiem
                     1
                  ,

                  Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējais nolīgums par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                     2
                   (11. EAF “Iekšējais nolīgums”),

                  Padomes Regula (ES) 2018/1877 par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam
                     3
                   (“11. EAF finanšu regula”).

                  Iepriekš minētie dokumenti ietver daudzgadu saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās attiecībā uz finansiāla atbalsta sniegšanu EAF kasei. EAF finanšu regulā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāveic regulāras iemaksas EAF kasē saskaņā ar iepriekš noteiktām finanšu saistībām. Regulāro iemaksu pamatā ir tehniski Padomes lēmumi, kas atspoguļo iepriekš noteikto finanšu saistību īstenošanu.

                  Tādēļ dažas no paskaidrojuma rakstā minētajām pozīcijām nav piemērojamas tādiem aicinājumiem veikt regulārās iemaksas kā, piemēram, šim aicinājumam.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 19. panta 7. punktu atsevišķi tiek precizēta Eiropas Komisijas pārvaldītā summa un Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldītā summa.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 46. pantu EIB nosūtīja Eiropas Komisijai tās atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 20. panta 1. punktu, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu pēc otras izlieto summas, kas pieejamas iepriekšējos EAF. Tādējādi šajā priekšlikumā aicinājumi veikt iemaksas attiecas uz summām saskaņā ar 10. EAF Eiropas Investīciju bankai un uz summām saskaņā ar 11. EAF Eiropas Komisijai.

                  Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 19. panta 3. punktu Padomei lēmums par šo priekšlikumu ir jāpieņem ne vēlāk kā 21. kalendārajā dienā pēc tam, kad Eiropas Komisija, kas rīkojas Eiropas Savienības vārdā, ir iesniegusi šo priekšlikumu.

                  11. EAF finanšu regulas 21. panta 1. punktā ir noteikts – ja iemaksas daļa netiek samaksāta noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij ir jāmaksā procenti par nesamaksāto summu; procentu maksāšanas kārtība ir noteikta tajā pašā pantā.

               2020/0115 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp otro maksājumu 2020. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  4
                (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 7. pantu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam
                  5
                (“11. EAF finanšu regula”), un jo īpaši tās 19. panta 3. punktu un 19. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 19. līdz 22. pantā noteikto procedūru Eiropas Komisijai līdz 2020. gada 15. jūnijam ir jāiesniedz priekšlikums, norādot a) iemaksas otrās daļas summu 2020. gadam un b) pārskatīto gada iemaksas summu 2019. gadam gadījumos, kad summa atšķiras no faktiskajām vajadzībām.

               (2)Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 46. pantu Eiropas Investīciju banka (EIB) 2020. gada 8. aprīlī nosūtīja Eiropas Komisijai atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

               (3)11. EAF finanšu regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto summas, kas paredzētas iepriekšējos EAF. Tāpēc būtu jāsniedz aicinājums veikt iemaksas EIB (saskaņā ar 10. EAF) un Komisijai (saskaņā ar 11. EAF).

               (4)11. EAF finanšu regulas 55. pantā paredzēts, ka Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās dalībvalstu iemaksas samazina par summām no 10. EAF vai citiem iepriekšējo EAF projektiem, par kurām nav notikusi saistību uzņemšanās saskaņā ar Iekšējā nolīguma 1. panta 3. punktu vai par kurām saistības ir atceltas saskaņā ar Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktu, ja vien Padome nav vienbalsīgi nolēmusi citādi.

               (5)Ar Lēmumu (ES) 2019/1800
                  6
                Padome 2019. gada 24. oktobrī, pamatojoties uz Eiropas Komisijas priekšlikumu, pieņēma lēmumu noteikt gada apjomu dalībvalstu iemaksām EAF 2020. gadam 4 400 000 000 EUR Eiropas Komisijai un 300 000 000 EUR Eiropas Investīciju bankai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Individuālās Eiropas Attīstības fonda iemaksas, ko dalībvalstis veic Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai kā otro maksājumu par 2020. gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā iekļautajā tabulā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 307, 3.12.2018., 1.–21. lpp.

                     (4)

                        OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 307, 3.12.2018., 7.-9. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/1800 (2020. gada 24. oktobris) par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp pirmo maksājumu 2020. gadam un gada iemaksas summu 2020. gadam (OV L 274, 24.10.2019., 9. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.6.2020
            COM(2020) 234 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp otro maksājumu 2020. gadam

               PIELIKUMS

                        DALĪBVALSTIS un AK

                        10. EAF sadalījums %

                        11. EAF sadalījums %

                        2. maksājums 2020. gadā (EUR)

                        Kopā

                        Komisija

                        EIB

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BEĻGIJA

                        3,53

                        3,24927

                        51 988 320,00

                        3 530 000,00

                        55 518 320,00

                        BULGĀRIJA

                        0,14

                        0,21853

                        3 496 480,00

                        140 000,00

                        3 636 480,00

                        ČEHIJA

                        0,51

                        0,79745

                        12 759 200,00

                        510 000,00

                        13 269 200,00

                        DĀNIJA

                        2,00

                        1,98045

                        31 687 200,00

                        2 000 000,00

                        33 687 200,00

                        VĀCIJA

                        20,50

                        20,57980

                        329 276 800,00

                        20 500 000,00

                        349 776 800,00

                        IGAUNIJA

                        0,05

                        0,08635

                        1 381 600,00

                        50 000,00

                        1 431 600,00

                        ĪRIJA

                        0,91

                        0,94006

                        15 040 960,00

                        910 000,00

                        15 950 960,00

                        GRIEĶIJA

                        1,47

                        1,50735

                        24 117 600,00

                        1 470 000,00

                        25 587 600,00

                        SPĀNIJA

                        7,85

                        7,93248

                        126 919 680,00

                        7 850 000,00

                        134 769 680,00

                        FRANCIJA

                        19,55

                        17,81269

                        285 003 040,00

                        19 550 000,00

                        304 553 040,00

                        HORVĀTIJA

                        0,00

                        0,22518

                        3 602 880,00

                        0,00

                        3 602 880,00

                        ITĀLIJA

                        12,86

                        12,53009

                        200 481 440,00

                        12 860 000,00

                        213 341 440,00

                        KIPRA

                        0,09

                        0,11162

                        1 785 920,00

                        90 000,00

                        1 875 920,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        1 857 920,00

                        70 000,00

                        1 927 920,00

                        LIETUVA

                        0,12

                        0,18077

                        2 892 320,00

                        120 000,00

                        3 012 320,00

                        LUKSEMBURGA

                        0,27

                        0,25509

                        4 081 440,00

                        270 000,00

                        4 351 440,00

                        UNGĀRIJA

                        0,55

                        0,61456

                        9 832 960,00

                        550 000,00

                        10 382 960,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        608 160,00

                        30 000,00

                        638 160,00

                        NĪDERLANDE

                        4,85

                        4,77678

                        76 428 480,00

                        4 850 000,00

                        81 278 480,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        38 361 120,00

                        2 410 000,00

                        40 771 120,00

                        POLIJA

                        1,30

                        2,00734

                        32 117 440,00

                        1 300 000,00

                        33 417 440,00

                        PORTUGĀLE

                        1,15

                        1,19679

                        19 148 640,00

                        1 150 000,00

                        20 298 640,00

                        RUMĀNIJA

                        0,37

                        0,71815

                        11 490 400,00

                        370 000,00

                        11 860 400,00

                        SLOVĒNIJA

                        0,18

                        0,22452

                        3 592 320,00

                        180 000,00

                        3 772 320,00

                        SLOVĀKIJA

                        0,21

                        0,37616

                        6 018 560,00

                        210 000,00

                        6 228 560,00

                        SOMIJA

                        1,47

                        1,50909

                        24 145 440,00

                        1 470 000,00

                        25 615 440,00

                        ZVIEDRIJA

                        2,74

                        2,93911

                        47 025 760,00

                        2 740 000,00

                        49 765 760,00

                        APVIENOTĀ KARALISTE

                        14,82

                        14,67862

                        234 857 920,00

                        14 820 000,00

                        249 677 920,00

                        KOPĀ ES-27 un Apvienotā Karaliste

                        100,00

                        100,00

                        1 600 000 000,00

                        100 000 000,00

                        1 700 000 000,00