               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 432 final
            2017/0198(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam
                     1
                  , tika pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                     2
                   par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

                  PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju. PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

                  Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika (Alžīrija) ar 2017. gada 20. februāra un 2017. gada 23. aprīļa vēstulēm ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts un ir apņēmusies šajā iniciatīvā sniegt finansiālu ieguldījumu 20 miljonu euro apmērā.

                  Lai nodrošinātu, ka Alžīrija piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Alžīriju attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.

                  2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Alžīriju par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Alžīriju, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324.

                  Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2017. gada 11. jūlijā, kad gaidāmā nolīguma abu pušu pārstāvji parafēja nolīguma projekta tekstu. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324 ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz Savienības tiesību aktu.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā
                     3
                  , PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Alžīrija, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
                     4
                  , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses
                     5
                  , un Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
                     6
                   kas paredz Savienības un Alžīrijas sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Alžīrija, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 5. punktu.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Indikatīvā ietekme uz budžetu noteikta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija izsaka Padomei priekšlikumu

               - lemt par nolīguma parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Savienības vārdā;

               - pilnvarot nolīguma sarunu vedēju Savienības vārdā parakstīt nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2017/0198 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                  7
                paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju.

               (3)PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

               (4)Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika (Alžīrija) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un "Apvārsnis 2020" asociētajām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (5)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Alžīrija kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA.

               (6)2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Alžīriju par starptautisku nolīgumu, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, nolīgumu parafējot.

               (7)Tādēļ nolīgums būtu Savienības vārdā jāparaksta, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               (8)Lai nodrošinātu Alžīrijas dalību PRIMA no tās sākuma, nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā, ka minētais nolīgums vēl noslēdzams.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vedēja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               3. pants

               Nolīgumu saskaņā ar tā 4. pantu no nolīguma parakstīšanas dienas, bet pirms tā stāšanās spēkā piemēro provizoriski.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas diena].

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  8

                  08. sadaļa. Pētniecība un inovācija, pamatprogramma "Apvārsnis 2020".

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ☑Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  9

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Alžīrijai kļūt par iesaistīto valsti PRIMA, kuras stratēģiskais mērķis ir veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Lai nodrošinātu tās mērķu sasniegšanu, PRIMA kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis saskaņā ar vienādiem noteikumiem. Lai nodrošinātu, ka Alžīrija piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Alžīriju attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Šī iniciatīva ļaus Alžīrijai kļūt par PRIMA iesaistīto valsti, kas tādējādi piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis. Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Alžīrijas tiesību subjekti automātiski būs tiesīgi pieteikties ES finansējumam projektos, kas tiek finansēti no ES budžeta līdzekļiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Alžīrijai piedalīties PRIMA. Tādējādi šīs iniciatīvas rezultātu un ietekmes rādītāji ir cieši saistīti ar visas PRIMA iniciatīvas rādītājiem, kas detalizēti norādīti attiecīgajā Komisijas priekšlikumā
                     10
                  .

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam un PRIMA ietekmes novērtējumu, kas pievienoti šim Komisijas priekšlikumam
                     11
                  .

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Šai iniciatīvai nav precedentu, jo PRIMA ir pirmā šāda veida iniciatīva, kas nosaka trešo valstu, kuras nav iesaistītas ES pētniecības pamatprogrammā, dalību ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm, un šādas dalības nodrošināšanai tādējādi ir nepieciešams noslēgt starptautiskus nolīgumus ar Savienību.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā no šā nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas un ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324 (31.12.2028.).

               –☑
                     Finansiālā ietekme no nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas līdz 31.12.2020. (šajā periodā jāizstrādā kārtība nolīguma ieviešanai. Pēc šā perioda nekādas turpmākas darbības saistībā ar nolīgumu nav paredzētas).

               –◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  12

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☑Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešajām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –☑ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Tiks izveidots jauns tiesību subjekts, kas nodarbosies tikai ar PRIMA īstenošanu. Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts ar šīs struktūras starpniecību.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, starp ES un Alžīriju noslēdzamajā nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm ir jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        1.a izdevumu kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        Dif./nedif.
                           13
                        .

                        no EBTA valstīm
                           14

                        no kandidātvalstīm
                           15

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1.a

                        08.01.05.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.
                        [Izdevumu kategorija………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [..][XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot
               administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu
                (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.]

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        1.a

                        Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        <…….> ĢD

                        2018.
                        gads
                           16

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1)

                        Maksājumi

                        (2)

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           17

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ <….> ĢD apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas  <1.a> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija:

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR

                        2018.
                        gads
                           18

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        <…….> ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        KOPĀ <RTD> ĢD

                        Apropriācijas

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               EUR

                        2018.
                        gads
                           19

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksājumi

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☑
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           20

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1
                           21
                        ...

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR

                        2018.
                        gads
                           22

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029,
                        gads

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           23

                        Cilvēkresursi

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020. gads

                        2021.–2029.

                        gads

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu – FTE)
                           24

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Saskaņā ar nolīguma 2. punktu sagatavot un noslēgt ar Alžīrijas iestādēm vienošanos par administratīvu kārtību attiecībā uz atbalstu ES finanšu interešu aizsardzībai.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☑
                      Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           26

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …. pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.)

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

                     (6)
                  OV L 99, 5.4.2012., 1.–8. lpp.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.)

                     (8)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (9)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (10)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (11)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (12)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)
                  Dif. — diferencētās apropriācijas / nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (14)
                  EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (15)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (16)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (17)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (18)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (19)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (20)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (21)
                  Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (22)
                  2018.gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot

                     (23)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (24)
                  CA – līgumdarbinieki; LA – vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti; INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (25)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).

                     (26)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 432 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),

               no vienas puses,

               un

               Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika (turpmāk “Alžīrija”),

               no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2005. gada 1. septembrī, paredz zinātnisko, tehnisko un tehnoloģisko sadarbību;

               tā kā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 2013. gada 11. jūnijā, nosaka oficiālu satvaru Pušu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā;

               tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;

               tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Alžīrija kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA;

               tā kā Alžīrija ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;

               tā kā ir vajadzīgs starptautisks nolīgums starp Savienību un Alžīriju, kurā būtu reglamentēti Alžīrijas kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Priekšmets un mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Alžīrijas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2. pants

               Noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA

               Noteikumi Alžīrijas dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Teritoriālā piemērošana

               Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, no vienas puses, un uz Alžīrijas teritoriju, no otras puses.

               4. pants

               Parakstīšana un provizoriskā piemērošana

               Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

               5. pants

               Stāšanās spēkā un darbības ilgums

               1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 6. pantu.

               6. pants

               Nolīguma izbeigšana

               1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, ar rakstisku paziņojumu par savu nodomu to izbeigt informējot otru Pusi.

               Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.

               2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.

               7. pants

               Strīdu izšķiršana

               Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, 100. pantā noteiktā strīdu izšķiršanas procedūra.

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros bulgāru, horvātu, čehu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               [ES pārstāvja paraksts]                                                                 [Alžīrijas pārstāvja paraksts]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.9.2017
            COM(2017) 544 final
            2017/0234(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko paredz nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā (“Izpildu komiteja”) saistībā ar plānoto secinājumu pieņemšanu par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1958. gada 30. aprīļa rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas izveidi

               Izpildu komiteja tika izveidota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1958. gada 30. aprīļa rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas izveidi (E/RES/672 (XXV)). Saskaņā ar minēto rezolūciju Izpildu komiteja darbojas kā padomdevēja struktūra saistībā ar normām un politiku par bēgļu starptautisko aizsardzību.

               2.2.Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komiteja

               Izpildu komitejas sastāvā ir gan dalībnieki, gan novērotāji. Dalībnieces var būt tikai valstis. Novērotāja statusu piešķir gan valstīm, gan citām struktūrām. Izpildu komitejā pašlaik ir 101 dalībvalsts, tostarp 27 ES dalībvalstis, 16 novērotājvalstis, tostarp viena ES dalībvalsts, un 39 nevalstiski novērotāji, tostarp Eiropas Savienība.

               Novērotājiem atšķirībā no dalībniekiem nav tiesību balsot, bet ir tiesības uzstāties Izpildu komitejas atklātajās sanāksmēs. Attiecībā uz starpvaldību organizācijām, kurām Izpildu komitejā ir novērotāja statuss, Izpildu komitejas reglamenta, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2016. gada oktobrī, 38. noteikuma otrā daļā ir paredzēts: “Komiteja pēc Pastāvīgās komitejas ieteikuma ik gadu var lemt uzaicināt starpvaldību organizācijas, kurām ir novērotāja statuss Komitejā, piedalīties tās slēgtajās sanāksmēs par patvēruma un bēgļu jautājumiem, kas ir to kompetencē.” Pamatojoties uz šo noteikumu, Izpildu komiteja 2017. gada 5. maijā uzaicināja Eiropas Savienību piedalīties slēgtajās sanāksmēs par patvēruma un bēgļu jautājumiem, kas ir Eiropas Savienības kompetencē.

               Izpildu komiteja regulāri pieņem tematiskos secinājumus par bēgļu aizsardzību. Tematiskos secinājumus par bēgļu aizsardzību vienprātīgi pieņem Izpildu komitejas dalībnieki. Izpildu komitejas dalībnieki un starpvaldību organizācijas, kas novērotāja statusā ir uzaicinātas piedalīties šajās slēgtajās sanāksmēs, sadarbībā ar UNHCR ekspertiem sagatavo šos secinājumus vairāku slēgto sanāksmju gaitā.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā

               Izpildu komiteja tās 68. sesijā 2017. gada 2. – 6. oktobrī grasās pieņemt secinājumu par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem (“paredzētais secinājums”).

               Pamatojoties uz Izpildu komitejas uzaicinājumu saskaņā ar reglamenta 38. noteikuma otro daļu, Eiropas Savienība piedalījās paredzētā secinājuma sagatavošanā. ES dalībvalstis, kas ir arī Izpildu komitejas dalībnieces, piedalās paredzētā secinājuma pieņemšanā.

               Paredzētā secinājuma projekta mērķis, kā tas izriet no slēgtajām sanāksmēm 30. maijā, 8. jūnijā, 12. jūnijā, 16. jūnijā, 11. un 12. septembrī, būtībā ir aicināt visas valstis, kas parakstījušas 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu (“1951. gada konvencija”) un 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu (“1954. gada konvencija”), ieviest mašīnlasāmus konvencijas ceļošanas dokumentus saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartu 3.12. un dokumentu Nr. 9303, ja tas vēl nav izdarīts, un aicināt visas valstis, kas nav pievienojušās šīm konvencijām un jau izdod mašīnlasāmus ceļošanas dokumentus bēgļiem un bezvalstniekiem, dalīties ar paraugpraksi ar citām ieinteresētajām valstīm, kuras nav pievienojušās šīm konvencijām, lai mudinātu tās ieviest šādus ceļošanas dokumentus, ja tas vēl nav izdarīts. Paredzētais secinājums ietver arī Izpildu komitejas apņemšanos veicināt pāreju uz mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem un to turpmāku izsniegšanu, piesaistot finanšu resursus un pēc nepieciešamības sniedzot spēju veidošanas un tehnisko atbalstu sadarbībā ar ICAO un UNHCR.

               Paredzētajā secinājumā norādīts, ka kopš 1951. un 1954. gada Konvenciju izstrādes starptautiskie standarti un specifikācijas attiecībā uz ceļošanas dokumentiem ir piedzīvojuši būtiskas izmaiņas un efektīva abu konvenciju 28. pantā, kā arī sarakstos un pielikumos paredzēto tiesību uz ceļošanas dokumenta izsniegšanu, kas ļautu ceļot ārpus valsts teritorijas, kuras ir noteiktas bēgļiem un bezvalstniekiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā, īstenošana ir vislabāk panākama, ja bēgļiem un bezvalstniekiem ir pieejami ceļošanas dokumenti, kas atbilst ICAO standartiem, it īpaši attiecībā uz mašīnlasīšanu.

               Paredzētajā secinājumā iekļauta arī atsauce uz notiekošajām daudzpusējām diskusijām par bēgļiem, piemēram, uz Globālo paktu par bēgļiem.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Savienībai vajadzētu atbalstīt Izpildu komitejas secinājuma par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem pieņemšanu

               Ir vēlams, ka ceļošanas dokumenti, ko valstis izsniegušas bēgļiem un bezvalstniekiem, kuri likumīgi uzturas to teritorijā, atbilst drošības iezīmēm, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, proti, ICAO standartam 3.12. un dokumentam Nr. 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem. Tas padara šos ceļošanas dokumentus drošākus, uzlabojot to aizsardzību pret viltošanu un krāpniecisku izmantošanu.

               Padomes 2004. gada 13. decembra Regula Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos
                  1
               , kurā noteikts dalībvalstu pasu un ceļošanas dokumentu minimālais drošības līmenis, jau paredz, ka dalībvalstīm jānodrošina atbilstība ICAO dokumentam Nr. 9303, jo īpaši attiecībā uz izsniegšanas procedūrām un mašīnlasāmu biogrāfijas datu lapu. Regula attiecas uz visiem Eiropas Savienības dalībvalstu izdotiem ceļošanas dokumentiem, tostarp tiem, kas izdoti bezvalstniekiem, kā arī bēgļa statusa un alternatīvās aizsardzības statusa saņēmējiem saskaņā ar 25. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvā 2011/95/ES
                  2
                (“Kvalifikācijas direktīva”), ar noteikumu, ka to derīguma termiņš ir ilgāks par 12 mēnešiem. Regula (EK) Nr. 2252/2004 ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kurā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās.

               Ierosinātā jaunā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 13. jūlija Regula, ar ko aizstās Kvalifikācijas direktīvu (“ierosinātā Kvalifikācijas regula”)
                  3
               , paredz, ka dalībvalstis ievēro minimālās drošības iezīmes un biometriju, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2252/2004 vai ir tām līdzvērtīgas, kad tās izsniedz ceļošanas dokumentus bēgļa statusa saņēmējiem un alternatīvās aizsardzības statusa saņēmējiem, kas ir derīgi vismaz vienu gadu, saskaņā ar ierosināto Kvalifikācijas regulu. 21. protokols par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, attiecas uz Apvienotās Karalistes un Īrijas dalību ierosinātās regulas pieņemšanā un piemērošanā.

               LES 3. panta 5. punkta garā Savienība veicina šos standartus arī attiecībās ar visu pasauli. Attiecībā uz 1951. un 1954. gada konvenciju līgumslēdzējām valstīm tas veicina abu konvenciju 28. pantā, kā arī sarakstos un pielikumos paredzēto tiesību uz ceļošanas dokumenta izsniegšanu, kas ļautu ceļot ārpus valsts teritorijas, kuras ir noteiktas bēgļiem un bezvalstniekiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalsts teritorijā, efektīvu īstenošanu.

               Jebkurā gadījumā ir lietderīgi paredzēt nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem Izpildu komitejā, jo paredzētais secinājums par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem var ietekmēt kopīgos noteikumus, kas ietverti Padomes Regulā Nr. 2252/2004, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/95/EK un ierosinātajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar ko aizstāj Direktīvu 2011/95/EK.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras vai nolīguma dalībniece
                  4
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  5
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Izpildu komiteja ir struktūra, kas izveidota uz nolīguma , proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1958. gada 30. aprīļa rezolūcijas par Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas izveidi, pamata.

               Secinājums, kuru Izpildu komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Kaut arī Izpildu komitejas secinājumi nav juridiski saistoši, tie palīdz interpretēt un tālākveidot starptautiskos standartus par bēgļu aizsardzību. Tiem ir svarīga loma, nosakot, kādā veidā tiek interpretēta un piemērota 1951. gada Konvencija par bēgļu statusu un 1967. gada 31. janvāra Protokols par bēgļu statusu (“1967. gada protokols”). Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) birojs izmanto Izpildu komitejas secinājumus, pildot savu pienākumu uzraudzīt 1951. gada Konvencijas un 1967. gada protokola noteikumu piemērošanu, kurus līgumslēdzējas valstis veicina saskaņā ar 1951. gada Konvencijas 35. pantu. Izpildu komitejas secinājumiem ir nozīme arī bēgļu starptautiskās aizsardzības sistēmas tālākveidošanā tādā veidā, kas papildina un stiprina 1951. gada Konvenciju un tās 1967. gada protokolu, kuru līgumslēdzējas valstis ir apņēmušās ievērot
                  6
                un kuru ir atzinīgi novērtējusi ANO Ģenerālā asambleja
                  7
               . Tie sniedz pierādījumus par jau iedibinātām starptautisko paražu tiesību normām vai ved pie tiesību jaunrades. Tiem dažkārt piešķir ievērojumu nozīmi valstu un starptautiskās tiesas, tostarp Eiropas Cilvēktiesību tiesa
                  8
               .

               Šie apsvērumi ir piemērojami it īpaši paredzētajam secinājumam. Paredzētais secinājums atspoguļo mūsdienu valstu praksi nozīmīgā jomā, proti, ceļošanas dokumentu izsniegšanā. Ar to tālākveido bēgļu starptautiskās aizsardzības sistēmu, atzīstot, ka noteikumi par ceļošanas dokumentu izdošanu un standartizāciju 1951. gada Konvencijā un tās sarakstā un pielikumā ir jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar pašreizējiem starptautiskajiem standartiem, apstiprinot, ka šādiem ceļošanas dokumentiem ir jāatbilst ICAO standartiem.

               Paredzētais secinājums katrā ziņā var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, kuri jāpieņem, jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar 1951. gada Konvenciju un 1967. gada protokolu
                  9
               . Konkrētāk, šādi ES tiesību akti ir jāinterpretē veidā, kas ir saderīgs ar 1951. gada konvencijas 28. pantu un minētās konvencijas pielikumu un sarakstu, kuru interpretāciju savukārt vadīs paredzētais secinājums:

               -
                     Padomes Regula Nr. 2252/2004. Tas ir tāpēc, ka 1. panta 1. punkta pirmajā apakšpunktā saistībā ar minētās regulas pielikuma 2. un 5. iedaļu ir noteikts minimālais drošības līmenis dalībvalstu pasēm un ceļošanas dokumentiem atbilstīgi ICAO dokumentam Nr. 9303, jo īpaši attiecībā uz izdošanas paņēmieniem un mašīnlasāmu biogrāfisko datu lapu;

               -
                     Kvalifikācijas direktīva. Tas ir tāpēc, ka Kvalifikācijas direktīvas 25. pantā ir noteikts, ka:

               “1. Dalībvalstis izdod bēgļa statusa saņēmējiem tāda veida ceļošanas dokumentus ceļošanai ārpus to teritorijas, kā norādīts [1951. gada konvencijai] pievienotajā sarakstā, ja vien nav citādi nepieciešams pārliecinošu valsts drošības vai sabiedriskās kārtības iemeslu dēļ.

               2. Alternatīvās aizsardzības statusa saņēmējiem, kas nevar saņemt valsts pasi, dalībvalstis izdod dokumentus, kas viņiem ļauj ceļot ārpus to teritorijas, ja vien nav citādi nepieciešams pārliecinošu valsts drošības vai sabiedriskās kārtības iemeslu dēļ.”

               -
                     ierosinātā Kvalifikācijas direktīva. Tas ir tāpēc, ka ierosinātās Kvalifikācijas direktīvas 27. pantā ir noteikts, ka:

               “1. Kompetentās iestādes izsniedz ceļošanas dokumentus bēgļa statusa saņēmējiem veidā, kas noteikts [1951. gada Konvencijai] pievienotajā sarakstā un ar minimālajām drošības pazīmēm un biometriju, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 2252/2004. Šie dokumenti ir derīgi vismaz vienu gadu.

               2. Alternatīvās aizsardzības statusa saņēmējiem, kuri nevar iegūt valsts pasi, kompetentās iestādes izsniedz ceļošanas dokumentus ar minimālajām drošības pazīmēm un biometriju, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 2252/2004. Šie dokumenti ir derīgi vismaz vienu gadu.

               3. Šā panta 1. un 2. punktā minētos dokumentus neizsniedz, ja to paredz valsts drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumi.”

               Paredzēto secinājumu ņem vērā arī UNHCR, veicot savus uzdevumus kā Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EPAB) valdes loceklis bez balsstiesībām , kā arī Savienība, izstrādājot sadarbību ar UNHCR saskaņā ar LESD 220. panta 1. punkta pirmo daļu, tostarp novērotāja statusā Izpildu komitejā.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma galvenie mērķi un saturs attiecas uz Savienības kopējo patvēruma politiku.

               Tātad ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 78. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 78. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2017/0234 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas izveidi pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padome ar 1958. gada 30. aprīļa rezolūciju.

               (2)Saskaņā ar minēto rezolūciju Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komiteja darbojas kā padomdevēja struktūra saistībā ar normām un politiku par bēgļu starptautisko aizsardzību.

               (3)Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komiteja 2017. gada 2.-6. oktobrī tās 68. sesijā ir paredzējusi pieņemt secinājumu par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā, jo paredzētais secinājums var radīt juridiskas sekas un jebkurā gadījumā var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Padomes 2004. gada 13. decembra Regulu Nr. 2252/2004
                  10
               , Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/95/EK
                  11
                un ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 13. jūlija Regulu, ar ko aizstās Direktīvu 2011/95/EK
                  12
               .

               (5)Savienībai būtu jāatbalsta paredzētā secinājuma par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem pieņemšana.

               (6)Ir vēlams, ka ceļošanas dokumenti, ko valstis izsniegušas bēgļiem un bezvalstniekiem, kuri likumīgi uzturas to teritorijā, atbilst drošības iezīmēm, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, proti, ICAO standartam 3.12. un dokumentam Nr. 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem. Tas padara ceļošanas dokumentus drošākus, uzlabojot to aizsardzību pret viltošanu un krāpniecisku izmantošanu.

               (7)Savienības nostāju izsaka Savienības dalībvalstis, kuras ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas dalībnieces, rīkojoties kopīgi.

               (8)[Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.]

               VAI

               [Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tām nav saistošs un nav jāpiemēro.]

               VAI

               [Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               Saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija (ar... vēstuli) ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šī lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.]

               VAI

               [Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste (ar... vēstuli) ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.]

               (9)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāpieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas 68. sesijā saistībā ar secinājuma par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem pieņemšanu, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju izsaka Savienības dalībvalstis, kuras ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejas dalībnieces, rīkojoties kopīgi.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 385, 29.12.2004, 1.-6. lpp., regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 444/2009, OV L 142, 6.6.2009., 1.-4. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, OV L 337, 20.12.2011., 9.-26. lpp.

                     (3)
                  Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes regula par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, un ar ko veic grozījumus Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvā 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, COM(2016)466 final, saistībā ar kuru Padome 2017. gada 19. jūlijā vienojās par daļēju vispārīgu pieeju.

                     (4)
                  Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (5)
                  Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61. – 64. punkts.

                     (6)
                  1951. gada Konvencijas un/vai tās 1967. gada Protokola par bēgļa statusu līgumslēdzēju valstu 2001. gada 13. decembra Deklarācijas 7. punkts.

                     (7)
                  Rezolūcija A/RES/57/187, 4. punkts, 2001. gada 18. decembris.

                     (8)
                  ECT (Lielā palāta), 2008. gada 29. janvāris, Saadi pret Apvienoto Karalisti (prasība Nr. 13229/03).

                     (9)
                  LESD 78. panta 1. punkts un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 18. pants. Lieta C-57/09B un D, EU:C:2010:661, 78. punkts. Skatīt arī spriedumu lietā C-31/09 Nawras Bolbol, EU:C:2010:351, 36. – 38. punkts.

                     (10)
                  Padomes Regula Nr. 2252/2004 (2004. gada 13. decembris) par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 29.12.2004., 1.-6. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 444/2009 (2009. gada 28. maijs), OV L 142, 6.6.2009., 1.-4. lpp.

                     (11)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (pārstrādāta versija), OV L 337, 20.12.2011., 9.-26. lpp.

                     (12)
                  Priekšlikums – Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, un ar ko veic grozījumus Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvā 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, COM(2016)466 final.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.9.2017
            COM(2017) 544 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā

               PIELIKUMI

               dokumentam

               Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos programmas Izpildu komitejā

               Tiek atbalstīta šāda Izpildu komitejas secinājuma par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem pieņemšana.

               “Izpildu komitejas secinājums

               par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem

               PP1. Atsaucoties uz 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu (“1951. gada konvencija”) un 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu (“1954. gada konvencija”) un jo īpaši uz šo konvenciju 28. pantu un tām pievienoto sarakstu un pielikumu;

               PP1 bis. Uzsverot, ka bēgļu aizsardzība pirmām kārtām ir visu valstu atbildība, un šajā kontekstā stingri uzsverot aktīvas starptautiskās solidaritātes, kā arī sloga un atbildības dalīšanas nozīmi;

               PP2. Atsaucoties uz iepriekšējiem Izpildu komitejas secinājumiem par ceļošanas dokumentiem, jo īpaši uz Secinājumu Nr. 13 (1978), uz Secinājuma Nr. 18 (1980) i) punktu un Secinājumiem Nr. 49 (1987) un Nr. 112 (2016) par starptautisko sadarbību no aizsardzības un risinājumu perspektīvas;

               PP3. Atzīstot, cik nozīmīga ir laicīga un efektīva bēgļu reģistrēšana un dokumentēšana, ievērojot tiesisko regulējumu un ņemot vērā katras situācijas specifiku;

               PP4. Atzīstot un ar atzinību novērtējot uzņēmēju valstu ieguldījumu, pieņemot lielu skaitu bēgļu un sniedzot viņiem starptautisko aizsardzību, tostarp ieilgušu problēmu laikā un ar ierobežotiem resursiem;

               PP5. Atzīstot, cik svarīgi ir ceļošanas dokumenti bēgļiem un bezvalstniekiem, lai atvieglotu viņu ceļošanu, un to, cik svarīga ir vīzu piešķiršana šo ceļošanas dokumentu turētājiem, ja tas nepieciešams, lai īstenotu noturīgus risinājumus attiecībā uz bēgļiem un papildu aizsardzības veidus un risinājumus, un bēgļu un bezvalstnieku cita veida ceļošanai, tādējādi samazinot neatbilstīgas kustības risku, kas varētu pakļaut bēgļus un bezvalstniekus izmantošanai, aizskaršanai, vardarbībai un cilvēku tirdzniecībai;

               PP6. Norādot, ka kopš 1951. gada un 1954. gada konvenciju izstrādes ceļošanas dokumentu starptautiskie standarti un specifikācijas ir piedzīvojuši būtiskas izmaiņas un šo konvenciju 28. pantā paredzēto tiesību efektīvu īstenošanu vislabāk var nodrošināt, ja bēgļiem un bezvalstniekiem ir piekļuve ceļošanas dokumentiem, kas atbilst starptautiskiem standartiem, ko pieņēmusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) 1944. gada Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas Konvencija”) 9. pielikumā (“Veicināšana”);

               PP7. Ņemot vērā 1944. gada Čikāgas konvencijas 9. pielikuma 25. grozījumu, ko ICAO padome pieņēma 2015. gada jūnijā un kurā noteikts, ka bēgļu un bezvalstnieku ceļošanas dokumentiem (“konvencijas ceļošanas dokumenti”) ir mašīnlasāmi saskaņā ar specifikācijām dokumentā Nr. 9303
                  1
               ;

               PP8. Paužot atzinību par pārskatīto “Ceļvedi mašīnlasāmu konvencijas ceļošanas dokumentu izsniegšanai bēgļiem un bezvalstniekiem”, ko 2017. gada februārī kopīgi izdevuši UNHCR un ICAO un kas ietver norādes ICAO standarta Nr. 3.12 īstenošanai;

               PP8 bis. Ņemot vērā dažu valstu praksiizsniegt elektroniski mašīnlasāmus konvencijas ceļošanas dokumentus ar biometriskās identifikācijas iespēju;

               PP9. Ņemot vērā arī priekšrocības, kas saistītas ar pastiprinātām drošības iezīmēm, ko sniedz mašīnlasāmi ceļošanas dokumenti, un to, ka ir svarīgi nodrošināt drošus ceļošanas dokumentus, kas veicinātu efektīvu ceļotāja identifikāciju, samazinātu krāpšanas, dokumentu pārveidošanas un viltošanas risku un sekmētu ceļošanas dokumentu savstarpēju atzīšanu un atzīšanu pasaules mērogā;

               PP10. Uzsverot to, cik svarīgi ir drošības pasākumi personas datu aizsardzībai, piemēram, tie, kas minēti UNHCR politikā par uzmanības lokā esošu personu personas datu aizsardzību;

               OP1. Uzsver, ka visām dalībvalstīm un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām ir jāpastiprina centieni izveidot, paplašināt vai veicināt piekļuvi pienācīgiem noturīgiem risinājumiem un papildu ceļiem bēgļiem un bezvalstniekiem, jo īpaši, lai palīdzētu kopienām un valstīm, kuras uzņēmušas lielu skaitu bēgļu;

               OP1 bis. Uzsver, ka izcelsmes valstīm ir jāpiedalās, lai uzlabotu apstākļus, kas veicina brīvprātīgu repatriāciju un atgriešanos, tostarp risinot pamatcēloņus un nodrošinot vajadzīgos ceļošanas dokumentus;

               OP2. Atzinīgi vērtē pūles, ko ir pielikušas valstis, kas jau ir pārgājušas uz mašīnlasāmiem konvencijas ceļošanas dokumentiem saskaņā ar ICAO standartu Nr. 3.12 un dokumentu Nr. 9303, un aicina valstis, kuras ir 1951. gada un 1954. gada konvenciju līgumslēdzējas puses, apsvērt visus vajadzīgos likumdošanas, administratīvos un tehniskos pasākumus, ņemot vērā to tiesisko regulējumu un valstu spējas, lai ieviestu mašīnlasāmus konvencijas ceļošanas dokumentus bēgļiem un bezvalstniekiem, kas likumīgi uzturas to teritorijā;

               OP2 bis. Atzīst 1951. gada konvencijas un/vai 1967. gada protokola un/vai 1954. gada konvencijas līgumslēdzēju valstu labo praksi attiecībā uz mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu izsniegšanu bēgļiem un bezvalstniekiem, kas viņiem dod iespēju piekļūt šiem ceļošanas dokumentiem, piemēram, vienkāršojot un atvieglojot procedūras un citas administratīvās prasības, kā arī mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu izgatavošanas sistēmas, un aicina līgumslēdzējas valstis apmainīties ar labu praksi ar ieinteresētajām valstīm;

               OP3. Atzīst labo un brīvprātīgo to valstu praksi, kas nav pievienojušās 1951. gada konvencijai un/vai 1967. gada protokolam un/vai 1954. gada konvencijai, proti, mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu izdošanu bēgļiem un bezvalstniekiem, un aicina tās apmainīties ar šo praksi, lai mudinātu citas valstis, kas nav pievienojušās šīm konvencijām, ļaut bēgļiem un bezvalstniekiem saņemt attiecīgos ceļošanas dokumentus saskaņā ar to tiesisko regulējumu un valstu spējām, tostarp, īstenojot noturīgus risinājumus un papildinošu rīcību;

               OP7. Apņemas stiprināt starptautisko solidaritāti un taisnīgu atbildības un sloga sadali, lai mazinātu spiedienu uz uzņēmējām valstīm, tostarp veicinot pāreju uz mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem bēgļiem un bezvalstniekiem, piesaistot finanšu resursus un pēc nepieciešamības sniedzot spēju veidošanas un tehnisko atbalstu sadarbībā ar ICAO un UNHCR.”

                     (1)
                  Piezīme: Ar diviem izņēmumiem (Svētais Krēsls un Tuvalu) visas 1951. gada konvencijas un/vai tās protokola, kā arī 1954. gada konvencijas līgumslēdzējas valstis ir arī Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas valstis.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 436 final
            2017/0202(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Pēc Komisijas priekšlikuma par dalību iniciatīvā PRIMA saskaņā ar LESD 185. pantu
                     1
                   ir pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                     2
                   par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

                  PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju. PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

                  Jordānijas Hāšimītu Karaliste (“Jordānija”) ar 2016. gada 7. novembra un 2017. gada 30. februāra vēstulēm izteica vēlmi kļūt par PRIMA iesaistīto valsti un apņēmās iniciatīvā ieguldīt 30 miljonus euro.

                  Lai nodrošinātu, ka Jordānija PRIMA piedalās ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstis un trešās valstis, kuras ir “Apvārsnis 2020” asociētās valstis, ir vajadzīgs starptautisks nolīgums ar Savienību, lai uz Jordāniju tiktu attiecināts Lēmumā (ES) 2017/1324 noteiktais tiesiskais regulējums.

                  2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Jordāniju par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Jordāniju, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324.

                  Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2017. gada 10. jūlijā, kad abu gaidāmā nolīguma pušu pārstāvji parafēja nolīguma projekta tekstu. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324 ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz šo Savienības tiesību aktu.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā arī paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā
                     3
                  , PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Jordānija, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
                     4
                  , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
                     5
                  , un Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
                     6
                  , kas nosaka Savienības un Jordānijas sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Jordānija, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 5. punktu.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija Padomei izsaka priekšlikumu

               — lemt par nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā;

               — pilnvarot nolīguma sarunu vedēju Eiropas Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2017/0202 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                  7
                paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju.

               (3)PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

               (4)Jordānijas Hāšimītu Karaliste (Jordānija) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (5)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Jordānija kļūtu par iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā būtu paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA.

               (6)2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Jordāniju par starptautisku nolīgumu, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, nolīgumu parafējot.

               (7)Tāpēc nolīgums būtu Savienības vārdā jāparaksta, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā, ka minētais nolīgums vēl noslēdzams.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vedēja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas diena].

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

                     (6)
                  OV L 159, 17.6.2011., 108. lpp.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 436 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),

               no vienas puses,

               un

               Jordānijas Hāšimītu Karaliste (turpmāk “Jordānija”),

               no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, kas stājās spēkā 2002. gada 1. maijā, paredz zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību;

               tā kā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 2011. gada 29. martā, nosaka oficiālu satvaru Pušu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā;

               tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;

               tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Jordānija kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA;

               tā kā Jordānija ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;

               tā kā ir vajadzīgs starptautisks nolīgums starp Savienību un Jordāniju, kurā būtu reglamentēti Jordānijas kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Jordānijas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2. pants

               Noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA

               Noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Teritoriālā piemērošana

               Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, no vienas puses, un uz Jordānijas teritoriju, no otras puses.

               4. pants

               Stāšanās spēkā un darbības ilgums

               1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 5. pantu.

               5. pants

               Nolīguma izbeigšana

               1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, ar rakstisku paziņojumu par savu nodomu to izbeigt informējot otru Pusi.

               Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.

               2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.

               6. pants

               Strīdu izšķiršana

               Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, 97. pantā noteiktā strīdu izšķiršanas procedūra.

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros bulgāru, horvātu, čehu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.