               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.5.2016
            COM(2016) 299 final
            2016/0153(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES REGULA,
            ar kuru groza Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •
                     Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Autonomas tarifu kvotas ir nepieciešamas konkrētiem ražojumiem, kuru ražošanas apjoms Savienībā nav pietiekams, lai apgādātu lietotājus Savienībā. Savienības tarifu kvotas attiecīgiem apjomiem būtu jāatver ar nulles vai samazinātu nodokļa likmi, netraucējot šādu ražojumu tirgus.

                  Lai ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem varētu apmierināt Savienības pieprasījumu pēc attiecīgajiem ražojumiem, Padome 2013. gada 17. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību.

                  Regula tiek atjaunināta reizi pusgadā ar mērķi ņemt vērā ES rūpniecības vajadzības. Komisija ar Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas (ETJG) palīdzību ir izskatījusi visus dalībvalstu iesniegtos pieprasījumus par autonomajām tarifu kvotām.

                  Pēc šīs izskatīšanas Komisija atzīst, ka autonomu tarifu kvotu atvēršana attiecībā uz dažiem jauniem ražojumiem, kuri patlaban nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1388/2013 I pielikumā, ir pamatota. Attiecībā uz dažiem citiem ražojumiem nepieciešams mainīt formulējumu vai aprakstu, būtu jāievieš jauni TARIC kodi un jāpievieno beigu datums vai ir kļuvis nepieciešams palielināt sākotnējo kvotas apjomu. Tiek ierosināts svītrot ražojumus, attiecībā uz kuriem tarifu kvota vairs nav Savienības ekonomiskajās interesēs.

               •
                     Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Šis priekšlikums neskar to valstu intereses, kuras ar ES noslēgušas preferenciālās tirdzniecības nolīgumus (piemēram, VPS, ĀKK režīms, brīvās tirdzniecības nolīgumi, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis).

               •
                     Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Priekšlikums atbilst politikai lauksaimniecības, tirdzniecības, uzņēmējdarbības, attīstības un ārējo attiecību jomā.

               2.
                     JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •
                     Juridiskais pamats

                  Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 31. pants.

               •
                     Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •
                     Proporcionalitāte

                  Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo šis pasākumu kopums atbilst principiem, kas noteikti, lai vienkāršotu procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītajiem uzņēmumiem, saskaņā ar Komisijas paziņojumu par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (OV C 363, 13.12.2011., 6. lpp.). Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus.

               •
                     Instrumenta izvēle

               Pamatojoties uz LESD 31. pantu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka autonomo tarifu apturēšanu un tarifu kvotas; tāpēc regula ir piemērots instruments.

               3.
                     EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •
                     Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Autonomo tarifu kvotu shēma ir bijusi daļa no izvērtējuma pētījuma par autonomo tarifu piemērošanas apturēšanu, kas tika veikts 2013. gadā, jo autonomās kvotas ir pasākumi, kas līdzinās autonomo tarifu piemērošanas apturēšanai, izņemot faktu, ka kvotām ir ierobežots importa apjoms. Izvērtējumā tika secināts, ka shēmas galvenais pamatojums joprojām ir spēkā. Izmaksu ietaupījumi ES uzņēmumiem, kas importē preces saskaņā ar shēmu, var būt ievērojami. Savukārt šie ietaupījumi – atkarībā no ražojuma, uzņēmuma un attiecīgās nozares – var radīt plašākas priekšrocības (piemēram, lielāku konkurētspēju, lietderīgākas ražošanas metodes, ES darbvietu radīšanu vai saglabāšanu utt.).

               •
                     Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Šā priekšlikuma novērtējums tika veikts ar ETJG palīdzību, kurā ietilpst visu dalībvalstu un Turcijas delegācijas. Minētā grupa vienošanos par šajā priekšlikumā ietvertajiem grozījumiem panāca pēc trim sanāksmēm.

               Grupa rūpīgi izvērtēja ikvienu pieprasījumu (jaunu vai grozītu). Izskatot katru gadījumu, tiek īpaši ņemti vērā tādi faktori kā kaitējuma novēršana ES ražotājiem un ES ražošanas nozares konkurētspējas stiprināšana un konsolidēšana. Šis novērtējums tika veikts ETJG apspriedēs un dalībvalstīm konsultējoties ar attiecīgajām ražošanas nozarēm, apvienībām, tirdzniecības palātām un citām iesaistītajām ieinteresētajām personām.

               Par visām minētajām kvotām darba grupas apspriedēs ir panāktas vienošanās vai kompromisi. Netika minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar nelabojamām sekām.

               •
                     Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •
                     Ietekmes novērtējums

               Ierosinātais grozījums ir tehnisks un attiecas tikai uz pielikumā uzskaitīto kvotu segumu. Šī regula citos aspektos ir identiska spēkā esošajai Padomes regulai. Tādējādi šā priekšlikuma ietekmes novērtējums nav veikts.

               •
                     Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •
                     Pamattiesības

                  Šis priekšlikums pamattiesības neietekmē.

               4.
                     IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, rezultātā neiekasēto muitas nodokļu kopsumma ir apmēram 2,8 miljoni euro gadā. Ietekme uz budžeta tradicionālajiem pašu resursiem ir 2 773 841 EUR/gadā (75 % x 3 698 455 EUR /gadā).

               Tradicionālo pašu resursu ieņēmumu zaudējumu sedz no dalībvalstu iemaksām, pamatojoties uz NKI.

               5.
                     CITI JAUTĀJUMI

               •
                     Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Ierosinātie pasākumi tiek izskatīti TARIC (Tarif intégré de l’Union européenne/Integrated Tariff of the European Union) ietvaros, un tos piemēro dalībvalstu muitas administrācijas.

                  Pārbaudes par dažu tādu ražojumu galapatēriņu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, veiks saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu.

               •
                     Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •
                     Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Neattiecas.

               2016/0153 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA,

               ar kuru groza Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu preču piegādi, kuras Savienībā neražo pietiekamā apjomā, un lai izvairītos no traucējumiem konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013
                  1
                ir atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus minēto tarifu kvotu ietvaros var importēt Savienībā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi. Norādīto iemeslu dēļ no 2016. gada 1. jūlija ir nepieciešams atvērt tarifu kvotas ar nulles nodokļa likmi deviņu jaunu ražojumu attiecīgajam apjomam.

               (2)Turklāt dažos gadījumos spēkā esošās Savienības tarifu kvotas būtu jāpielāgo. Skaidrības labad ir nepieciešams grozīt viena ražojuma aprakstu. Triju citu ražojumu gadījumā kvotas apjomus nepieciešams palielināt, jo šāds palielinājums ir Savienības un uzņēmēju interesēs.

               (3)Visbeidzot, attiecībā uz vienu ražojumu no 2016. gada 1. jūlija būtu jāslēdz Savienības autonomās tarifu kvotas, jo saglabāt tās pēc minētā datuma vairs nav Savienības interesēs.

               (4)Tādēļ Regula (ES) Nr. 1388/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)Šajā regulā paredzētās izmaiņas, kas saistītas ar nodokļu piemērošanas apturēšanu attiecīgajiem ražojumiem, nepieciešams piemērot no 2016. gada 1. jūlija, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikumu groza šādi:

               a)ierakstus par tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2691, 09.2692, 09.2693, 09.2696, 09.2697, 09.2698, 09.2699, 09.2694 un 09.2695, kas ietverti šīs regulas I pielikumā, iekļauj Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikumā, ievērojot tabulas otrajā slejā norādīto KN kodu secību;

               b)
                     ierakstus par tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2637, 09.2703, 09.2683 un 09.2659 aizstāj ar ierakstiem, kas ietverti šīs regulas II pielikumā;

               c)
                     ierakstu par tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.2689 svītro.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2016. gada 1. jūlija.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS

               Padomes Regula (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

               2.
                     BUDŽETA POZĪCIJAS

               Nodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pants

               Budžetā paredzētā summa 2016. gadam: € 18 465 300 000 € (B 2016)

               3.
                     FINANSIĀLĀ IETEKME

               ◻◻Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes

               X
                     Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem. Ietekme ir šāda:

               (miljonos EUR, 1 zīme aiz komata)

                        Budžeta pozīcija

                        Ieņēmumi
                           2

                        6 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg

                        [Gads: 2/2016]

                        120. pants

                        Ietekme uz pašu resursiem

                        01/07/2016

                        - 1,4

               (miljonos EUR, 1 zīme aiz komata)

                        Stāvoklis pēc rīcības

                        [2017 un turpmākie gadi]

                        120. pants

                        - 2,8 / gadā

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, var aplēst, ka ieņēmumu zaudējumi saistībā ar šo regulu ir 2,8 miljoni euro/gadā no 1.1.2017. (bruto summa 3,7 miljoni euro x 0,75) un 1,4 miljoni euro laikposmā no 1.7.2016. līdz 31.12.2016.

               Tradicionālo pašu resursu ieņēmumu zaudējumu sedz no dalībvalstu iemaksām, pamatojoties uz NKI.

               4.
                     Krāpšanas apkarošanas pasākumi

               Pārbaudes par dažu tādu ražojumu galapatēriņu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, veiks saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu.

                     (1)
                  Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010 (OV L 354, 28.12.2013., 319. lpp.).

                     (2)
                  Attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) jānorāda neto summas, t. i., bruto summas, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.5.2016
            COM(2016) 299 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES REGULAI,
            ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

               I PIELIKUMS

                        Kārtas Nr.

                        KN kods

                        TARIC

                        Apraksts

                        Kvotas ilgums

                        Kvotas lielums

                        Kvotas nodokļa likme (%)

                        09.2691

                        ex 2914 70 00

                        45

                        1-(1-Hlorciklopropil)etanons (CAS RN 63141-09-3)

                        01.07-31.12.

                        400 tonnu

                        0 %

                        09.2692

                        ex 2914 70 00

                        55

                        2-Hlor-1-(1-hlorciklopropil)etanons (CAS RN 120983-72-4)

                        01.07-31.12.

                        1 200 tonnu

                        0 %

                        09.2693

                        ex 2930 90 99

                        28

                        Flubendiamīds (ISO) (CAS RN 272451-65-7)

                        01.07-31.12.

                        100 tonnu

                        0 %

                        09.2696

                        ex 2932 20 90

                        25

                        Dekān-5-olīds (CAS RN 705-86-2)

                        01.07-31.12.

                        2 430 kg

                        0 %

                        09.2697

                        ex 2932 20 90

                        30

                        Dodekān-5-olīds (CAS RN 713-95-1)

                        01.07-31.12.

                        2 080 kg

                        0 %

                        09.2698

                        ex 3204 17 00

                        30

                        Krāsviela C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) un uz tās bāzes izgatavoti preparāti ar krāsvielas C.I. Pigment Red 4 saturu 60 % vai vairāk no masas

                        01.07-31.12.

                        75 tonnu

                        0 %

                        09.2699

                        ex 8526 91 20

                        ex 8527 29 00

                        80

                        10

                        Integrēts audio modulis (IAM) ar digitālā videoatskaņotāja izeju, ko paredzēts savienot ar LCD skārienjutīgo monitoru, savienots ar MOST (Media Oriented Systems Transport) tīklu un izmanto MOST augsto protokolu, ar (vai bez):

                        un ietver

                        lietošanai 87. nodaļā minēto transportlīdzekļu ražošanā

                         (1)

                        01.07-31.12.2016.

                        500 000 gabali

                        0 %

                        09.2694

                        ex 8714 10 90

                        30

                        Savilcējapskavas, korpusi, dakšas tilti un spailes no alumīnija sakausējuma, kādus izmanto motocikliem

                        01.07-31.12.

                        500 000 gabali

                        0 %

                        09.2695

                        ex 8714 10 90

                        40

                        Stūres amortizatoru virzuļi no pulvertērauda (sintered steel) saskaņā ar standartu ISO P2054, kādus izmanto motocikliem

                        01.07-31.12.

                        1 000 000 gabali

                        0 %

               II PIELIKUMS

                        Kārtas Nr.

                        KN kods

                        TARIC

                        Apraksts

                        Kvotas ilgums

                        Kvotas lielums

                        Kvotas nodokļa likme (%)

                        09.2637

                        ex 0710 40 00

                        ex 2005 80 00

                        20

                        30

                        Kukurūzas vālītes (Zea Mays Saccharata), arī sagrieztas, kā diametrs ir no 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 mm, paredzētas izmantošanai pārtikas rūpniecības produktu ražošanā apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu

                         (1)(2)(3)

                        01.01-31.12.

                        550 tonnu

                        0 %

                        09.2703

                        ex 2825 30 00

                        10

                        Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai

                         (1)

                        01.01-31.12.

                        20 000 tonnu

                        0 %

                        09.2683

                        ex 2914 19 90

                        50

                        Kalcija acetilacetonāts (CAS RN 19372-44-2) stabilizatoru sistēmu ražošanai, tablešu veidā

                         (1)

                        01.01-31.12.

                        150 tonnu

                        0 %

                        09.2659

                        ex 3802 90 00

                        19

                        Ar sodas kušņiem kalcinēta diatomīta zeme

                        01.01-31.12.

                        35 000 tonnu

                        0 %

                        (1)

                        Uz nodokļu apturēšanu attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

                        (2)

                        Tomēr tarifa nodokļu apturēšanu nepiemēro, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi.

                        (3)

                        Aptur tikai ad valorem nodokli. Konkrēto nodokli turpina piemērot.


				|

		52011PC0794

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē (Regula par patērētāju ODR) /* COM/2011/0794 galīgā redakcija - 2011/0374 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.
Priekšlikuma konteksts

Šo priekšlikumu kopā ar priekšlikumu
direktīvai par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu (“Direktīva par patērētāju ADR”), ir
jāskata saistībā ar centieniem uzlabot iekšējā
mazumtirdzniecības tirgus darbību, jo īpaši veicinot
patērētāju tiesību aizsardzību, kas saistīta ar
pārrobežu e-komercijas darījumiem.
Pašlaik piedāvātās ADR
shēmas tādu patērētāju strīdu risināšanai,
kas saistīti ar e-komercijas darījumiem, ir sadrumstalotas un
nepilnīgas. Turklāt, lai gan puse esošo ADR shēmu
piedāvā patērētājiem iespēju iesniegt savu
sūdzību tiešsaistē, ļoti nedaudzas piedāvā
patērētājiem iespēju veikt visu procedūru
tiešsaistē (izmantojot tiešsaistes strīdu izšķiršanas rīku
– ODR)[1].
Apstrādājot visu procesu tiešsaistē, varētu ietaupīt
laiku un tiktu atvieglota saziņa starp pusēm.
Attīstoties
e-komercijai, tirgi, kuros uzņēmumi un patērētāji
darbojas, ir kļuvuši ievērojami lielāki un aptverošāki un
sniedzas pāri valstu robežām. Patērētāji
un tirgotāji tomēr uzskata, ka ir riskanti iesaistīties
pārrobežu e-komercijas darījumos, jo darījuma virtuālā
rakstura dēļ nebūtu viegli risināt attiecīgos
strīdus.
Tā kā nav efektīvu tiesību
aizsardzības procedūru sūdzībām, kas saistītas ar
pārrobežu tiešsaistes darījumiem, tas nelabvēlīgi
ietekmē gan patērētājus, gan uzņēmumus.
Patērētājiem rodas zaudējumi, ja tiem nav iespējas
iepirkties tiešsaistē pāri robežai, tādējādi tie nevar
salīdzināt produktu izmaksas plašākā ES tirgū un
iegādāties šos produktus tur, kur tas ir lētāk.
Uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem
uzņēmumiem, ir grūtāk apgūt administratīvos
resursus, kas ir vajadzīgi, lai risinātu strīdus ar
patērētājiem, kuri dzīvo citā dalībvalstī.
Tas kavē digitālā iekšējā tirgus attīstību.
Stratēģijas “Eiropa 2020”
pamatiniciatīva “Digitālā programma Eiropai”[2]
paziņoja par ES stratēģiju alternatīvas strīdu
izšķiršanas sistēmas uzlabošanai, norādot, ka Komisija
“izstrādās ES mēroga tiešsaistes tiesību aizsardzības
rīku e-komercijai”, lai palielinātu patērētāju un
uzņēmumu uzticēšanos digitālajam tirgum. 2011. gada
Aktā par vienoto tirgu[3]
viena no galvenajām prioritātēm bija “nodrošināt, lai tiktu
ieviesti ārpustiesas pārsūdzības līdzekļi, kas
varētu garantēt vienkāršu, ātru un lētu
risinājumu patērētājiem un kas ļautu saglabāt
uzņēmumu attiecības ar to klientiem. Šajā
pamatdarbībā ir paredzēts pasākumu bloks
attiecībā uz tirdzniecību tiešsaistē”.
Ņemot vērā
konstatētās problēmas, ierosinātās regulas
mērķis ir izveidot ES mēroga sistēmu strīdu
izšķiršanai tiešsaistē (ODR), lai veicinātu strīdu
atrisināšanu starp tirgotāju un patērētāju
saistībā ar preču pārdošanu vai pakalpojumu sniegšanu
tiešsaistē pāri robežai.

2.
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām un ietekmes novērtējuma rezultāti
2.1.
Ekspertu atzinumu apkopošana un
apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Vairākos pētījumos, ko Komisija
veikusi par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu (ADR), ir risināti jautājumi, kas
saistīti ar tiešsaistes strīdu izšķiršanas instrumentiem. Tie ir
2009. gada “Study on the use of Alternative Dispute resolution in the
European Union (Pētījums par alternatīvas strīdu
izšķiršanas izmantošanu Eiropas Savienībā)”, kurā veikta
pašreizējo ADR shēmu un to darbības padziļināta
analīze visās dalībvalstīs, pētījums par
patērētāju tiesību aizsardzību ES[4], “Assessment
of the compliance costs including administrative costs/burdens on businesses
linked to the use of Alternative Dispute Resolution (ADR)
(Novērtējums par atbilstības izmaksām, tostarp
administratīvām izmaksām/slogu uzņēmumiem, kas
saistītas ar alternatīvu strīdu izšķiršanu)”
(2011. g.) un pētījums par “pārrobežu ADR Eiropas
Savienībā” (2011. g.).
Sabiedriskajā apspriešanā par ADR izmantošanu, ko
uzsāka 2011. gada janvārī, tika risināti arī ar ODR
saistīti jautājumi, un apspriests, kā vislabāk nodrošināt
patērētāju tiesību aizsardzību pārrobežu
e-komercijas darījumos[5].
Lielā mērā tika atbalstīta nepieciešamība uzlabot ODR
instrumentus, jo īpaši e-komercijas darījumiem, kuros tiek
saņemts arvien vairāk sūdzību galvenokārt
saistībā ar lietām par nelielām summām. Jo īpaši
tika uzsvērts, ka jārisina valodu jautājums un pusēm
jāsniedz pietiekama informācija par procesu un tā
rezultātu. Vairākums respondentu vērsa uzmanību uz
nepieciešamību balstīties uz pozitīvo pieredzi, kas pastāv
atsevišķās nozarēs.
Debates, kas notika augstākā
līmeņa sanāksmē par “alternatīvu strīdu
izšķiršanu iekšējam tirgum un patērētājiem”, kuru
2011. gada martā kopīgi organizēja Komisijas dienesti un
Eiropas Parlaments, liecināja par vispārēju atbalstu
patērētāju strīdu ODR instrumentu izstrādei,
izmantojot ES darbību, lai sniegtu skaidrību par nosacījumiem un
nodrošinātu augstas kvalitātes ADR shēmas visām
e-komercijas nozarēm. Seminārā “ADR: kā to
uzlabot?”, ko organizēja 2011. gada aprīļa Eiropas
Patērētāju sammita[6]
laikā, tika skarti jautājumi, kas saistīti ar strīdu
izšķiršanu tiešsaistē.
Visbeidzot, apspriešanās notika arī
ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU).

2.2.
Ietekmes novērtējums

Komisija ir veikusi sīku ietekmes
novērtējumu (IN), analizējot vairākus politikas risinājumus
gan attiecībā uz “ADR aptvērumu, informāciju un
kvalitāti”, gan “ODR pārrobežu e-komercijas darījumiem”.
Ietekmes
novērtējumā secināja, ka, tikai izmantojot divus
instrumentus saistībā ar alternatīvu strīdu izšķiršanu
(ADR) un strīdu izšķiršanu tiešsaistē (ODR), var
nodrošināt piekļuvi taisnīgam, pārredzamam un
efektīvam līdzeklim, lai ārpustiesas kārtībā
atrisinātu patērētāju strīdus, kas saistīti ar
pārrobežu e-komercijas darījumiem. It sevišķi regula izveidos ES
mēroga sistēmu strīdu izšķiršanai tiešsaistē, ar kuras
palīdzību var efektīvi risināt strīdus, kas
saistīti ar pārrobežu e-komercijas darījumiem, pamatojoties uz
kvalitatīvu alternatīvu strīdu izšķiršanu shēmu
pilnīgu pārklājumu, kas jāsasniedz saskaņā ar
direktīvu par patērētāju ADR.

3.
Priekšlikuma juridiskie aspekti
3.1.
ES mēroga tiešsaistes strīdu
izšķiršanas sistēmas darbība
3.1.1.
Eiropas tiešsaistes strīdu
izšķiršanas sistēmas izveide

Šā
priekšlikuma mērķis ir izveidot Eiropas platformu strīdu
izšķiršanai tiešsaistē (“ODR platformu”).
ODR platforma ir interaktīva tīmekļa vietne, kas
piedāvā vienu pieejas punktu patērētājiem un
tirgotājiem, kuri ārpustiesas kārtībā cenšas
atrisināt strīdus, kas radušies pārrobežu e-komercijas
darījumos. Platformai var piekļūt visās
oficiālajās ES valodās, un tās izmantošana ir bez maksas. ADR
shēmas, kuras izveidotas dalībvalstīs un par kurām
paziņots Komisijai saskaņā ar direktīvu par
patērētāju ADR, elektroniski reģistrēs ODR
platformā.
Patērētāji un tirgotāji
varēs iesniegt sūdzības, izmantojot elektronisku veidlapu, kas
platformas tīmekļa vietnē būs pieejama visās ES
oficiālajās valodās. Platforma pārbaudīs, vai
sūdzību var apstrādāt, un mēģinās iegūt
pušu piekrišanu, lai nodotu sūdzību šā strīda kompetentajai
ADR shēmai. Kompetentā ADR shēma saskaņā
ar reglamentu 30 dienu laikā no sūdzības saņemšanas dienas
centīsies strīdu atrisināt. ADR shēmai būs
platformai jāsniedz daži dati saistībā ar strīdu (diena,
kad par sūdzību informēja puses; diena, kad strīds tika
atrisināts; strīda iznākums).
Saskaņā ar priekšlikumu tiks
izveidots tiešsaistes strīdu izšķiršanas koordinatoru tīkls (“ODR
koordinatoru tīkls”) — pa vienam kontaktpunktam tiešsaistes
strīdu izšķiršanai katrā dalībvalstī. ODR
koordinatoru tīkls sniegs atbalstu ODR platformai iesniegto
strīdu izšķiršanai.

3.1.2.
Informācija par ES mēroga ODR
sistēmu

Šajā priekšlikumā noteikts, ka
tirgotājiem, kas reģistrēti ES un kas darbojas pārrobežu
e-komercijā, patērētāji jāinformē par ODR
platformu. Šai informācijai ir jābūt viegli, tieši, skaidri un
pastāvīgi pieejamai tirgotāju tīmekļa vietnēs,
kā arī brīdī, kad patērētājs iesniedz
sūdzību tirgotājam.

3.1.3.
Uzraudzība

Par platformas darbību tiks sagatavots
ikgadējs darbības pārskata ziņojums. ADR shēmu
atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
uzraudzīs kompetentās iestādes, kas jāizveido
dalībvalstīs saskaņā ar direktīvu par
patērētāju ADR. Reizi trijos gados Komisija ziņos
Eiropas Parlamentam un Padomei par regulas piemērošanu.

3.1.4.
Datu aizsardzības noteikumi

Datus, kurus puses un ADR shēmas
iekļāvušas ODR platformā, uzglabās datubāzē,
un tiem piemēros attiecīgos tiesību aktus par datu
aizsardzību.

3.2.
Subsidiaritātes princips

Priekšlikuma
pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību
114. pants.
Izveidojot ES
mēroga ODR sistēmu pārrobežu strīdu risināšanai
tiešsaistē, kas pamatojas uz jau pastāvošajām ADR
shēmām dalībvalstīs, un ievērojot šo shēmu
reglamentu, tiks nostiprināta uzticība mazumtirdzniecības
digitālajam iekšējam tirgum un uzņēmumiem pavērsies
jaunas iespējas.
Neskatoties uz pašlaik nelielo pārrobežu
e-komercijas darījumu skaitu, digitālās mazumtirdzniecības
tirgus dalībvalstīs strauji paplašinās. Tādējādi,
lai stiprinātu patērētāju un tirgotāju
uzticēšanos pārrobežu darījumiem tiešsaistē, ir
jānodrošina vienkāršs, lēts un efektīvs ārpustiesas
tiesību aizsardzības līdzeklis.
Lai izveidotu ES mēroga ODR
platformu, kas ir būtisks instruments e-komercijas veicināšanai, ir
jārīkojas ES līmenī. Ir ļoti svarīgi Eiropas
patērētājiem nodrošināt vienādu aizsardzības
līmeni un veicināt konkurenci starp uzņēmumiem,
tādējādi palielinot apmaiņu ar ražojumiem un pakalpojumiem
tiešsaistē un pāri robežām.

3.3.
Proporcionalitāte

Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Priekšlikuma nolūks ir
izstrādāt visefektīvāko veidu, kā sasniegt
izvirzīto mērķi ar vismazākajām
salīdzinošajām izmaksām. Tā vietā, lai radītu
pilnīgi jaunu struktūru ES līmenī, paredzētā
regulatīvā pieeja pamatojas uz esošajām valstu ADR
shēmām, kuras atbilst prasībām, kas noteiktas
attiecīgajos Savienības tiesību aktos.
Tādējādi ierosinātā
regula nodrošinās kvalitatīvu ADR pakalpojumu pilnu
pārklājumu pārrobežu strīdu risināšanai
tiešsaistē, vienlaikus izmantojot īstenošanas izmaksas tikai
attiecībā uz pasākumiem, kas papildinās jau esošās
valstu ADR struktūras.
Visi ierosinātie noteikumi tika pakļauti
proporcionalitātes pārbaudei un intensīvai apspriešanai, lai
nodrošinātu piemērotu un proporcionālu regulējumu.

4.
Ietekme uz bužetu

Šī darbība ir daļa no
Patērētāju tiesību aizsardzības programmas
2014.–2020. gadam[7].
Lai to nodrošinātu, 2012. un 2013. gada budžetu pārdalīs.
Finanšu apropriācijas, kas paredzētas šā priekšlikuma
īstenošanai laikā no 2012. līdz 2020. gadam, būs
EUR 4,586 miljoni pašreizējās cenās. Cilvēkresursi
tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā
ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus. Šim priekšlikumam ir pievienots finanšu
pārskats.
2011/0374 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par patērētāju strīdu
izšķiršanu tiešsaistē (Regula par patērētāju ODR)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas
Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],
apspriedusies ar Eiropas datu aizsardzības
uzraudzītāju,
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 169. panta 1. punktā un 169. panta
2. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Savienībai
jāveicina augsta patērētāju tiesību aizsardzības
līmeņa sasniegšana, veicot 114. pantā noteiktos
pasākumus. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
38. pantā ir paredzēts, ka Savienības politika nodrošina
augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni.
(2)
Saskaņā ar LESD 26. panta
2. punktu, iekšējais tirgus ir telpa bez iekšējām
robežām, kurā ir nodrošināta preču un pakalpojumu
brīva aprite. Lai patērētāji uzticētos
iekšējā tirgus digitālajam aspektam un varētu gūt labumu
no tā, ir svarīgi viņiem nodrošināt pieeju vienkāršiem
un lētiem paņēmieniem tādu strīdu izšķiršanai,
kas radušies saistībā ar preču pārdošanu vai pakalpojumu
sniegšanu tiešsaistē. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad
patērētāji veic pirkumus pāri robežai.
(3)
Paziņojumā “Akts par vienoto tirgu”[9] Komisija
ir noteikusi tiesību aktus par strīdu alternatīvu
izšķiršanu, to skaitā ir elektroniskā tirdzniecība, jo
tā ir viens no divpadsmit mehānismiem kā veicināt izaugsmi
un vairot uzticēšanos vienotajam tirgum.
(4)
Eiropadome aicināja Parlamentu un Padomi
līdz 2012. gada beigām pieņemt pirmo prioritāro
pasākumu kopumu, lai dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum[10].
(5)
Iekšējais tirgus ir patērētāju
ikdienas realitāte, tiem ceļojot, iepērkoties un veicot
maksājumus. Patērētāji ir galvenie iekšējā tirgus
dalībnieki, un tāpēc tiem jābūt uzmanības centrā.
Iekšējā tirgus digitālais aspekts ir būtisks gan
patērētājiem, gan tirgotājiem. Patērētāji
arvien biežāk iepērkas internetā, un aizvien vairāk
tirgotāju pārdod preces tiešsaistē. Veicot darījumus
digitālajā vidē, patērētājiem un tirgotājiem
vajadzētu justies pārliecinātiem.
(6)
Patērētāju un tirgotāju
uzticēšanās digitālajam tirgum pieaugs, ja tiem būs dota
iespēja vienkārši un lēti izšķirt strīdus. Tomēr
patērētājiem un tirgotājiem joprojām nav viegli rast
ārpustiesas risinājumus, jo īpaši saistībā ar
strīdiem, kas rodas, slēdzot pārrobežu tiešsaistes
darījumus. Tāpēc šādi strīdi pašlaik bieži paliek
neatrisināti.
(7)
Strīdu izšķiršana tiešsaistē var
nodrošināt vienkāršu un lētu risinājumu, lai ārpus
tiesas izšķirtu strīdus, kas saistīti ar pārrobežu
darījumiem tiešsaistē. Tomēr pašreiz trūkst mehānismu,
kas ļautu patērētājiem un tirgotājiem risināt
šādus strīdus, izmantojot elektroniskos līdzekļus. Tas rada
kaitējumu patērētājiem, ir šķērslis
pārrobežu darījumiem tiešsaistē, rada nevienlīdzīgus
konkurences apstākļus tirgotājiem un tādējādi
kavē elektroniskās tirdzniecības attīstību.
(8)
Šī regula būtu jāpiemēro
tādu ar līgumstrīdu ārpustiesas izšķiršanai starp
patērētājiem un tirgotājiem, kas radušies, tirgotājiem
pārdodot preces vai sniedzot pakalpojumus pāri robežām
tiešsaistē. To nevajadzētu piemērot tādiem strīdiem
starp patērētājiem un tirgotājiem, kas radušies,
pārdodot preces vai sniedzot pakalpojumus tiešsaistē, ja vismaz viens
no tiem nav reģistrēts vai nedzīvo Savienības
dalībvalstī laikā, kad patērētājs pasūta
šādas preces vai pakalpojumus, vai ja tirgotājs un
patērētājs ir reģistrēts vai dzīvo tajā
pašā dalībvalstī.
(9)
Šai regulai nevajadzētu skart Eiropas
Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija
Direktīvu 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem
civillietās un komerclietās[11],
Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par
jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un
komerclietās[12],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK)
Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami
ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II)[13] un
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regulu (EK)
Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami
līgumsaistībām (Roma I)[14].
(10)
Definīcijai “patērētājs”
būtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas darbojas
ārpus savas komercdarbības, uzņēmuma, amata vai profesijas.
Tomēr, ja līgums ir noslēgts ar mērķi, kas
daļēji ir saistīts un daļēji nav saistīts ar
personas komercdarbību (divējāda lietojuma līgumi) un ar
komercdarbību saistītais mērķis ir tik ierobežots, ka nav
dominējošs kopējā piegādes kontekstā, arī
šāda persona būtu jāuzskata par patērētāju.
(11)
Definīcijā “preču pārdošana vai
pakalpojumu sniegšana tiešsaistē”, būtu jāietver tāds
preču pārdošanas vai pakalpojumu sniegšanas darījums tiešsaistē,
kurā tirgotājs vai tirgotāja starpnieks ir piedāvājis
preces vai pakalpojumus, izmantojot tīmekļa vietni vai citus
elektroniskos līdzekļus, un patērētājs šīs preces
vai pakalpojumus pasūtījis minētajā tīmekļa
vietnē vai ar citu elektronisko līdzekļu palīdzību.
Tai būtu jāaptver arī gadījumi, kad
patērētājs ir piekļuvis tīmekļa vietnei vai
citiem informācijas sabiedrības pakalpojumiem, izmantojot mobilo
elektronisko ierīci, piemēram, mobilo tālruni.
(12)
Šo regulu nevajadzētu piemērot
tādiem strīdiem starp patērētājiem un
tirgotājiem, kas radušies saistībā ar bezsaistē pāri
robežai pārdotām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem. Šo regulu
nevajadzētu piemērot strīdiem starp tirgotājiem.
(13)
Šī regula būtu jāskata
saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ….….[Office of
Publications insert date of adoption] Direktīvu …./…/ES [Office
of Publications insert reference number] par patērētāju
strīdu alternatīvu izšķiršanu (direktīva par
patērētāju ADR)[15],
kurā paredzēta prasība dalībvalstīm nodrošināt,
lai strīdus starp patērētājiem un tirgotājiem, kas
dzīvo vai reģistrēti Savienībā, un kuri radušies,
pārdodot preces vai sniedzot pakalpojumus, varētu iesniegt
alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrai.
(14)
Šīs regulas mērķis ir izveidot
tiešsaistes strīdu izšķiršanas (ODR) platformu Eiropas
līmenī. Šai ODR platformai vajadzētu būt
interaktīvai tīmekļa vietnei, kas piedāvā vienu
pieejas punktu patērētājiem un tirgotājiem, kuri cenšas
ārpustiesas kārtībā risināt strīdus, kas radušies
pārrobežu e-komercijas darījumos. Ar tās palīdzību
patērētājiem un tirgotājiem būtu jādod
iespēja iesniegt sūdzības, aizpildot elektronisku
sūdzības iesniegšanas veidlapu, kas pieejama visās
oficiālajās Savienības valodās, un nosūtīt
šīs sūdzības alternatīvas strīdu izšķiršanas (ADR)
struktūrai, kas ir kompetenta izskatīt strīdu. Platformai
būtu jānodrošina iespēja ADR struktūrām un
pusēm risināt strīdu izšķiršanu platformā.
(15)
Eiropas līmeņa ODR sistēmai
būtu jābalstās uz jau esošajām ADR
struktūrām dalībvalstīs, un tai jāievēro
dalībvalstu tiesiskās tradīcijas. Tāpēc ADR
struktūrām, kurām sūdzība ir nosūtīta,
izmantojot ODR platformu, būtu jāpiemēro savs reglaments,
tostarp noteikumi par izmaksām. Tomēr šīs regulas
mērķis ir noteikt dažus kopīgus noteikumus, kas piemērojami
šīm procedūrām, lai nodrošinātu to efektivitāti.
Tajā būtu jāietver noteikumi, kas nodrošina ātru šādu
strīdu izšķiršanu.
(16)
Elektroniski savienojot Eiropas ODR
platformu ar visām ADR struktūrām, par kurām
Komisijai paziņots saskaņā ar 17. panta 2. punktu
Direktīvā …/…/ES [direktīva par patērētāju ADR] [Office
of Publications insert reference number], vajadzētu nodrošināt
ārpustiesas tiesību aizsardzības pilnīgu
pārklājumu tiešsaistē attiecībā uz pārrobežu
strīdiem, kas radušies, pārdodot preces vai sniedzot pakalpojumus
tiešsaistē.
(17)
Šī regula nekavē jebkuras esošo
tiešsaistes strīdu izšķiršanas struktūras darbību
Savienībā. Tai nebūtu jākavē ADR
struktūras nodarboties ar tādu pārrobežu strīdu
izšķiršanu tiešsaistē, kas tām ir iesniegti nevis caur ODR
platformu, bet citādi.
(18)
Lai risinātu strīdus, kas saistīti
ar sūdzībām, kuras iesniegtas izmantojot ODR platformu,
palīdzību varētu sniegt tiešsaistes strīdu izšķiršanas
koordinatoru tīkls. Šai tīklā būtu jāiekļauj
dalībvalstu kontaktpunkti, kuros darbojas tiešsaistes strīdu
izšķiršanas koordinatori.
(19)
Tiesības uz efektīvu tiesību
aizsardzību un tiesības uz taisnīgu tiesu ir pamattiesības,
kas garantētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
47. pantā. Tiešsaistes strīdu izšķiršanas procedūras
nevar veidot tā, lai tās aizstātu tiesas procedūras un
tām nevajadzētu liegt tiesības patērētājiem vai
tirgotājiem vērsties tiesā pēc tiesību
aizsardzības. Tāpēc nekas šajā regulā
nedrīkstētu kavēt puses īstenot savas tiesības
piekļūt tiesu sistēmai.
(20)
Uz informācijas apstrādi
saskaņā ar šo regulu būtu jāattiecina
visstingrākās konfidencialitātes garantijas, un tai būtu
jāatbilst noteikumiem par personas datu aizsardzību, kas
paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti[16]
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā
(EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā
uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un
struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[17]. Šie
noteikumi būtu jāpiemēro personas datu apstrādei, ko
saskaņā ar šo regulu veic dažādi platformas dalībnieki,
darbojoties katrs atsevišķi vai kopā ar citiem.
(21)
Datu subjekti būtu jāinformē par
viņu personas datu apstrādi ODR platformā un par
viņu tiesībām attiecībā uz šādu apstrādi
Komisijas publicētā visaptverošā paziņojumā, kurā
viegli saprotamā un vienkāršā valodā paskaidrotas
apstrādes darbības, par kurām ir atbildīgi dažādi platformas
dalībnieki saskaņā ar 11. un 12. pantu Regulā (EK)
Nr. 45/2001 un ar valsts tiesību aktiem, kas pieņemti
saskaņā ar 10. un 11. pantu Direktīvā 95/46/EK.
(22)
Tirgotājiem savā tīmekļa
vietnē būtu jāinformē patērētāji par ODR
platformu un jānodrošina elektroniska saite ar tās mājas lapu.
Tiem būtu jāsniedz šāda informācija arī tad, ja
patērētājs iesniedz sūdzību tirgotājam,
patērētāju sūdzību izskatīšanas sistēmai, ko
izmanto tirgotājs, vai uzņēmuma ombudam. Šim pienākumam
nevajadzētu skart 10. panta 1. līdz 3. punktu
Direktīvā …/…/ES [Office of Publications insert reference
number], kurā noteikts tirgotāju pienākums informēt
patērētājus par ADR procedūrām, kas attiecas uz
tirgotājiem, un par to, vai tie apņemas izmantot alternatīvas
strīdu izšķiršanas procedūras, lai risinātu strīdus ar
patērētājiem. Turklāt šim pienākumam nevajadzētu
skart 6. panta 1. punkta t) apakšpunktu un 8. pantu Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra
Direktīvā 2011/83/ES par patērētāju
tiesībām[18].
Direktīvas 2011/83/ES 6. panta t) apakšpunktā
noteikts, ka patērētāju distances līgumos un līgumos,
kas noslēgti ārpus uzņēmuma telpām, pirms
patērētājam līgums kļūst saistošs, tirgotājs
informē patērētāju par iespēju attiecīgā
gadījumā izmantot uz tirgotāju attiecināmu ārpustiesas
sūdzību un tiesību aizsardzības mehānismu un par
metodēm, kā tam piekļūt.
(23)
Lai papildinātu vai grozītu dažus
nebūtiskus šīs regulas elementus, Komisijai būtu
jāpiešķir pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD
290. pantu, ņemot vērā informāciju, kādu sūdzētājs
norādījis elektroniskajā sūdzības veidlapā, kas
pieejama platformā. Sevišķi svarīgi lai sagatavošanas darba
gaitā Komisija nodrošinātu pienācīgu apspriešanu, tostarp
speciālistu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina,
lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un atbilstīgi
nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.
(24)
Lai garantētu vienādus nosacījumus
šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu
jāpiešķir Komisijai, ņemot vērā ODR platformas
darbību, sūdzības iesniegšanas kārtību un
sadarbību ODR koordinatoru tīklā. Šīs pilnvaras
būtu īstenojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu. Konsultēšanās
procedūra būtu jāizmanto, pieņemot īstenošanas aktus,
kas attiecas uz elektronisko sūdzību veidlapu, ņemot
vērā tās tehnisko raksturu. Pārbaudes
procedūra būtu jāizmanto, pieņemot noteikumus par
sadarbību starp ODR koordinatoriem tiešsaistes strīdu izšķiršanas
koordinatoru tīklā.
(25)
Tā kā šīs regulas mērķus,
proti, izveidot Eiropas tiešsaistes strīdu izšķiršanas platformu
pārrobežu tiešsaistes strīdiem, uz kuriem attiecas kopēji
noteikumi, ierosinātās rīcības mēroga un ietekmes
dēļ nav iespējams pilnā mērā sasniegt
dalībvalstīs, un tādēļ tie ir labāk sasniedzami
Savienības līmenī, Savienība var pieņemt
pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar
minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā
regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi
šā mērķa sasniegšanai.
(26)
Šī direktīva respektē
pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti
Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās
7., 8., 38. un 47. pantā.
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. pants
Priekšmets
Šīs regulas mērķis ir
veicināt iekšējā tirgus darbību un jo īpaši tā
digitālo aspektu un sasniegt augstu patērētāju tiesību
aizsardzības līmeni, nodrošinot platformu, kas atvieglotu
taisnīgu, pārredzamu un efektīvu ārpustiesas strīdu
izšķiršanu starp patērētājiem un tirgotājiem
tiešsaistē.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro, lai ārpustiesas
kārtībā atrisinātu līgumstrīdus, kas
patērētājiem un tirgotājiem radušies saistībā ar
preču pārdošanu vai pakalpojumu sniegšanu tiešsaistē, izmantojot
Direktīvai [Office of Publications please insert number of Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīva par patērētāju
strīdu alternatīvu izšķiršanu un grozījumiem
Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvā 2009/22/EK
(Direktīva par patērētāju ADR)] atbilstošas
alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūras iejaukšanos un
izmantojot Eiropas tiešsaistes strīdu izšķiršanas platformu.
3. pants
Saistība ar citiem Savienības tiesību aktiem
Šī regula neskar
Direktīvu 2008/52/EK, Regulu (EK) Nr. 44/2001, Regulu (EK)
Nr. 864/2007 un Regulu (EK) Nr. 593/2008.
4. pants
Definīcijas
Šajā regulā ir spēkā
šādas definīcijas:
(a)
“patērētājs” ir fiziska persona, kas
rīkojas nolūkos, kas nav saistīti ar tirdzniecību,
uzņēmējdarbību, amatniecību vai profesionālo
darbību;
(b)
“tirgotājs” ir jebkura fiziska persona vai
jebkura juridiska persona, kas var būt gan privāts vai valsts
īpašums, kura rīkojas nolūkos, kas saistīti ar
tirdzniecību, uzņēmējdarbību, amatniecību vai
profesionālo darbību, tostarp ar kādas personas
starpniecību, kura rīkojas tās vārdā;
(c)
“preču pārdošana vai pakalpojumu
sniegšana tiešsaistē” ir tāds preču pārdošanas vai
pakalpojumu sniegšanas darījums, kurā tirgotājs vai
tirgotāja starpnieks ir piedāvājis preces vai pakalpojumus,
izmantojot tīmekļa vietni vai citus elektroniskus
līdzekļus, un patērētājs šīs preces vai
pakalpojumus pasūtījis minētajā tīmekļa
vietnē vai ar citu elektronisko līdzekļu palīdzību;
(d)
“elektroniskie līdzekļi” ir elektroniskas
iekārtas datu apstrādei (tostarp ar digitālu kompresiju) un
uzglabāšanai, kurus pilnībā pārraida, nosūta un
saņem pa vadiem, pa radio, ar optiskiem vai citiem
elektromagnētiskiem līdzekļiem;
Par pakalpojumiem, kas tiek sniegt, izmantojot
elektroniskus līdzekļus, neuzskata:
–
pakalpojumus bezsaistē;
–
pakalpojumus, kam ir materiāls raksturs pat
tad, ja tie sniegti ar tādām elektroniskām ierīcēm
kā automātiski naudas vai biļešu izsniegšanas aparāti
(banknotes, dzelzceļa biļetes), pieeja ceļu tīkliem,
autoparkiem u.c., par kuru izmantošanu iekasē samaksu pat tad, ja ir
elektroniskas ierīces pie ieejas/izejas, kas kontrolē pieeju un/vai
nodrošina maksājumu pareizību;
–
pakalpojumus, ko nesniedz ar elektroniskās
apstrādes/inventarizācijas sistēmām, piemēram, balss
telefona pakalpojumus, telefaksa avi teleksa pakalpojumus, pakalpojumus, ko
sniedz pa balss telefonu vai faksu; ārsta konsultācijas pa telefonu
vai telefaksu; jurista konsultācijas pa telefonu vai telefaksu; tiešo
tirdzniecību pa telefonu vai telefaksu.
(e)
“pārrobežu tiešsaistes preču
pārdošana vai pakalpojumu sniegšana” ir preču pārdošana vai
pakalpojumu sniegšana tiešsaistē, ja laikā, kad
patērētājs pasūta šādas preces vai pakalpojumus,
patērētājs nav tās pašas dalībvalsts rezidents,
kurā reģistrēts uzņēmējs;
(f)
tirgotājs ir “reģistrēts”
–
viņa uzņēmējdarbības
vietā, ja tirgotājs ir fiziska persona;
–
juridiskās adreses vietā,
centrālās administrācijas vai galvenās
uzņēmējdarbības vietā, ja tirgotājs ir
uzņēmums vai cita juridiska persona, vai fizisku un juridisku personu
apvienība, vai filiāles, aģentūras vai cita
uzņēmuma atrašanās vietā, ja tirgotāja
piedāvājums vai pasūtīto preču vai pakalpojumu
piegāde tiek veikta filiāles, aģentūras vai cita
uzņēmuma darbības rezultātā;
(g)
“alternatīva strīdu izšķiršanas
procedūra” (turpmāk “ADR procedūra”) ir procedūra strīdu
izšķiršanai ārpustiesas kārtībā, izmantojot
strīdu izšķiršanas struktūras iejaukšanos, kura iesaka vai
piedāvā risinājumu vai saved kopā puses, lai
palīdzētu rast izlīgumu;
Par ADR procedūrām neuzskata
procedūras, kas iesniegtas strīdu izšķiršanas struktūrām,
kurās par strīdu izšķiršanu atbildīgās fiziskās
personas vienīgais darba devējs ir tirgotājs, procedūras,
kas iesniegtas patērētāju sūdzību izskatīšanas sistēmām,
ko izmanto tirgotājs, tiešas sarunas starp patērētāju un
tirgotāju, kā arī to pārstāvjiem, un tiesneša
mēģinājumus izšķirt strīdu tiesvedībā, kas
ir saistīta ar šo strīdu.
(h)
“alternatīva strīdu izšķiršanas
struktūra” (turpmāk “ADR struktūra”) ir struktūra,
uz kuru attiecas Direktīvas [Office of Publications insert number of Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīva par patērētāju strīdu
alternatīvu izšķiršanu un grozījumiem Regulā (EK)
Nr. 2006/2004 un Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)] 4. panta e) punkts un par kuru
Komisijai ir nosūtīts ziņojums saskaņā ar
minētās direktīvas 17. panta 2. punktu;
(i)
“sūdzības iesniedzējs” ir
patērētājs vai tirgotājs, kas ir iesniedzis
sūdzību Eiropas tiešsaistes strīdu izšķiršanas platformai;
(j)
“atbildētājs” ir
patērētājs vai tirgotājs, pret kuru ir iesniegta
sūdzība Eiropas tiešsaistes strīdu izšķiršanas platformai;
(k)
“personas dati” ir jebkāda informācija,
kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu,
(“datu subjekts”); identificējama persona ir persona, ko var tieši vai
netieši identificēt, jo īpaši atsaucoties uz identifikācijas
numuru vai vienu vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās
fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras
vai sociālajai identitātei.
II NODAĻA
Eiropas platforma strīdu izšķiršanai tiešsaistē
5. pants
Eiropas platformas strīdu izšķiršanai tiešsaistē izveide
1.
Komisija izveido Eiropas platformu strīdu
izšķiršanai tiešsaistē (“ODR platforma”).
2.
ODR platforma ir
interaktīva tīmekļa vietne, kam var piekļūt
elektroniski un bez maksas visās oficiālajās Savienības
valodās. ODR platforma ir kopīgs piekļuves punkts
patērētājiem un tirgotājiem, kas vēlas panākt
tādu strīdu ārpustiesas izšķiršanu, uz kuriem attiecas
šī regula.
3.
ODR platformai ir
šādas funkcijas:
(a)
nodrošināt elektronisku sūdzību
veidlapu, ko var aizpildīt sūdzības iesniedzējs;
(b)
pamatojoties uz elektroniskajā
sūdzību veidlapā ietverto informāciju, piedāvāt
pusēm vienu vai vairākas kompetentas ADR struktūras,
norādot informāciju par maksu, attiecīgā gadījumā
par valodu vai valodām, kurās procedūra tiks veikta, un aptuvenu
procedūras ilgumu vai informējot sūdzības iesniedzēju,
ka sniegtā informācija nedod iespēju noteikt kompetentu ADR
struktūru;
(c)
nosūtīt sūdzības ADR
struktūrai, kuru puses piekritušas izmantot;
(d)
nodrošināt pusēm un ADR
struktūrai iespēju veikt strīdu izšķiršanas procedūru
tiešsaistē;
(e)
nodrošināt iespēju izmantot elektronisku
veidlapu, ar kuras palīdzību ADR struktūras
nosūtīs informāciju, kas minēta 9. panta
c) punktā;
(f)
nodrošināt atgriezeniskās saites
sistēmu, kas ļautu pusēm izteikt viedokli par ODR
platformas darbību un tās ADR struktūras darbību,
kura ir risinājusi strīdu.
(g)
publicēt informāciju par ADR
struktūrām, par kurām Komisijai ir paziņots
saskaņā ar 17. panta 2. punktu Direktīvā [Office
of Publications insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)], un kuras izskata strīdus, uz ko
attiecas šī regula;
(h)
sniegt vispārēju informāciju par
alternatīvu strīdu izšķiršanu kā ārpustiesas
strīdu izšķiršanu;
(i)
nodrošināt pieeju to strīdu
rezultātu statistikai, ko izskatījušas ADR struktūras,
kurām ODR platforma ir nosūtījusi sūdzības.
4.
ODR platformā
elektroniski reģistrē alternatīvās strīdu
izšķiršanas struktūras, par kurām Komisija ir informēta
saskaņā ar 17. panta 2. punktu
Direktīvā …/…/ES [Office of Publications please insert number
of Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par
patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un
grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)], kuras saskaņā ar šo
struktūru kompetences noteikšanai nepieciešamajiem elementiem, kas
minēti 16. panta 1. punktā Direktīvā …/…/ES [Office
of Publications please insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju ADR)]
un kuras, pamatojoties uz informāciju, kas izklāstīta
elektroniskajā sūdzības iesniegšanas veidlapā, kas
minēta 3. punkta a) apakšpunktā, ir kompetentas
izskatīt strīdus, uz kuriem attiecas šī regula.
5.
Komisija ir atbildīga par ODR
platformas izstrādi, darbību, uzturēšanu, kā arī uz
datu drošību.
6.
Komisija, izmantojot īstenošanas aktus,
pieņem pasākumus attiecībā uz sīki
izstrādātiem noteikumiem 3. punktā paredzēto funkciju
izpildei. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
15. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
6. pants
Koordinatoru tīkls strīdu izšķiršanai tiešsaistē
1.
Katra dalībvalsts nozīmē vienu ODR
kontaktpunktu un paziņo Komisijai tā nosaukumu un
kontaktinformāciju. Dalībvalstis var nodot atbildību par ODR
kontaktpunktiem saviem Eiropas Patērētāju informēšanas
centru tīklā iekļautajiem centriem, patērētāju
organizācijām vai jebkurai citai struktūrai. Katrā ODR
kontaktpunktā darbojas vismaz divi tiešsaistes strīdu
izšķiršanas koordinatori (turpmāk “ODR koordinatori”).
2.
ODR koordinatori
palīdz izšķirt strīdus, kas attiecas uz sūdzībām,
kuras iesniegtas platformā, veicot šādas funkcijas:
(a)
ja nepieciešams, atvieglo saziņu starp
pusēm un kompetento ADR struktūru;
(b)
informē patērētājus par citiem
tiesību aizsardzības veidiem, ja strīdu nevar izšķirt
izmantojot platformu, piemēram, ja tirgotājas atsakās izmantot ADR;
(c)
iesniedz Komisijai un dalībvalstīm
ikgadēju darbības pārskata ziņojumu, kura pamatā ir
koordinatoru funkciju izpildes rezultātā iegūtā
praktiskā pieredze;
(d)
informē puses par to procedūru
priekšrocībām un trūkumiem, kuras izmanto
piedāvātās ADR struktūras.
3.
Komisija izveido koordinatoru tīklu
strīdu izšķiršanai tiešsaistē (turpmāk “ODR
koordinatoru tīkls”), kas sekmēs sadarbību starp ODR
koordinatoriem un veicinās 2. punktā minēto funkciju
izpildi.
4.
Vismaz reizi gadā Komisija sasauc ODR
koordinatoru tīkla dalībnieku sanāksmi, lai apmainītos ar
labāko pieredzi un izskatītu jebkuras problēmas, kas
radušās ODR platformas darbībā un kas atkārtojas.
5.
Komisija, izmantojot īstenošanas aktus,
pieņem noteikumus par sadarbību starp ODR koordinatoriem.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
15. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
7. pants
Sūdzības iesniegšana
1.
Lai iesniegtu sūdzību ODR
platformai, sūdzības iesniedzējs aizpilda elektronisko
sūdzību veidlapu, kas ir pieejama platformas tīmekļa
vietnē. Sūdzības iesniedzējs sūdzības veidlapai
var pievienot jebkurus dokumentus elektroniskā formā
sūdzības pamatojumam.
2.
Sūdzības iesniedzēja sniegtajai
informācijai ir jābūt pietiekamai, lai varētu noteikt
kompetento ADR struktūru. Šī informācija ir
izklāstīta pielikumā.
3.
ODR platforma
pusēm sniedz informāciju par ADR struktūru vai
struktūrām, kuras tā ir identificējusi kā kompetentas;
ja ir pieejamas citas iespējas, attiecīgo dalībvalstu ODR
koordinatori sniedz pusēm sīkāku informāciju par
dažādajām struktūrām, kas šādi identificētas, un
konsultē puses par to procedūru priekšrocībām un
trūkumiem, kuras izmanto katra no šīm ADR
struktūrām, lai puses varētu izdarīt apzinātu
izvēli.
4.
Saskaņā ar 16. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai pielāgotu
pielikumā sniegto informāciju, ņemot vērā
kritērijus, saskaņā ar kuriem ADR struktūras, par ko
Komisijai ir paziņots saskaņā ar 17. panta 2. punktu
Direktīvā [Office of Publications insert number of Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīva par patērētāju strīdu
alternatīvu izšķiršanu un grozījumiem Regulā (EK)
Nr. 2006/2004 un Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)] un kas izskata strīdus, uz kuriem
attiecas šī regula, nosaka attiecīgās darbības jomas.
5.
Komisija, izmantojot īstenošanas aktus,
sīki izstrādās noteikumus par elektronisko sūdzību
veidlapu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
15. panta 2. punktā minēto konsultāciju
procedūru.
6.
Izmantojot elektronisko sūdzību veidlapu
un tās pielikumus, apstrādā tikai tos datus, kas ir
precīzi, atbilstīgi un samērīgi attiecībā uz to
apkopošanas mērķiem.
8. pants
Sūdzības apstrāde un nosūtīšana
1.
Platformai iesniegto sūdzību
apstrādā tikai tad, ja sūdzību veidlapa ir
pilnībā aizpildīta.
2.
Saņemot pilnībā aizpildītu
sūdzību veidlapu, ODR platforma valodā, kuru lietojis
sūdzības iesniedzējs, sazinās ar to un valodā,
kurā sastādīts līgums, pa e-pastu nosūta
atbildētājam:
(a)
 informāciju par to, ka pusēm
jāvienojas par vienu kompetentu ADR struktūru, lai varētu
tai nosūtīt sūdzību;
(b)
 informāciju par to, ka sūdzība
netiks apstrādāta, ja puses nespēs vienoties par vienu
kompetentu ADR struktūru vai ja neizdosies noteikt kompetentu ADR
struktūru,
(c)
visu kompetento ADR struktūru sarakstu,
ja tās ir noteiktas;
(d)
ODR kontaktpunkta
nosaukumu un kontaktinformāciju patērētāja dzīves
vietā un tirgotāja reģistrācijas vietā, kā
arī īsu aprakstu par funkcijām, kas minētas 6. panta
2. punkta a), b) un d) apakšpunktā;
(e)
uzaicinājumu patērētājam no
sniegtā saraksta izvelēties vienu vai vairākas ADR
struktūras, norādot, ka šāda izvēle nav obligāta;
(f)
uzaicinājumu tirgotājam no sniegtā
saraksta izvelēties vienu vai vairākas ADR struktūras, ja
neviena no šīm struktūrām neatbilst tai struktūrai, kuru
tirgotājs bija apņēmies izmantot saskaņā ar
10. panta 1. punktu Direktīvā …/.../ES [Office of
Publications please insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju
ADR)].
(g)
informāciju par to, ka,
patērētājam izvēloties to struktūru, kuru
tirgotājs bija apņēmies izmantot saskaņā ar
10. panta 1. punktu Direktīvā …/.../ES [Office of
Publications please insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu
un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)], platforma sūdzību
automātiski nosūtīs šai ADR struktūrai.
3.
Šā panta 2. punktā
minētajā informācijā ietver šādas ziņas par katru
struktūru:
(a)
attiecīgā gadījumā maksu par
pakalpojumu;
(b)
 valodu vai valodas, kurās tiks veikta
procedūra;
(c)
procedūras aptuveno ilgumu;
(d)
attiecīgā gadījumā
nepieciešamību pēc pušu vai to pārstāvju fiziskas
klātesamības;
(e)
informāciju par to, vai procedūras
iznākums būs saistošs vai nesaistošs.
4.
Ja puses platformai neatbild vai nevienojas par
vienu kompetentu ADR struktūru, sūdzību tālāk
neapstrādā. Patērētāju informē par iespēju
sazināties ar ODR koordinatoru, lai saņemtu informāciju
par citiem tiesību aizsardzības līdzekļiem.
5.
Ja patērētājs izvēlas to ADR
struktūru, kuru tirgotājs bija apņēmies izmantot
saskaņā ar 10. panta 1. punktu
Direktīvā …./..../ES [Office of Publications please insert
number of Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par
patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un
grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)], vai ja puses izvēlējušās
vienu un to pašu ADR struktūru, platforma sūdzību
automātiski nosūtīs šai ADR struktūrai.
6.
Ja puses ir vienojušās par vairākām ADR
struktūrām, patērētāju lūdz izvēlēties
vienu no šīm struktūrām. Platforma automātiski
nosūtīs sūdzību minētajai ADR struktūrai.
9. pants
Strīda izšķiršana
ADR struktūras,
kurām saskaņā ar 8. pantu nosūtīta
sūdzība,
(a)
bez kavēšanās paziņo pusēm par
strīdu un informē tās par savu reglamentu un maksu, kas
piemērojama attiecīgā strīda izšķiršanai;
(b)
30 dienu laikā no procedūras
uzsākšanas pabeidz strīda izšķiršanas procedūru, ja puses,
saņemot paziņojumu par strīdu, vienojas sākt
procedūru. Sarežģītu strīdu gadījumā ADR
struktūra var šo termiņu pagarināt;
(c)
bez kavēšanās ODR platformai
nosūta šādu informāciju:
i)        datumu, kurā saņemts
strīds, un strīda priekšmetu;
ii)       dienu, kad pusēm
nosūtīts paziņojums par strīdu;
iii)      dienu, kad procedūra pabeigta, un
tās rezultātu.
10. pants
Datubāze
Komisija veic pasākumus, kas
vajadzīgi, lai izveidotu un uzturētu elektronisku datubāzi,
kurā tā glabās informāciju, kas apstrādāta
saskaņā ar 5. panta 3. punktu un 9. panta c) apakšpunktu.
11. pants
Personas datu apstrāde
1.
Piekļuvi informācijai, tostarp personas
datiem, kas saistīti ar strīdu un glabājas 10. pantā
minētajā datubāzē, 9. pantā minētajos
nolūkos piešķir tikai ADR struktūrai, kurai
saskaņā ar 8. pantu strīds tika nosūtīts.
Piekļuvi tai pašai informācijai piešķir arī ODR
koordinatoriem 6. panta 3. punktā minētajos nolūkos.
2.
Komisijai ir pieejama informācija, kuru
apstrādā saskaņā ar 9. pantu, lai uzraudzītu ODR
platformas izmantošanu un darbību un sagatavotu 17. pantā
minētos ziņojumus. Tā apstrādā platformas
lietotāju personas datus, ciktāl tas ir nepieciešams platformas
darbībai un uzturēšanai, kā arī lai uzraudzītu,
kā platformu lieto ADR struktūras un ODR koordinatori.
3.
Personas datus, kas saistīti ar strīdu,
uzglabā 1. punktā minētajā datubāzē tikai uz
laiku, kas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kādiem tie
apkopoti, un nodrošinātu, ka datu subjektiem ir iespēja
piekļūt saviem personas datiem, lai īstenotu savas
tiesības; tos automātiski dzēš vēlākais 6 mēnešu
laikā pēc dienas, kad ODR platformai saskaņā ar
9. panta c) apakšpunkta iii) daļu ir paziņots par
strīda noslēgšanu. Iepriekš minēto uzglabāšanas laiku
piemēro arī personas datiem, ko valsts datnēs uzglabā ADR
struktūra vai ODR koordinators, kas izskatīja attiecīgo
strīdu, izņemot gadījumus, kad ADR piemērotie
procedūras noteikumi vai jebkādi īpaši attiecīgās
valsts tiesību akti paredz ilgāku uzglabāšanas laiku.
4.
Katru ODR koordinatoru un katru ADR
struktūru uzskata par personas datu apstrādātāju,
atbilstīgi 2. panta d) apakšpunktam Direktīvā
95/46/EK, attiecībā uz datu apstrādes darbībām
saskaņā ar šo regulu, un tās ir atbildīgas, lai
nodrošinātu, ka šīs darbības atbilst datu aizsardzības
noteikumiem, kas noteikti valsts tiesību aktos, kuri pieņemti saskaņā
ar Direktīvu 95/46/EK. Attiecībā uz šajā regulā
paredzētajiem pienākumiem un ar to saistīto personas datu
apstrādi Komisiju uzskata par personu, kas atbildīga par datu
apstrādi, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta
d) apakšpunktam.
12. pants
Datu konfidencialitāte un drošība
1.
ODR koordinatoru un ADR
struktūru pienākums ir ievērot dienesta noslēpumu vai citas
līdzvērtīgas prasības attiecībā uz
konfidencialitāti, kas noteiktas valsts tiesību aktos.
2.
Komisija veic attiecīgus tehniskos un
organizatoriskos pasākumus, lai nodrošinātu saskaņā ar šo
regulu apstrādātās informācijas drošību, tostarp
atbilstīgu datu piekļuves kontroli, drošības plānu un
drošības starpgadījumu pārvaldību saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 45/2001 22. pantu.
13. pants
Informācija patērētājiem
1.
Tirgotāji, kas reģistrēti
Savienībā un kas tiešsaistē pāri robežām pārdod
preces vai sniedz pakalpojumus, informē patērētājus par ODR
platformu un tās e-pasta adresi. Šai informācijai ir jābūt
viegli, tieši, skaidri un pastāvīgi pieejamai tirgotāju
tīmekļa vietnēs un, ja piedāvājums veikts, izmantojot
e-pastu vai citu teksta ziņojumu, kas pārraidīts ar
elektroniskiem līdzekļiem, — pieejamai minētajā
ziņojumā. Ziņojumā jābūt ietvertai elektroniskai
saitei uz ODR platformas mājas lapu. Arī tirgotāji
informē patērētājus par ODR platformu, ja
patērētājs iesniedz sūdzību tirgotājam,
patērētāju sūdzību izskatīšanas sistēmai, ko
izmanto tirgotājs, vai uzņēmuma ombudam.
2.
Šā panta 1. punkta noteikumi neskar
10. pantu Direktīvā…./…./ES [Office of Publications please
insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par patērētāju
strīdu alternatīvu izšķiršanu un grozījumiem
Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvā 2009/22/EK
(Direktīva par patērētāju ADR)], kas paredz, ka
tirgotāji informē patērētājus par ADR
procedūrām, kuras attiecas uz tirgotājiem, un sniedz
precizējumu par to, vai attiecīgie tirgotāji apņemas
izmantot alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras, lai
izšķirtu strīdus ar patērētājiem.
3.
Šā panta 1. punkta noteikumi neskar
Direktīvas 2011/83/ES 6. un 8. panta noteikumus par distances
līgumiem un ārpus uzņēmuma telpām noslēgtiem
līgumiem.
14. pants
Uzraudzība
ADR struktūru
atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem uzrauga
kompetentās iestādes, ko izveidojušas dalībvalstis
saskaņā ar 15. panta 1. punktu Direktīvā …./…./ES
[Office of Publications insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīva par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju
ADR)].
III NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
15. pants
Īstenošanas akti
1.
Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komitejas atzinums ir
jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto
procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā
termiņā tā lēmis komitejas priekšsēdētājs
vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
16. pants
Deleģējuma īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2.
7. panta 4. punktā minētās
pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot ar [Office of
Publications insert same date as in Art. 18(1) = date of entry into force of
this Regulation], kad stājas spēkā šī regula.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt
7. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar
atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā
norādīto pilnvaru deleģējums. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos citus
deleģētos aktus.
4.
Tiklīdz Komisija pieņem
deleģēto tiesību aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģēts akts, kas pieņemts
saskaņā ar 7. panta 4. punktu, stājas spēkā
tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā
pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei,
nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
necels iebildumus. Šo periodu pagarina par 2 mēnešiem pēc
Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas.
17. pants
Ziņojumi
Reizi trijos gados un pirmo reizi ne
vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas
stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un
Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Ziņojumam
vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas
pielāgošanu.
18. pants
Stāšanās spēkā
1.
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2.
Šo regulu piemēro no [Office of
Publications insert date = 6 months after implementation deadline for Directive
of the European Parliament and of the Council on alternative dispute resolution
for consumer disputes and amending Regulation (EC) No 2006/2004 and Directive
2009/22/EC (Directive on consumer ADR as to be inserted in that
Directive in accordance with Art 22(1) of that Directive], izņemot
5. panta 1., 4., 5. un 6. punktu, 6. panta 1., 2. un
6. punktu, 7. panta 4. un 5. punktu, 10. pantu,
15. pantu un 16. pantu, kurus piemēro no dienas, kad šī
regula stājas spēkā.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Informācija, kas jāsniedz aizpildot elektronisko
sūdzības iesniegšanas veidlapu
(1)
Sūdzības iesniedzēja
nosaukums/vārds, adrese un attiecīgā gadījumā e-pasta
un tīmekļa vietnes adrese.
(2)
Norādījums par to, vai sūdzības
iesniedzējs ir patērētājs vai tirgotājs.
(3)
Atbildētāja puses nosaukums/vārds,
adrese un attiecīgā gadījumā e-pasta un tīmekļa
vietnes adrese.
(4)
Norādījums par to, vai
atbildētājs ir patērētājs vai tirgotājs.
(5)
Preču vai pakalpojumu veids, uz kuru attiecas
sūdzība.
(6)
Apsvērumi, kuri ir sūdzības
pamatā.
(7)
Patērētāja pastāvīgā
dzīvesvieta laikā, kad preces vai pakalpojumi tika
pasūtīti.
(8)
Saziņas metode, ar kuru preces vai
pakalpojumus piedāvā, un saziņas metode, ar kuras
palīdzību bija veikts pasūtījums.
(9)
Attiecīgā gadījumā
filiāles, aģentūras vai cita uzņēmuma atrašanās
vieta, ja tirgotāja piedāvājums vai preču vai pakalpojumu
piegāde tiek veikta vai to paredzēts veikt filiāles,
aģentūras vai cita uzņēmuma darbības
rezultātā.
(10)
Līguma valoda.
(11)
ADR struktūras,
kuras tirgotājs ir apņēmies izmantot saskaņā ar
10. panta 1. punktu Direktīvā …./…./ES [Office of
Publications insert number of Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un
grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 un
Direktīvā 2009/22/EK (Direktīva par
patērētāju ADR)], ja tās ir zināmas.
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
 Regula par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē. Ietekmi uz budžetu risinās, pārdalot 2012. un 2013. gada budžetu Šī darbība ir daļa no Patērētāju tiesību aizsardzības programmas 2014.–2020. gadam.
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[19]
Patērētāji
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
√ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[20]

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, ko plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
1.a pozīcijas
“Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” priekšlikuma
mērķis ir izveidot ES mēroga sistēmu strīdu
izšķiršanai tiešsaistē tiešsaistes pārrobežu strīdiem starp
patērētājiem un tirgotājiem.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr..
Izveidot
ES mēroga tiešsaistes strīdu izšķiršanas IT sistēmu
tiešsaistes pārrobežu strīdiem starp patērētājiem un
tirgotājiem.
Attiecīgā ABM/ABB darbība
Patērētāji
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Patērētāji
un uzņēmumi visā Eiropā varēs vienkārši,
ātri un lēti risināt strīdus, kas rodas pēc
tiešsaistes pārrobežu darījuma. Patērētāji varēs
saņemt tiesību aizsardzību un kompensāciju, savukārt
uzņēmumiem būs iespēja saglabāt reputāciju un
izvairīties no lielām tiesāšanās izmaksām.
1.4.4.     Rezultāti un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus
–
Visas ADR struktūras ir jāsaista
ar ODR platformu, un pēc tam, kad tā 2015. gada
sākumā sāks darboties, jāizmanto tā.
–
To patērētāju skaits, kuri
vēlas iepirkties tiešsaistē no citas dalībvalsts,
2020. gadā pieaugs par 20% .
–
To uzņēmumu skaits, kuri labprāt
pārdotu preces tiešsaistē citās dalībvalstīs,
2020. gadā pieaugs par 10%.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Līguma
par Eiropas Savienības darbību 114. un 169. pants.
Patērētājiem
un uzņēmumiem būs pieejams vienkāršs, ātrs un
lēts veids, kā risināt strīdus par pārrobežu
darījumiem tiešsaistē, izmantojot ārpustiesas strīdu
izšķiršanas līdzekļus tiešsaistē.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Tas,
ka nav efektīvu veidu kā risināt strīdus, ietekmē
patērētāju uzticību attiecībā uz pārrobežu
pirkumiem. Gan uzņēmumi, gan patērētāji skaidri
norāda, ka bažas par iespējamām tiesību aizsardzības
problēmām citā dalībvalstī attur tos no pārrobežu
pārdošanas un pirkšanas un, tādējādi tiem nav
iespējams pilnībā izmantot iekšējā tirgus
priekšrocības. Šāda situācija liecina, ka īpaša
uzmanība ir jāpievērš tam, lai vairotu patērētāju
uzticību iekšējam tirgum un lai nodrošinātu līdzvērtīgus
nosacījumus uzņēmumiem visās dalībvalstīs.
Neskatoties
uz nelielo pārrobežu e-komercijas darījumu skaitu,
digitālās mazumtirdzniecības tirgus dalībvalstīs
strauji paplašinās. Tādējādi, lai iesaistītos
pārrobežu darījumos tiešsaistē, patērētājiem un
tirgotājiem jo īpaši nozīmīgs ir vienkāršs, lēts
un efektīvs ārpustiesas tiesību aizsardzības
līdzeklis. Neviena rīcība dalībvalstu līmenī nav
pietiekama, lai izstrādātu ES mēroga instrumentu strīdu
izšķiršanai tiešsaistē, kas, kā norādīts
digitālajā programmā, ir būtiski, lai sekmētu
e-komerciju.
Izvirzītos
mērķus var labāk sasniegt ar pasākumiem ES
līmenī, ņemot vērā to ietekmi un mērogu.
Nepārprotama priekšrocība ODR izstrādei ES
līmenī ir efektīva un atbilstīga attieksme pret
patērētāju strīdiem, kas saistīti ar pārrobežu
darījumiem tiešsaistē.
Patērētāju
rīcībā būs ātrs, lēts un vienkāršs veids,
lai atrisinātu strīdus ar tirgotājiem neatkarīgi no tirgus
nozares un summas lieluma. Liela daļa patērētāju pilnīgi
neuzticas digitālajam iekšējam tirgum, neraugoties uz daudzajām
tā priekšrocībām, piemēram, piekļuvei plašākai
preču un pakalpojumu izvēlei; apmēram pusē no
dalībvalstīm vairāk nekā puse no tīmeklī
meklētajiem ražojumiem bija atrodami tikai tiešsaistē citā
valstī; Visbeidzot efektīvāka strīdu izšķiršana
tiešsaistē iekšējā tirgū samazinās
patērētājiem nodarīto kaitējumu (pašlaik tas ir 0,02%
no ES IKP) un ļaus patērētājiem veikt būtiskus
ietaupījumus tiešsaistes darījumos, tādējādi dodot
iespēju iegādāties papildu preces un pakalpojumus
iekšējā tirgū. Turklāt tirgotājiem būs
vienādas iespējas, risinot patērētāju strīdus
visā ES, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus
konkurences apstākļus.
Vienpusējas
darbības dalībvalstu līmenī nevar pienācīgi
nodrošināt patērētājiem un tirgotājiem iepriekš
minētās priekšrocības. Gluži otrādi, nekoordinēti
dalībvalstu centieni varētu radīt nevienlīdzīgu
attieksmi pret patērētājiem un tirgotājiem
iekšējā tirgū un radīt dažādus patērētāju
tiesību aizsardzības līmeņus ES. Rīcību ES
līmenī šajā jomā atbalsta lielākā daļa ieinteresēto
personu.
Lai
uzlabotu Eiropas konkurētspēju, būtiski ir atbalstīt tirgus
dalībnieku — uzņēmumu un iedzīvotāju —
uzticēšanos. Vienotais tirgus, kas aptver 500 miljonus
patērētāju, kuru izdevumi veido 56 % no ES IKP, un
vairāk nekā 21 miljonu uzņēmumu un kurš labi darbojas,
ir pamats tam, lai saskaņā ar Stratēģijas
“Eiropa 2020” mērķiem nodrošinātu gudru,
ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Pašlaik
ES līmenī nav IT sistēmas strīdu izšķiršanai
tiešsaistē starp patērētājiem un tirgotājiem
attiecībā uz pārrobežu darījumiem tiešsaistē.
Tomēr jau ir pieejami vairāki IT rīki, kas savieno dažādus
dalībniekus dažādās dalībvalstīs. Jaunais IT rīks
galvenokārt balstīsies uz jau esošajiem rīkiem.
Vissvarīgākie no tiem ir IMI IT rīks, ECC IT
rīks un SOLVIT IT rīks.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
ODR regulas pamatā ir priekšlikums
direktīvai par patērētāju strīdu alternatīvu
izšķiršanu (Direktīva par patērētāju ADR).
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
√ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
√   Priekšlikuma/iniciatīvas
darbības laiks: 2012.– 2020.
–
√ Finansiālā ietekme: 2012.– 2020.
Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2012.
līdz 2014. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[21]
√ Komisijas
īstenota centralizēta tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[22]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Piezīmju
nav.
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Reizi
trijos gados un pirmo reizi ne vēlāk kā piecus gadus pēc
šīs regulas stāšanās spēkā Komisija publicē
ziņojumu par regulas piemērošanu. Ziņojumam vajadzības
gadījumā pievieno priekšlikumu par šīs regulas pielāgošanu.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Budžeta
īstenošana attiecas uz priekšizpēti un IT platformas izstrādi ODR.
Galvenie riski ir šādi.
Direktīva
par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu
(direktīva par patērētāju ADR) ir pamatā ODR
regulai, jo ODR platforma aptvers valstu alternatīvas strīdu
izšķiršanas sistēmas, par kurām paziņos saskaņā
ar direktīvu. Tāpēc nepilnīga vai novēlota
direktīvas par patērētāju ADR transponēšana
ietekmēs ES tiešsaistes strīdu izšķiršanas sistēmas
efektīvu darbību.
Lai
gan Komisija izmanto daudzus IT rīkus, ODR platforma būs viens
no rīkiem ar vislielāko dalībnieku skaitu savienojumā un ar
lietojumprogrammām, kas dos iespēju dalībnieku
vajadzībām izveidot īpaši pielāgotu pieeju. Risks
varētu būt tehniskas problēmas, kas aizkavētu platformas
izstrādi.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Budžets
tiks īstenots ar centralizētas tiešas pārvaldības
palīdzību.
Komisija
uzraudzīs IT rīka analīzi, programmēšanu un testēšanas
posmu. Veselības un patērētāju
ģenerāldirektorāta vienībai, kas atbild par
informācijas sistēmām, ir liela pieredze IT rīku
pārvaldībā (piemēram, ECC rīks, CPCS, RAPEX),
no kuriem daži ir līdzīgi ODR platformai (ECC
rīks). Šāda pieredze dos iespēju savlaicīgi un
efektīvi rīkoties, novēršot iespējamās problēmas.
Turklāt priekšizpēte, ko veiks 2012. gadā, ļaus
konstatēt iespējamos riskus un tehniskos sarežģījumus,
tādējādi nodrošinot ODR platformas netraucētu
attīstību. Notiks arī konsultācijas ar Informātikas un
Tulkošanas ģenerāldirektorātiem par konkrētiem tehniskiem
jautājumiem (piemēram, par automātisko mašīntulkošanu).
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Veselības un patērētāju ĢD
piemēros visus regulatīvos kontroles mehānismus, kā
arī izstrādās Komisijas jaunajai 2011. gada
24. jūnijā pieņemtajai stratēģijai krāpšanas
apkarošanai (CAFS) atbilstošu krāpšanas apkarošanas
stratēģiju, lai cita starpā nodrošinātu, ka iekšējie
kontroles pasākumi, kuri saistīti ar krāpšanas apkarošanu,
pilnībā atbilst CAFS un ka ģenerāldirektorāta
pieeja krāpšanas riska apkarošanā ir orientēta uz krāpšanas
riska jomu konstatēšanu un atbilstošu reaģēšanu.
Veicot IT aparatūras, programmatūras un
saistīto pakalpojumu iepirkumus, Komisija ievēro finanšu regulas
noteikumus; visiem parakstītajiem līgumiem piemēro noteikumus,
kas paredzēti Revīzijas palātas un OLAF
revīzijām un pārbaudēm.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…...….] || Dif./nedif. ([23])   || no EBTA[24] valstīm   || no kandidāt-valstīm[25]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A || 17.020200 || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Nepiemēro
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija …………………………………………] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numur 3 || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 Veselības un patērētāju ĢD ||   ||   || 2012.  gads || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads || 2016.  gads || 2017.  gads || 2018.  gads || 2019.  gads || 2020.  gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 17.020200 || Saistības || (1) || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Maksājumi || (2) || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[26]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ Veselības un patērētāju ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0,150 || 1,0 || 1,0 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 3,95
 Maksājumi || =5+ 6 || 0,150 || 1,0 || 1,0 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 3,95
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: Nepiemēro
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012.  gads || 2013.  gads ||   ||   ||   || KOPĀ
 Veselības un patērētāju ĢD ||
  Cilvēkresursi || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ Veselības un patērētāju ĢD || Apropriācijas || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2012.  gads || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads || 2016.  gads || 2017.  gads || 2018.  gads || 2019.  gads || 2020.  gads || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586
 Maksājumi || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
√   Priekšlikums/iniciatīva
paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ||   ||   || 2012.  gads || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads || 2016.  gads || 2017.  gads || 2018.  gads || 2019.  gads || 2020.  gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
     || Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts IT platforma ||   ||   || 1 ||   ||   || 1,0 ||   || 1,0 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  1 || 2,0
 - Rezultāts IT platformas uzturēšana ||   ||   || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0.3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 || 1  ||  1,8
 - Rezultāts Priekšizpēte ||   ||   || 1 || 0,150 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  1 ||  0,150
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 0,150 ||   || 1,0 ||   || 1,0 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 3,95
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
√   Priekšlikums/iniciatīva
neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
√ Priekšlikums/iniciatīva
paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā
veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2012.  gads || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads || 2016. gads || 2017.  gads || 2018.  gads || 2019.  gads || 2020.  gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   || 0, 030 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,130
 Starpsumma —Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   || 0, 348 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,448
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[27]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0,318 || 0,348 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 4,798
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
√   Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā[28]:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2012.  gads || 2013.  gads ||   ||   || N gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 17 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 (0,254) || 2 (0,254) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[29]   ||
 17 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 1 (0,064) || 1 (0,064) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[30]   || - Galvenā mītne[31]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 3 (0,318) || 3 (0,318) ||   ||   ||   ||   ||
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Tiešsaistes strīdu izšķiršanas IT sistēmas izstrāde, uzturēšana un atjaunināšana.
 Ārštata darbinieki || Nepiemēro
Cilvēkresursi
tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri
jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos
papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
√   Priekšlikums/iniciatīva
atbilst daudzgadu finanšu shēmai 2007. – 2013. gadam un 2014. –
2010. gadam
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
…………………………………………………………………………………………………………..
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[32].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
…………………………………………………………………………………………………………..
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
√   Priekšlikums/iniciatīva
neparedz trešo personu līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
√   Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[33]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 …. pants ||   || 5.                          ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
…………………………………………………………………………………………………………..
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
…………………………………………………………………………………………………………..
[1]               Eiropas
Patērētāju centru tīkla 2010. gada ziņojums
liecina, ka vairāk nekā puse sūdzību (56,3%), ko saņem
ECC-Net, bija saistītas ar e-komercijas darījumiem. Tomēr
no 35 000 pārrobežu sūdzībām, ko ECC tīkls
saņem 2010. gadā, 91% nevarēja nodot ADR shēmai
citā dalībvalstī, jo nebija piemērotu ADR shēmu
(http://ec.europa.eu/consumers/ecc/docs/2010_annual_report_ecc_en.pdf).
[2]               Pamatiniciatīva “Eiropa 2020” — Digitālā programma Eiropai – COM(2010) 245,
13. lpp.
[3]               Komisijas
paziņojums “Akts par vienoto tirgu ”COM (2011) 206, 9. lpp.
[4]               “Consumer
redress in the European Union: consumers' experiences, perceptions and
opinions” (Patērētāju tiesību aizsardzība Eiropas Savienībā
— patērētāju pieredze, uztvere un atzinumi”, 2009. g.), http://ec.europa.eu/consumers/redress_cons/docs/cons_redress_EU_qual_study_report_en.pdf

[5]               Public
consultation on the use of alternative dispute resolution (ADR) as a means to
resolve disputes related to commercial transactions and practices in the EU
(Sabiedriskā apspriešanās par alternatīvu strīdu
izšķiršanu (ADR) kā līdzekli, lai atrisinātu
strīdus, kas saistīti ar tirdzniecības darījumiem un praksi
ES.) Paziņojums par atbildēm un atsauksmēm pieejams http://ec.europa.eu/consumers/redress_cons/adr_en.htm

[6]               http://www.european-consumer-summit.eu/workshops3_en.asp
[7]               Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patērētāju tiesību
aizsardzības programmu 2014.–2020. gadam, SEC(2011) 1320
galīgā redakcija un SEC(2011) 1321 galīgā redakcija.
[8]               OV C
[..], [..], [..]. lpp.
[9]               Komisijas
paziņojums “Akts par vienoto tirgu”COM (2011) 206, 9. lpp.
[10]             Eiropadomes
2011. gada 24.-25. marta secinājumi, EUCO 10/11,
4. lpp.; skat. arī Eiropadomes 2011. gada 23. oktobra
secinājumi, EUCO 52/11, 1.-2. lpp.
[11]             OV L 136, 24.5.2008., 3. lpp.
[12]             OV L 12,
16.1.2001., 32. lpp.
[13]             OV L 199,
31.7.2007., 40. lpp.
[14]             OV L 177,
4.7.2008., 6. lpp.
[15]             OV L [..],
[..], [..]. lpp.
[16]             OV L 281,
23.11.1995., 31. lpp.
[17]             OV L 8,
12.1.2001., 1. lpp.
[18]             OV L [..],
[..], [..]. lpp.
[19]             ABM
— budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[20]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai
b) apakšpunktā.
[21]             Sīkāku
informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu
regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[23]             Dif. —
diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās
apropriācijas.
[24]             EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[25]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[26]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[27]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[28]             Ietekmi uz
budžetu risinās, pārdalot 2012. un 2013. gada budžetu,
cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas no
Patērētāju tiesību aizsardzības programmas 2020. gadam.
[29]             CA
— līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED —
jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie
darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.
[30]             Saskaņā
ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām
“BA” pozīcijām).
[31]             Galvenokārt
struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).
[32]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[33]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.