               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.2.2021
            COM(2021) 73 final
            2021/0038(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padome, pamatojoties uz Eiropas Komisijas ieteikumu
                  1
               , pilnvaroja Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par jaunu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un par protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums. Šīm sarunām noslēdzoties, 2021. gada 11. janvārī sarunvedēji parafēja nolīgumu un protokolu. Jaunais nolīgums atceļ un aizstāj pašreizējo nolīgumu, kas stājās spēkā 2007. gada 28. jūnijā
                  2
               ; tas aptver sešu gadu laikposmu (2021–2026) no tā provizoriskās piemērošanas sākumdienas un ir automātiski atjaunojams. Jaunais protokols aptver četru gadu laikposmu (2021–2024) no 15. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas sākumdienas, kas ir diena, kad puses to parakstījušas, un to var pagarināt par diviem gadiem, ja puses par to vienojas.

               Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka Padome atļauj parakstīt un provizoriski piemērot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) un tā īstenošanas protokolu.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pašreizējais Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē (PNZN) starp Eiropas Savienību un Dānijas valdību un Grenlandes valdību
                  3
                tika parakstīts 2007. gada 28. jūnijā, un 2007. gada 2. novembrī tas stājās spēkā uz sešiem gadiem. Nolīgums ir ticis automātiski atjaunots ik pēc sešiem gadiem, pēdējoreiz tas pagarināts 2019. gada 1. janvārī, tāpēc joprojām ir spēkā. Pamatojoties uz iepriekšminēto, pašreizējo piecu gadu protokolu
                  4
               , kas pievienots PNZN, sāka piemērot 2016. gada 1. janvārī
                  5
                (zaudēja spēku 2020. gada 31. decembrī), un tajā noteiktas Savienības flotes zvejas iespējas un atbilstošais finansiālais ieguldījums, kas jāmaksā Savienībai un ES kuģu īpašniekiem.

               Jaunā IZPN un tā īstenošanas protokola nolūks ir īstenot reformētās kopējās zivsaimniecības politikas
                  6
                un tās ārējās dimensijas
                  7
                prioritātes ar mērķi turpināt un nostiprināt Eiropas Savienības un Grenlandes valdības un Dānijas valdības stratēģisko partnerību zivsaimniecības jomā.

                  Protokola mērķis ir, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES), Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) un Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) ieteikumus, piešķirt Savienības kuģiem zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kas gūti, veicot iepriekšējā nolīguma un protokola izvērtējumu un provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu un protokolu. Protokols turklāt ļauj Eiropas Savienībai un Grenlandei ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Grenlandes ūdeņos, un atbalstīt Grenlandes valdības centienus attīstīt savu zivsaimniecības nozari – tas ir abu pušu interesēs.

               Jaunā protokola aptvertās sugas ir menca, pelaģiskie sarkanasari, demersālie sarkanasari, Grenlandes paltuss, ziemeļu garnele, makrūrzivis, moiva un makrele. Jaunais protokols paredz zvejas iespējas 12 kuģiem. Jaunajā protokolā tieši ieinteresētas ir sešas ES dalībvalstis, proti, Dānija, Francija, Vācija, Polija, Lietuva un Zviedrija, un mazākā mērā – Spānija un Portugāle.

               Savukārt ES budžetā Grenlandei paredzēta ikgadēja finansiāla kompensācija 16 521 754 EUR apmērā, no kuriem 2 931 000 EUR mērķiezīmēti Grenlandes zivsaimniecības politikas atbalstam.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Sarunas par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu ir daļa no ES ārējās darbības attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT).

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts, ar ko izveido kopējo zivsaimniecības politiku, un LESD 218. panta 5. punkts, kas dod iespēju parakstīt un provizoriski piemērot nolīgumus starp ES un trešām valstīm.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko ES kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst minētajiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo palīdzību trešām valstīm.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Ex post izvērtējums tika veikts laikā no 2019. gada aprīļa līdz augustam. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika 2016.–2020. gada protokola ex post izvērtēšanas laikā. Tehnisko sanāksmju laikā tika uzklausīts arī dalībvalstu ekspertu viedoklis. Šajās apspriedēs secināts, ka protokolu ar Grenlandes valdību un Dānijas valdību ir lietderīgi atjaunot.  Galvenie iemesli, kāpēc protokola atjaunošana tika uzskatīta par lietderīgu, ir, no vienas puses, tas, ka PNZN un protokols ir ļoti relevanti ES vajadzībām nodrošināt ES flotei piekļuvi un atbalstīt zinātnisko sadarbību un ilgtspējīgu izmantošanu, un, no otras puses, tas, ka nolīgums ir relevants Grenlandes valdībai attiecībā uz sadarbību ar ES.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Grenlandes zivsaimniecības pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante izvērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 16 521 754 EUR, un tas pamatojas uz:

               (a)summu, kura attiecībā uz protokolā paredzētajām kategorijām maksājama par piekļuvi zvejas resursiem un kuras apjoms visā protokola darbības laikā ir 13 590 754 EUR gadā;

               (b)atbalstu Grenlandes zvejniecības sektorpolitikas attīstībai uz visu protokola darbības laiku: 2 931 000 EUR gadā. Šis atbalsts visā protokola darbības laikā ir saskaņā ar valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu Grenlandes jūras zvejas resursu pārvaldību.

               Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
                  8
               .

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Uzraudzības kārtība ir paredzēta protokolā, ar ko īsteno jauno partnerattiecību nolīgumu.

               2021/0038 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par jaunu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses (“partnerattiecību nolīgums”), kā arī jaunu partnerattiecību nolīguma īstenošanas protokolu.

               (2)Partnerattiecību nolīgums un īstenošanas protokols tika parafēti minēto sarunu beigās 2021. gada 11. janvārī.

               (3)Ar partnerattiecību nolīgumu tiek atcelts iepriekšējais nolīgums, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un kas stājās spēkā 2007. gada 28. jūnijā.

               (4)Protokola mērķis ir pavērt Eiropas Savienībai, Dānijas valdībai un Grenlandes valdībai iespēju ciešāk sadarboties, lai turpinātu veicināt ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Grenlandes ūdeņos.

               (5)Partnerattiecību nolīguma 15. pants un īstenošanas protokola 12. pants paredz to provizorisku piemērošanu no to parakstīšanas dienas.

               (6)Attiecīgi tiek atļauts partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu parakstīt.

               (7)Lai nodrošinātu Savienības kuģu zvejas darbību raitu uzsākšanu, partnerattiecību nolīgums un īstenošanas protokols pirms to stāšanās spēkā būtu jāpiemēro provizoriski no to parakstīšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek atļauts parakstīt Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”), un tā īstenošanas protokolu ar noteikumu, ka minētie akti tiek noslēgti.

               Nolīguma un īstenošanas protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas piešķir partnerattiecību nolīguma sarunvedēja norādītajai personai vai personām visas pilnvaras parakstīt zivsaimniecības nolīgumu un īstenošanas protokolu ar noteikumu, ka tie tiek noslēgti.

               3. pants

               Saskaņā ar partnerattiecību nolīguma 15. pantu pirms minētā nolīguma stāšanās spēkā to piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas.

               4. pants

               Saskaņā ar īstenošanas protokola 12. pantu pirms minētā protokola stāšanās spēkā to piemēro provizoriski, sākot no tā parakstīšanas dienas.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma ABM/ABB struktūrā
                  9

                  11 – Jūrlietas un zivsaimniecība

                  11.03 – Obligātās iemaksas reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un citām starptautiskām organizācijām un ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem (IZN)

                  11.03.01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  10

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem.

                  IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. 1

                  Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus ES ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām.

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

                  Nolīguma un tā īstenošanas protokola noslēgšana dod iespēju turpināt un nostiprināt Eiropas Savienības un Grenlandes stratēģisko partnerību zivsaimniecības nozarē. Protokola noslēgšana pavērs Savienības kuģiem zvejas iespējas Grenlandes zvejas zonā.

                  Nolīgums un protokols turklāt veicinās zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, kontroles un pārraudzības pastiprināšanas jomā.

                  Visbeidzot, nolīgums un protokols palīdzēs Grenlandei ilgtspējīgi izmantot savus jūras resursus un, sekmējot izaugsmi ar zveju saistītās saimnieciskajās darbībās, veicinās Grenlandes zvejniecības ekonomiku.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).

                  Nozvejas dati (datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība.

                  Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).

                  Labvēlīga ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību pārraudzību un kontroli un zvejniecības sektora attīstību.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Lai saskaņā ar pašreizējo protokolu notiekošās zvejas darbības būtu jāpārtrauc uz iespējami īsāku laiku, jauno nolīgumu un īstenošanas protokolu paredzēts piemērot provizoriski no to parakstīšanas dienas.

                  Jaunais nolīgums un protokols nodrošinās satvaru Savienības flotes zvejas darbībām Grenlandes zvejas zonā, bet ES kuģu īpašniekiem dos iespēju iesniegt pieteikumus uz zvejas atļaujām, lai varētu zvejot minētajā zonā. Turklāt jaunais nolīgums un protokols stiprinās ES un Grenlandes sadarbību, kuras mērķis būs palīdzēt izstrādāt ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku. Tajā jo īpaši paredzēts kuģu monitorings ar VMS un elektroniska nozvejas datu pārraidīšana. Saskaņā ar protokolu pieejamais nozariskais atbalsts palīdzēs Grenlandei īstenot nacionālo zivsaimniecības stratēģiju.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Ja Savienība nepanāktu vienošanas par jaunu nolīgumu un protokolu, Savienības kuģi nedrīkstētu veikt zvejas darbības, jo pašreizējā nolīgumā ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc ES tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai Savienības un Grenlandes sadarbībai.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā atlīdzība par IZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Grenlandes budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā budžeta likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir IZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir nacionālu projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Neattiecas.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               Ierobežota ilguma priekšlikums

               –X
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 2021.–2026. gads.

               –X
                     Finansiālā ietekme no 2021. līdz 2025. gadam.

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  11

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Komisija (MARE ĢD) nodrošinās protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaistīšanās zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozariskā atbalsta nosacījumu izpilde.

                  Turklāt IZPN paredz vismaz vienu Apvienotās komitejas ikgadējo sanāksmi, kuras laikā Komisija un Grenlande izskatīs nolīguma un protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, koriģēs programmu un finansiālo ieguldījumu.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Maksājumus par piekļuvi kārto atsaistīti no nozariskā atbalsta maksājumiem.

                  Piekļuves maksājumu veic ik gadu protokola gadadienā, izņemot pirmo gadu, kad maksājums jānokārto triju mēnešu laikā pēc protokola provizoriskās piemērošanas sākuma. Kuģu piekļuvi kontrolē, izdodot zvejas atļaujas.

                  Pirmo reizi atbalsts tiks izmaksāts trīs mēnešu laikā pēc provizoriskās piemērošanas sākuma, ja tiks panākta vienošanās par gada un daudzgadu īstenošanas programmu; nākamajos gados tas būs atkarīgs no sasniegtajiem rezultātiem. Sasniegtie rezultāti un īstenošanas rādītāji tiks uzraudzīti, ievērojot Vadlīnijas par Grenlandes zivsaimniecības politikai paredzētā nozariskā atbalsta īstenošanu, par kurām pusēm jāvienojas, un pamatojoties uz partnervalsts iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zvejniecības sektorpolitikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Grenlandes puses. Paredzēts izvērsts dialogs par sektorpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī protokola 4. pantā minētā kopīgā rezultātu analīze. Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.

               2.2.3.Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēse un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums

                  Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos (IZPN) paredzētie maksājumi, kas saistīti ar piekļuves izmaksām, tiek kontrolēti, lai garantētu to atbilstību starptautisko nolīgumu noteikumiem. Ar nozarisko atbalstu saistīto pārbaužu mērķis ir uzraudzīt šā atbalsta īstenošanu. Uzraudzību īsteno Komisijas darbinieki, kuri strādā ES delegācijās, un Apvienotās komitejas sanāksmju laikā. Īstenošanas sekmes izvērtē, izmantojot daudzgadu plānošanas matricu. Ja sekmes ir nepietiekamas, nākamo daļmaksājumu aptur vai, iespējams, samazina. Visu IZPN pārbaužu kopējās izmaksas tiek lēstas aptuveni 1,8 % apmērā (no 2018. gada iemaksām). IZPN pārbaudes procedūras lielā mērā izriet no regulatīvām pamatprasībām. Tā kā trūkumi, kas varētu būtiski ietekmēt finanšu darījumu likumību un pareizību, nav konstatēti, tiek uzskatīts, ka pārbaudes ir rezultatīvas. Vidējais kļūdu īpatsvars tiek lēsts 0,0 % apmērā.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Komisija apņemas tiekties iedibināt politisku dialogu un regulāru koordināciju ar Grenlandi, lai varētu uzlabot nolīguma un protokola pārvaldību un stiprināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie noteikumi un parastās budžeta un finanšu procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēti trešo valstu bankas konti, kuros iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokola 3. panta 6. punkts precizē, ka ar piekļuvi saistītā finansiālā ieguldījuma daļa un nozariskajam atbalstam paredzētā daļa jāiemaksā Valsts kases kontā.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           12

                        no EBTA valstīm
                           13

                        no kandidātvalstīm
                           14

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        11.03.01

                        Pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        Nr. 2

                        Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

                        MARE ĢD

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcija
                           15
                         11.03.01

                        Saistības

                        (1a)

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        (2a)

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1b)

                        Maksājumi

                        (2b)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           16

                        Budžeta pozīcija

                        (3)

                        KOPĀ MARE ĢD
                           apropriācijas

                        Saistības

                        =1a+1b +3

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        =2a+2b

                        +3

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Saistības

                        (4)

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        (5)

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        2. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

               Ja priekšlikums / iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        (5)

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (atsauces summa)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021.
                        gads

                        2022.
                        gads

                        2023.
                        gads

                        2024.
                        gads

                        2025.
                        gads

                        2026.
                        gads

                        KOPĀ

                        <…….> ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        KOPĀ <…….> ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021.
                        gads
                           17

                        2022.
                        gads

                        2023.
                        gads

                        2024.
                        gads

                        2025.
                        gads

                        2026.
                        gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

                        Maksājumi

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

               3.2.2.Aplēstā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOPĀ

                        Veids
                           18

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1…
                           19

                        – Piekļuve

                        Ikgadējs

                        13,590754

                        13,590754

                        13,590754

                        13,590754

                        13,590754

                        13,590754

                        81,544524

                        – Noz. atbalsts

                        Ikgadējs

                        2,931

                        2,931

                        2,931

                        2,931

                        2,931

                        2,931

                        17,586000

                        – Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KOPSUMMAS

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        16,521754

                        99,130524

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads
                           20

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                           5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           21

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie
                        administratīvie izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           22

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           23

                        – galvenajā mītnē

                        – delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                     Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa).

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.

               –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansētāju struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           24

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ... pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

               Norādīt, pēc kādas metodes aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)

                        https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en.

                     (2)

                        OV L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                        OV L 305, 21.11.2015., 1. lpp.

                     (4)

                        https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en.

                     (5)

                        OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

                     (6)

                        Padomes secinājumi (2012. gada 19. marts) par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.

                     (7)

                        Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).

                     (8)

                        ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (9)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (10)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
                  .

                     (11)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (12)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (13)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (14)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.

                     (15)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (16)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (17)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (18)

                        Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (19)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (20)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (21)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (22)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo apakšsummu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (23)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.2.2021
            COM(2021) 73 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu

               PIELIKUMS

               ILGTSPĒJĪGAS ZIVSAIMNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBA

               (turpmāk “Savienība”),

               un

               GRENLANDES VALDĪBA un DĀNIJAS VALDĪBA,

               turpmāk “Grenlande”,

               abas kopā turpmāk “Puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par īpašo režīmu Grenlandei,

               ATZĪSTOT Eiropas Savienības un Grenlandes vēlmi stiprināt tās vienojošo saikni un izveidot partnerību un sadarbību, kas balstītu, papildinātu un paplašinātu to vēsturiski iedibinātās attiecības un sadarbību,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Padome 2003. gada februārī ir atzinusi vajadzību izvērst un nostiprināt Eiropas Savienības un Grenlandes turpmākās attiecības, ņemot vērā zvejniecības lielo nozīmi un vajadzību Grenlandē ieviest strukturālas un nozariskas reformas, kuru pamatā ir ilgtspējīgu attīstību veicinoša vispusīga partnerība,

               ATSAUCOTIES uz Padomes 2013. gada 25. novembra lēmumu par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību,

               ATSAUCOTIES uz Padomes 2014. gada 14. marta lēmumu par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas Karalisti, no otras puses,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības, no vienas puses, un Grenlandes valdības un Dānijas valdības, no otras puses, 2015. gada 19. marta kopīgo deklarāciju par Eiropas Savienības un Grenlandes attiecībām,

               UZSVEROT to, cik nozīmīga Arktikas reģionā ir starptautiskā sadarbība ar mērķi saglabāt Arktiku kā drošu, aizsargātu, ilgtspējīgu un pārtikušu reģionu, pamatojoties uz 2008. gada Ilulisatas deklarāciju, kas atkārtoti apstiprināta 2018. gadā,

               ATZINĪGI VĒRTĒJOT to, ka 2018. gada 3. oktobrī Ilulisatā, Grenlandē, tika parakstīts Nolīgums attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā,

               APSVEROT Savienības un Grenlandes vispārējās attiecības un abpusējo vēlmi tās turpināt,

               ATZĪMĒJOT, ka 2009. gada 21. jūnijā ir stājies spēkā Grenlandes Autonomās pārvaldības akts, kas aizstāj Grenlandes pašpārvaldes aktu, maina Grenlandes statusu Dānijas Karalistē un piešķir Grenlandes valdībai pilnvaras uzņemties atbildību jaunās likumdošanas un izpildes jomās,

               ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar autonomās pārvaldības kārtību Grenlande īsteno jurisdikciju Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā,

               ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un Nolīgumu par ANO Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību,

               APZINĀDAMĀS, cik svarīgi ir principi, kas noteikti Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā un FAO Nolīgumā par ostas valsts pasākumiem, kuru mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, un APŅĒMUŠĀS veikt to īstenošanai vajadzīgos pasākumus,

               APŅĒMUŠĀS abpusējās interesēs sadarboties, lai nodrošinātu tādu ilgtspējīgu zvejniecību pastāvēšanu, kas garantē dzīvo jūras resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu,

               PĀRLIECINĀTAS, ka šādai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi cits citu papildina, ir saskanīgi ar pieņemto rīcībpolitiku un nodrošina centienu sinerģiju,

               IECERĒJUŠAS šajā nolūkā turpināt dialogu, kura mērķis ir vēl vairāk uzlabot zvejniecības sektorpolitiku Grenlandē, un noteikt piemērotus līdzekļus, kā nodrošināt šīs rīcībpolitikas faktisku īstenošanu,

               VĒLOTIES paredzēt noteikumus, kas reglamentē Savienības kuģu zvejas darbības Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā un Savienības atbalstu nolūkā gādāt par ilgtspējīgas zvejas pastāvēšanu minētajos ūdeņos,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants
               Darbības joma

               Šis nolīgums nosaka principus, noteikumus un procedūras šādās jomās:

               –ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zvejniecības nozarē ar mērķi veicināt ilgtspējīgas zvejas pastāvēšanu Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (turpmāk “Grenlandes EEZ”), gūt ekonomiskus un sociālus ieguvumus, kas ietver arī Grenlandes zvejniecības nozares attīstību,

               –nosacījumi, kas reglamentē Savienības zvejas kuģu piekļuvi Grenlandes EEZ,

               –kārtība, kas reglamentē Savienības kuģu zvejas darbības Grenlandes EEZ un kuras mērķis ir nodrošināt, ka kuģiem piemērojamie noteikumi un nosacījumi tiek ievēroti, zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ir iedarbīgi un nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja (turpmāk “NNN zveja”) netiek pieļauta,

               –uzņēmējsabiedrību partnerība, kuras mērķis ir kopīgās interesēs izvērst saimniecisko darbību zvejniecības nozarē un ar to saistītajās jomās.

               2. pants
               Definīcijas

               Šajā nolīgumā, protokolā un pielikumā:

               (a)“Grenlandes iestādes” ir Grenlandes valdība;

               (b)“Savienības iestādes” ir Eiropas Komisija;

               (c)“nolīgums” ir šis nolīgums, protokols, tā pielikums un tā papildinājumi;

               (d)“Savienības kuģis” ir Savienības dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

               (e)“zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots dzīvo jūras resursu komerciālai izmantošanai;

               (f)“zvejas atļauja” ir Grenlandes tiesību aktos definēta “licence”;

               (g)“kopuzņēmums” ir uzņēmējsabiedrība, kuru reglamentē Grenlandes tiesību akti, kuras sastāvā ietilpst viens vai vairāki Savienības kuģu īpašnieki un viens vai vairāki partneri Grenlandē un kuras mērķis ir zvejot – iespējams, izmantojot Grenlandes nozvejas kvotas, – Grenlandes EEZ ar Grenlandes karoga kuģiem un prioritārā kārtā apgādāt Savienības tirgu;

               (h)“pagaidu kopuzņēmums” ir jebkāda apvienība, kura uz noteiktu termiņu izveidota ar līgumisku vienošanos starp Savienības kuģu īpašniekiem un Grenlandes fiziskām vai juridiskām personām, kuras mērķis ir kopīgi zvejot un izmantot nozvejas kvotas, dalīt kopīgi veiktās saimnieciskās darbības izmaksas, peļņu vai zaudējumus un prioritārā kārtā apgādāt Eiropas Savienības tirgu;

               (i)“Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras sastāvā ir Savienības un Grenlandes pārstāvji un kura pilda šā nolīguma 12. pantā aprakstītās funkcijas;

               (j)“ilgtspējīga zvejniecība” ir zveja, kas atbilst mērķiem un principiem, kuri noteikti ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā.

               3. pants
               Šā nolīguma īstenošanas pamatā esošie principi un mērķi

               1.Puses apņemas, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu starp dažādajām Grenlandes EEZ zvejojošajām flotēm un jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgas izmantošanas principu, saskaņā ar UNCLOS noteikumiem nodrošināt ilgtspējīgas zvejas pastāvēšanu minētajā EEZ. Ilgtspējīgas izmantošanas pamatā ir pārpalikuma noteikšana, kurā Grenlande ņem vērā Grenlandes zvejniecības nozares vajadzības, labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un relevanto informāciju, ar ko apmainās Puses un kas attiecas uz kopējo zvejas piepūli un kopējo nozveju, kādu attiecīgajos krājumos īstenojušas vai no tiem guvušas visas flotes, kas darbojas zvejas apgabalā.

               2.Grenlande apņemas piešķirt Savienības flotei preferenciālu piekļuvi pieejamajiem resursu pārpalikumiem.

               3.Grenlandes iestādes apņemas citām ārvalstu flotēm, kas darbojas Grenlandes EEZ, kam ir tādi paši parametri un kas zvejo tās pašas mērķsugas kā tās, uz kurām attiecas šis nolīgums un tā īstenošanas protokols, nepiešķirt izdevīgākus nosacījumus par tiem, kas piešķirti saskaņā ar šo nolīgumu.

               4.Pārredzamības labad abas Puses vienojas publiskot jebkuru vienošanos un kopējo KPN, kā arī informēt viena otru par ārvalstu flotēm piešķirtajām zvejas iespējām un to izmantojumu.

               5.Puses pienācīgi ņem vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ko pieņēmušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kā arī pienācīgi ņem vērā reģionālos zinātniskos novērtējumus, ko sagatavojušas attiecīgās zinātniskās struktūras. Šajā nolūkā Puses sadarbojas, jo īpaši ņemot vērā kopīgo migrējošo zivju krājumu ilgtspēju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā.

               6.Puses apņemas nolīgumu īstenot saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP).

               7.Konkrēti, Grenlandes jūrnieku nodarbināšanu uz Savienības kuģiem reglamentē Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru ar pilnām tiesībām piemēro attiecīgajiem darba līgumiem un vispārīgiem darba nosacījumiem, un relevantās SDO konvencijas un Grenlandes tiesību akti. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un tiesību uz kolektīvajām sarunām faktisku atzīšanu, diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju un dzīves un darba apstākļiem uz zvejas kuģiem.

               8.Grenlande turpina zvejniecības sektorpolitikas plānošanu un pārvalda tās īstenošanu ar gada un daudzgadu programmu palīdzību, ņemot vērā mērķus, kas izvirzīti, Pusēm savstarpēji vienojoties. Šajā nolūkā Puses turpina politisko dialogu par zvejniecības sektorpolitikas plānošanu. Puses apņemas informēt viena otru gadījumā, ja tiek plānoti un pieņemti turpmāki būtiski pasākumi šajā jomā.

               9.Pēc vienas Puses pieprasījuma tās turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi izvērtējot saskaņā ar šo nolīgumu īstenoto pasākumu, programmu un darbību izpildi.

               10.Puses apņemas nodrošināt, ka šis nolīgums tiek īstenots saskaņā ar pārredzamības un labas ekonomiskās un sociālās pārvaldības principiem.

               4. pants
               Zinātniskā sadarbība

               1.Šā nolīguma darbības laikā Grenlande un Savienība uzrauga resursu attīstību Grenlandes EEZ; ad hoc apvienotā zinātniskā komiteja sagatavo ziņojumu pēc Apvienotās komitejas pieprasījuma, pamatojoties uz ikvienu minētās komitejas noteikto darba uzdevumu.

               2.Puses apņemas tieši vai attiecīgajās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) un reģionālajās zvejniecības organizācijās (RZO) apspriesties viena ar otru, nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu un sadarboties relevantajā zinātniskajā pētniecībā.

               5. pants
               Ekskluzivitātes klauzula un piekļuve zvejniecībām Grenlandes EEZ

               1.Grenlande apņemas atļaut Savienības kuģiem iesaistīties zvejas darbībās Grenlandes EEZ saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. Grenlandes iestādes Savienības norādītiem kuģiem piešķir licences, ko izdod saskaņā ar protokolu un kas ir samērojamas ar zvejas iespējām, kuras piešķirtas saskaņā ar protokolu.

               2.Norvēģijas, Islandes vai Fēru Salu karoga kuģi, kas reģistrēti šajās valstīs, drīkst izmantot zvejas iespējas, kuras Grenlande Savienībai piešķīrusi saskaņā ar šo nolīgumu, ciktāl tas vajadzīgs Savienības un minēto Pušu zivsaimniecības nolīgumu pienācīgai darbībai. Tālab Grenlande apņemas atļaut Norvēģijas, Islandes vai Fēru Salu karoga kuģiem, kas reģistrēti šajās valstīs, iesaistīties zvejas darbībās Grenlandes EEZ.

               3.Zvejas darbībās EEZ, ko aptver šis nolīgums, Savienības kuģi drīkst iesaistīties tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdota zvejas atļauja. Visas zvejas darbības, uz kurām šis nolīgums neattiecas, ir aizliegtas. Zvejas atļaujas Savienības kuģiem Grenlandes iestādes izdod tikai saskaņā ar šo nolīgumu.

               6. pants
               Piemērojamie tiesību akti

               1.Zvejas darbības, ko reglamentē šis nolīgums, veic, ievērojot Grenlandē spēkā esošos normatīvos aktus. Iestādes iepriekš savlaicīgi paziņo par visiem grozījumiem minētajos aktos.

               2.Neskarot Savienības kuģu atbildību attiecībā uz Savienības tiesību aktiem, Grenlande uzņemas atbildību par protokolā noteikto zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības noteikumu faktisku piemērošanu. Savienības kuģi sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kas atbild par šādas uzraudzības, kontroles un pārraudzības veikšanu.

               3.Savienība apņemas nodrošināt, ka tiek veikti visi atbilstošie pasākumi, kas vajadzīgi, lai tās kuģi ievērotu šo nolīgumu un Grenlandes tiesību aktus, kas reglamentē zvejniecības Grenlandes EEZ.

               7. pants
               Zvejas atļaujas

               1.Savienības kuģi Grenlandes EEZ zvejo tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko Grenlande izdevusi saskaņā ar šo nolīgumu.

               2.Kuģa zvejas atļaujas saņemšanas procedūra, no kuģu īpašniekiem iekasējamās maksas un maksāšanas kārtība ir noteikta protokola pielikumā.

               3.Šo procedūru un nosacījumu pareizu īstenošanu līgumslēdzējas puses panāk pienācīgas kompetento iestāžu administratīvās sadarbības ceļā.

               8. pants
               Finansiālais ieguldījums

               1.Finansiālo ieguldījumu Grenlandei veic saskaņā ar protokolā un pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

               2.Šis ieguldījums sastāv no šādiem trim saistītiem elementiem:

               (a)Savienības finansiālais ieguldījums par Savienības kuģu piekļuvi Grenlandes zvejniecībām;

               (b)Savienības finansiālais atbalsts, kas izmantojams, lai nodrošinātu atbildīgas zvejas pastāvēšanu un zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Grenlandes EEZ un Grenlandes zvejniecības sektorpolitikas izstrādi un īstenošanu;

               (c)
                     maksa par piekļuves atļaujām, kuru maksā kuģu īpašnieki, kas zvejo no ES kvotām.

               3.Finansiālā ieguldījuma komponents, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, nav atkarīgs no maksājumiem, kas saistīti ar piekļuves izmaksām, un Grenlandes iestādes to pārvalda, ņemot vērā mērķus, kuri noteikti pēc Pušu abpusējas vienošanās saskaņā ar protokolu un jāsasniedz Grenlandes zivsaimniecības politikas un tās īstenošanai izstrādātās gada un daudzgadu programmas kontekstā.

               4.Savienības piešķirto finansiālo ieguldījumu maksā katru gadu saskaņā ar protokolu un ievērojot šo nolīgumu. Apvienotā komiteja, ņemot vērā šo nolīgumu un protokolu, finansiālo ieguldījumu var pārskatīt sakarā ar:

               (a)ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības un kuru dēļ nav iespējams veikt zvejas darbības Grenlandes EEZ;

               (b)Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšanu, ko pēc Pušu abpusējas vienošanās Apvienotajā komitejā veic attiecīgo krājumu ilgtspējīgas pārvaldības nolūkā, ja, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai;

               (c)to, ka šā nolīguma rezultātā pēc Pušu abpusējas vienošanās Apvienotajā komitejā Savienībai tiek dota preferenciāla piekļuve papildu zvejas iespējām, kas pārsniedz šā nolīguma protokolā paredzētās, ar noteikumu, ka labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka resursu stāvoklis to pieļauj;

               (d)Grenlandes zivsaimniecības politikas īstenošanai atvēlētā Savienības finansiālā atbalsta nosacījumu atkārtotu novērtēšanu, ja to prasa paziņotie gada un daudzgadu programmu rezultāti, kurus konstatējušas abas Puses;

               (e)šā nolīguma piemērošanas apturēšanu saskaņā ar 16. pantu.

               9. pants
               Sadarbības veicināšana

               1.Puses veicina ekonomisku, komerciālu, zinātnisku, tehnisku sadarbību un sadarbību kontroles, izpildes panākšanas un apmācības jomā zvejniecības nozarē un ar to saistītajās nozarēs. Tās viena ar otru apspriežas, lai koordinētu dažādos pasākumus, kurus varētu veikt minētajā nolūkā.

               2.Puses veicina apmaiņu ar informāciju par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi.

               3.Puses jo īpaši veicina pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu dibināšanu abpusējās interesēs un saskaņā ar Pušu tiesību aktiem.

               10. pants
               Sadarbība uzraudzības, kontroles un pārraudzības jomā un cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju

               1.Puses apņemas sadarboties cīņā pret NNN zvejas darbībām, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu zveju.

               2.Pamatojoties uz apspriešanos Apvienotajā komitejā, Puses var vienoties sadarboties un attiecībā uz Savienības kuģiem īstenot uz risku balstītas kopīgas inspekcijas programmas, lai tādējādi stiprinātu protokolā paredzēto zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības noteikumu un saistīto korektīvo pasākumu piemērošanu.

               11. pants
               Eksperimentālā zvejniecība

               Puses atbalsta eksperimentālo zvejniecību Grenlandes EEZ. Eksperimentālo zvejniecību Puses īsteno kopīgi un saskaņā ar protokolā un tā pielikumā izklāstītajām procedūrām.

               12. pants
               Apvienotā komiteja

               1.Apvienotā komiteja tiek izveidota, lai tā kalpotu par Pušu forumu šā nolīguma piemērošanas uzraudzīšanai un īstenošanas nodrošināšanai.

               2.Apvienotā komiteja pilda šādas funkcijas:

               (a)uzrauga nolīguma sniegumu, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 8. panta 3. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to īstenošanas izvērtēšanu, un ziņo par to;

               (b)nodrošina vajadzīgo saziņu abas Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecībām;

               (c)darbojas kā samierināšanas un izlīguma panākšanas forums gadījumos, kad radušās domstarpības par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu;

               (d)pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, izskata un vajadzības gadījumā risina sarunas par esošajām un jaunām zvejas iespējām attiecīgajos krājumos Grenlandes EEZ, par piesardzīgu pieeju Grenlandes zvejniecības nozarē un tās vajadzībām, un tātad par Savienībai pieejamajām zvejas iespējām un, attiecīgā gadījumā, par protokolā minēto finansiālo ieguldījumu;

               (e)uzrauga pieteikumus uz pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu dibināšanu saskaņā ar šā nolīguma nosacījumiem un jo īpaši, izmantojot šā nolīguma protokola pielikumā noteiktos kritērijus, novērtē Pušu iesniegtos pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu dibināšanas projektus un izskata pagaidu kopuzņēmumiem un kopuzņēmumiem piederošo kuģu darbības;

               (f)katru gadījumu vērtējot atsevišķi, nosaka relevantās sugas, nosacījumus un citus parametrus, kas attiecas uz eksperimentālo zvejniecību;

               (g)vienojas par administratīviem pasākumiem, kas attiecas uz Savienības zvejas kuģu piekļuvi Grenlandes EEZ un resursiem, arī par licencēm, Savienības zvejas kuģu kustību un nozveju paziņošanu;

               (h)vienojas par kārtību, kādā īsteno Savienības finansiālo atbalstu, kas izmantojams, lai nodrošinātu atbildīgas zvejas pastāvēšanu un zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Grenlandes EEZ;

               (i)novērtē Grenlandes zivsaimniecības politikas īstenošanai atvēlētā Savienības finansiālā atbalsta nosacījumus, ja to prasa paziņotie gada un daudzgadu programmu rezultāti, kurus konstatējušas abas Puses, un pārskata ieguldījumu saskaņā ar 8. panta 4. punktu;

               (j)pilda jebkādas citas funkcijas, par kurām Puses lemj, savstarpēji vienojoties.

               3.Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Savienībā un Grenlandē, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, tiek rīkota Apvienotās komitejas ārkārtas sanāksme.

               4.Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               5.Apvienotā komiteja savas funkcijas pilda saskaņā ar šā nolīguma mērķiem.

               6.Apvienotā komiteja vajadzības gadījumā aicina, pamatojoties uz tās noteikto darba uzdevumu, izveidot ad hoc apvienoto zinātnisko komiteju.

               7.Abas Puses protokolē un paraksta Apvienotās komitejas sanāksmes secinājumus.

               8.Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus rakstiskā procedūrā, ja tas vajadzīgs.

               13. pants
               Nolīguma piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals

               Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Savienības dibināšanas līgumu saskaņā ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Grenlandes teritorijā un Grenlandes EEZ.

               14. pants
               Ilgums

               Šo nolīgumu piemēro sešus gadus no tā provizoriskās piemērošanas sākumdienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem sešu gadu periodiem, ja vien vismaz sešus mēnešus pirms termiņa beigām nav iesniegts rakstisks paziņojums par tā izbeigšanu.

               15. pants
               Provizoriska piemērošana

               Nolīgumu provizoriski piemēro no dienas, kad Puses to parakstījušas.

               16. pants
               Apturēšana

               1.Pēc jebkuras Puses iniciatīvas šā nolīguma piemērošanu drīkst apturēt vienā vai vairākos šādos apstākļos:

               (a)ir izveidojušās situācijas, kas nav dabas parādības un ko Puses nespēj pienācīgi kontrolēt, un kas traucē zvejas darbības Grenlandes EEZ, vai

               (b)ir krasi mainījušās politiskās pamatnostādnes, kas noveda pie šā nolīguma noslēgšanas, un tā rezultātā viena no Pusēm pieprasa noteikumus caurskatīt, lai tajos izdarītu iespējamus grozījumus, vai

               (c)starp Pusēm ir izcēlušās nopietnas neatrisināmas domstarpības zivsaimniecības nozarē un/vai saistībā ar nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu, vai

               (d)viena no Pusēm konstatē, ka ir pārkāptas pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP).

               Šo apakšpunktu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai nav oficiālas atbildības vai kompetences, tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss.

               2.Jebkura no Pusēm rakstiski paziņo otrai Pusei par nolīguma piemērošanas apturēšanu, un, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, tā stājas spēkā trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas, ja vien Puses nevienojas par citu skaidri norādītu termiņu. Ar šā paziņojuma saņemšanu sākas Pušu apspriešanās Apvienotajā komitejā, lai trīs mēnešu laikā domstarpības raudzītu atrisināt ar izlīgumu.

               3.Tiklīdz šāds izlīgums tiek panākts, nolīguma piemērošanu atsāk un, ja vien nav panākta cita vienošanās, 8. pantā minēto finansiālo ieguldījumu samazina samērīgi un proporcionāli laikam, kurā nolīguma piemērošana bijusi apturēta.

               17. pants
               Izbeigšana

               1.Šo nolīgumu jebkura Puse drīkst izbeigt šādos gadījumos:

               (a)ir izveidojušās situācijas, kas nav dabas parādības un ko Puses nespēj pienācīgi kontrolēt, un kas traucē zvejot EEZ;

               (b)labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka attiecīgie krājumi ir noplicināti vai novājināti;

               (c)Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantošanas apjoms ir būtiski samazinājies;

               (d)saistības, ko Puses uzņēmušās NNN zvejas apkarošanas jomā, ir nopietni pārkāptas;

               (e)radušies jebkādi citi apstākļi, kas veido nolīguma pārkāpumu, kuru izdarījusi viena no Pusēm.

               2.Par nolīguma izbeigšanu viena Puse otrai Pusei paziņo rakstiski, un izbeigšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas, ja vien Puses, abpusēji vienojoties, nenolemj šo termiņu pagarināt. Pēc šāda paziņojuma par nolīguma izbeigšanu Puses ar Apvienotās komitejas starpniecību sāk apspriešanos, lai panāktu izlīgumu nolīguma izbeigšanas iemesla sakarā.

               Nolīguma izbeigšanas gadījumā 8. pantā minētā finansiālā ieguldījuma summu gadam, kurā nolīgums tiek izbeigts, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.

               18. pants
               Protokols un pielikums

               Protokols, tā pielikums un tā papildinājumi ir šā nolīguma neatņemama daļa.

               19. pants
               Atcelšana

               2007. gada 30. jūnija Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, tiek atcelts.

               20. pants
               Stāšanās spēkā

               Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par minētajam nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               21. pants
               Autentiskais teksts

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               PROTOKOLS,

               ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses

               1. pants

               Mērķis

               Šā protokola mērķis ir īstenot noteikumus, kas paredzēti Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību (Savienība) un Grenlandes valdību (Grenlande) un Dānijas valdību (Dānija). Šajā protokolā ietilpst pielikums un papildinājumi.

               2. pants

               Indikatīvās zvejas iespējas un to ikgadējā apjoma noteikšanas kārtība

               1. Grenlandes kompetentās iestādes atļauj Savienības zvejas kuģiem iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz turpmāk norādītajām sugām un attiecīgajiem pārvaldības apgabaliem saskaņā ar šādu gada indikatīvo apjomu (tonnās).

                        Sugas un attiecīgie pārvaldības apgabali Grenlandes EEZ tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas

                        Indikatīvās zvejas iespējas

                        Menca ICES II, V, XII, XIV apakšapgabalā un NAFO 1F zonā

                        1950

                        Pelaģiskie sarkanasari (REB) ICES XII, XIV apakšapgabalā un NAFO 1F zonā, izņemot gadījumus, kad zvejo saskaņā ar pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā piemērojamo elastīguma shēmu, kas izklāstīta pielikuma 5. papildinājumā

                        0
                           1

                        Demersālie sarkanasari (RED)
                           2
                         ICES II, V, XII, XIV apakšapgabalā

                        1840

                        Grenlandes paltuss NAFO 1. apakšapgabalā uz dienvidiem no 68° N

                        2250

                        Grenlandes paltuss ICES II, V, XII un XIV apakšapgabalā
                           3

                        4950

                        Ziemeļu garnele NAFO 1. apakšapgabalā

                        2600

                        Ziemeļu garnele ICES II, V, XII un XIV apakšapgabalā

                        4850

                        Moiva ICES II, V, XII un XIV apakšapgabalā
                           4

                        13 000

                        Makrele ICES II, V, XII un XIV apakšapgabalā
                           5

                        0

                        Makrūrzivis ICES II, V, XII un XIV apakšapgabalā
                           6

                        100

                        Makrūrzivis NAFO 1. apakšapgabalā

                        100

                        Piezveja

                        600

               2. Attiecībā uz katru šā protokola darbības gadu un ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. decembrī Apvienotā komiteja, pamatojoties uz 1. punktā noteikto indikatīvo apjomu un ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, attiecīgos Grenlandes valdības vai reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtos pārvaldības plānus, piesardzīgu pieeju un Grenlandes zvejniecības nozares vajadzības, nosaka iepriekš uzskaitīto sugu zvejas iespēju faktisko apjomu.

                        a) Ja dažu sugu faktiskās zvejas iespējas ir mazākas nekā 1. punktā norādītās, Apvienotā komiteja tās drīkst kompensēt ar citām zvejas iespējām tajā pašā gadā. Ja vienošanās par kompensāciju netiek panākta, Apvienotā komiteja 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu koriģē proporcionāli zvejas iespējām salīdzinājumā ar 2. panta 1. punktā minētajām indikatīvajām zvejas iespējām.

                        b) Ja faktiskās zvejas iespējas ir lielākas nekā 1. punktā norādītās, Apvienotā komiteja proporcionāli koriģē 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu.

               3. Ārpus 2. punktā aprakstītā ikgadējā procesa Grenlande saskaņā ar 2. panta 2. punktu var piedāvāt un Savienība var pilnībā vai daļēji akceptēt papildu zvejas iespējas attiecībā uz 1. punktā minētajām sugām. Tādā gadījumā Apvienotā komiteja izskata papildu zvejas iespējas un proporcionāli koriģē 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. Atbildi Grenlandes kompetentajām iestādēm Savienība sniedz ne vēlāk kā sešas nedēļas pēc piedāvājuma saņemšanas.

               4. Piezvejas pārvaldība

               Savienības zvejas kuģi, kas darbojas Grenlandes EEZ, ievēro visus piemērojamos noteikumus par reglamentēto un nereglamentēto sugu piezveju un par izmetumu aizliegumu.

                        a)

                         Piezvejas ir visu to dzīvo jūras organismu nozvejas, kas kuģa zvejas atļaujā nav norādīti kā mērķsuga vai neatbilst minimālā izmēra prasībām.

                                 —

                                 Ziemeļu garneles zvejniecībā piezveja nepārsniedz 5 %, bet citās zvejniecībās 10 %.

                                 —

                                 Piezvejai netiek izdota īpaša zvejas atļauja.

                        b)

                         Visas nozvejas, tai skaitā piezvejas un izmetumi, ir jāreģistrē un jāziņo sadalījumā pa sugām saskaņā ar piemērojamajiem Grenlandes tiesību aktiem.

                        c)

                         Par piezveju nemaksā īpašu zvejas atļaujas maksu, jo maksas par mērķsugām protokola pielikumā ir noteiktas, ņemot vērā noteikumus par atļautajām piezvejām.

                                 d) Turklāt, neskarot piezvejas īpatsvaru un a)–c) apakšpunktā minētos noteikumus, Savienības kuģi īsteno zvejas stratēģijas ar mērķi nodrošināt to, ka sarkanasaru un mencas piezvejas Grenlandes paltusa specializētajā zvejā, sarkanasaru un Grenlandes paltusa piezvejas mencas specializētajā zvejā un mencas un Grenlandes paltusa piezvejas sarkanasaru specializētajā zvejā nepārsniedz 5 % no atļautās mērķsugas nozvejas katrā zvejas reisā. Reiss ir laikposms no ieiešanas Grenlandes EEZ līdz iziešanai no tās. Ja kuģis tiek pilnībā izkrauts Grenlandes ostā, pēc tam gūtās nozvejas uzskata par gūtām jaunā reisā.

               3. pants

               Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība

               1. Nolīguma 8. pantā minētais Savienības finansiālais ieguldījums šā protokola 13. pantā minētajā laikposmā ir 16 521 754 EUR gadā.

               2. Šo finansiālo ieguldījumu veido:

                        a)

                         ikgadēja summa par piekļuvi Grenlandes EEZ 13 590 754 EUR apmērā, ņemot vērā 2. panta 2. un 3. punktu un 7. pantu;

                        b)

                         īpaša ikgadēja summa 2 931 000 EUR apmērā, kas paredzēta Grenlandes zvejniecības sektorpolitikas atbalstam un īstenošanai.

               3. Savienības samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nav vairāk kā divas reizes lielāka par 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu.

               4. Summu, kas noteikta 2. punkta a) apakšpunktā, Savienība pirmajā gadā samaksā ne vēlāk kā 30. jūnijā, bet turpmākajos gados ne vēlāk kā 1. martā. Īpašo summu, kas noteikta 2. punkta b) apakšpunktā, Savienība pirmajā gadā samaksā ne vēlāk kā 30. jūnijā, bet turpmākajos gados ne vēlāk kā 1. jūnijā.

               5. Grenlandes iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā norādītā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.

               6. Finansiālo ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kuru atvērusi Grenlandes iestāžu norādīta finanšu iestāde.

               4. pants

               Nozariskais atbalsts

               1. Nozariskajam atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nodala no maksājumiem par piekļuvi. Šo ieguldījumu nosaka un ietekmē Apvienotās komitejas noteikto Grenlandes zvejniecības sektorpolitikas mērķu sasniegšana, un tajā ņem vērā mērķu sasniegšanai izstrādātās gada un daudzgadu programmas.

               2. Tiklīdz sākas šā protokola piemērošana un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētā datuma Apvienotā komiteja vienojas par nozares daudzgadu programmu un detalizētiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par:

                        a)

                         gada un daudzgadu pamatnostādnēm par 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma daļas izmantošanu katrā gadā īstenojamajām iniciatīvām;

                        b)

                         gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, pamatojoties uz prioritātēm, kas izvirzītas valsts zivsaimniecības politikā un citās rīcībpolitikās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības turpināšanu vai ietekmē to;

                        c)

                        ikgadējo rezultātu izvērtēšanas kritērijiem un procedūrām.

               3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā jāapstiprina Apvienotajā komitejā.

               4. Nozariskajam atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu maksā, pamatojoties uz nozariskā atbalsta rezultātu detalizētu analīzi un plānošanas gaitā apzinātajām vajadzībām. Savienība drīkst pilnībā vai daļēji apturēt šā īpašā finansiālā ieguldījuma maksājumus:

                        a)

                         ja pēc Apvienotās komitejas veikta izvērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst plānotajiem;

                        b)

                         ja šis finansiālais ieguldījums netiek īstenots saskaņā ar apstiprināto plānojumu.

               Savienībai ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt maksājumus, un tas jādara vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā.

               Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk pēc tam, kad Puses ir apspriedušās un vienojušās par atsākšanu, un/vai ja 5. punktā minētās finansiālās izpildes rezultāti pamato atsākšanu;

               c) ja protokols tiek apturēts saskaņā ar 8. pantu, finansiālā ieguldījuma summu samērīgi un proporcionāli laikam samazina, ņemot vērā laiku, uz kādu protokola piemērošana bijusi apturēta.

               5. Apvienotā komiteja ir atbildīga par nozares atbalstam izstrādātās daudzgadu programmas īstenošanas uzraudzību. Ja vajadzīgs, Puses ar Apvienotās komitejas starpniecību turpina šo uzraudzību arī pēc protokola termiņa beigām un tik ilgi, līdz finansiālais ieguldījums, kas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā īpaši paredzēts nozariskajam atbalstam, ir pilnībā izlietots.

               5. pants

               Zinātniskā sadarbība

               Puses apņemas veicināt sadarbību attiecībā uz atbildīgu zveju, arī reģionālā līmenī, jo īpaši sadarbību NEAFC un NAFO, un jebkuras citas attiecīgas apakšreģionālas vai starptautiskas struktūras satvarā. Apvienotā komiteja var apsvērt, kā nodrošināma zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana saskaņā ar relevantajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

               6. pants

               Eksperimentālā zvejniecība

               Puses sadarbojas, arī 4. panta satvarā, lai, ievērojot pielikuma VI nodaļā aprakstīto procesu un neietekmējot 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto Savienības finansiālo ieguldījumu, īstenotu 2. panta 1. punktā neiekļautu sugu un krājumu ilgtspējīgas eksperimentālas zvejniecības.

               7. pants

               Jaunas zvejas iespējas

               1. Jaunas zvejas iespējas ir zvejas iespējas, kas attiecas uz sugām un attiecīgajiem pārvaldības apgabaliem un 2. panta 1. punktā iekļaujamas ar noteikumu, ka 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma daļa tiek proporcionāli palielināta.

               2. Ja kāda no Pusēm izsaka interesi par jaunu zvejas iespēju iekļaušanu 2. panta 1. punktā, Apvienotā komiteja šo jautājumu izskata, pamatojoties uz Grenlandes normatīvajiem aktiem, labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, Grenlandes zvejniecības nozares vajadzībām un piesardzīgu pieeju. Pēc tam uz jaunajām zvejas iespējām attiecina 2. panta 2. un 3. punktā minēto procesu. Apvienotā komiteja nosaka arī jauno sugu atsauces cenas un atļaujas maksas, kas jāpiemēro līdz šā protokola termiņa beigām.

               8. pants

               Protokola apturēšana un finansiālā ieguldījuma pārskatīšana

               1. Šā protokola piemērošanu, arī finansiālā ieguldījuma maksājumus, drīkst apturēt un finansiālo ieguldījumu drīkst pārskatīt pēc jebkuras Puses iniciatīvas vienā vai vairākos šādos apstākļos:

                        a)

                         ir izveidojušās situācijas, kas nav dabas parādības un ko Puses nespēj pienācīgi kontrolēt, un kas traucē zvejas darbības Grenlandes EEZ, vai

                        b)

                         ir krasi mainījušās politiskās pamatnostādnes, kas noveda pie šā protokola noslēgšanas, un tā rezultātā viena no Pusēm pieprasa noteikumus caurskatīt, lai tajos izdarītu iespējamus grozījumus, vai

                        c)

                        starp Pusēm ir izcēlušās nopietnas neatrisināmas domstarpības zivsaimniecības nozarē un/vai saistībā ar nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu, vai

                        d)

                         viena no Pusēm konstatē, ka ir pārkāptas pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP).

                        Šo apakšpunktu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai nav oficiālas atbildības vai kompetences, tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss.

               2. Tā finansiālā ieguldījuma maksājumus, kas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēts nozariskajam atbalstam, Savienība drīkst apturēt saskaņā ar 4. panta 4. punktu.

               3. Attiecīgajai Pusei ir pienākums, izņemot īpašas steidzamības gadījumus, par nodomu apturēt šā protokola piemērošanu, arī finansiālā ieguldījuma maksājumus, rakstiski paziņot vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā.

               4. Šā protokola piemērošanu, arī finansiālā ieguldījuma maksājumus, atsāk, tiklīdz stāvoklis ir labots ar iepriekšminēto apstākļu mīkstināšanas pasākumiem un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās. Finansiālā ieguldījuma summu samērīgi un proporcionāli laikam samazina, ņemot vērā laiku, uz kādu protokola piemērošana bijusi apturēta.

               9. pants

               Izbeigšana

               Pēc nolīguma izbeigšanas saskaņā ar tā 17. panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem šā protokola 3. panta 2. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu par gadu, kurā izbeigšana stājas spēkā, samazina samērīgi un proporcionāli laikam.

               10. pants

               Valsts normatīvie akti

               1. Neskarot ES zvejas kuģu atbildību saskaņā ar ES tiesību aktiem, darbības, ko Savienības zvejas kuģi veic Grenlandes EEZ, reglamentē Grenlandē un Dānijas Karalistē piemērojamie normatīvie akti, ja vien nolīgumā, protokolā un tā pielikumā nav paredzēts citādi.

               2. Par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem, kas ir relevanti ārvalstu kuģiem, kuri zvejo Grenlandes EEZ, Grenlande Savienību informē laikus pirms šādu izmaiņu vai jaunu tiesību aktu stāšanās spēkā. Grenlande, kad vien iespējams, par izmaiņām tiesību aktos cenšas paziņot vismaz 3 mēnešus pirms to ieviešanas.

               11. pants

               Datu aizsardzība

               1.   Grenlande un Savienība apņemas nodrošināt, ka visi persondati, kas saistīti ar Savienības zvejas kuģiem un to zvejas darbībām un iegūti šā nolīguma, protokola un tā pielikuma satvarā, vienmēr tiek apstrādāti saskaņā ar attiecīgajiem konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem, pie kuriem pieder arī šajā pantā paredzētie.

               2.   Persondatus vai datus, kas par konfidenciāliem uzskatāmi cita iemesla dēļ, izmanto vienīgi nolīguma un protokola īstenošanai. Ārkārtas situācijās Puses drīkst VMS datus izmantot meklēšanai un glābšanai vai kuģošanas drošības nolūkos. Persondatus neglabā ilgāk, nekā tas nepieciešams nolūkam, kādā tie nosūtīti.

               3. Ar Savienības zvejas kuģiem saistīti persondati netiks publiskoti. Persondati tiks apstrādāti atbilstošā veidā, kas garantē to drošību, arī aizsardzību pret neatļautu vai nelikumīgu apstrādi.

               12. pants

               Provizoriska piemērošana

               Šo protokolu provizoriski piemēro no dienas, kad Puses to parakstījušas.

               13. pants

               Ilgums

               Šo protokolu un tā pielikumu piemēro četrus gadus no to provizoriskās piemērošanas sākumdienas. Tomēr, ja abas Puses par to vienojas, protokola termiņu pagarina vēl par diviem gadiem.

               14. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               PIELIKUMS

               NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ ZVEJAS DARBĪBAS, KURAS ES KUĢI VEIC SASKAŅĀ AR PROTOKOLU, AR KO ĪSTENO ILGTSPĒJĪGAS ZIVSAIMNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN GRENLANDES VALDĪBU UN DĀNIJAS VALDĪBU, NO OTRAS PUSES

               I NODAĻA

               VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

               1. Kompetentās iestādes izraudzīšanās

               Ja vien nav norādīts citādi, kompetentā iestāde šajā pielikumā ir:

                        —

                        Savienībai: Eiropas Komisija,

                        —

                        Grenlandei: Zivsaimniecības, medniecības un lauksaimniecības ministrija.

               2. Zvejas atļauja ir licence, kas izdota ES zvejas kuģim un dod tam tiesības noteiktā periodā veikt konkrētas zvejas darbības Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā, kas definēta 3. punktā.

               3. Zvejas zona

               3.1. Zvejniecība notiek EEZ, kas noteikta ar 2004. gada 20. oktobra Noteikumiem Nr. 1020 un saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1005 par Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu likuma stāšanos spēkā, ar ko īsteno 1996. gada 22. maija Likumu Nr. 411 par ekskluzīvajām ekonomikas zonām.

               3.2. Ja vien nav norādīts citādi, zvejniecība notiek vismaz 12 jūras jūdzes no bāzes līnijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu Landstinga (Grenlandes parlaments) 1996. gada 31. oktobra Likumā Nr. 18 par zvejniecību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Inatsisartuta (Grenlandes parlaments) 2016. gada 28. novembra Likumu Nr. 28.

               3.3. Bāzes līniju nosaka saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1004 par grozījumiem Karaliskajā dekrētā par Grenlandes teritoriālo ūdeņu robežu noteikšanu.

               II NODAĻA

               PIETEIKŠANĀS UZ ZVEJAS ATĻAUJĀM UN TO IZDOŠANA

               1. Zvejas atļaujas saņemšanas nosacījumi

               1.1. Nolīguma 2. pantā minēto zvejas atļauju var piešķirt tikai ES zvejas kuģu reģistrā iekļautu Savienības zvejas kuģu īpašniekiem. Lai zvejotu saskaņā ar pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā piemērojamo elastīguma shēmu, kuģiem jābūt paziņotiem arī NEAFC saskaņā ar tās noteikumiem. Turklāt tie nedrīkst būt nevienas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) NNN zvejas kuģu sarakstā.

               1.2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Grenlandes zvejas zonā. Tiem jābūt izpildījušiem iepriekšējās saistības, kas izriet no šā nolīguma.

               2. Pieteikšanās uz zvejas atļaujām

               2.1. Līdz brīdim, kad Puses ir kopīgi ieviesušas elektronisku licenču sistēmu, pieteikumus un zvejas atļaujas nosūta šādā veidā.

               2.2. ES kompetentā iestāde elektroniski iesniedz Grenlandes kompetentajai iestādei (kolektīvu) zvejas atļaujas vai atļauju pieteikumu par kuģi vai kuģiem, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. Pieteikumu iesniedz uz 1. papildinājumā dotās veidlapas. ES kuģi, kuriem ir viens un tas pats īpašnieks vai aģents, drīkst iesniegt kolektīvu zvejas atļaujas pieteikumu, ja vien tie ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi.

               2.3. Katram zvejas atļaujas pieteikumam pievieno maksājuma apliecinājumu, kas pierāda, ka saskaņā ar šīs nodaļas 7. punkta noteikumiem ir nokārtota maksa par pieprasītajām sugām un daudzumiem.

               2.4. Ja Grenlandes kompetentā iestāde uzskata, ka pieteikums ir nepilnīgs vai kā citādi neatbilst 1., 2.2. un 2.3. punkta nosacījumiem, iemesli pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā 7 darbdienas pēc tam, kad Grenlande saņēmusi pieteikumu, tiek paziņoti ES kompetentajai iestādei.

               3. Zvejas atļauju izdošana

               3.1. Grenlandes kompetentā iestāde 10 darbdienu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas elektroniski nosūta zvejas atļauju ES kompetentajai iestādei. Protokola un tā pielikuma piemērošanas vajadzībām šai elektroniski nosūtītajai zvejas atļaujai ir tāds pats spēks kā oriģinālam.

               3.2. Katrā zvejas atļaujā norāda daudzumu, kādu atļauts nozvejot. Zvejas atļaujā, kas izdota saskaņā ar kolektīvu pieteikumu, norāda sugas kopējo daudzumu, par kādu samaksāta zvejas atļaujas maksa.

               3.3. Zvejas atļauja vai tās kopija vienmēr atrodas uz kuģa un tiek uzrādīta pēc Grenlandes kompetentās iestādes pieprasījuma.

               3.4. Zvejas atļauju izdod vienam zvejas kuģa īpašniekam, un tajā jānorāda, kuriem zvejas kuģiem ir atļauts zvejot saskaņā ar minēto atļauju. Zvejas atļaujas nav nododamas.

               3.5. Jebkurā zvejas reisā kuģis drīkst darboties tikai ar viena zvejas kuģa īpašnieka atļauju vai atļaujām.

               4. Grozījumi zvejas atļaujās

               4.1. Zvejas atļaujā vai atļaujās norādītos atļautos daudzumus var grozīt, vienīgi iesniedzot jaunu pieteikumu.

               4.2. Neskarot 4.3. punktu, ja zvejas atļaujas grozījums attiecas uz daudzumiem, kas nozvejoti, pārsniedzot jau atļautu daudzumu, kuģa īpašnieks par atļautā daudzuma pārsniegumu maksā summu, kuras apmērs ir trīskārt lielāks par 7.1. punktā paredzēto summu. Kamēr par pārsniegto daudzumu nav samaksāts, jaunu zvejas atļauju minētajam kuģim neizdod.

               4.3. Izņēmuma gadījumos, kad ES attiecīgās sugas zvejas iespējas nav pilnībā izmantotas, un vienīgi tādēļ, lai nepieļautu tāda ES kuģa zvejas darbību pārtraukumu, kas zvejo Grenlandes EEZ, izmantojot saskaņā ar šo protokolu izdotu zvejas atļauju, un tad, ja minētais kuģis atļauto daudzumu, visticamāk, pārsniegs, minētā kuģa karoga valsts nekavējoties paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei (ar kopiju ES kompetentajai iestādei) par nodomu iesniegt oficiālu pieteikumu uz jaunu zvejas atļauju attiecībā uz tās pašas sugas papildu daudzumiem. Kuģim ir atļauts turpināt zveju ar nosacījumu, ka kuģa īpašnieks 24 stundu laikā pēc karoga valsts paziņojuma dara Grenlandes kompetentajai iestādei pieejamu maksājuma apliecinājumu, kas pierāda attiecīgo maksu nokārtošanu, un ar nosacījumu, ka attiecīgais pieteikums uz jaunu zvejas atļauju tiek pārsūtīts Grenlandes kompetentajai iestādei 5 darbdienu laikā pēc karoga valsts paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar 2. punktā paredzēto procedūru. Šo noteikumu neievērošanas gadījumā uz kuģi tiek attiecināta 4.2. punktā paredzētā procedūra.

               4.4. Dažos gadījumos pēc ES kompetentās iestādes pieprasījuma kuģa zvejas atļauju vai atļaujas drīkst aizstāt ar jaunu zvejas atļauju vai atļaujām, ko izdod citam ES kuģim. Atļauju aizstāj, pamatojoties uz pieteikumu, kas iesniegts ar ES kompetentās iestādes starpniecību. Jaunajā zvejas atļaujā vai atļaujās norāda daudzumu, kādu atļauts nozvejot un kas atbilst sugas daudzumam, par kuru jau ir nokārtota zvejas atļaujas maksa un no kura atskaitītas visas pirmā kuģa gūtās nozvejas.

               4.5. Aizstātā zvejas atļauja zaudē spēku dienā, kad Grenlandes kompetentā iestāde ir izdevusi jauno atļauju.

               5. Zvejas atļauju derīguma termiņš

               5.1. Zvejas atļaujas ir derīgas no izdošanas dienas līdz tā kalendārā gada beigām, kurā attiecīgā zvejas atļauja izdota.

               5.2. Ciktāl tas attiecas uz moivas zvejniecību, zvejas atļaujas izdod saskaņā ar datumiem, par kuriem piekrastes valstis panākušas vienošanos, un saskaņā ar 2. panta 2. un 3. punkta noteikumiem.

               5.3. Ja ES tiesību akti, ar kuriem konkrētam gadam nosaka ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kuros nepieciešami nozvejas ierobežojumi, līdz zvejas gada sākumam vēl nav pieņemti un ja zinātniskie ieteikumi to pieļauj, ES zvejas kuģi, kuriem atļauts zvejot iepriekšējā zvejas gada 31. decembrī, var saņemt atļauju arī attiecībā uz gadu, par kuru tiesību akti vēl nav pieņemti. Provizoriski mēnesī drīkst izmantot 1/12. daļu no iepriekšējā gada zvejas atļaujā norādītās kvotas ar nosacījumu, ka par šo kvotu ir nokārtota attiecīgā zvejas atļaujas maksa. Provizorisko kvotu var koriģēt atkarībā no zinātniskajiem ieteikumiem un stāvokļa konkrētajā zvejniecībā.

               5.4. Ziemeļu garneles zvejas atļaujā norādītā daudzuma neizmantoto daļu pēc ES kompetentās iestādes pieprasījuma konkrētā gada 31. decembrī drīkst pārcelt uz nākamo gadu, taču ne vairāk kā 5 % no kopējā daudzuma, kas iedalīts attiecīgā gada zvejas atļaujai, un tikai tad, ja zinātniskie ieteikumi šādu pārcelšanu pieļauj. Šis apjoms neietver pārcēlumus no iepriekšējā gada. Pārcelto daudzumu izmanto līdz nākamā gada 30. aprīlim. Pēc 30. aprīļa vēl neizmantotos pārceltos daudzumus pārceļ atpakaļ uz iepriekšējo gadu kā zvejā neizmantotu daudzumu.

               6. Zvejas atļauju apturēšana un atjaunošana

               Grenlande drīkst apturēt pielikumā paredzētās zvejas atļaujas, ja:

               a) konkrēts kuģis ir izdarījis Grenlandes normatīvo aktu smagu pārkāpumu vai

               b) kuģa īpašnieks nav izpildījis tiesas nolēmumu, kas izdots saistībā ar konkrēta kuģa izdarītu pārkāpumu. Kad tiesas nolēmums ir izpildīts, zvejas atļauju šim kuģim atjauno uz atlikušo zvejas atļaujas periodu.

               7. Zvejas atļaujas maksa, tās maksāšana un atlīdzināšana

               7.1.   Zvejas atļaujas maksas, kas jānokārto ES kuģiem, ir šādas.

                        Suga

                        EUR par tonnu 2021./2022. gadā

                        EUR par tonnu 2023./2024. gadā

                        EUR par tonnu 2025./2026. gadā

                        Menca

                        160

                        200

                        241

                        Pelaģiskie sarkanasari

                        93

                        131

                        169

                        Demersālie sarkanasari

                        93

                        131

                        169

                        Grenlandes paltuss

                        216

                        309

                        402

                        Ziemeļu garnele (rietumos)

                        159

                        240

                        322

                        Ziemeļu garnele (austrumos)

                        100

                        181

                        263

                        Moiva

                        14

                        22

                        29

               7.2. Pirms sākas šā protokola piemērošana, Grenlandes kompetentā iestāde paziņo ES detalizētu informāciju par valdības bankas kontu vai kontiem, kas jāizmanto visiem maksājumiem, kurus kuģu īpašnieki veic protokola darbības laikā. Par visām izmaiņām Grenlandes kompetentā iestāde ES kompetentajai iestādei paziņo vismaz divus mēnešus iepriekš.

               7.3. Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, kas saistītas ar piekļuvi zvejas darbībām, kā arī komisijas maksas, ko bankas iekasē par naudas pārskaitījumiem. Ja kuģis nav samaksājis komisijas maksu par bankas pārskaitījumu, attiecīgā summa būs jāsamaksā tad, kad tiks iesniegts nākamais šā kuģa zvejas atļaujas pieteikums, un tas būs jaunas zvejas atļaujas izdošanas priekšnosacījums.

               7.4. Ja atļautais daudzums netiek nozvejots, šim atļautajam daudzumam atbilstošo maksu kuģa īpašniekam neatlīdzina.

               7.5. Tomēr gadījumā, kad kļūst piemērojams protokola 8. pants vai 9. pants, tātad kuģis nevar gūt daļu no kalendārajā gadā atļautās nozvejas, vai gadījumā, kad pēc pieteikuma iesniegšanas zvejas atļauja netiek piešķirta, Grenlandes kompetentā iestāde 60 kalendāro dienu laikā no atlīdzināšanas pieprasījuma saņemšanas pilnībā atlīdzina atļaujas maksu kuģa īpašniekam.

               7.6. Zvejas atļaujas maksu par piezveju neiekasē.

               8. Sugu atsauces cenas

                        Suga

                        Dzīvsvara cena EUR par tonnu

                        Menca

                        2023

                        Pelaģiskie sarkanasari

                        1890

                        Demersālie sarkanasari

                        1890

                        Grenlandes paltuss

                        4640

                        Ziemeļu garnele

                        4080

                        Makrele

                        pm

                        Moiva

                        364

                        Makrūrzivis

                        1735

                        Piezveja

                        2260

               III NODAĻA

               TEHNISKIE SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI

               1. Pirms sākas protokola provizoriska piemērošana, Grenlandes kompetentā iestāde dara ES kompetentajai iestādei angļu valodā pieejamus attiecīgos Grenlandes tiesību aktus par tehniskajiem saglabāšanas pasākumiem, uzraudzību, kontroli un pārraudzību.

               IV NODAĻA

               UZRAUDZĪBA, KONTROLE UN PĀRRAUDZĪBA

               1. iedaļa

               Reģistrēšana un ziņošana

               1. Neskarot ES zvejas kuģu atbildību saskaņā ar ES tiesību aktiem, darbības, ko Savienības zvejas kuģi veic Grenlandes EEZ, reglamentē Grenlandē un Dānijas Karalistē piemērojamie normatīvie akti, ja vien nolīgumā, protokolā un tā pielikumā nav paredzēts citādi.

               2. Neskarot karoga valsts Zvejas uzraudzības centra (FMC) ziņošanas prasības, ES kuģi, kuriem atļauts zvejot saskaņā ar nolīgumu, ar šā nolīguma satvarā veiktajām zvejas darbībām saistīto informāciju, kas izriet no reģistrēšanas un ziņošanas pienākumiem, nosūta Grenlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar piemērojamajiem Grenlandes tiesību aktiem. Tiklīdz būs stājusies spēkā elektroniskā ziņošanas sistēma (ERS), tā aizstās IV nodaļas 1. iedaļas noteikumus par elektronisko ziņošanu.

               3. Attiecīgos zvejas žurnālus papīra formā atkarībā no mērķsugas un zvejas rīka iesniedz pēc Grenlandes kompetentās iestādes pieprasījuma un nosūta kuģa pārstāvim (aģentam), kas norādīts 1. papildinājumā dotajā zvejas atļaujas pieteikuma veidlapā. Katra zvejas žurnāla veida paraugs tiek nodrošināts arī ES kompetentajai iestādei un attiecīgajam karoga valsts FMC.

               4. Ostas valsts kontrole

               Ārvalstu zvejas kuģi, uz kuriem ir nozveja, kas nav iepriekš tikusi izkrauta vai pārkrauta citā kuģī ostā, pirms ieiešanas Grenlandes ostās izpilda šādu procedūru.

               Grenlande ir apstiprinājusi šādas ostas, kurās atļauts veikt izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas operācijas un saņemt ostas pakalpojumus: Nūka.

               Paziņojums par ieiešanu Grenlandes ostās

               Kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, kas plāno ieiet Grenlandes ostā, vismaz 3 darbdienas pirms paredzamā ierašanās laika paziņo Grenlandes Zvejas licenču kontroles iestādei (GFLK) ostu, kuru tie vēlas izmantot.

               Šā panta 1. punktā minēto iepriekšējo paziņošanu veic saskaņā ar NEAFC Kontroles un izpildes panākšanas shēmas XV pielikumā norādīto formātu un specifikācijām:

               a) ja kuģis pārvadā savu nozveju, aizpilda XVa pielikuma A daļu;

               b) ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas operācijās, aizpilda XVb pielikuma A daļu, kurā atsevišķi norāda informāciju par nozvejām, kas saņemtas no katra pārkrāvējkuģa;

               c) sūtītājs iepriekšējo paziņojumu var anulēt, par anulēšanu paziņojot GFLK ne vēlāk kā 24 stundas pirms paziņotā paredzamā ostā ierašanās laika;

               d) GFLK 2. un 3. punktā minētās veidlapas kopiju tūlīt pārsūta kuģa karoga valstij un – ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas operācijās – pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm;

               e) pēc kuģa vai kuģu karoga valsts validējuma saņemšanas GFLK kuģim atļauj vai liedz piekļūt ostai.

               Ja veic inspekciju, piestāšanu ostā dokumentē, aizpildot ostas valsts kontroles inspekcijas ziņojumu (PSC 3), kas dots NEAFC kontroles un izpildes panākšanas shēmas XVI pielikumā.

               5. Kamēr abas Puses nav kopīgi ieviesušas elektronisko ziņošanas sistēmu (ERS), izmanto esošos nozvejas datu vākšanas un nosūtīšanas pasākumus. Pašreizējos zvejas žurnālus un paziņojumus papīra formā aizpilda saskaņā ar Grenlandes tiesību aktiem.

               Elektroniskā ziņošanas sistēma

               1. Puses apņemas ieviest un uzturēt IT sistēmas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu visas ar nolīguma īstenošanu saistītās informācijas elektronisku apmaiņu.

               2. Abas Puses Apvienotajā komitejā izstrādā un apstiprina detalizētu kārtību, kādā veicama dažāda veida elektroniskā apmaiņa, jo īpaši nozveju ziņošana elektroniskajā reģistrēšanas un ziņošanas sistēmā (ERS), un procedūras, kas jāievēro darbības traucējumu gadījumā.

               3. Puses vienojas, ka ir plānots ieviest UN/FLUX (ANO Fisheries Language for Universal eXchange) standartu un EU FLUX apmaiņas tīklu, kurā veicama apmainīšanās ar kuģa pozīciju, elektroniskā zvejas žurnāla un nākotnē, iespējams, zvejas atļauju pārvaldības datiem.

               4. ERS tiek ieviesta saskaņā ar grafiku, ko Apvienotā komiteja sastāda, pamatojoties uz tehniskiem noteikumiem, kuri vēl jānosaka. Puses ierosina Apvienotajai komitejai laiku, kas, ņemot vērā iespējamos tehniskos ierobežojumus, vajadzīgs pārejai uz ERS un tās ieviešanai.

               5. Abas Puses nosaka izmēģinājuma periodu, kas vajadzīgs pirms pāriešanas uz FLUX standarta faktisku izmantošanu. Tiklīdz šie izmēģinājumi ir sekmīgi pabeigti, Puses pēc iespējas drīzāk nosaka datumu, kurā faktiski jānotiek pārejai uz ERS.

               6. Tiklīdz ERS ir pilnībā funkcionāla, kuģim, kas nav aprīkots ar ERS, nav atļauts iesaistīties zvejas darbībās saskaņā ar šo protokolu.

               7. Grenlande un Savienība tūlīt informē viena otru par visiem IT sistēmas darbības traucējumiem, kas kavē saziņu starp FMC.

               8. Kamēr abas Puses nav kopīgi ieviesušas elektronisko ziņošanas sistēmu (ERS), katra zvejas reisa beigās zvejas žurnāla kopiju tūlīt pēc ierašanās ostā nosūta Grenlandes kompetentajai iestādei pa pastu vai e-pastu.

               Izkraušana un pārkraušana citā kuģī

               Kapteinis, izmantojot elektronisko reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (ERS), nosūta Grenlandes kompetentajai iestādei šajā nolīgumā prasītos datus par izkrāvumiem. Šo prasību piemēro arī saskaņā ar Grenlandes zvejas atļauju vai atļaujām gūto nozveju izkrāvumiem, ko veic ostās ārpus Grenlandes. Pārejas periodā un līdz ERS ieviešanai kapteinis cenšas datus par izkrāvumiem nosūtīt, izmantojot atbilstošus līdzekļus, par kādiem Puses vienojušās.

               2. iedaļa

               Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)

               1. Ikvienam Savienības kuģim, kas saņēmis atļauju saskaņā ar šo protokolu, jābūt aprīkotam ar pilnībā darbotiesspējīgu kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS), kas uzstādīta uz kuģa un spēj nepārtraukti automātiski pārraidīt kuģa pozīcijas datus kuģa karoga valsts FMC, kurš atrodas uz sauszemes.

               2. To kuģu VMS, uz kuriem attiecas šajā protokolā paredzētā prasība par satelītnovērošanu, automātiski pārraida kuģa pozīcijas datus kuģa karoga valsts FMC, kas tos nekavējoties pārraida Grenlandes FMC. Ja abas Puses par to vienojas, kuģa pozīcijas datus nosūta caur ES centrālo mezglu. Turklāt karoga valsts FMC katras kuģa pozīcijas datu kopiju nosūta Eiropas Komisijai.

               3. Katra karoga valsts un Grenlandes iestādes izraugās VMS korespondentu, kas darbojas kā kontaktpunkts. Visas izmaiņas VMS korespondenta kontaktinformācijā jāpaziņo nekavējoties.

               4. Karoga valsts un Grenlandes FMC pirms šā protokola piemērošanas sākumdienas paziņo sava attiecīgā VMS korespondenta kontaktinformāciju (iestādi, adresi, tālruņa numuru, e-pastu).

               5. VMS kontaktpunkti apmainās ar visu relevanto informāciju par kuģu aprīkojumu, pārraides protokoliem un visām citām funkcijām, kas vajadzīgas satelītnovērošanai.

               6. VMS īstenošanas kārtība un procedūras, kas jāievēro darbības traucējumu gadījumā, ir izklāstītas 3. papildinājumā.

               3. iedaļa

               Inspekcija jūrā vai ostā

               1. Zvejas atļauju saņēmušu ES kuģu inspekcijas Grenlandes EEZ vai ostās veic Grenlandes kuģi un inspektori, kas ir skaidri identificēti saskaņā ar starptautisko konvenciju, un tās veic saskaņā ar FAO pasākumiem un visiem relevantajiem RZPO ostas valsts pasākumiem.

               2. Katras Puses kompetentā iestāde drīkst uzaicināt otras Puses pārstāvi novērot inspekciju.

               3. Katras tādas Puses kompetentā iestāde, kas veic starptautisku inspekciju NEAFC vai NAFO pārvaldības apgabalā, drīkst uzaicināt otras Puses inspektorus uzkāpt uz inspekcijas kuģa, kas veic starptautisku inspekciju.

               4. iedaļa

               Novērotāju shēma

               1. Uz zvejas operācijām Grenlandes EEZ attiecas Grenlandes tiesību aktos paredzētā novērotāju shēma. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kam ir atļauja zvejot Grenlandes EEZ, sadarbojas ar Grenlandes kompetentajām iestādēm nolūkā uzņemt uz kuģa novērotājus.

               2. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Grenlandes kompetentās iestādes.

               3. Atrazdamies uz kuģa, novērotāji:

                        a)

                        veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas operāciju norisi;

                        b) saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa;

                        c)

                        ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.

               4. Novērotājs uz kuģa uzkāpj ostā vai konkrētā vietā jūrā, par kuru savstarpēji vienojušies Grenlandes kompetentā iestāde un kapteinis. Ja novērotājs neierodas noteiktajā dienā un 3 stundu laikā pēc noteiktā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju, un kuģis drīkst atstāt ostu un sākt zvejas operācijas.

               5. Novērotāja ziņojums

               5.1. Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma elektronisku kopiju.

               5.2. Pēc ES kompetentās iestādes vai karoga dalībvalsts pieprasījuma saņemšanas Grenlandes kompetentā iestāde 8 darbdienu laikā nosūta novērotāja ziņojuma kopiju.

               5. iedaļa

               Pārkāpumi

               1. Pārkāpumi

               Ja ES kuģis nav izpildījis šā protokola noteikumus, jo īpaši nozvejas ziņošanas noteikumus, to uzskata par smagu pārkāpumu saskaņā ar protokola pielikuma II nodaļas 6. punkta a) apakšpunktu. Grenlandes kompetentā iestāde ir tiesīga apturēt spēkā esošu zvejas atļauju līdz brīdim, kad nozvejas ziņošanas noteikumi ir izpildīti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Grenlandes kompetentā iestāde drīkst atteikt attiecīgā kuģa zvejas atļaujas atjaunošanu. ES kompetentā iestāde un karoga valsts nekavējoties tiek par to pienācīgi informētas.

               2. Pārkāpumu noformēšana

               2.1. Ikviens pārkāpums, ko Grenlandes EEZ izdarījis ES zvejas kuģis, kam ir saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem izdota zvejas atļauja, tiek norādīts inspekcijas ziņojumā.

               2.2. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kapteiņa un/vai kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu.

               2.3. Attiecībā uz ikvienu pārkāpumu, ko Grenlandes EEZ izdarījis ES kuģis, kuram ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja, paziņojumu par konstatēto pārkāpumu un attiecīgajām kapteinim vai zvejas uzņēmumam uzliktajām sankcijām tieši nosūta kuģu īpašniekiem, ievērojot spēkā esošajos Grenlandes tiesību aktos noteiktās procedūras.

               2.4. Inspekcijas ziņojuma un pārkāpuma paziņojuma kopiju Grenlandes kompetentā iestāde pēc iespējas drīzāk pa e-pastu nosūta ES kompetentajai iestādei un karoga valstij.

               2.5. Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedība, tad pirms tās uzsākšanas un ar nosacījumu, ka pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, potenciālā pārkāpuma situāciju risina, mēģinot panākt izlīgumu 4 dienu laikā pēc pārkāpuma paziņošanas. Ja šādu izlīgumu panākt neizdodas, tiek uzsākta tiesvedība.

               3. Kuģa aizturēšana

               3.1. Par tāda ES zvejas kuģa aizturēšanu, kam ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja, Grenlande tūlīt paziņo ES kompetentajai iestādei un karoga valstij. Paziņojumā norāda aizturēšanas iemeslus, un tam pievieno dokumentētus pierādījumus par pārkāpumu.

               3.2. Pirms tiek veikti jebkādi citi pasākumi pret aizturēto ES kuģi, tā kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai iecerētos pasākumus, Grenlande norīko izmeklētāju un pēc ES iestādes pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanas iemesliem organizē informatīvu sanāksmi. Sanāksmē drīkst piedalīties karoga valsts pārstāvis un kuģa īpašnieka pārstāvis.

               4. Sankcijas par pārkāpumiem

               4.1. Sankcijas par pārkāpumu Grenlande nosaka saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem.

               4.2. Izlīguma gadījumā maksājamo naudassodu nosaka, atsaucoties uz Grenlandes valsts tiesību aktiem.

               5. Tiesvedība un drošības nauda

               5.1. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un pārkāpums tiek iesniegts izskatīšanai kompetentajā tiesā, pārkāpumu izdarījušā ES zvejas kuģa īpašnieks Grenlandes kompetentās iestādes norādītā bankā iemaksā drošības naudu, kuru Grenlandes kompetentā iestāde nosaka tādā apmērā, kas sedz izmaksas par ES zvejas kuģa aizturēšanu, aplēsto naudassodu un jebkādas kompensācijas. Bankā iemaksātā drošības nauda nav atgūstama pirms tiesas procedūras beigām. Tomēr tad, ja tiesvedība turpinās ilgāk nekā 4 gadus, Grenlandes kompetentā iestāde regulāri informē ES kompetento iestādi un attiecīgo karoga valsti par to, kādi pasākumi tiek veikti, lai tiesvedību pabeigtu.

               5.2. Pēc sprieduma pasludināšanas bankā iemaksāto drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam:

                        a) pilnā apmērā, ja nekādas sankcijas nav noteiktas;

                        b)

                         daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas ir mazāks par bankā iemaksātās drošības naudas summu.

               5.3. Tiesvedību uzsāk pēc iespējas drīzāk saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

               5.4. Grenlande 14 dienās pēc sprieduma pasludināšanas informē ES par tiesvedības iznākumu.

               6. Kuģa un apkalpes atbrīvošana

               6.1. Atstāt ostu un turpināt zveju ES zvejas kuģim tiek atļauts, tiklīdz bankā ir iemaksāta drošības nauda vai samaksāts naudassods, vai izpildīti no izlīguma izrietošie pienākumi.

               V NODAĻA

               PAGAIDU KOPUZŅĒMUMI

               1. iedaļa

               Pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu izveides projektu novērtēšanas metode un kritēriji

               1. Neskarot ES zvejas kuģu atbildību saskaņā ar ES tiesību aktiem, darbības, ko Savienības zvejas kuģi veic Grenlandes EEZ, reglamentē Grenlandē un Dānijas Karalistē piemērojamie normatīvie akti, ja vien nolīgumā, protokolā un tā pielikumā nav paredzēts citādi.

               2. Grenlande nekavējoties informē ES kompetento iestādi, kad vien rodas iespēja veidot pagaidu kopuzņēmumus vai kopuzņēmumus ar Grenlandes uzņēmumiem. ES kompetentā iestāde attiecīgi informē visas ES dalībvalstis. Kad tiek veidots kopuzņēmums, projektus iesniedz un novērtē saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.

               3. Piemērojot nolīguma 12. panta f) punktu, ES pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms Apvienotās komitejas sanāksmes iesniedz Grenlandei tāda projekta vai projektu tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz pagaidu kopuzņēmumiem un kopuzņēmumiem, kuros iesaistīti ES operatori. Projektus iesniedz ES kompetentajai iestādei ar attiecīgās ES dalībvalsts vai dalībvalstu iestāžu starpniecību.

               4. Apvienotās komitejas prioritāte ir rosināt ES kuģus pilnībā izmantot protokola 2. panta 1. punktā norādītās indikatīvās sugu nozvejas kvotas. Ja Apvienotā komiteja bez zinātniskā ieteikuma pamatojuma ir vienojusies par ikgadējām zvejas iespējām, kas ir mazākas nekā protokola 2. panta 1. punktā norādītās, pagaidu kopuzņēmumu vai kopuzņēmumu projektus, kas attiecas uz to pašu sugu un to pašu kalendāro gadu, neizskata.

               5. Apvienotā komiteja projektus novērtē pēc šādiem kritērijiem:

                        a) mērķsuga vai mērķsugas un zvejas zona vai zonas;

                        b)

                        krājuma vai krājumu stāvoklis, kas noteikts, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un piesardzīgu pieeju;

                        c)

                        kuģa vai kuģu parametru un tehnoloģijas piemērotība ierosinātajām zvejas operācijām;

                        d)

                        attiecībā uz pagaidu kopuzņēmumiem – uzņēmuma pastāvēšanas un zvejas operāciju ilgums;

                        e)

                        kuģa īpašnieka un tā partnera iepriekšējā pieredze zvejniecībā.

               6. Atzinumu par projektiem Apvienotā komiteja sniedz, vadoties pēc to novērtējuma saskaņā ar 3. punktu.

               7. Attiecībā uz protokola 2. panta 1. punktā norādītajām sugām nozvejas, ko ES kuģi guvuši pagaidu kopuzņēmumu vai kopuzņēmumu satvarā, neskar pašreizējo sadales kārtību, par ko vienojušās ES dalībvalstis.

               2. iedaļa

               Nosacījumi par piekļuvi pagaidu kopuzņēmumu satvarā

               1. Zvejas atļaujas

               1.1. Pagaidu kopuzņēmumu gadījumā attiecīgais ES kuģis vai kuģi piesakās uz zvejas atļauju saskaņā ar II nodaļas noteikumiem, tiklīdz projekts ir saņēmis labvēlīgu Apvienotās komitejas atzinumu. Šādā pieteikumā skaidri norāda, ka tas attiecas uz pagaidu kopuzņēmumu.

               1.2. Zvejas atļauju izdod uz pagaidu kopuzņēmuma darbības laiku, taču šis laiks nekādā gadījumā nav ilgāks par kalendāro gadu.

               1.3. Zvejas atļaujā skaidri norāda, ka nozvejas tiks gūtas, izmantojot zvejas iespējas, ko Grenlandes iestādes iedalījušas no Grenlandes attiecīgās KPN, bet neizmantojot zvejas iespējas, kas noteiktas protokola 2. panta 1. punktā.

               2. Kuģu aizstāšana

               ES kuģi, kurš darbojas pagaidu kopuzņēmumā, aizstāt ar citu ES kuģi, kuram ir līdzīga kapacitāte un tehniskās specifikācijas, drīkst tikai tad, ja tam ir pienācīgs pamatojums un abu Pušu piekrišana.

               3. iedaļa

               Kārtība, kādā ziemeļu garneles kvota nododama starp atļaujas turētājiem

               1. Nodošanas kārtība

               1.1. Grenlandes un Eiropas Savienības kuģu īpašnieki drīkst uz uzņēmumu savstarpējas vienošanās pamata noteikt kārtību, kādā apmainās ar ziemeļu garneles zvejas iespējām ICES II, V, XII un XIV apakšapgabalā un ziemeļu garneles zvejas iespējām NAFO 1. apakšapgabalā.

               1.2. Grenlandes iestādes apņemas atbalstīt šādas vienošanās, ja no Eiropas Savienības kompetentajām iestādēm ir saņemts lūgums attiecīgo dalībvalstu vārdā.

               1.3. Maksimālais ikgadējais apjoms, kas var tikt nodots, ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, ir 2000 tonnu.

               1.4. Savienības kuģi šajā zvejniecībā darbojas ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti attiecībā uz Grenlandes kuģa īpašniekam izdotu zvejas atļauju, ievērojot pielikuma II nodaļas noteikumus.

               VI NODAĻA

               EKSPERIMENTĀLĀ ZVEJNIECĪBA

               1. Piemērojot nolīguma 11. pantu un 12. panta g) punktu, ja ES kompetentā iestāde ir paziņojusi Grenlandei par ieinteresētību iesaistīties protokola 2. panta 1. punktā nenorādītu sugu un krājumu eksperimentālajā zvejniecībā:

               1.1. ES kompetentā iestāde ne vēlāk kā 15 dienas pirms Apvienotās komitejas sanāksmes iesniedz Grenlandei tehnisko dokumentāciju, kurā norādītas:

                        a) mērķsuga vai mērķsugas;

                        b)

                         priekšlikums par kampaņas tehniskajiem parametriem (operācijā izmantojamā tehnoloģija, ilgums, zvejas zonas utt.);

                        c)

                         paredzamie ieguvumi zvejniecības nozares zinātniskajā pētniecībā un attīstībā, ko sagādātu ES dalība eksperimentālajā kampaņā;

                        d) kuģu plānoto zvejas darbību iespējamās ietekmes novērtējums, kas parāda, ka šādām darbībām, visticamāk, nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz jutīgām jūras ekosistēmām.

               1.2. Grenlande informē Apvienoto komiteju par:

                        a)

                         vietējo un trešo valstu kuģu veikto eksperimentālās zvejas kampaņu parametriem un nosacījumiem;

                        b)

                        rezultātiem, kas gūti iepriekšējās eksperimentālās kampaņās, kuras attiecās uz to pašu sugu;

               c) esošo zinātnisko un citu informāciju.

               2. Apvienotā komiteja, pienācīgi ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un piesardzīgo pieeju, novērtē tehnisko dokumentāciju.

               3. Ja Apvienotā komiteja sniedz pozitīvu atzinumu par ES dalību, tās līmeni un eksperimentālās zvejas kampaņas tehniskajiem parametriem, ES kuģi iesniedz zvejas atļauju pieteikumus saskaņā ar II nodaļas noteikumiem. Zvejas atļaujas termiņš nepārsniedz kalendārā gada beigas.

               4. ES kuģiem, kas iesaistās eksperimentālajā zvejniecībā, piemēro visus IV nodaļas noteikumus.

               5. Neskarot 4. punktu, eksperimentālās kampaņas laikā jūrā attiecīgie ES kuģi:

                        a)

                         paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei kampaņas sākumu un iesniedz deklarāciju par visām nozvejām, kas pirms eksperimentālās zvejniecības sākuma paturētas uz kuģa;

                        b)

                         ik nedēļu sniedz Grenlandes Dabas resursu institūtam, Grenlandes kompetentajai iestādei un Eiropas Komisijai ziņojumu par katru dienu un katrā zvejas rīku iemetienā gūtajām nozvejām, norādot arī kampaņas tehniskos parametrus (pozīcija, dziļums, datums un laiks, nozvejas un citi novērojumi vai piezīmes);

                        c)

                         nodrošina viena Grenlandes novērotāja vai Grenlandes kompetentās iestādes izraudzīta novērotāja klātbūtni uz kuģa. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozveju, kā arī ņemt nozvejas paraugus. Novērotāja statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekam, un kuģa īpašnieks sedz novērotāja uzturēšanās izmaksas laikā, kamēr novērotājs atrodas uz kuģa. Lēmumu par novērotāja uzkāpšanu uz kuģa, viņa uzturēšanās ilgumu un uzkāpšanas un nokāpšanas ostu pieņem Grenlandes iestādes;

                        d)

                         paziņo Grenlandes kompetentajai iestādei par eksperimentālās kampaņas beigām un ļauj inspicēt kuģi pirms iziešanas no Grenlandes EEZ, ja Grenlandes kompetentā iestāde to pieprasa.

               6. Nozveja, kas atbilst eksperimentālās kampaņas mērķim un ir gūta tās laikā, paliek kuģa īpašnieka īpašumā.

               7. Grenlandes kompetentā iestāde norīko kontaktpersonu, kura atbild par visu to neparedzēto problēmu risināšanu, kas var kavēt eksperimentālās zvejniecības norisi.

               8. Pamatojoties uz attiecīgo zinātnisko padomdevēju struktūru ieteikumiem, Grenlande var pieprasīt, lai eksperimentālajā zvejniecībā tiktu īstenoti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, tai skaitā zvejas aizlieguma laiki un apgabali.

               9. Attiecīgie ES kuģi ne vēlāk kā 30 dienas pēc eksperimentālās zvejniecības beigām abām Pusēm iesniedz izvērtējuma ziņojumu, kurā aplūkoti vismaz šādi jautājumi:

               a) vai zvejniecība bijusi saskaņā ar ierosinātajiem tehniskajiem parametriem;

               b) vai tehniskajā dokumentācijā norādītie paredzamie ieguvumi zvejniecības nozares zinātniskajā pētniecībā un attīstībā ir gūti, un ja ne, tad kāpēc ne;

               c) vai kuģis saskāries ar neparedzētām problēmām, t. sk. piezvejām;

               d) vai kuģis ir izpildījis 5. punkta noteikumus, un ja ne, sniegts iemeslu pienācīgs pamatojums.

               10.  Ja Puses secina, ka eksperimentālā zvejniecība ir devusi pozitīvus rezultātus, un Apvienotā komiteja saskaņā ar 2. panta 2. un 4. punkta un 7. panta noteikumiem nosaka jaunas zvejas iespējas, Grenlandes iestādes drīkst piedāvāt zvejas iespējas, kas ir proporcionālas relatīvajam kvotas izmantojumam, ko uzrādījuši ES kuģi, kuri iepriekšējos 5 gados ir piedalījušies eksperimentālajā zvejniecībā. Eiropas Savienībai iedalītais daudzums nepārsniedz 50 %, ja vien Grenlande nenolemj piedāvāt vairāk. Šo noteikumu piemēro līdz protokola darbības beigām.

               Šā pielikuma papildinājumi

               1. papildinājums. Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa

               2. papildinājums Grenlandes kompetento iestāžu kontaktinformācija

               3. papildinājums. Procedūras, kā īsteno satelītnovērošanu (kuģu satelītnovērošanas sistēma, VMS)

               4. papildinājums. VMS datu formāts

               5. papildinājums. Elastīguma shēma, kas piemērojama pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos

               1. papildinājums

               Zvejas atļaujas pieteikums

               Veidlapa, uz kādas iesniedzams pieteikums uz atļauju zvejot Grenlandes EEZ un no Grenlandes kvotu ārpus Grenlandes EEZ

                        O/F/N (obligāti/fakultatīvi/ar nosacījumiem)

                        Licences dati

                        1

                        Licences veids pieteikuma vajadzībām (suga un apgabals)

                        O

                        2

                        Pieteikumā prasītais daudzums

                        O

                        3

                        Zvejas atļaujas laikposms

                        O

                        4

                        Adrese, uz kādu nosūtāms zvejas atļaujas pieteikums

                        European Commission, Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, fakss: +32 2 2962338, e-pasts: Mare-licences@ec.europa.eu

                        Informācija par kuģi

                        5

                        Karoga valsts

                        O

                        6

                        Kuģa vārds

                        O

                        7

                        Ārējās identifikācijas burti un cipari

                        O

                        8

                        Starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS)

                        O

                        9

                        SJO numurs

                        N

                         Ja kuģiem ir piešķirts SJO numurs

                        10

                        Karoga valsts iekšējās atsauces numurs

                        F

                        11

                        Kuģa būves gads

                        O

                        12

                        Reģistrācijas osta

                        O

                        13

                        Kuģa tips (FAO kods)

                        O

                        14

                        Galvenais zvejas rīka tips (FAO kods)

                        O

                        15

                        Iepriekšējais vārds vai vārdi (karoga valsts, vārds, IRCS un izmaiņu datums)

                        N

                        Ja ir iepriekšēja informācija

                        16

                        Inmarsat numurs/Iridium numurs (tālrunis, e-pasts)

                        N

                        Tālruņa numurs un e-pasta adrese nav obligāta

                        17

                        Īpašnieks (fiziskas vai juridiskas personas adrese, tālrunis, fakss, e-pasts)

                        N

                        Faksa numurs nav obligāts

                        18

                        Kuģa pārstāvja (aģenta) vārds/nosaukums un adrese

                        O

                        19

                        Dzinēja jauda (kW)

                        O

                        20

                        Lielākais garums (LOA)

                        O

                        21

                        Bruto tilpība (GT)

                        O

                        22

                        Saldēšanas kapacitāte tonnās dienā

                        O

                        23

                        Ar aukstumiekārtu dzesināta vai ar ledu dzesināta jūras ūdens tvertņu (RSW, CSW) ietilpība kubikmetros

                        O

                        24

                        Digitāls krāsains kuģa fotoattēls ar piemērotu izšķirtspēju (maks. 0,5 MB), kurā redzams kuģis sānskatā, arī kuģa vārds un identifikācijas numurs uz korpusa

                        O

               2. papildinājums

               Grenlandes kompetento iestāžu kontaktinformācija

               Ziņojumu un paziņojumu nosūtīšana

               Ziņojumiem un paziņojumiem, kas sniedzami saskaņā ar IV nodaļas 1. iedaļu, jābūt grenlandiešu, dāņu vai angļu valodā.

               Paziņojumus pa piekrastes radio, faksu vai e-pastu nosūta Grenlandes Zvejas licenču kontroles iestādei (GFLK) un Kopīgajai Arktikas pavēlniecībai (AKO).

               GFLK, tālrunis: +299 34 50 00, fakss: +299 34 63 60,

               e-pasts: GFLK@NANOQ.GL;

               AKO, tālrunis: +299 364000, fakss: +299 364099,

               e-pasts: JRCC@JRCC.GL.

               Zvejas žurnāli jāsūta uz šādu adresi:

               Greenland Fishing Licence Control Authority (GFLK)

               P.O.Box 501, 3900 Nuuk, Greenland

               Zvejas atļaujas un citu atļauju pieteikumi jāsūta

               Zivsaimniecības, medniecības un lauksaimniecības ministrijai.

               Fakss: +299 346355 vai

               e-pasts: APNN@NANOQ.GL.

               3. papildinājums

               Procedūras, kā īsteno

               SATELĪTNOVĒROŠANU (KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA, VMS)

               1. Kuģa pozīcijas ziņas un VMS

               1.1. ES kuģiem, kam ir saskaņā ar nolīgumu izdota zvejas atļauja un kas darbojas Grenlandes zvejas zonā vai zvejo no Grenlandes kvotas NEAFC ūdeņos (kā izklāstīts 5. papildinājumā), ir jābūt aprīkotiem ar pilnībā darbotiesspējīgu satelītlokalizācijas iekārtu (kuģu satelītnovērošanas sistēma, VMS), kas uzstādīta uz kuģa un spēj nepārtraukti, automātiski un ne retāk kā reizi stundā pārraidīt pozīcijas datus karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC), kurš atrodas uz sauszemes.

               1.2. Ja kuģis zvejo saskaņā ar nolīgumu un saskaņā ar šo protokolu tiek veikta tā satelītlokalizācija, tiklīdz tas iegājis zvejas zonā, karoga valsts FMC visus kuģa pozīcijas ziņojumus tūlīt nosūta Grenlandes FMC. Ja abas Puses par to vienojas, visus pozīcijas ziņojumus nosūta caur ES centrālo mezglu. Minētās ziņas nosūta šādi:

               a) elektroniski, izmantojot drošu apmaiņas protokolu,

               b) kad kuģis ieiet zvejas zonā un iziet no tās,

               c) formātā, kas norādīts 4. papildinājumā.

               1.3. Katrā pozīcijas ziņā ietilpst:

               a) kuģa identifikācijas dati;

               b) kuģa nesenākā ģeogrāfiskā pozīcija, kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;

               c) pozīcijas reģistrēšanas datums un laiks (UTC);

               d) kuģa ātrums un kurss pozīcijas reģistrēšanas laikā.

               1.4. Karoga valsts FMC nodrošina pozīcijas ziņu automātisku apstrādi un elektronisku pārraidīšanu. Datubāzē droši reģistrē un glabā pozīcijas ziņas par kārtējo un iepriekšējo gadu. Tomēr tehnisku ierobežojumu gadījumā šo periodu var saīsināt, par to savstarpēji vienojoties.

               1.5. VMS aparatūras un programmatūras elementi ir viltojumdroši, proti, tie neļauj ievadīt vai nosūtīt nepareizus pozīcijas datus, un tos nevar manuāli pārlabot. Sistēma ir pilnībā automatizēta un darbojas bez pārtraukuma neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītlokalizācijas iekārtu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, izslēgt vai citādi iejaukties tās darbībā.

               1.6. Puses vienojas uzraudzības un inspekcijas mērķiem vajadzības gadījumā un pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izmantoto aprīkojumu.

               2. Tehniska kļūme vai atteice, kas ietekmē kuģa satelītnovērošanas iekārtu

               2.1. Ja rodas tehniska kļūme vai atteice, kas ietekmē zvejas kuģī uzstādīto pastāvīgās satelītnovērošanas iekārtu, karoga valstij par to tūlīt jāinformē Grenlandes un Savienības iestādes.

               2.2. Bojātais aprīkojums jānomaina vai jāsalabo pirmajā piestāšanas ostā, kurā pakalpojums ir pieejams, un vismaz 30 darbdienu laikā pēc tam, kad karoga valsts par to paziņojusi Grenlandes FMC. Pēc minētā laikposma attiecīgajam kuģim jāatgriežas Grenlandes iestāžu norādītā ostā, kurā veicami regulatīvie pēcpasākumi un remonts, vai jāatstāj zona, ar noteikumu, ka karoga valsts nosūta Grenlandes FMC bojātā aprīkojuma inspekcijas ziņojumu un informē to par tehniskās kļūmes iemesliem.

               2.3. Līdz brīdim, kad aprīkojums ir salabots vai nomainīts, kuģa kapteinis reizi 4 stundās manuāli pa elektronisko pastu, radio vai faksu nosūta kopējo pozīcijas ziņojumu, kurā norāda pozīcijas, ko kuģa kapteinis reģistrējis saskaņā ar 1.2. punktā minētajiem nosacījumiem.

               2.4. Šādas manuālas ziņas karoga valsts FMC tūlīt reģistrē 1.4. punktā minētajā datubāzē un nekavējoties pārsūta tās Grenlandes FMC, izmantojot to pašu protokolu un formātu, kas aprakstīti 4. papildinājumā.

               2.5. Pēc 2.2. punktā minētā laikposma kuģim vairs nav atļauts veikt zvejas darbības Grenlandes zvejas zonā.

               3. Pozīcijas ziņu droša nosūtīšana starp FMC

               3.1. Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu pozīcijas ziņas Grenlandes FMC.

               3.2. Abu Pušu FMC apmainās ar kontaktinformāciju, piemēram, ar e-pasta adresēm, faksa, teleksa un tālruņa numuriem, un nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām šajā informācijā.

               3.3. Neskarot tālākus ieviešamus uzlabojumus, pozīcijas ziņas attiecīgo FMC un karoga valstu starpā pārraida elektroniski, izmantojot HTTPS protokolu. Grenlandes iestādes un attiecīgais karoga valsts FMC apmainās ar sertifikātiem.

               3.4. VMS datus izmantos saskaņā ar šā protokola 11. pantu.

               4. Sakaru sistēmas darbības traucējumi

               4.1. Grenlandes kompetentā iestāde un ES karoga valstu FMC nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju un tūlīt informē cits citu par traucējumiem, kas saistīti ar pozīcijas ziņu nosūtīšanu un saņemšanu, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu.

               4.2. Sakaru pārtrūkšana starp FMC nedrīkst ietekmēt kuģu darbību.

               4.3. Visas sakaru traucējumu laikā nepārraidītās ziņas nosūta, tiklīdz sakari starp attiecīgajiem FMC ir atjaunoti.

               5. FMC apkope

               5.1. Par plānotu FMC apkopi (apkopes programma), kas varētu ietekmēt VMS datu apmaiņu, otram FMC jāpaziņo vismaz septiņdesmit divas (72) stundas iepriekš, ja iespējams, norādot apkopes dienu un ilgumu. Informāciju par neplānotu apkopi otram FMC nosūta, tiklīdz tas ir iespējams.

               5.2. Apkopes laikā VMS datu nosūtīšana var tikt aizturēta līdz sistēmas darbības atjaunošanai. Relevantos VMS datus nosūta uzreiz pēc apkopes pabeigšanas.

               5.3. Ja apkope ilgst vairāk nekā divdesmit četras (24) stundas, VMS datus otram FMC nosūta, izmantojot alternatīvus elektronisko sakaru līdzekļus, par kuriem panākta savstarpēja vienošanās.

               5.4. Grenlande attiecīgi informē savas kompetentās iestādes, kas atbild par uzraudzību, kontroli un pārraudzību, lai Grenlandes FMC ar FMC apkopi saistītu iemeslu dēļ neuzskatītu, ka ES kuģi nepilda savus pienākumus pārraidīt VMS datus.

               6. Pozīcijas ziņu biežuma pārskatīšana

               6.1. Ja pastāv dokumentēti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Grenlande var pieprasīt karoga valsts FMC (pieprasījuma kopiju nosūtot Savienībai) uz noteiktu izmeklēšanas laiku saīsināt kuģa pozīcijas ziņu nosūtīšanas intervālu līdz 30 minūtēm. Minētos dokumentētos pierādījumus Grenlande nosūta karoga valsts FMC un Savienībai. Karoga valsts FMC tūlīt nosūta Grenlandei pozīcijas ziņas, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.

               6.2. Pēc noteiktā izmeklēšanas laika beigām Grenlande informē karoga valsts FMC un Savienību par jebkādiem vajadzīgajiem pēcpasākumiem.

               4. papildinājums

               1. iedaļa. VMS NAF formāts

               VMS datu formāts

               Formāts, kādā VMS ziņas nosūtāmas otras Puses FMC

                        (1)

                        Ziņa “IEIEŠANA”

                                 Datu elements

                                 Lauka kods

                                 Obligāti (O) / fakultatīvi (F)

                                 Piezīmes

                                 Ieraksta sākums

                                 SR

                                 O

                                 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu

                                 Adrese

                                 AD

                                 O

                                 Ziņas dati: saņēmējas Puses valsts ISO trīsburtu kods

                                 Nosūtītājs

                                 FR

                                 O

                                 Ziņas dati: sūtītājas Puses valsts ISO trīsburtu kods

                                 Ieraksta numurs

                                 RN

                                 F

                                 Ziņas dati: ieraksta kārtas numurs attiecīgajā gadā

                                 Ieraksta datums

                                 RD

                                 F

                                 Ziņas dati: pārraidīšanas datums

                                 Ieraksta laiks

                                 RT

                                 F

                                 Ziņas dati: pārraidīšanas laiks

                                 Ziņas tips

                                 TM

                                 O

                                 Ziņas dati: ziņas tips “ENT”

                                 Radio izsaukuma signāls

                                 RC

                                 O

                                 Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls

                                 Iekšējais atsauces numurs

                                 IR

                                 O

                                 Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs)

                                 Ārējais reģistrācijas numurs

                                 XR

                                 F

                                 Kuģa dati: kuģa borta numurs

                                 Ģeogrāfiskais platums

                                 LT

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcija ± 99.999 (WGS-84)

                                 Ģeogrāfiskais garums

                                 LG

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcija ± 999.999 (WGS-84)

                                 Ātrums

                                 SP

                                 O

                                 Pozīcijas dati: kuģa ātrums, izteikts mezgla desmitdaļās

                                 Kurss

                                 CO

                                 O

                                 Pozīcijas dati: kuģa kurss 360° skalā

                                 Datums

                                 DA

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcijas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD)

                                 Laiks

                                 TI

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcijas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM)

                                 Ieraksta beigas

                                 ER

                                 O

                                 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

                        (2)

                        Ziņa/ziņojums “POZĪCIJA”

                                 Datu elements

                                 Lauka kods

                                 Obligāti (O) / fakultatīvi (F)

                                 Piezīmes

                                 Ieraksta sākums

                                 SR

                                 O

                                 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu

                                 Adrese

                                 AD

                                 O

                                 Ziņas dati: saņēmējas Puses valsts ISO trīsburtu kods

                                 Nosūtītājs

                                 FR

                                 O

                                 Ziņas dati: sūtītājas Puses valsts ISO trīsburtu kods

                                 Ieraksta numurs

                                 RN

                                 F

                                 Ziņas dati: ieraksta kārtas numurs attiecīgajā gadā

                                 Ieraksta datums

                                 RD

                                 F

                                 Ziņas dati: pārraidīšanas datums

                                 Ieraksta laiks

                                 RT

                                 F

                                 Ziņas dati: pārraidīšanas laiks

                                 Ziņas tips

                                 TM

                                 O

                                 Ziņas dati: ziņas tips “POS”

                                     (1)

                                 Radio izsaukuma signāls

                                 RC

                                 O

                                 Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls

                                 Iekšējais atsauces numurs

                                 IR

                                 O

                                 Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs)

                                 Ārējais reģistrācijas numurs

                                 XR

                                 F

                                 Kuģa dati: kuģa borta numurs

                                 Ģeogrāfiskais platums

                                 LT

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcija ± 99.999 (WGS-84)

                                 Ģeogrāfiskais garums

                                 LG

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcija ± 999.999 (WGS-84)

                                 Darbība

                                 AC

                                 F

                                     (2)

                                 Pozīcijas dati: “ANC” norāda ziņošanas biežuma samazinājumu

                                 Ātrums

                                 SP

                                 O

                                 Pozīcijas dati: kuģa ātrums, izteikts mezgla desmitdaļās

                                 Kurss

                                 CO

                                 O

                                 Pozīcijas dati: kuģa kurss 360° skalā

                                 Datums

                                 DA

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcijas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD)

                                 Laiks

                                 TI

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcijas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM)

                                 Ieraksta beigas

                                 ER

                                 O

                                 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

                        (3)

                        Ziņa “IZIEŠANA”

                                 Datu elements

                                 Lauka kods

                                 Obligāti (O) / fakultatīvi (F)

                                 Piezīmes

                                 Ieraksta sākums

                                 SR

                                 O

                                 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu

                                 Adrese

                                 AD

                                 O

                                 Ziņas dati: saņēmējas Puses valsts ISO trīsburtu kods

                                 Nosūtītājs

                                 FR

                                 O

                                 Ziņas dati: sūtītājas Puses valsts ISO trīsburtu kods

                                 Ieraksta numurs

                                 RN

                                 F

                                 Ziņas dati: ieraksta kārtas numurs attiecīgajā gadā

                                 Ieraksta datums

                                 RD

                                 F

                                 Ziņas dati: pārraidīšanas datums

                                 Ieraksta laiks

                                 RT

                                 F

                                 Ziņas dati: pārraidīšanas laiks

                                 Ziņas tips

                                 TM

                                 O

                                 Ziņas dati: ziņas tips “EXI”

                                 Radio izsaukuma signāls

                                 RC

                                 O

                                 Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls

                                 Iekšējais atsauces numurs

                                 IR

                                 O

                                 Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs)

                                 Ārējais reģistrācijas numurs

                                 XR

                                 F

                                 Kuģa dati: kuģa borta numurs

                                 Datums

                                 DA

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcijas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD)

                                 Laiks

                                 TI

                                 O

                                 Pozīcijas dati: pozīcijas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM)

                                 Ieraksta beigas

                                 ER

                                 O

                                 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

                        (4)

                        Formatējums

                        Datu pārraidē katru ziņu strukturē šādi:

                                 —

                                 ziņas sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un lauka kodu “SR”,

                                 —

                                 datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo lauka kodu,

                                 —

                                 lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/),

                                 —

                                 datu pārus atdala ar atstarpi,

                                 —

                                 ieraksta beigas apzīmē ar lauka kodu “ER” un divām slīpsvītrām (//).

               Visi šeit minētie lauka kodi ir Ziemeļatlantijas formātā, kas aprakstīts NEAFC Kontroles un izpildes panākšanas shēmā.

                  (1)

                Ja ziņojumu pārraida kuģis, kura satelītlokalizācijas iekārta ir bojāta, norāda ziņas tipu “MAN”.

                  (2)

                Jānorāda tikai tad, ja “POS” ziņu pārraidīšanas biežums attiecīgajam kuģim ir samazināts.

               5. papildinājums

               Elastīguma shēma, kas piemērojama pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos

               1.   Lai zvejotu saskaņā ar elastīguma shēmu, kas piemērojama pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos, kuģim jābūt zvejas atļaujai, kuru Grenlande izdevusi saskaņā ar protokola pielikuma II nodaļu. Pieteikumā un zvejas atļaujā skaidri jānorāda, ka darbības veic ārpus Grenlandes EEZ.

               2.   Tiek ievēroti visi pasākumi, ko NEAFC pieņēmusi attiecībā uz šo zvejniecību NEAFC pārvaldības apgabalā.

               3.   No Grenlandes sarkanasaru kvotas kuģis drīkst zvejot tikai pēc tam, kad tas ir pilnībā apguvis ES piekritīgās NEAFC sarkanasaru kvotas daļu, kuru kuģim iedalījusi karoga valsts.

               4.   Kad kuģis ir pilnībā apguvis savu NEAFC kvotu, tas drīkst tajā pašā NEAFC apgabalā turpināt zvejot no savas Grenlandes kvotas, ievērojot 5. punktu.

               5.   Kuģis drīkst zvejot no savas Grenlandes kvotas sarkanasaru aizsardzības apgabalā (RCA) saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti NEAFC ieteikumā par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un piegulošajos ūdeņos, bet nedrīkst zvejot minētā apgabala daļā, kas atrodas Islandes zvejas zonā.

               6.   Kuģis, kas veic zvejas darbības NEAFC pārvaldības apgabalā, ar karoga valsts FMC starpniecību un saskaņā ar regulatīvajām prasībām nosūta NEAFC adresētu VMS pozīcijas ziņojumu. Laikā, kamēr NEAFC RCA notiek zveja no Grenlandes kvotas, karoga valsts FMC ievieš īpašu kārtību, lai reizi stundā ienākošo kuģa VMS pozīcijas ziņojumu rezultāti teju reāllaikā tiktu pārraidīti Grenlandes FMC.

               7.   Kuģa kapteinis nodrošina to, ka NEAFC un Grenlandes iestādēm adresētajos ziņojumos sarkanasaru nozveja, kas NEAFC pārvaldības apgabalā gūta saskaņā ar Grenlandes elastīguma shēmu, ir skaidri identificēta kā tāda, kas gūta, izmantojot Grenlandes zvejas atļauju, kura izdota saskaņā ar elastīguma shēmu.

                        a)

                        Pirms kuģis sāk zvejot saskaņā ar Grenlandes zvejas atļauju, tas nosūta ziņojumu “PAZIŅOJUMS PAR DARBĪBU”.

                        b)

                        Kamēr tiek veikta zveja saskaņā ar Grenlandes zvejas atļauju, katru dienu ne vēlāk kā plkst. 23.59 (UTC) tiek nosūtīts ziņojums “DIENAS NOZVEJA”.

                        c)

                        Kad kuģis beidz ar Grenlandes kvotu saistītas zvejas darbības, tas nosūta ziņojumu “DARBĪBAS BEIGAS”.

               e) PAZIŅOJUMU PAR DARBĪBU, DIENAS NOZVEJAS ZIŅOJUMU un PAZIŅOJUMU PAR DARBĪBAS BEIGĀM nosūta saskaņā ar pielikuma IV nodaļas 2. iedaļu.

               8.   Labākai to apgabalu aizsardzībai, kuros ir augsta zivju kāpuru koncentrācija, zvejas darbības neuzsāk pirms datuma, kas noteikts NEAFC ieteikumā par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un piegulošajos ūdeņos.

               9.   Karoga valsts paziņo ES iestādēm nozvejas, kas no Grenlandes kvotas gūtas Grenlandes ūdeņos un NEAFC pārvaldības apgabalā. Tas ietver visas nozvejas, kas gūtas saskaņā ar elastīguma shēmu, un tajā ir skaidri norādīta nozveja un tai atbilstošā zvejas atļauja.

               10.   Zvejas sezonai beidzoties, katras karoga valsts FMC nosūta Grenlandes iestādēm nozvejas statistiku par pelaģisko sarkanasaru zvejniecību, kurā šī elastīguma shēma piemērota.

                     (1)

                        Visām iedalītajām sarkanasaru zvejas iespējām jābūt saskaņā ar NEAFC līmenī panākto pārvaldības vienošanos un lēmumiem.

                     (2)

                        RED ir FAO kods, kas apzīmē Sebastes spp., tomēr nozvejas ziņošanas vajadzībām jāizmanto attiecīgās sugas kods (REG, REB).

                     (3)

                        Jāzvejo ne vairāk kā ar 6 kuģiem vienlaikus.

                     (4)

                        Ja pēc tam, kad Grenlandes minimālā kvota 25 000 tonnu apmērā saskaņā ar sākotnējo, vidusposma un galīgo KPN ir apgūta, vēl iespējams gūt nozvejas, Savienībai saskaņā ar 2. panta 2. un 3. punkta noteikumiem tiek piedāvātas pieejamās zvejas iespējas, kas nepārsniedz 7,7 % no zvejas sezonā piemērojamās moivas KPN.

                     (5)

                        Ikviena makreles kvota, ko nodod Grenlande, būs atkarīga no tā, vai Grenlande parakstītājas statusā kopā ar ES iesaistīsies Piekrastes valstu sadales kārtībā, kas piemērojama makreles pārvaldībā.

                     (6)

                        Apaļdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs nav zvejas mērķsugas, un to nozvejas drīkst gūt tikai kā ar citām mērķsugām saistītu piezveju.