               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.6.2021
            COM(2021) 274 final
            2021/0133(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmumu pieņemšanu attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Gaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems divus EEZ Apvienotās komitejas lēmumus (“paredzētie akti”) par grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts).

               Paredzēto divu aktu mērķis ir EEZ līgumā iekļaut Regulu (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC)
                  1
               , kā arī Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (pārstrādāta redakcija).

               Paredzētie akti būs pusēm saistoši saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               EĀDD sadarbībā ar Komisijas dienestiem iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektus, lai Padome tos pieņemtu kā Savienības nostāju. EĀDD cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minētos dokumentus.

               Pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektu saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               Pievienotie EEZ Apvienotās komitejas lēmumi cita starpā ietver šādus pielāgojumus.

               3.1.Pielāgojumi Regulai (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) – Apvienotās komitejas lēmums 1. pielikumā

               Ievads

               Saskaņā ar EEZ līguma institucionālo struktūru EBTA Uzraudzības iestāde īsteno Komisijas uzraudzības pilnvaras EBTA pīlārā un līdz ar to tā EBTA pīlārā pārņems Komisijas uzraudzības pilnvaras, kas paredzētas Regulā (ES) 2018/1971 (BEREC regula) un Direktīvā (ES) 2018/1972 (Direktīva par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (EECC direktīva)
                  2
               ).

               BEREC regulā un EECC direktīvā BEREC ir noteikti vairāki uzdevumi, kuru mērķis ir nodrošināt elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma konsekventu īstenošanu. Tā kā BEREC ir svarīga loma BEREC regulas un EECC direktīvas piemērošanā, minētā regula un EECC direktīva ir cieši saistītas. Šī saikne ir arī iestrādāta abos Apvienotās komitejas lēmumu projektos, ar kuriem EEZ līgumā iekļauj minēto direktīvu un BEREC regulu. Ir svarīgi abus Apvienotās komitejas lēmumu projektus izskatīt kopā, lai izprastu to pilnīgu struktūru EEZ kontekstā.

               Apvienotās komitejas lēmuma projektā (1. pielikumā) ir trīs dažādi pielāgojumu kopumi, kas tiks izklāstīti turpmāk: kārtība EBTA valstu dalībai BEREC (B iedaļa), pielāgojumi, kas attiecas uz EBTA Uzraudzības iestādes un BEREC attiecībām (C iedaļa), citi pielāgojumi, kas attiecas uz EBTA valstu dalību BEREC (D iedaļa), kā arī vispārēji pielāgojumi, ko parasti izmanto EEZ kontekstā (E iedaļa).

               Kārtība EBTA valstu dalībai BEREC

               BEREC tika izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1211/2009 un Regulu (ES) 2018/1971, lai veicinātu elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgus attīstību un labāku darbību, par mērķi izvirzot tiesiskā regulējuma konsekventas īstenošanas nodrošināšanu attiecībā uz elektroniskajiem sakariem. Regulā arī atzīts, ka šādus mērķus ir vēlams sasniegt EEZ kontekstā, un noteikts, ka BEREC regulatoru valdē, darba grupās un valdē būtu jāļauj piedalīties EEZ EBTA valstu regulatīvajām iestādēm (VRI), lai paplašinātu elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma konsekventu īstenošanu, attiecinot to arī uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju
                  3
               .

               Saskaņā ar EEZ līguma 101. pantu:

               “1. Attiecībā uz komitejām, uz ko neattiecas ne 81. panta [t. i., programmu komitejas], ne 100. panta [t. i., komitoloģijas komitejas] noteikumi, EBTA valstu ekspertus iesaista darbā, kad tas vajadzīgs šā līguma pareizai darbībai.

               Šīs komitejas ir uzskaitītas 37. protokolā. Šīs iesaistes noteikumi ir izklāstīti attiecīgajos nozaru protokolos un pielikumos, kuros izskatīti attiecīgie jautājumi.

               2. Ja Līgumslēdzējām Pusēm šķiet, ka šo iesaisti varētu paplašināt arī attiecībā uz citām komitejām ar līdzīgām īpašībām, EEZ Apvienotā komiteja var grozīt 37. protokolu.”
                  4

               BEREC nav ne komitoloģijas komiteja, ne arī izveidota saskaņā ar programmu. BEREC kā regulatoru sadarbības forums ietilpst 37. protokolā uzskaitīto “citu komiteju” kategorijā EEZ līguma 101. panta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu “iesaistes noteikumi ir izklāstīti attiecīgajā nozares pielikumā, kurā izskatīti attiecīgie jautājumi.” Šāda kārtība ir ieviesta (EEZ līguma) pielikumos aiz attiecīgā punkta, un pirms tās ir ievadteikums: “Kārtība EBTA valstu dalībai saskaņā ar Līguma 101. pantu” (sk., piemēram, EEZ Apvienotās komitejas lēmumu Nr. 192/2014, Nr. 18/2013, Nr. 92/2010, Nr. 10/2004). Šādu kārtību neuzskata par “pielāgojumiem”, jo tās mērķis nav grozīt EEZ līgumā iekļautā tiesību akta noteikumus, bet gan papildināt tos pēc vajadzības, lai nodrošinātu dalības labu darbību.

               Dalības kārtībā paredzēts, ka EEZ EBTA valstu regulatīvās iestādes pilnībā piedalās BEREC regulatoru valdes, BEREC darba grupu un BEREC biroja valdes darbā, ka EEZ EBTA VRI ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā citām ES VRI, izņemot balsstiesības, bet tās nevar vadīt BEREC regulatoru valdi un BEREC biroja valdi. Tomēr EEZ EBTA valstu regulatīvās iestādes var vadīt darba grupas. EEZ EBTA valstu regulatīvās iestādes ir pārstāvētas atbilstošā līmenī saskaņā ar BEREC regulu noteikumiem (sk. BEREC regulas 7. pantu). EBTA VRI līdzdalība ir būtiska, lai veicinātu regulējuma konverģenci.

               Kārtība arī paredz, ka BEREC un BEREC birojs palīdz EEZ EBTA valstu regulatīvajām iestādēm un EBTA Uzraudzības iestādei.

               Pielāgojumi, kas attiecas uz EBTA Uzraudzības iestādes un BEREC attiecībām

               Pielāgojumos a) i) un ii) precizēts, ka BEREC ir jāpalīdz EBTA Uzraudzības iestādei un jāsniedz tai konsultācijas, pēc tās pieprasījuma izdodot pamatnostādnes.

               Tā kā EEZ EBTA VRI nav balsstiesību BEREC, pielāgojumā a) iii), ar ko 4. pantam pievieno jaunu 1.a punktu, paredzēts, ka, izdodot atzinumus saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu, BEREC atsevišķi reģistrē EEZ EBTA valstu regulatīvo iestāžu nostājas. Tas jo īpaši attiecas uz atzinumiem par EEZ EBTA VRI pasākumu projektiem saskaņā ar EECC direktīvas 32. un 33. pantu un atzinumiem par pārrobežu strīdiem saskaņā ar EECC direktīvas 27. pantu.

               Saskaņā ar pielāgojumu a) v) EBTA Uzraudzības iestādei maksimāli jāņem vērā BEREC pieņemtās pamatnostādnes, atzinumi, ieteikumi, kopējā nostāja un paraugprakse.

               Citi pielāgojumi, kas attiecas uz EEZ EBTA valstu dalību BEREC

               BEREC birojs ir ES struktūra ar juridiskas personas statusu
                  5
                un aģentūra, kas atbalsta BEREC. Saskaņā ar ES aģentūru dibināšanas dokumentu iepriekšēju iekļaušanu EEZ līgumā
                  6
                EBTA valstu dalība BEREC biroja darbībās tiek regulēta BEREC regulas pielāgojumos. Tā kā BEREC birojs neveic nekādus politikas uzdevumus savā vārdā, šai līdzdalībai ir drīzāk administratīvs raksturs.

               Saskaņā ar BEREC regulas pielāgojumu e) EEZ EBTA valstis sniegs finansiālu ieguldījumu BEREC biroja resursos, piedaloties Savienības subsīdijā. Saskaņā ar līdzšinējo praksi šis finansiālais ieguldījums tiks noteikts saskaņā ar EEZ līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām procedūrām.

               Saskaņā ar ES pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (“PDNK”) 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 82. panta 3. punkta a) apakšpunktu pagaidu darbiniekus vai līgumdarbiniekus parasti pieņem darbā ar noteikumu, ka viņi ir kādas ES dalībvalsts pilsoņi, ja vien iecēlējiestāde nav nolēmusi citādi. Tāpēc pielāgojums f) paredz plašu atkāpi EEZ EBTA valstspiederīgajiem, kuri būtu jāuzskata par atbilstīgiem ar tādiem pašiem noteikumiem un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ES pilsoņi.

               PDNK 12. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 82. panta 3. punkta e) apakšpunktā un 85. panta 3. punktā ir atsauce uz LES 55. panta 1. punktu par Savienības valodām. Attiecībā uz personālu pielāgojumā f) paredzēts arī, ka BEREC birojs attiecībā uz savu personālu uzskata EEZ 129. panta 1. punktā minētās oficiālās valodas par Savienības valodām.

               Visbeidzot, pielāgojumā g) paredzēts, ka attiecībā uz BEREC biroju un tā personālu EEZ EBTA valstis piemēro tādas pašas privilēģijas un imunitāti kā ES dalībvalstis, kā aprakstīts LES un LESD pievienotajā 7. protokolā.

               Citi pielāgojumi

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti līgumā. Tāpēc atsauce uz Savienības tiesību aktiem 4. panta 4. punktā ir pielāgota, lai atspoguļotu to, ka EEZ kontekstā atsauces tiesiskais regulējums ir EEZ līgums (pielāgojums a) iv)).

               Lai veicinātu EEZ noteikumu konsekventu izpildi, regulas pielāgojumos b) un d) paredzēts, ka līdztekus Komisijai arī EBTA Uzraudzības iestāde ir pārstāvēta BEREC regulatoru valdē un valdē. EBTA Uzraudzības iestādei, atšķirībā no Komisijas, valdē nebūs balsstiesību.

               13. panta 3. punkta pielāgojums c) pielāgo tekstu, lai EBTA Uzraudzības iestāde varētu piedalīties BEREC regulatoru valdes izveidotajās darba grupās. Tāpat kā Komisija, arī EBTA Uzraudzības iestāde nevar piedalīties darba grupās, kas izveidotas, lai veiktu regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētos uzdevumus.

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem nav EEZ līguma daļa. 36. panta pielāgojuma h) mērķis ir nodrošināt, ka visi dokumenti, ko BEREC vai BEREC birojs sagatavo attiecībā uz EEZ EBTA valstīm, tiks izskatīti saskaņā ar minēto regulu. Tāds pats pielāgojums parasti ir paredzēts attiecībā uz aģentūrām, kurās piedalās EEZ EBTA valstis.

               Pielāgojums i) pielāgo 40. panta 2. punkta tekstu, lai atspoguļotu EBTA Uzraudzības iestādes lomu attiecīgajā noteikumā un precizētu, ka EEZ kontekstā atsauce uz “Savienības un valsts tiesību aktiem” būtu jāsaprot kā atsauce uz “EEZ līgumu un valsts tiesību aktiem”.

               Pielāgojums j) pielāgo 41. panta 1. punkta a) apakšpunkta tekstu, lai EBTA Uzraudzības iestādei nodrošinātu tādu pašu piekļuvi informācijas un saziņas sistēmai kā Komisijai, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu labu sadarbību un elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma konsekventu īstenošanu.

               3.2.Pielāgojumi Direktīvai (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (pārstrādāta redakcija) – Apvienotās komitejas lēmums 2. pielikumā

               Direktīvas mērķis ir izveidot elektronisko sakaru iekšējo tirgu ES, un tā aizstāj Direktīvas 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK, kas ir iekļautas EEZ līguma XI pielikumā. Vienlaikus ar direktīvas pieņemšanu ES ir pieņēmusi jaunu Regulu (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs).

               Direktīvā BEREC ir noteikti vairāki uzdevumi, kuru mērķis ir nodrošināt elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma konsekventu īstenošanu. Tā kā BEREC ir svarīga loma regulas un direktīvas piemērošanā, BEREC regula un direktīva ir cieši saistītas. Šī saikne ir arī iestrādāta abos Apvienotās komitejas lēmumu projektos, ar kuriem EEZ līgumā iekļauj minēto direktīvu un BEREC regulu un kuri ir pievienoti šim Padomes lēmuma projektam. Ir svarīgi šos abus Apvienotās komitejas lēmumu projektus izskatīt kopā, lai izprastu to pilnīgu struktūru EEZ kontekstā.

               BEREC uzticēts svarīgs uzdevums attiecīgā gadījumā sniegt atzinumus par valsts regulatīvo iestāžu (VRI) pasākumiem un par pārrobežu strīdiem (direktīvas 27., 32. un 33. pants). EEZ līguma vajadzībām Apvienotās komitejas lēmuma projektā attiecībā uz minēto regulu, ir precizēta kārtība EEZ EBTA VRI dalībai BEREC. Tajā arī paredzēts, ka EEZ EBTA VRI nostājas par BEREC atzinumiem tiek reģistrētas atsevišķi un ka EBTA Uzraudzības iestādei maksimāli jāņem vērā visas BEREC pieņemtās pamatnostādnes, atzinumi, ieteikumi, kopējā nostāja un paraugprakse. Turklāt Apvienotās komitejas lēmuma projektā ir iekļauti daži citi vajadzīgie pielāgojumi EEZ kontekstā.

               Apvienotās komitejas lēmuma projektā, ar kuru tiek iekļauta direktīva, savukārt ir paredzēti citi direktīvas pielāgojumi, kas ir nepieciešami EEZ līguma kontekstā.

               Savienības tiesību akti / EEZ līgums (pielāgojums a))

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti Līgumā. Tāpēc atsauce uz Savienības tiesību aktiem ir jāpielāgo, lai atspoguļotu to, ka EEZ kontekstā atsauces tiesiskais regulējums ir EEZ līgums.

               Radiofrekvenču spektra politikas grupas atzinumi (pielāgojums b))

               Saskaņā ar 28. panta pielāgojums b) EBTA Uzraudzības iestāde ir kompetenta pieņemt EBTA valstīm adresētus lēmumus.

               Turklāt pielāgojumā paredzēts, ka EBTA Uzraudzības iestādei būtu maksimāli jāņem vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas atzinums. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka EBTA Uzraudzības iestāde, pildot savus uzdevumus attiecībā uz EBTA valstīm saskaņā ar EEZ līguma divu pīlāru struktūru, izmanto tās pašas speciālās zināšanas, ko izmanto Komisija.

               Turklāt gadījumos, kas skar gan EBTA valstis, gan ES dalībvalstis, EBTA Uzraudzības iestādei un Komisijai ir jāsadarbojas, lai vienotos par lēmumiem, ar kuriem novērš kaitīgos pārrobežu traucējumus.

               Atsauce uz LESD 267. pantu / UTN 34. pantu (pielāgojums c))

               Pielāgojums c) pielāgo tiesisko regulējumu attiecībā uz tiesām EBTA valstīs, aizstājot atsauci uz LESD 267. pantu ar atsauci uz 34. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi.

               Transnacionālo tirgu noteikšana (pielāgojums d))

               Apvienotās komitejas lēmuma projektā ierosinātais pielāgojuma teksts atbilst pašreiz paredzētajam pielāgojumam d) saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (skatīt EEZ XI pielikuma 5.cl punktu) attiecībā uz EBTA Uzraudzības iestādes un Komisijas sadarbības kārtību.

               Koriģētā atsauce uz “Hartu” (pielāgojums e))

               Eiropas Savienības Pamattiesību harta ir ES primāro tiesību aktu instruments, kas nav saistošs valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, un nav piemērojams EEZ kontekstā. Tādēļ direktīvas pielāgojums g) pielāgo 100. panta 1. punktā ietverto atsauci uz Hartu, lai atsauktos uz “EEZ līguma pamattiesībām un vispārējiem principiem”, kā arī atsauces 100. panta 2. punktā, lai atsauktos uz “pamattiesībām”.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma materiālais juridiskais pamats saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu saistībā ar Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 2. punktu galvenokārt ir atkarīgs no EEZ līgumā iekļaujamo ES tiesību aktu materiālā juridiskā pamata.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz tiesību aktu tuvināšanu, tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 114. pants.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 114. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               EEZ Apvienotās komitejas tiesību akti grozīs EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts), tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0133 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  8
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”)
                  9
                stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var nolemt inter alia grozīt EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts).

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2018/1971
                  10
               .

               (4)Lai EEZ līgums darbotos pienācīgi, tā 37. protokols jāpapildina, lai iekļautu Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC), kas izveidota ar Regulu (ES) 2018/1971.

               (5)Lai nodrošinātu elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma konsekventu īstenošanu EEZ līguma darbības jomā, EBTA valstu regulatīvās iestādes pilnībā piedalīsies BEREC regulatoru valdes, BEREC darba grupu un BEREC biroja valdes darbā bez tiesībām balsot. Kad BEREC sniegs atzinumu, EBTA valstu regulatīvo iestāžu nostājas tiks reģistrētas atsevišķi. EBTA Uzraudzības iestāde maksimāli ņems vērā BEREC pieņemtos atzinumus.

               (6)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972
                  11
               .

               (7)Ar Direktīvu (ES) 2018/1972 no 2020. gada 21. decembra atceļ Direktīvas 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK, kas ir iekļautas EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ no 2020. gada 21. decembra.

               (8)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XI pielikums un 37. protokols,

               (9)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                        Padomes vārdā –

                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971 (2018. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

                     (2)

                        OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

                     (3)

                        Sk. Regulas (ES) Nr. 2018/1971 34. apsvērumu.

                     (4)

                        Pēdējo divdesmit piecu gadu laikā EEZ EBTA valstis saskaņā ar šo noteikumu ir bijušas iesaistītas dažādās ES struktūrās. Pilns šādu struktūru saraksts atrodams 37. protokola atjauninātajā versijā. Skatīt
                  šeit
                  .

                     (5)

                        BEREC regulas 2. panta 1. punkts.

                     (6)

                        Saraksts ar tām ES aģentūrām, kuras piedalās EBTA, un Apvienotās komitejas lēmumiem, ar ko EEZ līgumā iekļauj to dibināšanas regulas, ir pieejams tīmekļa vietnē
                  http://www.efta.int/eea/eu-agencies
                  .

                     (7)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (9)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (10)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971 (2018. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (pārstrādāta redakcija), kas labota ar OV L 334, 27.12.2019., 164. lpp. (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.6.2021
            COM(2021) 274 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā  jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)

               1. PIELIKUMS […]

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               ([…]. gada[…]),

               ar ko groza EEZ Līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971 (2018. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009
                  1
               .

               (2)Lai EEZ līgums darbotos pienācīgi, tā 37. protokols jāpapildina, lai iekļautu Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC), kas izveidota ar Regulu (ES) 2018/1971.

               (3)Lai nodrošinātu elektronisko sakaru tiesiskā regulējuma konsekventu īstenošanu EEZ līguma darbības jomā, EBTA valstu regulatīvās iestādes pilnībā piedalīsies BEREC regulatoru valdes, BEREC darba grupu un BEREC biroja valdes darbā bez tiesībām balsot. Kad BEREC sniegs atzinumu, EBTA valstu regulatīvo iestāžu nostājas tiks reģistrētas atsevišķi. EBTA Uzraudzības iestāde maksimāli ņems vērā BEREC pieņemtos atzinumus.

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XI pielikums un 37. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma XI pielikumu groza šādi:

               1)
                     aiz 5.czp punkta (Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/784) iekļauj šādu punktu:

               “5.czq. 32018 R 1971: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971 (2018. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               Kārtība EBTA valstu iesaistei saskaņā ar Līguma 101. pantu:

               EBTA valstu regulatīvās iestādes, kuru galvenā atbildība ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, pilnībā piedalās BEREC regulatoru valdes, BEREC darba grupu un BEREC biroja valdes darbā.

               Tās ir pārstāvētas atbilstošā līmenī saskaņā ar BEREC regulas noteikumiem.

               Šajā nolūkā EBTA valstu regulatīvajām iestādēm ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, izņemot balsstiesības. EBTA valstu locekļi nav tiesīgi uzņemties regulatoru valdes un valdes priekšsēdētāja pienākumus.

               BEREC un BEREC birojs vajadzības gadījumā palīdz EBTA Uzraudzības iestādei un EBTA valstu regulatīvajām iestādēm veikt to attiecīgos uzdevumus.

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a) regulas 4. pantā:

               i) panta 1. punkta a) apakšpunktā pirms vārdiem “un Komisijai” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādei”;

               ii) panta 1. punkta e) apakšpunktā pirms vārdiem “vai Komisijas” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādes”;

               iii) iekļauj šādu punktu:

               “1.a. Kad tiek sniegti atzinumi saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu, BEREC atsevišķi reģistrē EBTA valstu regulatīvo iestāžu nostājas.”;

               iv) panta 4. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem” aizstāj ar vārdiem “EEZ līgumam”;

               v) panta 4. punktā aiz vārdiem “un Komisija” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;

               b)regulas 7. panta 4. punktā pēc vārda “Komisija” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestāde”;

               c)regulas 13. panta 3. punktā:

               i)pēc vārdiem “BEREC darbā” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādes”;

               ii)aiz vārdiem “no Komisijas” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādes”;

               d)regulas 15. pantā:

               i)panta 1. punkta pirmās daļas beigas papildina ar šādu teikumu: “EBTA Uzraudzības iestādes pārstāvis valdē piedalās bez tiesībām balsot.”;

               ii)panta 2. punktā aiz vārda “Komisijas” iekļauj vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādes”;

               e)regulas 25. pantā pievieno šādu punktu:

               “5.
                     EBTA valstis piedalās 3. punkta a) apakšpunktā minētajā Savienības iemaksā. Šim nolūkam mutatis mutandis piemēro EEZ līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 32. protokolā noteiktās procedūras.”;

               f)regulas 30. pantu papildina ar šādām daļām:

               “Atkāpjoties no Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 82. panta 3. punkta a) apakšpunkta, EBTA valstu valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var nodarbināt saskaņā ar līgumu, ko slēdz aģentūras struktūra, kas atbild par pieņemšanu darbā.

               Atkāpjoties no Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta e) apakšpunkta, 82. panta 3. punkta e) apakšpunkta un 85. panta 3. punkta, Birojs attiecībā uz saviem darbiniekiem uzskata, ka EEZ līguma 129. panta 1. punktā minētās valodas ir Savienības valodas, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 55. panta 1. punktā.”;

               g)regulas 34. pantā pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstis piešķir BEREC birojam privilēģijas un imunitāti, kas līdzvērtīgas tām privilēģijām un imunitātei, kura paredzēta Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.”;

               h)regulas 36. pantā pievieno šādu punktu:

               “4.
                     Šīs regulas piemērošanas vajadzībām Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem piemēro EBTA valstu regulatīvajām iestādēm attiecībā uz BEREC vai BEREC biroja sagatavotiem dokumentiem.”;

               i)regulas 40. panta 2. punktā:

               i) pēc vārda “Komisijas” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādes”;

               ii) attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “Savienības un valstu tiesību aktiem” aizstāj ar vārdiem “EEZ līgumu un valsts tiesību aktiem”;

               j)regulas 41. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā pēc vārda “Komisijai” iekļauj vārdus “, EBTA Uzraudzības iestādei”.”

               2)
                     5.ob punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2120) pievieno šādu tekstu:

               “, kas grozīta ar

               -32018 R 1971: Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1971 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).”

               2. pants

               EEZ līguma 37. protokolam pievieno šādu punktu:

               “41.Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC) (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971).”

               3. pants

               Regulas (ES) 2018/1971 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               5. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības norādītas.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.6.2021
            COM(2021) 274 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)

               2. PIELIKUMS […]

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               ([…]. gada[…]),

               ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (pārstrādāta redakcija)
                  1
               , kas labota ar OV L 334, 27.12.2019., 164. lpp. un OV L 419, 11.12.2020., 36. lpp.

               (2)Ar Direktīvu (ES) 2018/1972 no 2020. gada 21. decembra atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK
                  2
               , 2002/20/EK
                  3
               , 2002/21/EK
                  4
                un 2002/22/EK
                  5
               , kas ir iekļautas EEZ līgumā un tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ no 2020. gada 21. decembra.

               (3)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XI pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma XI pielikumu groza šādi:

               1)
                     pēc 5.czq punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971) iekļauj šādu punktu:

               “5.czr. 32018 L 1972: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (pārstrādāta redakcija) (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.), kas labota ar OV L 334, 27.12.2019., 164. lpp. un OV L 419, 11.12.2020., 36. lpp.

               Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem.

               a)
                     Atsauces uz Savienības tiesību aktiem, tostarp atsauces uz LESD un tā noteikumiem, uzskata par atsaucēm uz EEZ līgumu.

               b)
                     Aiz 4. punkta 28. pantā iekļauj šādu daļu:

               “Pēc apspriešanās ar valstu regulatīvajām iestādēm EBTA Uzraudzības iestāde, maksimāli ņemot vērā RSPG atzinumu, var pieņemt attiecīgajām EBTA valstīm adresētus lēmumus.

               Ja EBTA Uzraudzības iestāde vai Komisija plāno pieņemt lēmumu par problēmu vai strīdu, kas skar gan EBTA valsti, gan ES dalībvalsti, tās sadarbojas, lai vienotos par lēmumiem par pārrobežu kaitīgo traucējumu novēršanu. Tādējādi EBTA Uzraudzības iestāde un Komisija maksimāli ņem vērā RSPG atzinumu. EEZ līguma 109. pantu piemēro mutatis mutandis.”;

               c)
                     direktīvas 31. panta 2. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “LESD 267. pantu” aizstāj ar “34. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi”;

               d)
                     direktīvas 65. panta 1. punktam pievieno šādas daļas:

                “Pēc apspriešanās ar valstu regulatīvajām iestādēm EBTA Uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumus, ar ko nosaka transnacionālus tirgus starp divām vai vairākām EBTA valstīm.

               Ja EBTA Uzraudzības iestāde vai Komisija plāno noteikt transnacionālu tirgu, kas ietekmē gan EBTA valsti, gan ES dalībvalsti, tās sadarbojas, lai vienotos par identiskiem lēmumiem, ar kuriem nosaka šo transnacionālo tirgu. EEZ līguma 109. pantu piemēro mutatis mutandis.”;

               e)attiecībā uz EBTA valstīm

               i) regulas 100. panta 1. punktā vārdus “Savienības Pamattiesību harta (“Harta”) un Savienības tiesību aktu vispārīgie principi” aizstāj ar vārdiem “EEZ līguma pamattiesības un vispārīgie principi”;

               ii)regulas 100. panta 2. punktā vārdus “Hartā atzīto tiesību vai brīvību”, vārdus “Hartas 52. panta 1. punktu” un vārdus “Hartu” attiecīgi aizstāj ar vārdiem “pamattiesību” un “pamattiesībām”.”

               2)
                     No 2020. gada 21. decembra aiz punkta 5.cla (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 243/2012/ES) iekļauj šādu tekstu:

               “, kas grozīts ar

               -32018 L 1972: Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvu (ES) 2018/1972 (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).”;

               3)
                     no 2020. gada 21. decembra svītro 5.cj, 5.ck, 5.cl un 5.cm punkta tekstu.

               2. pants

               Direktīvas (ES) 2018/1972, kura labota ar OV L 334, 27.12.2019., 164. lpp. un OV L 419, 11.12.2020., 36. lpp., teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  6*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

                     (2)

                        OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

                     (3)

                        OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

                     (4)

                        OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

                     (5)

                        OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

                     (6)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.7.2021
            COM(2021) 418 final
            2021/0235(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz VI pielikumā ietvertās Nozares vienošanās par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem pārskatīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Komisijai Eiropas Savienības vārdā jāieņem, pārskatot Nozares vienošanos par ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem, sauktu arī par ogļu elektroenerģijas nozares vienošanos (“CFSU”), kas ietverta Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”) VI pielikumā.

               Pēc Eiropas Savienības priekšlikuma, kas iesniegts 2021. gada 21. aprīlī (“priekšlikums”), vienošanās dalībnieku līmenī tiek apspriests CFSU atjauninājums. Tā kā visi dalībnieki ir parakstījuši Parīzes nolīgumu, dalībnieki priekšlikumā tiek aicināti saskaņot vienošanos ar saviem kopīgajiem mērķiem klimata jomā, grozot CFSU noteikumus, lai izbeigtu jebkādu iespēju saņemt atbalstu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu un piesaistīta atbalsta veidā saskaņā ar vienošanās noteikumiem par ogļu elektrostaciju eksportu un ar to saistītiem projektiem.

               Tā kā uzmanības centrā ir ar klimatu saistīti jautājumi, konkrētāk, jautājums par pakāpenisku atteikšanos no oglēm elektroenerģijas ražošanā, dalībnieki var panākt vienošanos par šo jautājumu pirms COP26, kas notiks 2021. gada novembrī. Jo īpaši COP26 priekšsēdētājs mudina valstis atteikties no oglēm elektroenerģijas ražošanā, un 2021. gada 21. maijā G7 valstis apņēmās līdz 2021. gada beigām izbeigt jaunu tiešu valdības atbalstu nemitīgas izmantošanas starptautiskai enerģijas ražošanai termoelektrostacijās no oglēm, tostarp izmantojot oficiālo attīstības palīdzību, eksporta finansējumu, investīcijas un finanšu un tirdzniecības veicināšanas atbalstu. Lai Eiropas Savienība varētu turpināt apliecināt savus stingros mērķus, ir ļoti svarīgi, ka Savienība būtu gatava ieņemt nostāju attiecībā uz iespējamu vienošanos par šo jautājumu pietiekami savlaicīgi pirms COP26, kas notiks no 2021. gada 1. līdz 12. novembrim.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem

               Vienošanās ir džentlmeņu vienošanās starp ES, ASV, Kanādu, Japānu, Koreju, Norvēģiju, Šveici, Austrāliju, Jaunzēlandi, Turciju un Apvienoto Karalisti, un tā nodrošina pamata noteikumus oficiāli atbalstīto eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai. Praksē tas nozīmē izveidot vienlīdzīgas konkurences apstākļus (kuros konkurenci nosaka eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāte un cena, nevis paredzētie finanšu noteikumi), strādājot pie tā, lai likvidētu subsīdijas un tirdzniecības kropļojumus, kas saistīti ar oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Vienošanās stājās spēkā 1978. gada aprīlī uz nenoteiktu laiku, un, lai gan tai ir administratīvs ESAO sekretariāta atbalsts, tā nav ESAO akts
                  1
               .

               Ņemot vērā finanšu tirgus un politiskās norises, kas ietekmē oficiāli atbalstītu eksporta kredītu piešķiršanu, vienošanās tiek regulāri atjaunināta. Vienošanās ir transponēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 un tādējādi ir padarīta par juridiski saistošu Eiropas Savienībā
                  2
               ,
                  3
               . Atbilstīgi 2. pantam minētajā regulā vienošanās noteikumu un nosacījumu pārskatīšana ar deleģētiem aktiem tiek iekļauta ES tiesību aktos.

               2.2.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieki

               Vienošanās dalībnieku sanāksmēs, kā arī rakstiskajās procedūrās, kur vienošanās dalībnieki pieņem lēmumus, Eiropas Komisija pārstāv Savienību. Lēmumus par visiem vienošanās grozījumiem pieņem pēc konsensa principa. Savienības nostāju pieņem Padome, un dalībvalstis to apspriež Padomes darba grupā eksporta kredītu jautājumos
                  4
               .

               2.3.CSFU dalībnieku paredzētais akts

               2016. gadā dalībnieki pirmo reizi vienojās par CFSU, lai mudinātu eksportētājus un pircējus atteikties no zemas efektivitātes ogļu elektrostacijām. CFSU ietver nozarei specifiskus noteikumus papildus vienošanās horizontālajiem noteikumiem. Valstīm, kuras ir tiesīgas saņemt Starptautiskās Attīstības asociācijas resursus, tā ļauj finansēt tikai lielas iekārtas (virs 500 MW) ar “ultrasuperkritisku tehnoloģiju” vai zemu emisiju intensitāti (mazāk nekā 750 g CO2/kWh saražotās elektroenerģijas) un ierobežo finansējumu mazākām iekārtām, kas neatbilst augstas efektivitātes standartiem.

               CFSU ir iekļauta pārskatīšanas klauzula, kuras mērķis ir papildus nostiprināt tās noteikumus. Saskaņā ar 6. panta a) punktu: “Šo nozares vienošanos pārskata ne vēlāk kā 2020. gada 30. jūnijā ar mērķi turpmāk stiprināt tās noteikumus otrajā posmā, kas sākas ne vēlāk kā 2021. gada 1. janvārī, lai palīdzētu sasniegt kopīgo mērķi – risināt klimata pārmaiņu jautājumu – un turpinātu samazināt oficiālo atbalstu ogļu elektrostacijām, tostarp ar mērķi samazināt mazāk efektīvu ogļu elektrostaciju izmantošanu.” Jo īpaši saskaņā ar 6. panta b) punktu: “Pārskatā ņem vērā: 1) jaunākos ziņojumus par klimata zinātnes atziņām un ietekmi, ko rada lēmumi par infrastruktūras ieguldījumiem pasaulē saistībā ar virzības saglabāšanu uz mērķi ierobežot globālo sasilšanu zem 2 °C robežvērtības salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni”.

               Pēc tam, kad 2016. gadā tika pieņemta CFSU, nozīmīgā analītiskajā darbā ir izcelts, cik straujā tempā un kādā mērogā nepieciešams pakāpeniski atteikties no enerģijas ražošanas termoelektrostacijās no oglēm, lai apturētu sasilšanu zem 2 °C: scenāriji kopumā saskan attiecībā uz nepieciešamību līdz 2040. gadam slēgt gandrīz visas ogļu elektrostacijas. Tomēr saskaņā ar 2016. gadā pieņemtajiem CFSU noteikumiem joprojām ir iespējams sniegt tiešu un netiešu atbalstu ogļu elektrostacijām. Tādējādi rodas konsekvences jautājums. Padomes darba grupa eksporta kredītu jautājumos kopš 2020. gada strādā pie priekšlikuma pārskatīt CFSU, lai to risinātu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               2021. gada 21. aprīlī Eiropas Komisija Savienības vārdā iesniedza priekšlikumu vienošanās dalībniekiem attiecībā uz CFSU pārskatīšanu, kas sākotnēji tika apspriests un pieņemts Padomes darba grupā eksporta kredītu jautājumos. Priekšlikumā ir paredzēts pasaules mērogā pakāpeniski atteikties no eksporta finansējuma ogļu elektroenerģijas nozarei. Konkrētāk, tā aicina nekavējoties izbeigt oficiāli atbalstītos eksporta kredītus un piesaistīto atbalstu:

               –jaunu nemitīgas izmantošanas ogļu elektrostaciju un to daļu eksportam;

               –aprīkojuma piegādei esošām nemitīgas izmantošanas ogļu elektroenerģijas ražošanas elektrostacijām, izņemot gadījumus, kad piegādātā aprīkojuma mērķis ir piesārņojuma mazināšana un tas neizraisa ne iekārtas darbmūža pagarināšanu, ne jaudas palielināšanu, un

               –preču un pakalpojumu eksportam, kas saistīts ar katlu ogļu ieguvi, ar to saistītu būvniecību vai paplašināšanu un jebkāda veida transportu, kuru galvenokārt izmanto katlu ogļu pārvietošanai.

               Šā priekšlikuma mērķis ir novērst plaisu starp dalībnieku apņemšanos sasniegt Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķus un CFSU noteikumiem, kas joprojām ļauj atbalstīt ogļu elektrostaciju eksportu un globālo vērtības ķēdi attiecībā uz enerģijas ražošanu termoelektrostacijās no oglēm. Priekšlikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības politikas prioritātēm. Konkrētāk, 2021. gada 25. janvārī Eiropas Savienības Padome secinājumos par klimata un enerģētikas diplomātiju aicināja pasaules mērogā, ievērojot skaidru grafiku, pakāpeniski izbeigt videi kaitīgas fosilā kurināmā subsīdijas un veikt apņēmīgu un taisnīgu pasaules mēroga pāreju uz klimatneitralitāti, tostarp pakāpenisku atteikšanos no nemitīgas ogļu izmantošanas enerģijas ražošanā un – kā pirmo soli – nekavējoties izbeigt jebkādu jaunas ogļu infrastruktūras finansēšanu trešās valstīs.

               Tā kā ir ļoti svarīgi, lai ESAO eksporta kredītu kopiena pienācīgi iestrādātu klimata politikas mērķus vienošanās noteikumos un praktiskos pasākumos, Eiropas Savienība nākamajās sanāksmēs centīsies panākt vienošanos par šo pakāpenisko atteikšanos. Vairāki citi dalībnieki noteikti aicinās virzīties tajā pašā virzienā (galvenokārt Apvienotā Karaliste, Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis), un citi (Koreja un Japāna) šogad paziņoja, ka beigs atbalstīt starptautisku nemitīgas izmantošanas enerģijas ražošanu termoelektrostacijās no oglēm. Ja sarunas būs rezultatīvas, dalībnieki varētu tikt aicināti kādā no nākamajām sesijām pieņemt grozījumus CFSU un, iespējams, dažos vienošanās pantos, lai atspoguļotu CFSU pārskatīšanu, un tas varētu notikt dalībnieku ārkārtas sanāksmē 2021. gada septembrī vai oktobrī pirms COP26. Šādā gadījumā Eiropas Savienībai vajadzētu būt iespējai savlaicīgi pieņemt nostāju par CFSU pārskatīšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  5
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK. Tas ir tāpēc, ka minētās regulas 2. pantā ir noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.” Tas ietver vienošanās pielikumu grozījumus.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā tiesību akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz eksporta kredītiem, kuri ir kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0235 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz VI pielikumā ietvertās Nozares vienošanās par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem pārskatīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”), tostarp tās VI pielikumā ietvertā Nozares vienošanās par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem (“CFSU”), ir transponētas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011
                  6
                un tādējādi ir juridiski saistošas Savienībā.

               (2)Saskaņā ar CFSU 6. pantu vienošanās dalībniekiem (“dalībnieki”) būtu jāpārskata nozares vienošanās ar nolūku papildus nostiprināt tās noteikumus, lai palīdzētu sasniegt kopīgo mērķi – risināt klimata pārmaiņu problēmu un turpināt pakāpeniski pārtraukt oficiālu atbalstu ogļu elektrostacijām.

               (3)Paredzētajam lēmumam par CFSU pārskatīšanu būtu jāatbilst Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām saskaņā ar Parīzes nolīgumu un Savienības klimata politiku.

               (4)2021. gada 25. janvārī Eiropas Savienības Padome secinājumos par klimata un enerģētikas diplomātiju aicināja pasaules mērogā, ievērojot skaidru grafiku, pakāpeniski izbeigt videi kaitīgas fosilā kurināmā subsīdijas un veikt apņēmīgu un taisnīgu pasaules mēroga pāreju uz klimatneitralitāti, tostarp pakāpenisku atteikšanos no nemitīgas ogļu izmantošanas enerģijas ražošanā un – kā pirmo soli – nekavējoties izbeigt jebkādu jaunas ogļu infrastruktūras finansēšanu trešās valstīs.

               (5)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, pārskatot Nozares vienošanos par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem, jo paredzētais vienošanās dalībnieku lēmums Savienībai būs saistošs un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pielikumā ir noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, pārskatot Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem VI pielikumā ietverto Nozares vienošanos par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem.

               2. pants

               Savienības pārstāvji bez Padomes papildu lēmuma var piekrist tādiem grozījumiem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem VI pielikumā, kuri atbilst pielikuma ievirzei.

               3. pants

               Ja dalībnieku sanāksmē vai pirms tās par pielikuma tematu tiek iesniegti jauni priekšlikumi, par kuru vēl nav Savienības nostājas, Savienības nostāju precizē, izmantojot Savienības koordināciju, pirms dalībnieki tiek aicināti pieņemt vienošanās grozījumu. Šādos gadījumos Savienības nostājai ir jāatbilst spēkā esošajai politikai un tiesību aktiem.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kā noteikts ESAO konvencijas 5. pantā.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

                     (3)

                        Agrāk ESAO Vienošanās iepriekšējās versijas tika transponētas ES tiesību aktos ar Padomes lēmumiem.

                     (4)

                        Padomes lēmums, ar ko izveido kredītapdrošināšanas, kredītgarantiju un finanšu kredītu politikas koordinācijas grupu (OV 66, 27.10.1960., 1339. lpp.).

                     (5)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.) (“Regula (ES) Nr. 1233/2011”).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.7.2021
            COM(2021) 418 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz VI pielikumā ietvertās Nozares vienošanās par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem pārskatīšanu

               PIELIKUMS

               PRIEKŠLIKUMS

               Eiropas Savienības nostāja ir atbalstīt:

               (1)oficiāli atbalstīto eksporta kredītu un piesaistītā atbalsta sniegšanas tūlītēju izbeigšanu:

               (a)jaunu ogļu elektroenerģijas ražošanas projektu vai to daļu eksportam;

               ogļu elektroenerģijas ražošanas projekti ir pabeigtas elektrostacijas vai to daļas, kurās par kurināmo izmanto ogles; tie ietver visas sastāvdaļas, aprīkojumu, materiālus un pakalpojumus (tostarp personāla apmācību), kas tieši nepieciešami šādu elektrostaciju būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā;

               (b)aprīkojuma piegādei esošām ogļu elektroenerģijas ražošanas iekārtām, izņemot, ja ir izpildīti visi turpmāk paredzētie nosacījumi:

               i)piegādātā aprīkojuma nolūks ir piesārņojuma mazināšana;

               ii)piegādātais aprīkojums neizraisa ne iekārtas darbmūža pagarināšanu, ne jaudas palielināšanu;

               (2)oficiāli atbalstīto eksporta kredītu un piesaistītā atbalsta tūlītēju izbeigšanu preču un pakalpojumu eksportam saistībā ar:

               (a)katla ogļu ieguves attīstīšanu, būvniecību vai paplašināšanu. Tas ietver katla ogļu izpēti, ieguvi un ražošanu un ar to saistīto infrastruktūru;

               (b)jebkāda veida transportu (ieskaitot transportlīdzekļus un saistīto infrastruktūru), ko galvenokārt izmanto katla ogļu pārvietošanai.

               Šā pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktu nepiemēro ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem, uz kuriem attiecas Nozares vienošanās par eksporta kredītiem atjaunojamo energoresursu, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās un ūdenssaimniecības projektiem (IV pielikuma) darbības joma un kuri atbilst minētā pielikuma II papildinājuma nosacījumiem. Finanšu noteikumiem, kas ir piemērojami šādos projektos, jābūt tādiem, kuri paredzēti IV pielikumā.

               Šā pielikuma 2. punkta a) un b) apakšpunktu piemēro visam to preču un pakalpojumu eksportam, uz kuriem attiecas vienošanās, tostarp tad, ja uz tiem attiecas nozares vienošanās.

               Šā priekšlikuma īstenošana var izraisīt izmaiņas VI pielikumā ietvertajā Nozares vienošanās par eksporta kredītiem ogļu elektroenerģijas ražošanas projektiem, kā arī, iespējams, Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem noteikumos, jo īpaši tās 6. pantā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.8.2021
            COM(2021) 461 final
            2021/0259(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveidi

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumu par Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveidi.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Transporta kopienas līgums

               Eiropas Savienība ir Transporta kopienas dibināšanas līguma (TCT) puse, un to provizoriski piemēro kopš 2017. gada. Līguma mērķis ir izveidot Transporta kopienu autoceļu, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta jomā, kā arī attīstīt transporta tīklu starp Eiropas Savienību un Dienvidaustrumeiropas pusēm. Līgums stājās spēkā 2019. gada 1. maijā
                  1
               .

               2.2.Reģionālā pārvaldības komiteja

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir izveidota ar TCT 24. pantu. Tā atbild par TCT pārvaldību un tā pienācīgas īstenošanas nodrošināšanu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti TCT. Konkrētāk, Reģionālā pārvaldības komiteja:

               a) sagatavo Ministru padomes darbu;

               b) lemj par tehnisko komiteju izveidi;

               c) sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus saskaņā ar TCT;

               d) veic vajadzīgos pasākumus saistībā ar jaunpieņemtiem ES tiesību aktiem, jo īpaši pārskatot TCT I pielikumu;

               e) pēc apspriešanās ar Ministru padomi ieceļ Pastāvīgā sekretariāta direktoru;

               f) var iecelt vienu vai vairākus Pastāvīgā sekretariāta direktora vietniekus;

               g) paredz Pastāvīgā sekretariāta noteikumus;

               h) var pārskatīt budžeta iemaksu apjomu, pieņemot attiecīgu lēmumu;

               i) pieņem Transporta kopienas gada budžetu;

               j) pieņem lēmumu, kurā nosaka budžeta izpildes, pārskatu iesniegšanas un revīzijas, kā arī pārbaužu procedūru;

               k) pieņem lēmumus par līgumslēdzēju pušu strīdiem;

               l) pieņem vispārējus principus attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kurus glabā struktūras, kas izveidotas ar vai saskaņā ar TCT;

               m) pieņem gada ziņojumus par visaptverošā tīkla īstenošanu un iesniedz tos Ministru padomei;

               n) attiecībā uz konkrētiem Savienības tiesību aktiem nosaka termiņus un veidus, kā Dienvidaustrumeiropas puses tos transponē.

               2.3.Paredzētais Reģionālās pārvaldības komitejas akts

               Nākamajā sanāksmē Reģionālajai pārvaldības komitejai ir jāpieņem lēmums, ar ko izveido Ūdenstransporta un multimodalitātes tehnisko komiteju (“paredzētais akts”).

               Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar TCT 25. panta 1. punktu, kurā noteikts: “Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumi ir saistoši Līgumslēdzējām pusēm.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šā Reģionālās pārvaldības komitejas lēmuma pieņemšana ir nepieciešama TCT pienācīgai īstenošanai, lai izveidotu Transporta kopienu autoceļu, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta jomā, kā arī attīstītu transporta tīklu starp Eiropas Savienību un Dienvidaustrumeiropas pusēm. Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas mērķis būs risināt kritiskus jautājumus ūdenstransporta jomā (jūrlietas, iekšzemes ūdensceļi un ostas), kā arī jautājumus par multimodalitātes aspektiem un to lietderīgu izmantošanu. Tā kā Savienība ir TCT līgumslēdzēja puse, ir jānosaka Savienības nostāja.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu.

               Akti, ko Reģionālā pārvaldības komiteja ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar TCT 26. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus par tehnisko komiteju izveidi. Pēc būtības un saskaņā ar starptautisko tiesību normām, ar ko reglamentē Reģionālo pārvaldības komiteju, minētajos lēmumos ir ietverti elementi, kuri ietekmē TCT līgumslēdzēju pušu un tādējādi arī Savienības tiesisko situāciju. Tāpēc jāuzskata, ka šiem lēmumiem ir juridiskas sekas.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts vajadzīgs TCT pienācīgai darbībai. Savukārt TCT ir izvirzīti mērķi un ietverti komponenti tādās jomās kā autoceļu, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu transports, kas ir transporta veidi, uz kuriem attiecas LESD 91. pants, kā arī jūras transports, kas ir transporta veids, uz kuru attiecas LESD 100. panta 2. punkts. Paredzēto aktu horizontālā rakstura dēļ tie attiecas uz visiem šiem elementiem.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Saskaņā ar TCT 25. panta 2. punktu Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0259 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveidi

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Transporta kopienas dibināšanas līgums (TCT) Savienības vārdā tika apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/392
                  3
                un stājās spēkā 2019. gada 1. maijā.

               (2)Reģionālā pārvaldības komiteja tika izveidota ar TCT, lai nodrošinātu TCT pārvaldību un pienācīgu īstenošanu. Saskaņā ar TCT 26. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja var pieņemt lēmumus par tehnisko komiteju izveidi.

               (3)Tehniskās komitejas drīkst Reģionālajai pārvaldības komitejai lēmuma pieņemšanai sagatavot priekšlikumus savā atbildības jomā. Tehniskajās komitejās darbojas Līgumslēdzēju pušu pārstāvji. Novērotāja statusā var piedalīties visas ES dalībvalstis.

               (4)Reģionālā pārvaldības komiteja drīzumā pieņems lēmumu par Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveidi.

               (5)Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveide veicinās TCT pienācīgu īstenošanu saistībā ar Transporta kopienas izveidi autoceļu, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta jomā, kā arī transporta tīkla attīstību starp Eiropas Savienību un Dienvidaustrumeiropas pusēm.

               (6)Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskai komitejai būtu jārisina kritiski jautājumi ūdenstransporta jomā (jūrlietas, iekšzemes ūdensceļi un ostas), kā arī jautājumi par multimodalitātes aspektiem un to lietderīgu izmantošanu.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, jo šādi lēmumi ir vajadzīgi TCT īstenošanai un tie būs Savienībai saistoši,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, kas izveidota ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu, attiecībā uz Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveidi, pamatā ir šim lēmumam pievienotā Reģionālās pārvaldības komitejas akta projekts.

               Savienības pārstāvji Reģionālajā pārvaldības komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām minētajā lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 71, 13.3.2019., 1. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 71, 13.3.2019., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.8.2021
            COM(2021) 461 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas izveidi

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS
               LĒMUMS Nr. 2021/

               (...),

               ar ko pieņem lēmumu izveidot Ūdenstransporta un multimodalitātes tehnisko komiteju

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1.
                     Ar šo lēmums izveidot Ūdenstransporta un multimodalitātes tehnisko komiteju ir pieņemts.

               2.
                     Ūdenstransporta un multimodalitātes tehniskās komitejas mērķis ir risināt kritiskus jautājumus ūdenstransporta jomā (jūrlietas, iekšzemes ūdensceļi un ostas), kā arī jautājumus par multimodalitātes aspektiem un to lietderīgu izmantošanu.

                     Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā —

                     priekšsēdētājs