				|

		52011PC0398

			Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam /* COM/2011/0398 galīgā redakcija - 2011/0177 (APP) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.
Līgumā noteiktais pamatojums

Saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību (turpmāk „Līgums”) 312. pantu
daudzgadu finanšu shēmu nosaka ar vienprātīgi pieņemtu
Padomes regulu. Finanšu shēma „nosaka saistību apropriāciju gada
maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un gada maksimālo apjomu
maksājumu apropriācijām”, un tā „paredz visus citus
noteikumus, kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai
norisei”.
Pirmā daudzgadu finanšu shēma un
iestāžu sadarbības un budžeta disciplīnas nosacījumi tika
pieņemti pirms vairāk nekā 20 gadiem[1]. Gan pirmā shēma, gan tai
sekojošās shēmas ievērojami uzlaboja un veicināja
ikgadējo budžeta procedūru un sadarbību starp
iestādēm, vienlaikus paaugstinot budžeta disciplīnu.
Ietverot daudzgadu finanšu shēmu
primārajos ES tiesību aktos, Līgumā tiek atzīta
tās kā Eiropas Savienības budžeta arhitektūras
stūrakmens nozīme.
Par pašreizējo daudzgadu finanšu
shēmu 2007.–2013. gadam iestādes vienojās 2006. gada
maijā, un tā ir noteikta Iestāžu nolīgumā par budžeta
disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[2] (turpmāk „pašreizējais IIA”).
Jauno Līguma noteikumu īstenošanai
Komisija 2010. gada 3. martā iesniedza divus priekšlikumus:
Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
2007.–2013. gadam un jaunam Iestāžu nolīgumam par sadarbību
budžeta jautājumos[3]
(turpmāk „2010. gada marta priekšlikumi”). Abi priekšlikumi pēc
to pieņemšanas nomainīs pašreizējo IIA un līdz ar
tiem noteikumi, kas attiecas uz 2007.–2013. gada finanšu shēmu un
iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā, tiks
saskaņoti ar Līgumu. Tie pašreizējā IIA noteikumi,
kuri līdz ar Līgumu nav zaudējuši aktualitāti,
joprojām ir spēkā.
Šajā paskaidrojuma rakstā
aplūkoti elementi, kuri ir jauni salīdzinājumā ar 2010. gada
marta priekšlikumiem un attiecas gan uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (turpmāk „DFS
regula”), gan Iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta
jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību projektu (turpmāk
„IIA projekts”). Pamatojums grozījumiem saistībā ar
Līguma stāšanos spēkā sniegts paskaidrojuma rakstā
2010. gada 3. marta priekšlikumā regulai, ar ko nosaka daudzgadu
finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, un tas šeit nav jāatkārto.

1.2.
Ieteiktie jaunie noteikumi finanšu shēmai
2014.–2020. gadam
1.2.1.
Svarīgākās politikas
pamatnostādnes

Priekšlikums DFS regulai un tam pievienotais IIA
projekts liecina par Komisijas 2011. gada [2.] jūnijā
pieņemtā paziņojuma „Stratēģijas „Eiropa 2020”
budžets”[4]
juridisku transponēšanu. To papildinās priekšlikums, ar ko groza
Komisijas priekšlikumu regulai par finanšu noteikumiem, kurus piemēro ES
ikgadējam budžetam, lai īstenotu dažus jaunos noteikumus no
priekšlikumu paketes saistībā ar 2014.–2020. gada finanšu
shēmu.
Paziņojumā norādīti
pašreizējo priekšlikumu svarīgākā struktūra un
elementi, piem., ilgums, struktūra, kas atspoguļo
stratēģiju „Eiropa 2020”, nepieciešamība nodrošināt
lielāku elastību un pašā finanšu shēmā noteiktās
summas.

1.2.2.
Elastība

Kaut gan finanšu shēmas
mērķis ir nodrošināt budžeta disciplīnu, vienlaikus tai
jānodrošina atbilstīga elastība, laujot efektīvi
piešķirt resursus un Eiropas Savienībai ātri reaģēt
neparedzētās situācijās.
Finanšu shēmas elastību vai
stingrību ietekmē daudzi rādītāji, piem., finanšu
shēmas aptvertais laika posms, izdevumu kategoriju skaits un veidojums, ES
izdevumu īpatsvars, kas sākotnēji iedalīts
dalībvalstīm un reģioniem vai sākotnēji noteikts,
izmantojot „atsauces summas” tiesību aktos, par kuriem pieņemts
koplēmums, katram maksimālajam izdevumu apjomam noteiktās
rezerves un starp finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu un
pašu resursu maksimālo apjomu atstātā rezerve.
Izstrādājot priekšlikumus nākamajai finanšu shēmai,
Komisija ņēma vērā šos elementus.
Tomēr nesenā pieredze liecina, ka
problēmām, ko rada neparedzēti notikumi ar globālu
rezonansi, ir jauna kvalitāte. Jau pašreizējās finanšu
shēmas pašā sākumā bija jāizmanto visi esošie
noteikumi attiecībā uz elastību, tostarp pārskatītie
uzstādījumi attiecībā uz shēmu kā tādu. ES
arvien vairāk tiks pakļauta ekonomikas un sabiedrības
globalizācijas radītajai ietekmei, klimata pārmaiņām,
atkarībai no enerģētikas, migrācijas spiedienam un
citām globālām problēmām, no kurām vairums
attiecas uz jomām, kurās saskaņā ar Lisabonas līgumu
palielināta ES atbildība un loma.
Pareizi līdzsvarot stingru budžeta
disciplīnu un izdevumu paredzamību, no vienas puses, un nepieciešamo
elastību, ļaujot ES reaģēt uz neparedzētām
problēmām, no otras puses, vienmēr būs sarežģīts
politisks uzdevums. Pamatojoties uz pašas veikto novērtējumu par
pašreizējā IIA darbību[5]
un turpmākiem apsvērumiem budžeta pārskatīšanas[6] kontekstā, Komisija iesaka veikt
ierobežotus, bet mērķtiecīgus uzlabojumus esošajos
elastības noteikumos:
1.
Pirmkārt, elastības instrumenta un
ārkārtas palīdzības rezerves plašā un
regulārā izmantošana pašreizējā finanšu shēmā
pierādījusi to nepieciešamību. Tanī pašā laikā
pārvaldības pieredze — īpaši saistībā ar
ārējām darbībām dažu pēdējo gadu laikā
— parādījusi, ka ES bija apgrūtinoši izmantot dažādus
instrumentus (piem., ārkārtas palīdzības rezervi,
stabilitātes instrumentu, nepiešķirtas rezerves un elastības
instrumentu) starptautisku notikumu un jaunu problēmu gadījumos.
Tādējādi ir izteikts priekšlikums
palielināt maksimālo summu, kas katru gadu pieejama elastības instrumenta
un ārkārtas palīdzības rezerves ietvaros.
Turklāt iespēja izmantot maksimālās gadā
pieejamās summas neizmantoto daļu turpmākajos finanšu gados
elastības instrumentam tiek pagarināta līdz
n + 3 gadam, ārkārtas palīdzības rezervei
šāda iespēja tiek ieviesta un ir līdz n + 1 gadam
(attiecībā uz iespēju ārkārtas palīdzības
rezervei ir nepieciešams noteikums Finanšu regulā). Ārkārtas
palīdzības rezerves darbības joma ir paplašināta un aptver
arī situācijas, kad pastāv īpašs spiediens, kuru rada
migrācijas plūsmas pie ES ārējām robežām.
Tādējādi abi instrumenti varēs
veicināt ātrāku ES reakciju negaidītās
situācijās, kuru apjoms ir ierobežots.
2.
Otrkārt, kaut gan Eiropas Savienības
Solidaritātes fonds un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
fonds pierādījuši savu lietderīgumu, pašreizējā
finanšu shēmā paredzētais maksimālais gada apjoms Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonda ietvaros
(EUR 500 miljoni) nav izmantots. Izteikts priekšlikums nedaudz
samazināt pieejamo summu līdz EUR 429 miljoni,
vienkāršot procedūru atbalsta finansēšanai un izmaksai un
paplašināt fonda darbības jomu, palīdzot arī mazināt
globalizācijas radītās sekas zemniekiem.
3.
Treškārt, izteikts priekšlikums no 5 %
līdz 10 % palielināt iespēju novirzīties no
indikatīvajām summām programmās, kas pieņemtas
saskaņā ar koplēmumu, tādējādi palielinot
elastību kategoriju ietvaros.
4.
Ceturtkārt, Komisija izteiks priekšlikumu
ieviest jaunu noteikumu Finanšu regulā, lai palielinātu elastību
projektiem, kuri tiek finansēti saskaņā ar jaunizveidoto infrastruktūras
instrumentu.
Ņemot vērā šādu
infrastruktūras projektu raksturu, daudzos gadījumos būs
nepieciešama sarežģīta līgumu slēgšanas procedūra.
Šādā situācijā pat neliela kavēšanās var
radīt gada saistību apropriāciju zaudējumus un
apdraudēt ne vien šo projektu dzīvotspēju, bet arī ES
politisko apņemšanos modernizēt transporta, enerģētikas un
telekomunikāciju tīklus un infrastruktūru. To nedrīkst
pieļaut, tāpēc Finanšu regulā jānosaka iespēja
automātiski pārgrāmatot uz nākamo finanšu gadu
saistību apropriācijas, kas nav izmantotas finanšu gada beigās,
un šāda iespēja attiektos uz projektiem, kuri tiek finansēti
saskaņā ar infrastruktūras instrumentu.
5.
Piektkārt, ņemot vērā
lauksaimniecības nozares neaizsargātību nozīmīgā
krīzes situācijā, izteikts priekšlikums lauksaimniecības
nozarē izveidot jaunu īpašu rezervi krīzes situācijām,
kuras gada apjoms būtu 500 miljoni un kuras izmantošanas apmērs
pārsniedz finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu.
Procedūra šīs rezerves izmantošanai atbilst procedūrai, ko
piemēro attiecībā uz rezervi palīdzībai
ārkārtas gadījumos. Sīkāki noteikumi
attiecībā uz atbilstību palīdzības saņemšanai no
šīs rezerves noteikti īpašā tiesību aktā.
6.
Visbeidzot, joprojām pastāvēs
nepieciešamība pārskatīt finanšu shēmu, lai risinātu
neparedzētas situācijas, kurām ir nozīmīga finanšu
ietekme. Lai nodrošinātu tādu pašu elastību kā
pašreizējā IIA, izteikts priekšlikums izveidot „rezervi
ārkārtas gadījumiem”, kuras izmantošanas apmērs
pārsniegtu finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu, bet
maksimālais apmērs būtu 0,03 % no ES NKI, saskaņā
ar tādu pašu procedūru, kas noteikta pašreizējā IIA
22. punktā.
Elastības noteikumiem, kas tiek ieteikti
DFS regulā un IIA projektā, izmanto 2010. gada
priekšlikumos noteikto pieeju: saskaņā ar regulas 2. pantu pastāv
iespēja izmantot finanšu shēmā neiekļautu īpašu
instrumentu summas, kuras pārsniedz finanšu shēmā noteikto
maksimālo apjomu. Pašu instrumentu noteikumi, to summas un izmantošanas
procedūras iekļautas IIA. Tādējādi tiek
nodrošinātas konsekventas procedūras un abu budžeta
lēmējinstitūcijas iestāžu lomas (skatīt IIA
projekta 10.–15. punktu).

1.2.3.
Īpaši garantiju noteikumi

Ja saskaņā ar maksājumu
bilances mehānismu vai Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu
izsniegtā garantēta aizdevuma atmaksa jāsedz no ES budžeta,
saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 1150/2000 pastāv iespēja
pieprasīt papildu pašu resursus, lai nodrošinātu juridiskās
saistības attiecībā uz ES budžetu. Šādai skaidras naudas
operācijai seko budžeta operācija, t. i., budžeta grozījuma
ieviešana. Ikvienam budžeta grozījumam jāatbilst DFS noteiktajam
maksimālajam apjomam. Ņemot vērā iesaistītās
summas (Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma vai maksājumu
bilances mehānisma garantētos aizdevumus), gandrīz noteikti
būs nepieciešams pārskatīt DFS.
Ir maz ticams, ka šāda situācija
jelkad varētu rasties, bet, lai novērstu potenciālās
problēmas, izteikts priekšlikums iekļaut DFS regulā noteikumu,
kas izslēgtu šādus potenciālus izdevumus no finanšu shēmas
(t. i., nepieciešamības gadījumā tiks izmantotas summas,
kas pārsniedz finanšu shēmā noteiktās maksimālās
summas).
Attiecīgais maksimālais apjoms, kas
ierobežo ES spēju garantēt aizdevumus no ES budžeta, ir pašu resursu
maksimālais apjoms, nevis DFS maksimālais apjoms. Pieprasīt DFS
pārskatīšanu šādas garantijas aktivizēšanas
gadījumā būtu pretrunā ar likumdevēja nodomu.

1.2.4.
Ieguldījums apjomīgu projektu
finansēšanā

Ņemot vērā tādu
lielāko tehnoloģijas attīstības programmu raksturu, kuru
pamatā ir apjomīgi infrastruktūras projekti, īpaši Eiropas
navigācijas satelītu programmas EGNOS un Galileo,
šādiem projektiem nepieciešami īpaši noteikumi, kuru mērķis
ir „norobežot” summas, kuras atbilst ieguldījumam no ES budžeta. Pieredze
saistībā ar finanšu shēmu 2007.–2013. gadam liecina, ka šie
jaunie noteikumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu ES izdevumu
sakārtotu attīstību un ikgadējo budžeta procedūru
netraucētu norisi.
Tiesību aktiem par minētajām
programmām jāatbilst šīs regulas finanšu noteikumiem.

2.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
2.1.
Regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu

1. pants
Formulējumā, kas dots
1. pantā, norādīts finanšu shēmas ilgums un dota
atsauce uz pielikumu, kurā dota finanšu shēmas tabula.
2. pants. Finanšu shēmas
maksimālā apjoma ievērošana
Šī panta pirmajā punktā
noteikts iestāžu pienākums ievērot maksimālo apjomu budžeta
veidošanas laikā atbilstīgi Līguma noteikumiem.
Otrajā punktā paredzēta
iespēja nepieciešamības gadījumā pārsniegt noteikto
maksimālo apjomu, ja tiek izmantoti finanšu shēmā
neiekļauti instrumenti. IIA projekta 10.–15. punktā
definētas ārkārtas palīdzības rezerves, Eiropas
Savienības Solidaritātes fonds, elastības instruments, Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonds, jaunizveidotā rezerve
krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un rezerve
ārkārtas gadījumiem. Šie instrumenti nav iekļauti finanšu
shēmā, un tie nodrošina, ka īpašos gadījumos pēc
nepieciešamības tiek nodrošināts finansējums, kas pārsniedz
finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu. Tie palielina finanšu
shēmas elastību, un tos kopīgi izmanto abas budžeta
lēmējinstitūcijas iestādes. Lai saglabātu
pašreizējo elastību un iestāžu lomu minēto instrumentu
izmantošanā, IIA projektā iekļautie noteikumi
reglamentē šo instrumentu darbību.
Trešajā punktā procedūra
garantiju izmantošanai no ES budžeta attiecībā uz aizdevumiem, kas
izsniegti saskaņā ar maksājumu bilances mehānismu un
Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, izslēgta no
pienākuma ievērot finanšu shēmas maksimālo apjomu un
attiecīgi tā tiek izslēgta no nepieciešamības
pārskatīt DFS. Attiecīgais maksimālais apjoms, kas
jāievēro, ir pašu resursu maksimālais apjoms.
3. pants.
Pašu resursu maksimālā apjoma ievērošana
Salīdzinājumā ar
2010. gada marta priekšlikumu šajā pantā tiek ieteikti šādi
grozījumi: nepārprotama atsauce uz to, ka, izmantojot instrumentus,
kurus var izmantot ārpus finanšu shēmas, un garantijas aizdevumam,
kuras tiek segtas no ES budžeta, atbilstīgi Regulai (EK)
Nr. 332/2002 vai Regulai (ES) Nr. 407/2010, arī
jāievēro pašu resursu maksimālais apjoms.
4. pants. Tehniskas finanšu
shēmas korekcijas
Finanšu shēma sniegta 2011. gada
cenās. Saglabāta gan procedūra tehnisku korekciju veikšanai
shēmā, gan deflators 2 % apmērā. Jauns elements
ieviests 1. punkta c) apakšpunktā: tiek norādīta
rezerves ārkārtas gadījumiem absolūtā summa, kas ir
0,03 % no ES NKI, kā noteikts IIA projekta
15. punktā.
5. pants.
Kohēzijas politikas finansējuma korekcijas
Šis pants
atveido pašreizējā IIA 17. punktu un 2010. gada marta priekšlikuma 5.
pantu. Izdarītie grozījumi atspoguļo finanšu shēmas
2014.–2020. gadam izpildes grafiku un izmaiņas finanšu shēmas
struktūrā.
6. pants.
Korekcijas saistībā ar īstenošanu
Formulējums šajā pantā,
kurā paredzēti noteikumi korekcijām saistībā ar
īstenošanu, atbilst pašreizējā IIA 18. punktam.
Salīdzinājumā ar 2010. gada marta priekšlikumu šajā
pantā netiek ieteikti grozījumi.
7. pants. Struktūrfondu,
Kohēzijas fonda, Lauku attīstības fonda un Eiropas
Zivsaimniecības fonda koriģēšana
Šajā pantā atveidots
pašreizējā IIA 48. punkta teksts. Juridiskā
bāze un programmas dokumenti parasti tiek gatavoti ilgi, tāpēc
jāparedz juridisko tekstu vai programmu vēla pieņemšana.
8. pants. Korekcijas
saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta deficītu
Formulējums šajā pantā,
kurā paredzēti noteikumi korekcijām saistībā ar
pārmērīgu valsts budžeta deficītu, atveido
pašreizējā IIA 20. punktu, un
salīdzinājumā ar 2010. gada marta priekšlikumu šajā
pantā nav veikti grozījumi.
9. pants. Finanšu shēmas
pārskatīšana
Formulējums šajā pantā atbilst
pašreizējā IIA 21.–23. punktam un 2010. gada marta
priekšlikuma 8. pantam. Ir veikti daži grozījumi: 1) ir svītrots
2010. gada marta priekšlikuma 8. panta 2. punktā
paredzētais vispārīgais noteikums par priekšlikuma
pārskatīšanas laiku, jo tas neatbilst pašreizējai praksei,
ņemot vērā nepieciešamību rīkoties
neparedzētās situācijās, kad tās rodas; 2) ir
svītrota iespēja pielāgot finanšu shēmu ar kvalificētu
balsu vairākumu, kā ieteikts 2010. gada marta priekšlikuma
8. panta 3. punktā (ņemot vērā ieteikto
elastības instrumentu paplašināšanu, tostarp rezerves
ārkārtas gadījumiem ieviešanu); 3) tiek ieviests jauns
5. punkts, kurā tiek precizēts, kādas citos pantos
noteiktās finanšu shēmas korekcijas uzskatāmas par finanšu
shēmas pārskatīšanu.
10. pants. Finanšu shēmas
koriģēšana, ja tiek pārskatīts Līgums
Formulējums šajā pantā,
kurā paredzēti noteikumi korekciju veikšanai Līguma
pārskatīšanas gadījumā, atveido pašreizējā IIA
4. punktu un atbilst 2010. gada marta priekšlikuma 9. pantam.
11. pants. Finanšu shēmas
koriģēšana saistībā ar paplašināšanos
Formulējums šajā pantā atveido
pašreizējā IIA 29. punktu un 2010. gada marta
priekšlikuma 11. pantu.
Pantu papildina jauns punkts, kurā dota
īpaša atsauce uz iespējamo Kipras konflikta vispārēju
risinājumu finanšu shēmas aptvertā perioda laikā.
12. pants.
Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
Šī panta noteikumi
atbilst 2010. gada marta priekšlikumam. Vispārīgi noteikumi
sadarbībai budžeta procedūras laikā iekļauti DFS
regulā, savukārt IIA projektā un tā pielikumā
sniegti sīkāki noteikumi.
13. pants. Kopējās
ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) finansēšana
Ir saglabāts 2010. gada marta
priekšlikumā paredzētais noteikums, izņemot KĀDP
pieejamās mazākās summas noteikšanu.
14. pants. Iemaksas apjomīgu
projektu finansēšanai
Lielākajām tehnoloģijas
attīstības programmām, kuru pamatā ir apjomīgi
infrastruktūras projekti, īpaši Eiropas navigācijas
satelītu programmām EGNOS un Galileo, nepieciešami
īpaši noteikumi. Šādu noteikumu nepieciešamību nosaka šo
projektu īpašās iezīmes, t. i., to ilgums ievērojami
pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas periodu, projekta riski var
radīt ievērojamu izmaksu pārsniegumu, privātais
kapitāls tiek iesaistīts šādos projektos ierobežotā
apmērā vai vispār netiek iesaistīts, un
īstermiņā vai vidējā termiņā netiek
radīti ieņēmumi saistībā ar projekta komerciālu
izmantošanu vai projektam piemīt drīzāk maza spēja
radīt ieņēmumus.
Tādējādi saskaņā ar
ieteikto punktu tiek paredzēts „norobežot” summu, kas finanšu
shēmā 2014.–2020. gadam pieejama Eiropas navigācijas
satelītu programmām EGNOS un Galileo.
15. pants. Vidēja termiņa
novērtējums par finanšu shēmas īstenošanu
Iekļauts jauns punkts, kurā noteikts
termiņš finanšu shēmas darbības vidēja termiņa
novērtējumam. Līdzīgs punkts iekļauts
pašreizējā IIA (7. punkts un 1. deklarācija).
16. pants. Pāreja uz nākamo
finanšu shēmu
Saskaņā ar šo pantu Komisijai ir
pienākums iesniegt jaunu finanšu shēmu pirms 2018. gada
1. janvāra, t. i., trīs gadus pirms finanšu shēmas
beigām.
Panta otrajā punktā ietverti
noteikumi gadījumiem, ja līdz regulā noteiktās finanšu
shēmas beigām netiek panākta vienošanās par jaunu finanšu
shēmu.
17. pants
DFS regulas pēdējā pantā
noteikts regulas spēkā stāšanās datums. IIA
stājas spēkā tajā pašā dienā, jo abi juridiskie
teksti viens otru papildina.

2.2.
Iestāžu nolīgums par sadarbību
budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

Ievads. IIA projekta
1.–6. punkts
IIA projekta
ievaddaļā norādīta atsauce uz Līgumu
(295. pantu), nolīguma saistošais raksturs, tā atbilstība
citiem tiesību aktiem, kuri ir saistīti ar daudzgadu finanšu
shēmu un budžeta procedūru, raksturota nolīguma struktūra
un noteikts nolīguma spēkā stāšanās datums (tajā
pašā datumā, kad stājas spēkā DFS regula).
Ievadā atveidots 2010. gada marta
priekšlikuma 1.–6. punkta formulējums.
I daļa. Noteikumi, kas
saistīti ar finanšu shēmu un īpašiem instrumentiem, kas nav
iekļauti finanšu shēmā
A. Noteikumi, kas saistīti ar finanšu
shēmu
IIA projekta
7. punktā sniegti noteikumi par to, kā sniedzama
informācija par darbībām, kas nav ietvertas budžetā
(t. i., Eiropas Attīstības fonds), un par pašu resursu
kategoriju attīstību. Tiek saglabāta prakse sniegt šādu
informāciju, bet ierosināts turpmāk to sniegt nevis kopā ar
finanšu shēmas tehnisko korekciju, bet gan ar dokumentiem, kas pievienoti
budžeta projektam, jo tā ir loģiskāk. Iesniegšanas laiks
praktiski nemainās (aprīļa beigas / maija sākums). Šie
grozījumi jau iekļauti 2010. gada marta priekšlikumā.
IIA projekta
8. punkts attiecas uz rezervēm līdz maksimālajam apjomam.
DFS regulā tiek noteikts maksimālais apjoms visām
kategorijām, kas jāievēro ikgadējā budžeta
procedūrā atbilstīgi Līgumam. Tomēr
jāsaglabā prakse, saskaņā ar kuru pēc iespējas
tiek saglabātas pietiekamas rezerves līdz maksimālajam apjomam.
Šī prakse ir viens no iestāžu sadarbības aspektiem un
iestāžu labas gribas apliecinājums budžeta procedūrā, un
kā tāda tā iederas IIA. Šis noteikums ir saglabāts,
nemainot pašreizējo praksi, un nav arī mainīts
salīdzinājumā ar 2010. gada marta priekšlikumu.
IIA projekta
9. punktā sniegta atjaunota informācija par maksājumu
apropriāciju prognozēm pēc 2020. gada, kas ir finanšu
shēmas ceturtais gads, saskaņā ar pašreizējo praksi un
2010. gada marta priekšlikumu.
B. Noteikumi, kas saistīti ar
īpašiem instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmā
IIA ir
saglabāti pašreizējie instrumenti, kuri nav iekļauti finanšu
shēmā (ārkārtas palīdzības rezerve,
Solidaritātes fonds, elastības instruments un Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonds). DFS regulas
2. pantā ir ieviesta iespēja tos vajadzības
gadījumā izmantot, pārsniedzot finanšu shēmā noteikto
maksimālo apjomu. Noteikumu nodalīšana divos tiesību aktos
atbilst 2010. gada marta priekšlikumu loģikai.
Salīdzinot ar 2010. gada marta
priekšlikumu, veikti šādi grozījumi: tiek palielināts
elastības instrumenta un ārkārtas palīdzības rezerves
apjoms, tiek samazināts Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
fonda apjoms, pēc attiecīgu noteikumu ieviešanas Finanšu regulā
tiks ieviesta iespēja izmantot ārkārtas palīdzības
rezerves ietvaros pieejamās ikgadējās summas neizmantoto
daļu līdz n + 1 gadam un tiek paplašināta šī
instrumenta darbības joma, aptverot situācijas, kad pastāv
īpašs spiediens, kuru rada migrācijas plūsmas pie ES
ārējām robežām, šāda iespēja attiecībā
uz elastības instrumentu tiek pagarināta no n + 2 gada
līdz n + 3 gadam, tiek dzēsts noteikums, kas ierobežo
summas, kas gadā pieejamas saskaņā ar Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fondu, tā ka ir pieejamas tikai
summas par pēdējiem diviem gadiem, kas nav tikušas izmantotas un uz
kurām neattiecas saistības, un tiek paplašināta šī
instrumenta darbības joma, palīdzot arī mazināt sekas,
kādas globalizācija ir radījusi zemniekiem. Visas summa
izteiktas 2011. gada cenās, lai tās atbilstu
vispārējai finanšu shēmas sniegšanas formai. Izmantošanas
procedūras ir vienkāršotas salīdzinājumā ar
pašreizējo praksi.
Izteikts priekšlikums lauksaimniecības
nozarē izveidot jaunu īpašu rezervi krīzes situācijām.
Sīkāki noteikumi attiecībā uz atbilstību
palīdzības saņemšanai šīs rezerves ietvaros noteikti
īpašā tiesību aktā. IIA nosaka rezerves apjomu un
izmantošanas noteikumus.
Tiek ieteikts jauns instruments, kas nav
iekļauts finanšu shēmā — „rezerve ārkārtas
gadījumiem”. Formulējums pēc būtības atbilst
noteikumiem, kurus Padomes pieņēma savā 2011. gada
18. janvāra nostājā par 2010. gada marta
priekšlikumiem. Tomēr rezerves ārkārtas gadījumiem
nodalīšana atbilst 2010. gada marta priekšlikumu loģikai,
t. i., saglabāt IIA visus noteikumus, kuri attiecas uz
īpašiem instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmā.
II daļa. Iestāžu
sadarbības uzlabošana budžeta procedūras laikā
A. Iestāžu sadarbības
procedūra
Noteikumi par iestāžu sadarbību
budžeta procedūras laikā tika ievērojami grozīti
salīdzinājumā ar pašreizējiem noteikumiem, lai
nodrošinātu atbilstību jaunajai budžeta procedūrai, kas ieviesta
ar Līgumu. Visi noteikumi iekļauti IIA pielikumā, kā
ieteikts 2010. gada martā.
Pielikumā iekļautie noteikumi
atbilst 2010. gada marta priekšlikumam, bet tajos iekļauti
grozījumi, par kuriem vienošanās tika panākta pēc
iestāžu deklarācijas.
B. Finanšu noteikumu iekļaušana
leģislatīvajos aktos
Tiek saglabāti pašreizējā IIA
un attiecīgi 2010. gada marta priekšlikuma noteikumi. Iespēja
novirzīties no tiesību aktos noteiktajām summām
palielināta no 5 % līdz 10 %, lai palielinātu
elastību kategoriju ietvaros. Šis noteikums neattiecas uz summām, kas
piešķirtas dalībvalstīm uz visu finanšu regulas laiku, un DFS
regulas 13. pantā noteiktajiem apjomīgajiem projektiem.
C. Izdevumi saistībā ar
nolīgumiem zivsaimniecības nozarē
Tiek ierosināts pašreizējā IIA
noteikumus par izdevumiem saistībā ar nolīgumiem
zivsaimniecības nozarē saskaņot ar jaunajiem budžeta
noteikumiem. Ierosinātā formulējuma maiņa atspoguļo
tās pašreizējā teksta daļas, kuras joprojām ir
būtiskas, un tās ir saistītas vienīgi ar labu
sadarbību un iestāžu informēšanu par norisēm. Noteikumi
atbilst 2010. gada marta priekšlikumam, un nebija nepieciešams veikt
grozījumus.
D. Kopējās ārpolitikas un
drošības politikas finansēšana
Noteikumi atbilst 2010. gada marta
priekšlikumam, un nebija nepieciešams veikt grozījumus.
E. Iestāžu iesaistīšanās
Eiropas Attīstības fonda pārvaldībā
Lai uzlabotu Parlamenta uzraudzību
attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu (EAF) un
tuvinātu to noteikumiem par attīstības sadarbību, ko
finansē no ES budžeta, tiek ieteikts ieviest jaunu noteikumu par dialogu ar
Eiropas Parlamentu saistībā ar programmas dokumentiem, ko
finansē Eiropas Attīstības fonds.
F.
Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
saistībā ar administratīviem izdevumiem
Tiek ieviests
jauns punkts, kura mērķis ir pārliecināties, ka
iestādes piekrīt katru gadu agrīnā budžeta procedūras
posmā (laiks noteikts pielikumā) sadalīt savā starpā
administratīvos izdevumus: ikgadējās atšķirības
iestāžu administratīvo izdevumu līmeņos arī rāda,
kā budžetu iespējami ietekmē Civildienesta noteikumu
grozījumi un darbinieku skaita pakāpeniska samazināšana par 5 %
laikposmā no 2013. līdz 2018. gadam visās iestādēs,
struktūrās un aģentūrās.
III daļa. ES līdzekļu
pareiza finanšu pārvaldība
Šajā daļā atveidots
2010. gada marta priekšlikuma teksts par finanšu plānojumu (veicot
dažas korekcijas, lai tekstu tuvinātu pašreizējai praksei),
aģentūrām un Eiropas skolām (piebilstot, ka
jāievēro tādi paši noteikumi kā jaunas aģentūras
izveidošanas gadījumā, grozot attiecīgo tiesību aktu vai
mainot aģentūras uzdevumus, un norādes par informāciju, kas
jāietver ietekmes novērtējumā, kurš Komisijai jāveic
pirms priekšlikuma par jaunas aģentūras vai jaunas Eiropas skolas
izveidi).
Iedaļa par jauniem vai inovatīviem
finanšu instrumentiem vairs nav nepieciešama, jo Finanšu regulā tiks
iekļauta jauna sadaļa, kura pilnībā būs veltīta
finanšu instrumentiem un sīki izstrādātiem noteikumiem
pārskatu sniegšanai par šādiem instrumentiem.
2011/0177 (APP)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu
un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo
īpaši tā 106.a pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[7],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
piekrišanu[8],
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
rīkojoties saskaņā ar
īpašo likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Šajā regulā nosakot saistību
apropriāciju gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un
gada maksimālo apjomu maksājumu apropriācijām,
jāņem vērā [Padomes Lēmumā XXXX/XX/ES, Euratom]
noteiktais saistību un pašu resursu maksimālais apjoms.
(2)
Ņemot vērā nepieciešamību
panākt noteiktu paredzamību, sagatavojot un īstenojot
vidēja termiņa ieguldījumus, finanšu shēmas noteiktais
ilgums ir septiņi gadi, tas sākas 2014. gada 1. janvārī,
un termiņa vidū tiek novērtēta finanšu shēmas
īstenošana. Novērtējuma rezultāti tiek ņemti
vērā finanšu shēmas pēdējo triju gadu laikā.
(3)
Lai Eiropas Savienība varētu
reaģēt uz īpašiem neparedzētiem apstākļiem vai
atļaut finansēt skaidri definētus izdevumus, ko nevar
finansēt maksimālā apjoma ietvaros, kas pieejams vienai vai
vairākām izdevumu kategorijām, kā noteikts finanšu
shēmā, ir vajadzīgi īpaši instrumenti —
ārkārtas palīdzības rezerve, Eiropas Savienības
Solidaritātes fonds, elastības instruments, Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonds, rezerve krīzes
situācijām lauksaimniecības nozarē un rezerve
ārkārtas gadījumiem. Tādēļ gadījumos, kad
nepieciešams izmantot īpašus instrumentus, ir nepieciešami īpaši
noteikumi, kuri nodrošina iespēju uzņemties budžeta saistību
apropriācijas, kas pārsniedz finanšu shēmā noteikto
maksimālo apjomu.
(4)
Ja ES budžeta garantijas jāizmanto
attiecībā uz aizdevumiem, kuri izsniegti saskaņā ar
maksājumu bilances mehānismu un Eiropas finanšu stabilizācijas
mehānismu, kā noteikts Padomes 2002. gada 18. februāra
Regulā (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa
finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz
dalībvalstu maksājumu bilancēm[9],
un Padomes 2010. gada 11. maija Regulā (ES)
Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas
mehānismu[10],
jāizmanto tāda nepieciešamā summa, kas pārsniedz finanšu
shēmā noteikto saistību un maksājumu apropriāciju
maksimālo apjomu, tanī pašā laikā ievērojot pašu
resursu maksimālo apjomu.
(5)
Finanšu shēma jānosaka 2011. gada
cenās. Tāpat arī jāparedz noteikumi finanšu shēmas
tehniskām korekcijām, lai pārrēķinātu
maksimālo apjomu un pieejamās rezerves.
(6)
Finanšu shēmā nav jāņem
vērā budžeta posteņi, kurus finansē no piešķirtajiem
ieņēmumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
Nr. [xxx/201x] par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas
Savienības gada budžetam[11],
nozīmē.
(7)
Jāparedz noteikumi citām
situācijām, kad varētu būt vajadzīga finanšu
shēmas korekcija. Šīs korekcijas var būt saistītas ar
budžeta izpildi, pārmērīgu valsts budžeta deficītu,
līgumu pārskatīšanu, paplašināšanos vai tādu jaunu
noteikumu novilcinātu pieņemšanu, kuri regulē noteiktas
politikas jomas.
(8)
Kohēzijai izaugsmei un
nodarbinātībai paredzētā finansējuma sadale pa
valstīm tiek noteikta, balstoties uz aplēsēm par iekšzemes kopproduktu
(turpmāk "IKP") 2011. gada pavasarī. Ņemot
vērā prognožu nedrošību un ietekmi uz aptvertajām
dalībvalstīm, jāveic vidusposma novērtējums
nolūkā salīdzināt prognozēto un faktisko IKP un
tā ietekmi uz finansējumu. Ja IKP 2014.-2016. gadam atšķirsies
par vairāk nekā +/- 5 % no 2011. gadā izmantotās
prognozes, finansējumā attiecīgajām dalībvalstīm
2018.-2020. gadam jāveic korekcijas. Jāievieš
noteikumi attiecībā uz šo korekciju.
(9)
Var rasties nepieciešamība
pārskatīt finanšu shēmu, ja izveidojas neparedzēti
apstākļi, kurus nevar atrisināt finanšu shēmā
noteiktā maksimālā apjoma ietvaros.Tādēļ
šādos gadījumos jānodrošina iespēja pārskatīt
finanšu shēmu.
(10)
Jāparedz vispārīgi noteikumi par
iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā.
(11)
Lai veicinātu budžeta procedūras
netraucētu norisi, jāparedz pamatnoteikumi kopējās
ārpolitikas un drošības politikas izdevumu iekļaušanai
budžetā un jānorāda kopējā summa laikposmam, uz kuru
attiecas finanšu shēma.
(12)
Sīki izstrādāti noteikumi par
iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā un
kopējās ārpolitikas un drošības politikas izdevumu
iekļaušanu budžetā ir paredzēti 201x. gada [..]
Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju
par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu
pārvaldību[12].
(13)
Nepieciešami arī īpaši noteikumi
attiecībā uz apjomīgiem infrastruktūras projektiem, kuru
periods pārsniedz finanšu shēmas darbības laiku. Jānosaka
maksimālais apjoms iemaksām šādos projektos no ES budžeta.
Šādi lūgumi nedrīkst ietekmēt citus projektus, kuri tiek
finansēti no ES budžeta.
(14)
Komisijai līdz 2018. gada
1. janvārim jāiesniedz priekšlikums jaunai daudzgadu finanšu
shēmai, lai iestādes to varētu pieņemt pietiekami
savlaicīgi, pirms stājas spējā nākamā finanšu
shēma. Ja līdz šajā regulā paredzētās finanšu
shēmas termiņa beigām netiek pieņemta jaunā
shēma, jāturpina piemērot šajā regulā noteikto
shēmu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Daudzgadu finanšu shēma
Daudzgadu finanšu shēma laikposmam no
2014. līdz 2020. gadam (turpmāk „finanšu shēma”) ir
izklāstīta pielikumā.
2. pants
Finanšu shēmas maksimālā apjoma ievērošana
1.
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija katras
budžeta procedūras un katra gada budžeta izpildes laikā ievēro
finanšu shēmā noteikto gada maksimālo izdevumu apjomu.
2.
Gadījumos, kad atbilstoši Padomes Regulai (EK)
Nr. 2012/2002[13],
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1927/2006[14],
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai Nr. xxxx/201x[15] un
201x. gada Iestāžu nolīgumam par sadarbību
budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (turpmāk
„iestāžu nolīgums”) ir nepieciešams izmantot
ārkārtas palīdzības rezerves, Eiropas Savienības
Solidaritātes fonda, elastības instrumenta, Eiropas
Globalizācijas pielāgošanās fonda, rezerves krīzes
situācijām lauksaimniecības nozarē un rezerves
ārkārtas gadījumiem līdzekļus, saistību
apropriācijas var iekļaut budžetā, pārsniedzot finanšu
shēmā noteikto attiecīgo izdevumu kategoriju maksimālo
apjomu.
3.
Ja jāizmanto garantija attiecībā uz
aizdevumu, kuru sedz ES budžets atbilstīgi Regulai (EK)
Nr. 332/2002 vai Regulai (ES) Nr. 407/2010, šādas
garantijas apjoms pārsniedz finanšu shēmā noteikto
maksimālo apjomu.
3. pants
Pašu resursu maksimālā apjoma ievērošana
1.           Nevienā gadā, uz ko
attiecas finanšu shēma, vajadzīgā maksājumu
apropriāciju kopsumma — pēc ikgadējās korekcijas un
ņemot vērā jebkādas citas korekcijas vai
pārskatīšanas, kā arī 2. panta 2. un 3. punkta
piemērošanu —, nedrīkst radīt vajadzību pēc pašu
resursiem, kas pārsniedz pašu resursu maksimālo apjomu, kurš noteikts
[Lēmumā XXXX/XX/ES, Euratom].
2.           Vajadzības gadījumā
finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu samazina, lai
nodrošinātu pašu resursu maksimālā apjoma, kas noteikts
saskaņā ar [Lēmumu XXXX/XX/ES, Euratom].
4. pants
Tehniskas korekcijas
1.           Katru gadu pirms budžeta
procedūras n + 1 gadam Komisija finanšu shēmā
veic šādas tehniskas korekcijas:
a)      maksimālā apjoma un
saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju kopsummu
pārvērtēšanu n + 1 gada cenās;
b)      aprēķinus par rezervi, kas
pieejama līdz pašu resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts [Lēmumā XXXX/XX/ES,
Euratom];
c)      aprēķinu par rezerves
ārkārtas gadījumiem absolūto summu, kas noteikta
Iestāžu nolīguma 15. pantā.
2.           Komisija veiks
1. punktā minētās tehniskās korekcijas, pamatojoties
uz fiksētu deflatoru 2 % apmērā gadā.
3.           Šā panta
1. punktā minēto tehnisko korekciju iznākumu un to
pamatā esošās ekonomikas prognozes Komisija paziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei.
4.           Attiecībā uz
attiecīgo gadu nevar veikt turpmākas tehniskas korekcijas ne
attiecīgajā gadā, ne arī ex-post korekcijas
turpmākajos gados.
5. pants
Kohēzijas politikas finansējuma korekcijas
1.
Ja tiek konstatēts, ka kādas
dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP)
2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/- 5 % ir
novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts
2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas
politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam,
Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu
koriģē summas, kuras attiecīgajai dalībvalstij
piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.
2.
1. punktā minēto korekciju
kopējā neto ietekme — pozitīva vai
negatīva — nedrīkst pārsniegt
EUR 3 miljardus.
3.
Vajadzīgās korekcijas sadala
vienādās proporcijās laikposmā no 2018. līdz
2020. gadam, un tiek attiecīgi izmainīts finanšu shēmas
atbilstošais maksimālais apjoms.
6. pants
Korekcijas saistībā ar īstenošanu
Informējot Eiropas Parlamentu un Padomi
par finanšu shēmā veikto tehnisko korekciju iznākumu, Komisija,
ņemot vērā īstenošanu, iesniedz priekšlikumus par
korekcijām attiecībā uz maksājumu apropriāciju
kopsummu, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu
sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību
apropriācijām. Lēmumu par minētajiem priekšlikumiem
pieņem līdz n gada 1. maijam.
7. pants
Struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda
lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda
koriģēšana
1.
Ja pēc 2014. gada 1. janvāra
tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas attiecībā uz struktūrfondu,
Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku
attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda darbību, finanšu
shēmu koriģē, lai 2014. gadā neizmantotās
piešķirtās summas tiktu pārnestas uz turpmākiem gadiem,
pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu.
2.
Korekcijas, kas attiecas uz 2014. gadā
neizmantoto piešķirto summu pārnešanu, jāpieņem līdz
2015. gada 1. maijam.
8. pants
Korekcijas saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta
deficītu
Ja saistībā ar
pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas
procedūru tiek izbeigta budžeta saistību apturēšana
attiecībā uz Kohēzijas fondu, Padome saskaņā ar
Līgumu un attiecīgo pamataktu lemj par apturēto saistību
pārnešanu uz turpmākajiem gadiem. N gada apturētās
saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc
n + 2 gada.
9. pants
Finanšu shēmas pārskatīšana
1.
Neparedzētu apstākļu
gadījumā finanšu shēmu var pārskatīt atbilstoši pašu
resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts [Lēmumā XXXX/XX/ES, Euratom].
2.
Veicot finanšu shēmas pārskatīšanu
atbilstīgi 1. punktam, ņem vērā, kādā
apjomā izdevumi pārdalāmi starp programmām, kas
iekļautas izdevumu kategorijās, uz kurām attiecas pārskatīšana,
izdarot īpašu atsauci uz apropriāciju jebkuru paredzamu nepietiekamu
izmantošanu. Mērķis ir pēc iespējas panākt, lai
neviena nozīmīga summa — gan absolūtā izteiksmē,
gan procentos no jaunajiem plānotajiem izdevumiem — nepārsniegtu
izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu.
3.
Veicot finanšu shēmas pārskatīšanu
atbilstīgi 1. punktam, ņem vērā, kādā
apjomā vienas izdevumu kategorijas maksimālā apjoma
palielinājumu var izlīdzināt ar kādas citas izdevumu
kategorijas maksimālā apjoma samazinājumu.
4.
Veicot finanšu shēmas pārskatīšanu
atbilstīgi 1. punktam, tiek saglabāta atbilstīga
attiecība starp saistībām un maksājumiem.
5.
Veikt šī dokumenta 3. panta
2. punktā, 6., 7., 8., 10., 11 un 16. pantā
minētās korekcijas arī nozīmē veikt finanšu
shēmas pārskatīšanu.
10. pants
Finanšu shēmas koriģēšana, ja tiek pārskatīti
Līgumi
Ja finanšu shēmas darbības
laikā tiek pārskatīti Līgumi un to pārskatīšana
ietekmē budžetu, attiecīgi veic nepieciešamās korekcijas finanšu
shēmā.
11. pants
Finanšu shēmas koriģēšana saistībā ar
paplašināšanos un Kipras apvienošanos
Ja finanšu shēmas darbības
periodā ES tiek uzņemtas jaunas dalībvalstis, finanšu shēmu
koriģē, ņemot vērā nepieciešamos izdevumus
saistībā ar paplašināšanās sarunu iznākumu.
Ja finanšu shēmas darbības
periodā notiek Kipras apvienošanās, finanšu shēmu
koriģē, ņemot vērā ņemot vērā Kipras
konflikta vispārēju risinājumu un ar apvienošanos saistīto
vajadzību pēc papildu finansējuma.
12. pants
Iestāžu sadarbība budžeta procedūras laikā
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija
(turpmāk „iestādes”) veic visus pasākumus, lai sekmētu
ikgadējās budžeta procedūras norisi.
Iestādes godprātīgi sadarbojas
visā procedūras laikā, lai saskaņotu savu nostāju.
Iestādes sadarbojas, izmantojot atbilstošus savstarpējos kontaktus,
lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visos procedūras posmos
sasniegto konverģences līmeni.
Iestādes pēc iespējas
ciešāk saskaņo savus darba grafikus, lai process noritētu
saskaņoti un vienoti, nodrošinot budžeta pieņemšanu
galīgajā variantā.
Trīspusējas sanāksmes var
sasaukt visos procedūras posmos un dažādos pārstāvības
līmeņos atkarībā no paredzamās apspriešanas rakstura.
Visas iestādes saskaņā ar savu reglamentu norīko katras sanāksmes
dalībniekus, nosaka to sarunu pilnvaras un savlaicīgi informē
parējās iestādes par sanāksmju organizēšanu.
13. pants
Kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšana
Kopējās ārpolitikas un
drošības politikas (turpmāk „KĀDP”) uzturēšanas izdevumu
kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā
KĀDP. Šī summa aptver faktiskās paredzamās vajadzības,
kas izvērtētas, izstrādājot budžeta projektu, pamatojoties
uz prognozēm, ko katru gadu sagatavo Savienības Augstais
pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos,
un pietiekamu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervei
līdzekļus nevar piešķirt.
14. pants
Iemaksas apjomīgu projektu finansēšanai
Laikposmā no 2014. līdz
2020. gadam no ES budžeta pieejamā maksimālā summa Eiropas
navigācijas satelītu programmām (EGNOS un Galileo)
ir EUR 7000 miljoni 2011. gada cenās.
15. pants
Vidēja termiņa novērtējums par
finanšu shēmas īstenošanu
Komisija 2016. gadā iesniedz
novērtējumu par finanšu shēmas īstenošanu, kam
nepieciešamības gadījumā pievieno attiecīgus priekšlikumus.
16. pants
Pāreja uz nākamo finanšu shēmu
Komisija līdz 2018. gada
1. janvārim iesniedz priekšlikumu par jaunu daudzgadu finanšu
shēmu.
Ja līdz 2020. gada 31. decembrim Padome
nepieņem regulu, ar kuru tiek noteikta jauna daudzgadu finanšu shēma,
maksimālo apjomu un citus noteikumus, kuri atbilst finanšu shēmas
pēdējam darbības gadam, turpina piemērot, līdz tiek
pieņemta regula, ar kuru tiek noteikta jauna finanšu shēma. Ja pēc 2020. gada Eiropas Savienībai pievienojas
jaunas dalībvalstis, pagarināto finanšu shēmu vajadzības
gadījumā koriģē, ņemot vērā
pievienošanās sarunu iznākumu.
17. pants
Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
[..],
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs

PIELIKUMS
Daudzgadu
finanšu shēmas tabula
[1]               Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu
un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1988. gada
29. jūnijā noslēgts starp Parlamentu, Padomi un Komisiju
(OV L 185, 15.7.1988., 33. lpp.).
[2]               Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada
17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un
pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006.,
1. lpp.).
[3]               COM(2010) 72 un
COM(2010) 73
[4]               COM(2011) 500, 29.6.2011.
[5]               COM(2010) 185 galīgā
redakcija, 27.4.2010., 2. nodaļa (4.–13. lpp.).
[6]               COM(2010) 700 galīgā redakcija,
19.10.2010., īpaši 4.5.–4.7. iedaļa (23.–25. lpp.).
[7]               OV C , , .. lpp.
[8]               OV C , ,.. lpp.
[9]               OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.
[10]             OV L 118, 12.5.2010.,
1. lpp.
[11]             OV L . .
[12]             OV C …
[13]             OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.
[14]             OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.
[15]             OV L, .. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0012

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas Savienības finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)  /* COM/2010/0012 galīgā redakcija - COD 2010/0004 */

	Briselē, 5.2.2010COM(2010)12 galīgā redakcija2010/0004 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas Savienības finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiEiropas Savienība ir veikusi finanšu iemaksas Starptautiskajā Īrijas fondā (SĪF) kopš 1989. gada. Fondam 2005.–2006. gadā no Kopienas budžeta ik gadu iedalīti 15 miljoni euro saskaņā ar Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 177/2005 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā[1]. Regulas piemērošanas termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī, un to aizstāja ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1968/2006 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)[2]. Tāpat kā visas iepriekšējās regulas šo regulu pieņēma, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu.Eiropas Parlaments uzskatīja, ka regulu vajadzēja pieņemt saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 159. panta trešo daļu (tagad Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pants) un Eiropas Kopienu Tiesā ierosināja regulas anulēšanu[3]. Tiesa spriedumu izteica 2009. gada 3. septembrī, nospriežot, ka gan 159. panta trešā daļa, gan 308. pants ir jāizmanto kā juridiskais pamats un tāpēc anulēja Padomes Regulu (EK) Nr. 1968/2006 un pieprasīja, lai iestādes pieņemtu aizstājošu regulu, izmantojot divkāršu juridisku pamatu.Atbilstoši Tiesas spriedumam Eiropas Komisija iesniedz jaunu regulas priekšlikumu.Salīdzinājumā ar anulēto regulu jaunās regulas priekšlikumā apsvērumos iekļauts divkāršais juridiskais pamats. Visi panti saglabāti tādi paši, savukārt 12. pantā paredzēta retrospektīva 6. panta piemērošana, jo anulētajā regulā minētajā pantā bija paredzēts, ka slēgšanas stratēģija Komisijai jāiesniedz līdz 2008. gada jūnijam. Attiecīgā slēgšanas stratēģija Komisijai patiesi tika iesniegta, un Komisija to apstiprināja.-  Vispārīgais kontekstsStarptautisko Īrijas fondu (SĪF) dibināja 1986. gadā, lai veicinātu Lielbritānijas un Īrijas 1985. gada 15. novembra nolīguma 10. panta a) apakšpunkta īstenošanu, kurā noteikts, ka “abas valdības sadarbosies, lai veicinātu ekonomikas un sociālo izaugsmi abu Īrijas daļu tajos reģionos, kas visvairāk cietuši no pēdējo gadu nestabilitātes sekām, un apsvērs iespēju šīm darbībām nodrošināt starptautisku atbalstu.”SĪF mērķi ir “veicināt ekonomikas un sociālo progresu un nacionālistu un unionistu kontaktus, dialogu un saskaņu visā Īrijā”[4].Pēc Amerikas Savienoto Valstu un citu valstu sākotnējām iemaksām Eiropas Savienība atzina, ka SĪF mērķi atbilst tās mērķiem, un nolēma sniegt iniciatīvai praktisku atbalstu un 1989. gadā sāka veikt iemaksas. ES finansējums veidoja aptuveni 58 % no 2008. gada iemaksām Fondā un 40 % no līdz šim veiktajiem kopējiem ieguldījumiem. Komisiju visās SĪF valdes sēdēs kopš 1989. gada sākuma pārstāv novērotājs.Gadu gaitā politiskā situācija reģionā ir veidojusies šādi: 1994. gadā galvenās paramilitārās grupas paziņoja par pamieru, bet 1998. gada aprīļa Belfāstas (“Lielās piektdienas”) vienošanās bija politiskais pamats miera procesam, kas ietvēra varas nodošanu Ziemeļīrijas Asamblejai un Izpildkomitejai, kuras tika izveidotas 1999. gada beigās. Tomēr vēl joprojām vērojams liels ar drošību saistītu starpgadījumu līmenis ar pieaugošu reliģisku motivāciju un galveno kopienu psiholoģisku un fizisku nošķirtību. Pat ja ir konstatēts būtisks progress pēdējo desmit gadu laikā, tas, ka decentralizācija tika pārtraukta četras reizes, liecina par apdraudējumiem un nedrošību reģiona miera procesā.Šādos apstākļos ekonomiskā un sociālā izaugsme miera atbalstam un samierināšanai viszemākajā līmenī ir ilgtermiņa process.Starptautiskais fonds atzina, ka nevar saglabāt pašreizējo starptautiskā atbalsta līmeni, nenorādot sīkāku informāciju, un nolēma neprasīt finanšu iemaksas no naudas devējiem pēc 2010. gada. Fonds 2005. gadā veica struktūru un prioritāšu pārskatīšanu, lai no jauna definētu uzdevumu, ņemot vērā jauno situāciju, un pieņēma stratēģisku pamatu, ko fonds izmantoja darba vadīšanai pēdējā darbības posmā. Šīs stratēģijas nosaukums ir “Kopīgā telpa” ( Sharing this Space ), un tā ir pasākumu stratēģija 2006.–2010. gadā. Šā perioda laikā Fonds pievērš uzmanību apgabaliem ar lielākajām vajadzībām un cenšas nodrošināt sava darba ilgtspēju ilgtermiņā.-  Visi spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāNeattiecas.-  Atbilstība politikai citās jomāsSĪF, viens no instrumentiem mērķa sasniegšanā, papildina rīcību, ko īsteno ar ES programmām mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežu teritorijās ( PEACE I 1995.–1999. gads, PEACE II 2000.–2004. gads un PEACE III 2007.–2013. gads).APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMA REZULTāTI-  ApspriešanāsNeattiecas.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaSaskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2005[5] anulētā regula bija izstrādāta, balstoties uz budžeta lēmējiestādei iesniegto ziņojumu[6], kurā izvērtēti SĪF pasākumi un kas bija pievienots regulai. Ziņojumā izvērtēta Fonda darbība, izmantojot Komisijas speciālās zināšanas, lai analizētu informāciju un datus, kas savākti-  nepārtrauktā Fonda pārraudzībā, kuru veic Komisija,-  projektu apmeklējumos un pārbaudēs, ko Komisija veikusi SĪF valdes sēžu laikā;-  Fonda pārvaldībā un projektos,-  no Fonda izstrādātajiem ziņojumiem un pētījumiem.Ziņojumā atzīts, ka SĪF veic ļoti vērtīgus un pozitīvus pasākumus, kas kalpo miera atbalstam un samierināšanai reģionā un tādējādi Fonda mērķu sasniegšanai. Ziņojumā secināts, ka“Komisija uzskata, ka pēc 2006. gada finansējums jāpiešķir, pamatojoties uz šajā ziņojumā minētajiem novērojumiem, ko varētu atspoguļot nākamajā Padomes regulā par EK iemaksām SĪF vai citā piemērotā Komisijas un SĪF sadarbības veidā”.-  Ietekmes novērtējumsŅemot vērā to, ka šī ir aizstājoša regula, kas paredzēta, lai izpildītu tiesas lēmumu attiecībā uz juridiskā pamata nomaiņu, un ņemot vērā to, ka netiek mainīts neviens regulas pants, tika uzskatīts, ka nav atbilstoši veikt ietekmes novērtējumu.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 175. un 352. panta 1. punkts-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais instruments ir regula, ar ko aizstāt saistībā ar Tiesas spriedumu anulēto regulu.IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikumā paredzēts veikt ES iemaksas EUR 15 milj. gadā SĪF četru gadu periodā no 2007. līdz 2010. gadam. Tāpēc ierosinātais jaunais periods beigsies 2010. gadā, kas sakritīs ar pēdējo gadu, kad fondam vajadzēs naudas devēju finanšu iemaksas.2010/0004 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas Savienības finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. pantu un 352. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[7],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [9],pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar Līguma 294. un 352. panta 1. punktā noteiktajām procedūrām,tā kā:(1) Starptautiskais Īrijas fonds (turpmāk tekstā – “Fonds”) dibināts 1986. gadā saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (turpmāk tekstā – “Nolīgums”), lai sekmētu ekonomisko un sociālo izaugsmi un veicinātu kontaktus, dialogu un samierināšanu starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā, īstenojot vienu no Lielbritānijas un Īrijas 1985. gada 15. novembra vienošanās mērķiem.(2) Eiropas Savienība, atzīstot, ka Fonda mērķi atspoguļo pašas izvirzītos mērķus, ir veikusi finanšu iemaksas Fondā kopš 1989. gada. Fondam 2005.–2006. gadā no Kopienas budžeta ik gadu iedalīti 15 miljoni euro saskaņā ar Padomes 2005. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 177/2005 par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā[10]. Minētās regulas piemērošanas termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī.(3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu veiktie novērtējumi apstiprinājuši vajadzību atbalstīt Fonda darbību arī turpmāk, turpinot stiprināt mērķu sinerģiju un koordināciju ar struktūrfondu intervences pasākumiem, jo sevišķi ar Īpašo programmu mieram un saskaņai Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās (turpmāk tekstā – “programma PEACE ”), kas izveidota saskaņā ar Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem[11].(4) Miera process Ziemeļīrijā liek turpināt Eiropas Savienības atbalstu Fondam arī pēc 2006. gada 31. decembra. Atzīstot īpašos pasākumus miera procesam Ziemeļīrijā, programmai PEACE piešķirts papildu atbalsts no struktūrfondiem laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam saskaņā ar II pielikuma 22. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999[12].(5) Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Briselē aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai turpinātu Kopienas atbalstu Fondam, sākoties būtiskajam Fonda pēdējam darba posmam, kas ilgs līdz 2010. gadam.(6) Šīs regulas galvenais mērķis ir atbalstīt mieru un samierināšanos, veicot plašākus pasākumus nekā pasākumi, uz kuriem attiecas struktūrfondi, un kuri sniedzas ārpus Eiropas Savienības ekonomikas un sociālās kohēzijas politikas darbības jomas.(7) Eiropas Savienības ieguldījums Fondā jāizdara finanšu iemaksu veidā 2007., 2008., 2009. un, visbeidzot, arī 2010. gadā, kad Fonds beigs savu darbību.(8) Eiropas Savienības ieguldījumu sadalē Fondam priekšroka jādod pārrobežu un starpkopienu projektiem, tādējādi papildinot darbības, kas finansētas no programmas PEACE laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam.(9) Saskaņā ar Nolīgumu visi Fonda finanšu iemaksu sniedzēji kā novērotāji piedalās Starptautiskā Īrijas fonda valdes sanāksmēs.(10) Ir būtiski nodrošināt pienācīgu koordināciju starp Fonda darbībām un tām darbībām, ko finansē Līguma 175. pantā paredzētie struktūrfondi un it īpaši programma PEACE .(11) Neskarot Līgumā noteiktās budžeta lēmējiestādes pilnvaras, šajā regulā visam programmas darbības laikam ir jāiekļauj bāzes finansējums Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[13] 38. punkta nozīmē.(12) Eiropas Savienības ieguldījums Fondā 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam ir EUR 15 milj., izsakot pašreizējā vērtībā.(13) Fonda stratēģija, kas uzsākta tā darbības pēdējam posmam (2006.−2010. gads) un ir nosaukta “Kopīgā telpa”, ir vērsta uz četrām galvenajām jomām: samierināšanās pamatu izveide, lai to īstenotu kopienās, kas ir visvairāk marģinalizētas, saziņas izveide starp nošķirtajām kopienām, virzība uz integrētāku sabiedrību un mantojuma atstāšana. Tādējādi Fonda un šīs regulas galvenais mērķis ir sekmēt kopienu samierināšanos.(14) Eiropas Savienības atbalsts palīdzēs stiprināt dalībvalstu un to tautu solidaritāti.(15) Fonda palīdzība būtu jāuzskata par efektīvu tikai tad, ja tā rada ilgtspējīgus ekonomiskus un sociālus uzlabojumus un ja to neizmanto citu valsts vai privātā sektora izdevumu vietā.(16) Ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1968/2006 par Kopienas Finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)[14] tika izveidots bāzes finansējums, lai veiktu iemaksas no 2007. līdz 2010. gadam.(17) Eiropas Kopienu Tiesa 2009. gada 3. septembra spriedumā Lietā C-166/07 ( Eiropas Parlaments v Padomi un Komisiju )[15] anulēja Regulu (EK) Nr. 1968/2006, jo tā bija pamatota tikai ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu, nolemjot, ka piemērots juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 159. panta trešā daļa un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pants. Tomēr tiesa arī nolēma, ka jāsaglabā Regulas (EK) Nr. 1968/2006 ietekme samērīgā periodā, līdz stāsies spēkā jaunā regula, kas pieņemta, izmantojot pienācīgu juridisko pamatu, un ka Regulas (EK) Nr. 1968/2006 anulēšana neietekmēs veiktos maksājumus vai saistības saskaņā ar minēto regulu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsBāzes finansējums, lai veiktu Kopienas iemaksas Starptautiskajā Īrijas fondā (turpmāk tekstā – “Fonds”) laikā no 2007. līdz 2010. gadam, ir EUR 60 milj.Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējiestāde, ievērojot finanšu shēmu.2. pa ntsFonds izmanto ieguldījumus saskaņā ar 1986. gada 18. septembra Nolīgumu par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (turpmāk tekstā – “Nolīgums”).Ieguldījuma sadalē Fonds priekšroku dod pārrobežu un starpkopienu projektiem, lai papildinātu darbības, ko finansē struktūrfondi, jo īpaši tās, ko programma PEACE īsteno Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās (turpmāk tekstā − “programma PEACE ”).Ieguldījumus izmanto, lai nodrošinātu ilgspējīgus saimnieciskus un sociālus uzlabojumus attiecīgajās teritorijās. Tās neizmanto citu, valsts vai privātā sektora, izdevumu vietā.3. pantsKomisija pārstāv Eiropas Savienību kā novērotāja Fonda valdes sanāksmēs.Fonda pārstāvis kā novērotājs piedalās programmas PEACE , kā arī attiecīgi citu struktūrfondu intervences pasākumu uzraudzības komiteju sanāksmēs.4. pantsKomisija sadarbībā ar Fonda valdi nosaka atbilstīgas procedūras, lai visos līmeņos veicinātu koordināciju starp Fondu un vadošajām iestādēm, un īstenotājām iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem struktūrfondu intervences pasākumiem, jo īpaši programmu PEACE .5. pantsKomisija sadarbībā ar Fonda valdi nosaka attiecīgu publicitātes un informēšanas kārtību, lai darītu zināmu Eiropas Savienības ieguldījumu Fonda finansētajos projektos.6. pantsFonds vēlākais līdz 2008. gada 30. jūnijam Komisijai iesniedz Fonda darbības slēgšanas stratēģiju, kura ietver:a) rīcības plānu ar plānotajiem maksājumiem un paredzēto darbības izbeigšanas datumu;b) atbrīvošanās no saistībām kārtību;c) pēc Fonda slēgšanas atlikušo summu un saņemto procentu izmantošanu.Turpmāki maksājumi Fondam būs atkarīgi no tā, vai Komisija piekritīs slēgšanas stratēģijai. Ja slēgšanas stratēģija nav iesniegta līdz 2008. gada 30. jūnijam, iemaksas Fondā jāpārtrauc, līdz stratēģija saņemta.7. pants1. Komisija pārvalda iemaksas.Ievērojot 2. punktu, gada ieguldījumu maksā pa daļām šādi:a) pirmo avansa maksājumu 40 % apjomā veic pēc tam, kad Komisija saņēmusi Fonda valdes priekšsēdētāja parakstītu apņemšanos, ka Fonds līdzekļu piešķiršanā ievēros šajā regulā paredzētos noteikumus;b) otru avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc sešiem mēnešiem;c) pēdējo maksājumu 20 % apjomā veic pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda gada darbības pārskatu un attiecīgā gada pārskatītu pārskatu.2. Pirms maksājuma daļas veikšanas Komisija izvērtē Fonda finansiālās vajadzības, ņemot vērā Fonda skaidras naudas bilanci katram maksājumam noteiktajā laikā. Ja Fonda finansiālo vajadzību novērtējumā, konstatē, ka nav pamatojuma veikt kādu no maksājumiem, attiecīgo maksājumu atliek. Komisija lēmumu pārskata, pamatojoties uz Fonda sniegto jauno informāciju, un atsāk maksājumus, tiklīdz tos atzīst par pamatotiem.8. pantsFonda finansējumu var piešķirt darbībām, kas saņem vai kam būtu jāsaņem struktūrfondu finanšu atbalsts saskaņā ar struktūrfondu intervences pasākumiem, tikai tad, ja šāda finanšu atbalsta summa, tai pieskaitot 40 % no Fonda finansējuma, nepārsniedz 75 % no attiecīgās darbības kopējām attaisnotajām izmaksām.9. pantsNoslēguma ziņojumu iesniedz Komisijai sešus mēnešus pirms stratēģijā paredzētā Fonda darbības izbeigšanas datuma, kura minēta 6. panta a) punkta pirmajā daļā, vai sešus mēnešus pēc pēdējā Eiropas Savienības maksājuma, ievērojot ātrāko no šiem datumiem, un ziņojumā ietver visu informāciju, kas ļautu Komisijai izvērtēt atbalsta īstenošanu un mērķu sasniegšanu.10. pantsPēdējā gada iemaksa jāveic atbilstīgi finansiālo vajadzību novērtējumam, kas minēts 7. panta 2. punktā, un ar nosacījumu, ka Fonds ievēro 6. pantā noteikto slēgšanas stratēģiju.11. pantsKompensē izdevumus, kas radušies līdz 2013. gada 31. decembrim.12. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regulas 6. pantu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šīs regulas spēkā esības termiņš beidzas 2010. gada 31. decembrī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […]  TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSPolitikas joma: REGIO Darbība: Citas reģionālās darbības |DARBīBAS NOSAUKUMS: EIROPAS SAVIENīBAS FINANšU IEMAKSAS STARPTAUTISKAJā ĪRIJAS FONDā (2007. − 2010. GADS) |1. BUDŽETA POZĪCIJAS UN NOSAUKUMI13.03.122. KOPĒJIE RĀDĪTĀJI2.1. Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): EUR 60 milj. saistībām2.2. Piemērošanas periods 2007.−2010. gads2.3. Izdevumu kopējā daudzgadu aplēse:a) Saistību apropriāciju/maksājumu apropriāciju grafiks (finansiāla intervence) ( sk. 6.1.1. punktu )miljonos EUR ( 3 zīmes aiz komata )Gads [n] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 un turpmākie gadi] | Kopā |Saistības | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksājumi | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |b) Tehniskās un administratīvās palīdzības un atbalsta izdevumi ( sk. 6.1.2. punktu )Saistības |Maksājumi |Starpsumma a+b |Saistības | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksājumi | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |c) Kopējā cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu finansiālā ietekme (sk. 7.2. un 7.3. punktu)Saistības/maksājumi | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |KOPĀ a+b+c |Saistības | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Maksājumi | 0,042 | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15 | 15 | 60,168 |2.4. Saderība ar finanšu plānojumu un finanšu plānuPriekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu2.5. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemPriekšlikumam nav finansiālas ietekmes (saistīts ar pasākuma īstenošanas tehniskiem aspektiem)3. BUDŽETA INFORMĀCIJAIzdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |Fakult. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | 1A |4. JURIDISKAIS PAMATSLīguma 352. panta 1. punkts un 175. pants5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Nepieciešamība pēc Eiropas Savienības finansējuma5.1.1. Sasniedzamie mērķiVeicināt kontaktus, dialogu un samierināšanos starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā un sekmēt abu kopienu ekonomisko un sociālo izaugsmi.5.1.2. Rīcības pamatojumsEiropas Savienība, atzīstot, ka Fonda mērķi atspoguļo pašas izvirzītos mērķus, ir veikusi finanšu iemaksas SĪF, lai kopš 1989. gada atbalstītu miera procesu. Līdz šim ES fondā iemaksājusi EUR 289 milj.Briseles 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē Eiropadome aicināja Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai turpinātu ES atbalstu Fondam, sākoties būtiskajam Fonda pēdējam darba posmam, kas ilgs līdz 2010. gadam, kas ir pēdējais gads, kad Fondam vajadzēs finanšu iemaksas no naudas devējiem.Fakts, ka ES vēl četrus gadus turpinās iemaksas līdz SĪF darbība beigsies, skaidri liecina par ES atbalstu mierīga noregulējuma procesam Ziemeļīrijā.5.2. Paredzētā darbība un budžeta atbalsta pasākumi-  Veicināt kontaktus, dialogu un samierināšanos starp nacionālistiem un unionistiem visā Īrijā un sekmēt abu kopienu ekonomisko un sociālo izaugsmi.-  Fonds darbojas galvenokārt Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas rajonos; tas ir paredzēts noteiktiem, trūcīgiem apgabaliem.-  Lai iepazītos ar sīku Fonda darbības analīzi, skatīt Komisijas ziņojumu COM(2006) 563, 2006. gada 12. oktobris.5.3. Izlietojuma metodesAr starptautiskām organizācijām kopēja vadībaŅemot vērā Fonda finansiālo vajadzību novērtējumu, gada iemaksu parasti izmaksā pa daļām šādā veidā: pirmo avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija saņēmusi Fonda valdes priekšsēdētāja parakstītu apņemšanos, ka Fonds līdzekļu piešķiršanā ievēros Padomes regulā paredzētos noteikumus; otro avansa maksājumu 40 % apmērā veic pēc sešiem mēnešiem vēlāk, un galīgo maksājumu 20 % apmērā veic pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda attiecīgā gada darbības pārskatu un revidētu finanšu pārskatu.6. FINANSIĀLĀ IETEKME6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu — (visā plānošanas periodā)6.1.1. Finansiāls atbalstsSaistības (miljonos EUR, 3 zīmes aiz komata)Dalījums | [n gads] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 un turpmākie gadi] | Kopā |Darbība Nr. 1 | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Darbība Nr. 2 |utt. |KOPĀ | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saistību apropriācijas)Neattiecas.6.2. Izmaksu aprēķins, sadalot pa B daļā paredzētajiem pasākumiem (visā plānošanas periodā)Neattiecas.7. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI7.1. Ietekme uz cilvēkresursiemAmata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus | Kopā | No darbības izrietošie uzdevumi |Pastāvīgo amata vietu skaits | Pagaidu amata vietu skaits |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Vajadzības gadījumā var pievienot uzdevumu pilnīgāku aprakstu. |Citi cilvēkresursi |Kopā | 0,3 | 0,3 |7.2. Kopējā finansiālā ietekme uz cilvēkresursiemCilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode* |Ierēdņi Pagaidu darbinieki | 32400 | 0,3 * €108000 |Citi cilvēkresursi (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā | 32400 |Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.7.3. Citi administratīvie izdevumi, kas izriet no darbībasBudžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Summa (EUR) | Aprēķina metode |Kopējais piešķīrums (sadaļa A7) A0701 — Komandējumi A07030 — Sanāksmes A07031 — Obligātās komitejas A07032 – Neobligātās komitejas A07040 — Konferences A0705 — Pētījumi un konsultēšanās Citi izdevumi (precizēt) | 8000 1600 | 800 EUR * 10 gadā (vidēji 5 divu dienu komandējumi) 800 EUR * 2 gadā |Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300) |Citi izdevumi – A daļa (precizēt) |Kopā | 9600 |Summas veido kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu laikā.I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I x II) | 42000€ 4 gadi 168000€ |8. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA8.1. Uzraudzības sistēmaKomisija uzrauga Fonda darbību ar pastāvīgu klātbūtni valdes sanāksmēs novērotāja statusā un saņēma SĪF padomdevēja komitejas sanāksmju dokumentus. Fonda darbību vairāk vai mazāk kontrolē Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas un kontroles dienesti. Par rezultātiem varēs spriest pēc SĪF apstiprināto projektu skaita un vērtības.SĪF katru gadu iesniedz Komisijai gada finanšu un darbības pārskatu, pret ko Komisijai nedrīkst būt iebildumi, lai maksājumi Fondam varētu turpināties. Turklāt maksājumus Fondam Komisija izvērtē arī saistībā ar Fonda finansiālajām vajadzībām, ņemot vērā Fonda skaidrās naudas bilanci katram maksājumam noteiktajā laikā.Tā kā Fonda darbība 2010. gadā beigsies, tam vēlākais līdz 2008. gada jūnijam jāiesniedz Komisijai stratēģija Fonda slēgšanai, un turpmāki maksājumi Fondā būs atkarīgi no tā, vai Komisija apstiprinās šo slēgšanas stratēģiju. Šo stratēģiju Komisija apstiprināja 2009. gada septembrī. Kā slēgšanas stratēģijas daļu fonds iesniegs visu vajadzīgo informāciju, kas ļaus Komisijai novērtēt atbalsta īstenošanu un to, kā tiek sasniegti mērķi.8.2. NovērtējumsLai iepazītos ar Fonda darbības izvērtējumu, skatīt Komisijas ziņojumu COM(2006) 563, 2006. gada 12. oktobris.9. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKomisija ir pārstāvēta Fonda valdē un pēdējais maksājums tiek veikts pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi un apstiprinājusi Fonda gada darbības pārskatu un attiecīgā gada revidēto finanšu pārskatu. Fonda darbību vairāk vai mazāk kontrolē Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta revīzijas un kontroles dienesti.[1] OV L 30, 3.2.2005., 1.–3. lpp.[2] OV L 409, 2006, 86. lpp.[3] Lieta C-166/07.[4] 1986. gada 18. septembra Nolīgums par Starptautisko Īrijas fondu, kas noslēgts starp Īrijas valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību (jaunākie grozījumi izdarīti 2000. gada 10. oktobrī); UK Treaty Series N°58 (1987) Cm 266 / Republic of Ireland N°1 (1986) Cmnd 9908 .[5] OV L 30, 3.2.2005., 1.–3. lpp.[6] COM(2006) 563, 12.10.2006.[7] OV C […][8] OV C […][9] OV C […][10] OV L 30, 3.2.2005., 1. lpp.[11] OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.[12] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.[13] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[14] OV L 409, 30.12.2006., 86. lpp.[15] Vēl nav publicēti.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0826

Priekšlikums Padomes regula ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 398/2004 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija ievedumiem, attiecina arī uz silīcija ievedumiem, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta izcelsme Korejas Republikā  /* COM/2006/0826 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.12.2006COM(2006)826 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 398/2004 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija ievedumiem, attiecina arī uz silīcija ievedumiem, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta izcelsme Korejas Republikā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  PRIEKŠLIKUMA SATURS1-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums ir par to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”) procedūrā, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija metāla, kas sūtīts no Korejas Republikas ievedumiem.120-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.139-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPriekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu.141-  Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2.  APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS3.  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmProcedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana229Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.230-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs novērtējamo nosacījumu uzskaitījums.4.  PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI305-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPadome ar Regulu (EK) Nr. 2200/90 Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija ievedumiem piemēroja galīgu antidempinga maksājumu. Drīz pēc tam Kopienas ražošanas nozare iesniedza sūdzību; Padome uz Komisijas veiktās izmeklēšanas pamata Regulā Nr. 1607/92 secināja, ka spēkā esošais antidempinga maksājums ir izlīdzināts, un Ķīnas TR silīcija ievedumiem piemēroja papildu maksājumu.Jāpiezīmē, ka divas antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas (Regula Nr. 2496/97 un Nr. 398/2004) apstiprināja galīgo antidempinga maksājuma likmi (49 %), kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai.Komisija 2006. gada 6. martā saņēma jaunu pieprasījumu izmeklēt varbūtējo antidempinga pasākumu apiešanu attiecībā uz Ķīnas izcelsmes silīcija ievedumiem, ko pārsūta caur Korejas Republiku.Izmeklēšanā atklāja, ka šādām izmaiņām tirdzniecības modelī nav pietiekama iemesla vai pamatojuma, izņemot antidempinga pasākumu noteikšanu, un ka spēkā esošo antidempinga pasākumu korektīvā ietekme tiek vājināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Attiecīgā ražojuma ievedumus aizstājuši ievērojami Ķīnas izcelsmes silīcija ievedumi no Korejas Republikas. Turklāt ir pietiekami daudz pierādījumu tam, ka ievedumu palielināšana ir veikta ar cenu, kas ir zemāka par nekaitīgo cenu, kuru noteica izmeklēšanā, kuras rezultāts bija spēkā esošie pasākumi, un ka tomēr ir noticis ievērojams dempings.Tādēļ tiek ierosināts spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija metāla ievedumiem, attiecināt uz tā paša no Korejas Republikas nosūtīta ražojuma ievedumiem.Notika apspriešanās ar dalībvalstīm, un vairākums atbalstīja šo priekšlikumu.Tiek ierosināts, lai Padome pieņem pielikumā iekļauto regulas priekšlikumu, kas pēc iespējas drīzāk jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī .310-  Juridiskais pamatsPadomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.329-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.331Lēmuma forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.332Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo valsts iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēle341Ierosinātais juridiskais instruments: regula.342Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.5.  IETEKME UZ BUDŽETU409Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 398/2004 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija ievedumiem, attiecina arī uz silīcija ievedumiem, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta izcelsme Korejas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”) , un jo īpaši tās 13. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2200/90[2] („sākotnējā izmeklēšana”) piemēroja galīgos antidempinga pasākumus kā fiksētu maksājumu par Kopienā importēta silīcija tonnu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā („Ķīna”).(2) Drīz pēc tam Kopienas ražošanas nozare iesniedza prasību; Padome Regulā Nr. 1607/92[3] secināja, ka Ķīnas eksportētāji ir izlīdzinājuši spēkā esošos antidempinga pasākumus, un Ķīnas izcelsmes silīcija ievedumiem noteica papildu maksājumu.(3) Kā termiņa beigu, tā termiņa starpposma pārskatīšanu uzsāka 1997. gadā; to pabeidza ar Regulu Nr. 2496/97[4]. Pārskatīšanas ietekmē pasākumi tika saglabāti, taču uzskatīja, ka atbilstošāk ir piemērot ad valorem maksājumu, nevis galīgo maksājumu. Maksājuma likme ir 49 % no attiecīgo ievedumu CIF cenas. Piemērojot likumu par zemāko maksājumu, šī likme atbilst kaitējuma starpībai.(4) Padome pēc termiņa beigu pārskatīšanas Regulā (EK) Nr. 398/2004[5] secināja, ka antidempinga maksājums ir jāsaglabā.2. Prasība(5) Komisija 2006. gada 6. martā saņēma prasību saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu izmeklēt iespējamo antidempinga pasākumu apiešanu, kuri piemēroti Ķīnas izcelsmes silīcija ievedumiem, ar KN kodu 2804 69 00 (ar silīcija saturu mazāku par 99,99 % no svara). Prasību iesniedza Euroalliages (Ferosakausējumu sadarbības komiteja) (še turpmāk „prasības iesniedzējs”) ražotāju vārdā, kas saražo lielāko daļu, proti, 100 %, no Kopienas silīcija produkcijas. Prasībā pieļauta iespējamība, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas izcelsmes silīcija ievedumiem tiek apieti, pārsūtot tos caur Korejas Republiku („Koreja”).(6) Prasībā tiek arī pieļauta iespējamība, ka šādām izmaiņām tirdzniecības modelī nav pietiekama iemesla vai pamatojuma, izņemot antidempinga pasākumu noteikšanu, un ka spēkā esošo antidempinga pasākumu korektīvā ietekme tiek vājināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Silīciju no Ķīnas, šķiet, bija aizvietojusi liela daļa silīcija ievedumu no Korejas. Turklāt trūka pierādījumu tam, ka šie ievedumi notika par cenām, kas zemākas par ražošanas izmaksām, un Kopienas ražošanas nozarei samērīgu peļņu, ko noteica izmeklēšanā, kā dēļ ieviesa spēkā esošos pasākumus.(7) Visbeidzot prasības iesniedzējs apgalvoja, ka no Korejas sūtītais silīcijs bija pārdots par dempinga cenām salīdzinājumā ar normālo vērtību, kas Ķīnas izcelsmes silīcijam bija noteikta iepriekš.3. Procedūras uzsākšana(8) Komisija apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami ticami pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 13. pantam, sāka izmeklēšanu ar Regulu (EK) Nr. 607/2006[6] („izmeklēšanas uzsākšanas regula”). Komisija atbilstoši pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam ar izmeklēšanas uzsākšanas regulu muitas iestādēm uzdeva reģistrēt no Korejas nosūtītus silīcija ievedumus neatkarīgi no tā, vai tiem ir vai nav deklarēta izcelsme Korejā.4. Izmeklēšana(9) Komisija oficiāli paziņoja Ķīnas un Korejas varas iestādēm, ražotājiem/eksportētājiem, zināmajiem iesaistītajiem importētājiem Kopienā un prasības iesniedzējiem Kopienas ražotājiem par izmeklēšanas uzsākšanu. Korejas ražotājiem/eksportētājiem un Ķīnas un Korejas varas iestādēm nosūtīja anketas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt viedokli rakstiski un pieprasīt noklausīšanos termiņā, kas noteikts izmeklēšanas uzsākšanas regulā. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka iespējamas nesadarbošanās gadījumā tiktu piemērots pamatregulas 18. pants un ka secinājumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.(10) Atbildes uz anketas jautājumiem no eksportētājiem/ražotājiem Ķīnā netika saņemtas, un Komisija nesaņēma arī Ķīnas varas iestāžu komentārus.(11) Divi Korejas uzņēmumi pauda gatavību sadarboties izmeklēšanā. Tikai viens no šiem uzņēmumiem importēja silīciju no Ķīnas Korejā, bet neeksportēja to uz Kopienu. Otrais Korejas uzņēmums, kas sadarbojās, silīciju vispār neražoja un neimportēja.5. Izmeklēšanas periods(12) Izmeklēšanas periods bija no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam („IP”). Lai noskaidrotu tirdzniecības modelī notikušās izmaiņas, tika vākti dati no 2001. gada līdz IP („attiecīgais periods”) beigām.B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Vispārīgi apsvērumi/sadarbības pakāpe(13) Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, neviens silīcija eksportētājs/ražotājs Ķīnā izmeklēšanā nesadarbojās un neviens importētājs Kopienā neiesniedza izmeklēšanai būtisku informāciju. Kā minēts iepriekš 11. apsvērumā izmeklēšanā sadarbojās tikai divi Korejas uzņēmumi, taču attiecīgajā periodā neviens no tiem silīciju uz Kopienu neeksportēja. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi par silīcija sūtījumiem no Korejas uz Kopienu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem.2. Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums(14) Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, t.i., Ķīnas izcelsmes silīcijs, ko klasificē ar KN kodu 2804 69 00 (silīcija saturs ir mazāks nekā 99,99% no svara). Jāatgādina, ka silīcijam ar augstāku tīrības pakāpi, kura silīcija saturs nav mazāks par 99,99 % no svara un ko galvenokārt izmanto elektronisko pusvadītāju nozarē, ir atšķirīgs KN kods, un uz to neattiecas šī procedūra.(15) No diviem Korejas uzņēmumiem saņemtās ziņas, kā arī informācija, ko prasības iesniedzējs norādījis prasībā, ļauj secināt, ka silīcijam, kas eksportēts no Ķīnas uz Kopienu, un silīcijam, kas sūtīts no Korejas uz Kopienu, ir vienādas fiziskās pamatīpašības un vienāds izmantojums. Tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Izmeklēšanas laikā netika iesniegta informācija, kas apliecinātu pretējo.3. Trešo valstu un Kopienas tirdzniecības modeļa izmaiņas(16) Kā minēts iepriekš, tirdzniecības modeļa izmaiņas varēja rasties, nosūtot ražojumu caur Koreju.(17) Tā kā neviens Korejas eksporta uzņēmums nesadarbojās, apjomu un vērtību attiecīgo ražojumu eksportam no Korejas uz Kopienu noteica, pamatojoties uz pieejamo informāciju, kas šajā gadījumā bija Eiropas Kopienu Statistikas biroja importa statistikas dati.(18) Tirdzniecības modeļa izmaiņas pamatotas ar pirmajā tabulā norādītajiem datiem. 2002. un 2003. gadā Koreja sāka lielā apjomā importēt silīciju Kopienā, un tādā līmenī ievedumi noturējās līdz IP. Līdztekus Korejas nosūtītajiem ievedumiem, kuru apjoms, lai gan svārstījās, tomēr bija ievērojams īpaši no 2003. gada līdz IP, Ķīnas ievedumi būtiski un pakāpeniski samazinājās (par vairāk nekā 50 %).1. tabula. Silīcija ievedumi no Ķīnas un Korejas (apjoms)Valsts | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | IP (04/2005 – 03/2006 |Ķīna (tonnas) | 39 705 | 56 226 | 55 939 | 30 346 | 22 358 |Koreja (tonnas) | 1 070 | 5 540 | 2 340 | 4 380 | 3 658 |Avots : Eiropas Kopienu Statistikas birojs4. Konstatētā pasākumu apiešana un dibināta iemesla vai ekonomiska pamatojuma trūkums(19) Tā kā Korejas uzņēmums, kas eksportēja silīciju uz ES, šajā izmeklēšanā sadarbojās, pasākumu apiešanas novērtējuma pamatā bija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pieejamā informācija un arī ziņas, ko sniedza prasības iesniedzējs. Izmeklēšanā neatklāja, vai silīciju ražo Korejā. Tieši pretēji, abi Korejas uzņēmumi, kas sadarbojās, apstiprināja, ka Korejā silīciju neražo.(20) Tāpēc secina, ka neesot citam dibinātam iemeslam vai ekonomiskam pamatojumam pamatregulas 13. panta 1. punkta otrā teikuma nozīmē, tirdzniecības modeļa izmaiņas radušās Ķīnas izcelsmes silīcija ievedumiem noteiktā antidempinga maksājuma dēļ un saskaņā ar uzņēmuma apgalvojumiem, iespējams, ievedumi tiek pārsūtīti caur Koreju.5. Maksājuma korektīvās ietekmes vājināšana līdzīga ražojuma cenu un/vai daudzumu ziņā(21) 18. apsvērumā minētā informācija liecina, ka ir notikušas Kopienas attiecīgā ražojuma ievedumu modeļa izmaiņas daudzuma ziņā un ka 2005. gadā ievērojami samazinājās Ķīnas ievedumi Kopienā, līdztekus straujam attiecīgā ražojuma eksporta pieaugumam uz Kopienu no Korejas –– valsts, kas silīciju neražo. Tādēļ ir skaidrs, ka notikušās tirdzniecības plūsmas izmaiņas ir vājinājušas antidempinga pasākumu korektīvo ietekmi, ņemot vērā Kopienas tirgū importētos daudzumus, arī tad, ja Korejas ievedumi izmeklēšanas periodā palielinājās mazāk, nekā Ķīnas ievedumi samazinājās no 2004. gada līdz IP.(22) Nebija pietiekamas sadarbības attiecībā uz silīcija cenām, kas sūtīts no Korejas, tāpēc bija jāatsaucas uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem. Konstatēja, ka vidējās eksporta cenas no Korejas uz Kopienu bija ievērojami zemākas par pārdošanas cenām un Kopienas ražošanas nozares izmaksām, kuras noteica izmeklēšanā, kā dēļ tika piemēroti patlabanējie pasākumi.2. tabula. Silīcija ievedumi no Ķīnas un Korejas (EUR par vienu tonnu)Valsts | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | IP (04/2005 – 03/2006 |Ķīna | 1 063 | 1 000 | 1 026 | 964 | 1 001 |Koreja | 1 031 | 912 | 961 | 1 039 | 1 061 |Avots : Eiropas Kopienu Statistikas birojs(23) Tādēļ tika secināts, ka attiecīgā ražojuma ievedumi no Korejas vājina šā maksājuma korektīvo ietekmi gan daudzumu, gan cenu ziņā.6. Pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgam ražojumam agrāk noteikto normālo vērtību(24) Kā paskaidrots 10. un 11. apsvērumā, sadarbība nenotika, un tādēļ, lai noteiktu, vai ir iespējams rast pierādījumus par attiecīgā ražojuma eksporta dempingu no Korejas uz Kopienu izmeklēšanas periodā, eksporta cenas ES noteica, pamatojoties uz Statistikas biroja datiem KN līmenī, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.(25) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu šīs eksporta cenas tika salīdzinātas ar iepriekš noteikto normālo vērtību, šajā gadījumā pēdējā termiņa beigu pārskatīšanā noteikto normālo vērtību.(26) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, salīdzinot termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā noteikto vidējo svērto normālo vērtību un vidējās svērtās eksporta cenas šīs izmeklēšanas periodā, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, tika atklāts ievērojams dempings.C. PASĀKUMI(27) Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, tiek konstatēts, ka ir notikusi apiešana pamatregulas 13. panta 1. punkta otrā teikuma nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecīgo Ķīnas izcelsmes ražojumu importam jāattiecina arī uz šo pašu ražojumu importu no Korejas, kam ir vai nav deklarēta Korejas izcelsme.(28) Regulas (EK) Nr. 398/2004 1. panta 2. punktā noteiktie pasākumi, kuru piemērošanas joma ir jāpaplašina, ir galīgais antidempinga maksājums, kā likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir 49 %.(29) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punkta un 14. panta 5. punktu, kas nosaka, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Kopienā ar reģistrāciju, kuru uzlika izmeklēšanas uzsākšanas regula, maksājumi ir jāiekasē par tiem reģistrētajiem silīcija ievedumiem, kas tiek sūtīti no Korejas.D. PIEPRASĪJUMI SAŅEMT ATBRĪVOJUMU(30) Lai gan šajā izmeklēšanā Korejā netika atrasts neviens reāls silīcija ražotājs/eksportētājs uz Kopienu un neviens šāds eksportētājs nepieteicās Komisijai, visiem iesaistītajiem eksportētājiem, kas gatavojas iesniegt atbrīvojuma pieprasījumu saistībā ar attiecināto antidempinga maksājumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda anketa, lai Komisijai būtu iespēja noteikt, vai var piešķirt atbrīvojumu. Šādu atbrīvojumu piešķir, novērtējot attiecīgā ražojuma tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, kā arī publisko iepirkumu, realizāciju un iespēju, ka turpināsies prakse, kurai nav dibināta iemesla vai ekonomikas pamatojuma, un ir pierādījumi par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Pieprasījums adresējams tieši Komisijai, pievienojot visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu un realizāciju.(31) Ja piešķir atbrīvojumu, Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ierosina atbilstoši grozīt šo regulu. Pēc tam visus piešķirtos atbrīvojumus kontrolēs, lai nodrošinātu še paredzēto nosacījumu izpildi.E. PROCEDŪRA(32) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Padome paredzēja paplašināt spēkā esošo galīgo antidempinga maksājumu piemērošanas jomu, un tām tika dota iespēja sniegt atsauksmes un tikt uzklausītām. Netika saņemtas tādas atsauksmes, kuru dēļ iepriekš minētie secinājumi būtu jāmaina,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 398/2004 noteikts tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija ievedumiem, kuru klasificē ar KN kodu 2804 69 00, ar šo attiecina arī uz silīcija ievedumiem, kuru klasificē ar KN kodu ex 2804 69 00 ( Taric kods 2804 69 00 10), kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta izcelsme Korejas Republikā.2. Maksājumus, kuru piemērošanas joma ir paplašināta ar šā panta 1. punktu, iekasē par ievedumiem, kas reģistrēti saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2006 2. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pants1. Pieprasījums atbrīvot no maksājuma, kura piemērošanas joma paplašināta ar 1. pantu, iesniedzams rakstveidā kādā no Kopienas oficiālajām valodām, un uz tā jābūt iesniedzēja pilnvarotā pārstāvja parakstam. Pieprasījums nosūtāms uz šādu adresi:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BBirojs: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFakss: (32 2) 295 65 052. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ievedumiem, kuri neapiet ar Regulu (EK) Nr. 398/2004 noteiktos antidempinga maksājumus, var ar lēmumu piešķirt atbrīvojumu no 1. pantā paredzētā maksājuma, kura piemērošanas joma ir paplašināta.3. pantsAr šo muitas dienestiem tiek uzdots pārtraukt ievedumu reģistrāciju, kas ieviesta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 607/2006 2. pantu.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —Priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 198, 28.7.1990., 57. lpp.[3] OV L 170, 25.6.1992., 1. lpp.[4] OV L 345, 16.12.1997., 1. lpp.[5] OV L 66, 22.3.2004., 15. lpp.[6] OV L 107, 20.4.2006., 24. lpp.