title: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu euro zonā

text:
|

52010PC0524

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 29.9.2010COM(2010) 524 galīgā redakcija2010/0278 (COD)Pr iekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu euro zonāPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSGlobālā ekonomikas un finanšu krīze ir atklājusi un vairojusi nepieciešamību pēc lielākas koordinācijas un ekonomikas politikas izvērstas uzraudzības ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS). Esošie koordinēšanas un uzraudzības instrumenti un metodes ļāva ES izturēt satricinājumus, ko neviena dalībvalsts viena pati nebūtu spējusi. Eiropas institūcijas un dalībvalstis ātri reaģēja uz situāciju un turpina kopīgi darboties, lai atgūtos no šīs krīzes, kurai līdzvērtīgu šī paaudze nav piedzīvojusi.Tomēr nesen piedzīvotais arī parādīja pašreizējās koordinēšanas sistēmas un uzraudzības procedūru atlikušos trūkumus un nepilnības. Saskaņā ar vispārēju vienošanos EMS ir steidzami jāstiprina sistēma, lai fiksētu makroekonomisko stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību, radot priekšnoteikumus stabilai ražošanai un nodarbinātības pieaugumam.Krīze krasi mainīja labvēlīgos ekonomiskos un finanšu apstākļus, kas dominēja līdz 2007. gadam, un atkārtoti skaidri parādīja, ka labos laikos veiktie neplānoto papildu ieņēmumu uzkrājumi nav tikuši pietiekami izmantoti, lai nodrošinātu pietiekamas rīcības iespējas, situācijai pasliktinoties. Lielākajā daļā dalībvalstu būs nepieciešama ļoti nozīmīga konsolidācija, lai atkal panāktu valsts parāda samazinājumu. Šādu rīcību pasteidzina tas, ka Eiropā sabiedrība un tautsaimniecība saskaras ar sekām, ko izraisa iedzīvotāju novecošanās, kas turpmāk radīs spiedienu uz darbaspēka piedāvājumu un valsts budžetu. Parāda līmeņa samazināšana ir ļoti svarīga lielākajai daļai valstu, ievērojot tā negatīvo ietekmi uz ekonomiskajiem stimuliem un izaugsmi, paaugstinot nodokļus un riska uzcenojumu.Galvenais instruments fiskālās politikas koordinēšanai un uzraudzībai ir Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP), ar kuru ievieš Līguma noteikumus saistībā ar budžeta disciplīnu. Pakta stiprināšana ir svarīga gan tāpēc, lai palielinātu apstiprinātās koordinētās fiskālo stimulu pakāpeniskas samazināšanas stratēģijas ticamību, gan lai izvairītos no pagātnes kļūdu atkārtošanas. Izklāstīto ierosinājumu mērķis ir stiprināt Paktu: i) uzlabojot tā noteikumus, ņemot vērā īpaši krīzes laikā gūto pieredzi, ii) papildinot to ar efektīvākiem īstenošanas instrumentiem un iii) papildinot to ar noteikumiem attiecībā uz valstu fiskālajām sistēmām. Šie ierosinājumi ir daļa no plašākas ekonomikas pārvaldības reformas, kas ietilpst stratēģijā Eiropa 2020 , kura ietver ierosinājumus makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanai, izmantojot stingrāku uzraudzību, tostarp trauksmes sistēmu un sankciju noteikšanas mehānismu. Dažādi ekonomikas politikas koordinēšanas elementi, tostarp strukturālo reformu uzraudzība, tiks integrēti jaunā uzraudzības ciklā, Eiropas pusgadā, kurš apvienos SIP un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs paredzētos procesus, tostarp vienlaicīgu stabilitātes un konverģences programmu un valstu reformu programmu iesniegšanu.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTIŠo priekšlikumu pamatprincipus Komisija iekļāva šādos divos paziņojumos: 2010. gada 12. maija paziņojumā “Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana” un 2010. gada 30. jūnija paziņojumā “Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai”. Pieņemot oficiālu paziņojumu, Komisija vēlējās parādīt savu apņemšanos veicināt dialogu ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un visām ieinteresētajām personām un vienlaikus sniegt konkrētus ierosinājumus.2010. gada jūnijā Eiropadome pieņēma vienošanos par steidzamu nepieciešamību stiprināt ekonomikas politikas koordinēšanu. Vienošanās ietvēra sākotnējās nostādnes saistībā ar SIP un budžeta uzraudzību. Jo īpaši Eiropadome vienojās par šādām darbībām: i) stiprināt SIP preventīvo un korektīvo daļu, tostarp izmantojot sankciju noteikšanu un ievērojot euro zonas valstu īpašo stāvokli, ii) saistībā ar budžeta uzraudzību lielāku uzmanību pievērst parāda līmenim un attīstībai un kopējai stabilitātei, iii) nodrošināt, ka visām dalībvalstīm saskaņā ar SIP ir izveidoti valsts budžeta noteikumi un vidēja termiņa budžeta sistēma, iv) nodrošināt statistikas datu kvalitāti.Eiropadome uzaicināja Ekonomikas pārvaldības darba grupu, kuru vada tās priekšsēdētājs un kura tika nodibināta 2010. gada martā, un Komisiju ātri veikt tālāku sākotnējās ievirzes izstrādi un nodrošināt tās īstenošanu. Starp Komisiju un darba grupu izveidojās konstruktīvas attiecības. Komisija piedalījās darba grupas darbā, sagatavojot iepriekšminētos paziņojumus un veicot atsevišķus ieguldījumus.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTISIP juridiskais pamats ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 121. un 126. pantā. SIP veido Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (kuru dēvē par preventīvo daļu), Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (kuru dēvē par korektīvo daļu), un Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu. Šīs regulas ir grozītas 2005. gadā ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 un Regulu (EK) Nr. 1056/2005 un papildinātas ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”. Šis priekšlikums virza turpmākus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1466/97 un Regulā (EK) Nr. 1467/97. Eiropas Parlamenta un Padomes jaunajā regulā par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu euro zonā, kas ir balstīta uz Līguma 136. pantu saistībā ar 121. panta 6. punktu, ir ieviesti jauni īstenošanas instrumenti. Padomes jaunās uz Līguma 126. panta 14. punktu balstītās direktīvas darbības joma ietver prasības dalībvalstu budžeta sistēmām. Direktīvas mērķis ir noteikt valstu varas iestāžu pienākumu ievērot Līguma 12. protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru piemērošanu 3. panta noteikumus.SIP preventīvā daļa ir paredzēta, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro piesardzīgu fiskālo politiku tā, lai nebūtu nepieciešams apstiprināt stingrākus koordinēšanas veidus, izvairoties no valsts finanšu stabilitātes apdraudējuma, kas varētu radīt iespējamas negatīvas sekas EMS kopumā. Tāpēc dalībvalstīm ir noteikta prasība iesniegt stabilitātes un konverģences programmu, kurā ietverts plāns, kā sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķus (VTM), kurus izsaka procentos no IKP strukturālā izteiksmē (t. i., veicot korekciju, lai ievērotu cikliskuma efektu un izslēgtu vienreizējos un pagaidu pasākumus) un kuri katrā valstī ir atšķirīgi un svārstās ap pozīciju, kas tuva līdzsvaram, lai atspoguļotu valsts parāda līmeni un ar novecošanos saistītas saistības. Dalībvalstīm, kuras nav sasniegušas savu VTM, ir jāvirzās uz šo mērķi, gada laikā nodrošinot tempu, kas vienāds ar 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē.Tomēr virzība uz VTM kopumā ir bijusi nepietiekama, valsts finanses pakļaujot ekonomiskajai lejupslīdei. Turklāt strukturālā bilance praksē nav bijusi pietiekams rādītājs valsts fiskālā stāvokļa noteikšanai, jo reālajā laikā ir grūti novērtēt ekonomikas ciklisko stāvokli un nepietiekami ir ievērots ieņēmumu neplānots pieaugums un samazinājums, kas nav tieši saistīts ar ekonomikas ciklu (jo īpaši mājokļu un finanšu tirgus attīstība). Tāpēc daudzās valstīs pat acīm redzami stabila budžeta situācija pirms krīzes slēpa nozīmīgu atkarību no neplānotiem papildu ieņēmumiem, kas tika izmantoti, lai finansētu izdevumus, un šo ieņēmumu izsīkums veicināja krasu budžeta deficīta pieaugumu.Preventīvās daļas reforma, kas tiek ierosināta, lai reaģētu uz šiem trūkumiem, nodrošina, ka jaunā piesardzīgas fiskālās politikas izstrādes principa apstākļos darbojas VTM un prasība pēc ikgadējas konverģences 0,5 % apjomā, kas tiek saglabāta. Šis princips nozīmē, ka izdevumu gada pieaugumam nevajadzētu būt lielākam kā piesardzīgam IKP vidēja termiņa pieaugumam (ja VTM nav sasniegts, tam noteikti jābūt mazākam nekā IKP pieaugums), ja vien VTM nav nozīmīgi pārsniegts vai izdevumu pieauguma pārsvars pār piesardzīgu vidēja termiņa pieaugumu nav samērots ar diskrecionārajiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar ieņēmumiem. Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka neplānotie papildu ieņēmumi netiek tērēti, bet gan tiek novirzīti parāda samazināšanai. Jaunais princips nodrošinās kritēriju valstu plānu vērtēšanai saistībā ar stabilitātes un konverģences programmu. Turklāt, ja attiecīgās dalībvalstis neievēros gan noteikto izdevumu pieauguma līmeni, gan ieņēmumu pasākumus, tās saņems Komisijas brīdinājumu, un, ja šāda prakse būs ilgstoša un/vai īpaši nozīmīga, Komisija saskaņā ar Līguma 121. pantu pieņems ieteikumu par korektīvas darbības veikšanu. Šāds preventīvās daļas kontekstā pieņemts ieteikums saskaņā ar Līguma 136. pantu tiks papildināts ar īstenošanas mehānismu tādas iemaksas veidā, par kuru tiks maksāti procenti un kuras apjoms būs 0,2 % no IKP (tas tiks veikts pirmo reizi un tikai attiecībā uz euro zonas valstīm). Lai piemērotu procentu iemaksu, tiek īstenota “reversās balsošanas” mehānisma procedūra: kad ir apstiprināti ieteikumi, iemaksa ir veicama pēc Komisijas priekšlikuma, ja vien Padome 10 dienu laikā ar kvalificētu balsu vairākumu nepieņem pretēju lēmumu. Padome var samazināt iemaksas apmēru ar vienprātīgu lēmumu vai tikai tad, ja ir saņemts Komisijas ierosinājums un pamatots attiecīgās dalībvalsts lūgums. Iemaksu un uzkrātos procentus atmaksā, tiklīdz Padome ir pārliecinājusies, ka situācija, kuras dēļ bija veicama šī iemaksa, vairs nepastāv.SIP korektīvā daļa ir paredzēta, lai izvairītos no tādām bruto kļūdām saistībā ar budžeta politiku, kuras var apdraudēt valsts finanšu stabilitāti un potenciāli apdraudēt EMS. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga budžeta deficīta, kurš tiek vērtēts saskaņā ar skaitļos izteiktu deficīta (3 % no IKP) un parāda (60 % no IKP vai pietiekams samazinājums šajā virzienā) robežlīmeni. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ar kuru tiek ieviests pārmērīga deficīta aizliegums, nodrošina vairākus posmus, kuri ietver iespējamu finanšu sankciju noteikšanu euro zonas valstīm.Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra tiek regulāri piemērota saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, pat neraugoties uz finanšu krīzes ārkārtas apstākļiem, tādējādi vairojot cerību, ka krīze tiks organizēti novērsta. Tomēr ir parādījušies daudzi trūkumi. Lai arī deficīts un parāda kritērijs principā atrodas vienādā situācijā un pastāvīgi augsts parāda līmenis, iespējams, rada nozīmīgākus draudus valsts finanšu stabilitātei nekā periodiski augsts deficīta līmenis, tomēr praksē deficīta zemākais līmenis — 3 % no IKP — ir bijis gandrīz vienīgais pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras mērķis, parādam līdz šim ieņemot mazāk svarīgu lomu. To nosaka jēdziena ‘parāda zemākais līmenis’ sarežģītība salīdzinājumā ar jēdzienu ‘deficīts’, ietverot neskaidro jēdzienu ‘pietiekami sarūkošs samazinājuma temps’ un lielo ietekmi, kāda uz parāda pieaugumu ir ārpus valdības kontroles esošiem rādītājiem, jo īpaši inflācijai. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra kopumā tiek atbalstīta ar ietekmīgu īstenošanas mehānismu, jo finanšu sankcijas var tikt noteiktas un tās ir jānosaka tad, ja dalībvalsts ilgstoši nespēj novērst pārmērīgu deficītu. Tomēr šādas sankcijas tiek piemērotas pārāk vēlā procesa posmā, lai tās būtu efektīvs sods par bruto fiskālās politikas kļūdām. Tās var būt neefektīvas arī tāpēc, ka attiecīgās valsts finanšu situācija ir tiktāl pasliktinājusies, ka draudi par sodanaudas piemērošanu šķiet mazāk iespējami pat tad, kad tiem vajadzētu būt reāliem. Visbeidzot nesenā krīze ir parādījusi, ka tad, ja pienākums novērst pārmērīgu deficītu sekmē pārliecību par valdības maksātspējas saglabāšanu, deficīta novēršanas grafikam un korekcijai, iespējams, jāatspoguļo EMS apsvērumi.Lai reaģētu uz šiem trūkumiem, ir izvirzīti šādi galvenie priekšlikumi korektīvās daļas reformai.Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras parāda kritērijs ir jāievieš, galvenokārt pieņemot skaitlisku rādītāju, lai noteiktu, vai parāda attiecība pietiekami samazinās, tuvojoties robežvērtībai — 60 % no IKP. Ja parāda un IKP attiecība, kas pārsniedz 60 %, pēdējo triju gadu laikā ir samazinājusies ar kārtu viena divdesmitā daļa gadā, šāds samazinājums līdz atsauces vērtībai — 60 % no IKP — ir uzskatāms par pietiekamu. Neatbilstība šim skaitliskajam rādītājam ne vienmēr nozīmē, ka attiecīgā valsts nonāk pārmērīga deficīta situācijā, jo šādam lēmumam jāietver visi svarīgie faktori, jo īpaši saistībā ar parāda attīstības novērtēšanu, piemēram, vai ļoti zema nominālā izaugsme kavē parāda samazināšanos, un riska faktori, kas sasaistīti ar parāda struktūru, privātā sektora parādsaistībām un netiešajām saistībām, kas saistītas ar novecošanos. Ja valsts parāds ir mazāks nekā 60 % no IKP, ir vairāk jāapsver attiecīgie faktori gadījumos, kad netiek ievērots parāda kritērijs, vienlaikus lielāku uzmanību pievēršot parādam.Valstis, kas sākušas tādas sistēmiskas pensiju reformas, kuru termiņš pārsniedz noteikto piecu gadu pārejas periodu, varētu gūt labumu no ierosinātās elastīgākās pieejas attiecībā uz to attiecīgo faktoru piemērošanu, kuri ir jāievēro pārmērīga deficīta noteikšanas posmos. SIP īpašie sistēmisko pensiju reformu noteikumi saistībā ar deficīta kritēriju tiek attiecināti arī uz parāda kritēriju, nosakot tādu pašu piecu gadu pārejas periodu, lai parāda kritērija novērtēšanā varētu izmantot šādu reformu neto izmaksas. Sākot un atceļot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, vienlīdz liela uzmanība jāvelta iepriekš ieviesto sistēmisko pensiju reformu daļējai vai pilnīgai atcelšanai.Īstenošanas procesu stiprina, attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm ieviešot jaunu finanšu sankciju kopumu, kurš tiktu piemērots procesa sākumā saskaņā ar pakāpenisku pieeju. Pieņemot lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras noteikšanu kādai dalībvalstij, ir piemērojama prasība veikt bezprocentu iemaksu 0,2 % apmērā no IKP, kura tiks pārvērsta sodanaudā, ja netiks ievērots sākotnējais ieteikums novērst deficītu. Summa ir vienāda ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras beigu posmam jau noteikto sankciju nemainīgo komponentu. Tā ir saistīta arī ar ES budžetu, kam jāveicina paredzētā pāreja uz īstenošanas sistēmu, kuras pamatā ir ES budžets, kā tas norādīts iepriekš minētajā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumā. Tālākai neizpildei seko sankciju noteikšana saskaņā ar jau esošajiem SIP noteikumiem. Lai samazinātu piesardzību īstenošanas procesa laikā, jauno ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras secīgajiem posmiem saistīto sankciju ieviešanai ir paredzēts “reversās balsošanas” mehānisms. Katrā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmā Komisija sagatavos priekšlikumu par attiecīgo sankciju, un to uzskatīs par pieņemtu, ja Padome ar kvalificētu balsu vairākumu 10 dienu laikā nepieņems pretēju lēmumu. Bezprocentu iemaksas vai sodanaudas apmēru samazināt vai atcelt var tikai Padome ar vienprātīgu lēmumu vai pēc īpaša Komisijas priekšlikuma, ievērojot īpašus ekonomiskos apstākļus vai attiecīgās dalībvalsts pamatotu lūgumu.Turklāt kritēriji ieteikumu izpildes novērtēšanai katrā posmā, tostarp iespēja atļaut pārmērīga deficīta novēršanas termiņu pagarināšanu, tiek skaidroti, akcentējot fiskālos rādītājus, sevišķi izdevumus, kam būtu jāatrodas valdības tiešā kontrolē analogi, kā tas ir saskaņā ar preventīvo daļu ierosinātajā pieejā. Papildus noteikumiem, kuri ir atkarīgi no konkrētas valsts apstākļiem, tiek ieviesta iespēja pagarināt termiņus vispārējas ekonomikas krīzes gadījumā.Nav gaidāms, ka EMS budžeta koordinēšanas sistēmas efektīva īstenošana tiks sasniegta tikai ar noteikumiem, kas paredzēti ES līmenī. EMS budžeta koordinēšanas sistēmas mērķu iekļaušana valstu budžeta sistēmā ir svarīga, jo politika ES tiek veidota decentralizēti un pastāv vispārēja nepieciešamība ES noteikumus paredzēt valstu līmenī. Valsts budžeta sistēma ir elementu kopums, kas ir pamats valsts fiskālajai pārvaldībai, t. i., konkrētas valsts institucionālās politikas videi, kura nosaka fiskālās politikas veidošanu valsts mērogā. Tas ietver valsts uzskaites sistēmas, statistiku, prognozēšanas praksi, skaitliskos fiskālos noteikumus, budžeta procedūras, kas attiecas uz visiem budžeta procesa posmiem un jo īpaši vidēja termiņa budžeta sistēmām, un fiskālās attiecības starp valdības sektoriem. Lai gan ir jāievēro dalībvalstu īpašās vajadzības un vēlmes, ir vairāki elementi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu minimumu attiecībā uz kvalitāti un atbilstību EMS budžeta sistēmai. Uz tiem attiecas Direktīva par valstu budžeta sistēmu, par kuru tiek izteikts priekšlikums, lai papildinātu SIP reformu. Galvenokārt ir nepieciešams, lai valstu budžeta sistēmas svarīgākie elementi, piemēram, uzskaite, statistika un prognozēšanas prakse, darbotos saskaņā ar minimālajiem Eiropas standartiem, veicinot fiskālās attīstības pārredzamību un uzraudzību. Valstu budžeta sistēmās arī ir jāievieš daudzgadīga fiskālās plānošanas pieeja, lai nodrošinātu ES līmenī noteikto vidēja termiņa mērķu sasniegšanu. Turklāt dalībvalstīm ir jāievieš skaitliski fiskālie noteikumi, kas ļautu sasniegt deficīta un parāda robežvērtību. Dalībvalstīm jānodrošina šo elementu atbilstība visiem valsts pārvaldes sektoriem. Valstu iestādēm ir jāgarantē arī budžeta procesa pārredzamība, nodrošinot detalizētu informāciju par esošo ārpusbudžeta finansējumu, nodokļu izdevumiem un iespējamām saistībām.2010/0278 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu euro zonāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar tā 121. panta 6. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:(1) Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ir sevišķa interese un atbildība īstenot tādu ekonomikas politiku, kura veicina pienācīgu Ekonomikas un monetārās savienības darbību, un izvairīties no tādas politikas, kura varētu apdraudēt šo savienību.(2) Lai nodrošinātu Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību, saskaņā ar Līgumu euro zonā ir iespējams īstenot īpašus pasākumus, kas pārsniedz noteikumus, kuri attiecināmi uz visām dalībvalstīm.(3) Lai euro zonā nodrošinātu efektīvāku budžeta uzraudzības īstenošanu, ir nepieciešamas papildu sankcijas. Šīm sankcijām jāveicina fiskālās uzraudzības sistēmas uzticamība ES.(4) Šajā regulā paredzētie noteikumi nodrošinātu taisnīgus, laicīgus, pakāpeniskus un efektīvus mehānismus, lai sasniegtu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajai un korektīvajai daļai, jo īpaši 1997. gada 7. jūlija Regulai (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[2] un 1997. gada 7. jūlija Padomes Regulai (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[3].(5) Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā paredzētajām sankcijām, ko var piemērot dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, jāveicina piesardzīgas fiskālās politikas veidošana. Šāda politikas veidošana nodrošinātu, ka valdības izdevumu pieaugums nepārsniedz piesardzīgu IKP pieaugumu vidējā termiņā, izņemot gadījumus, kad pārsniegums tiek līdzsvarots ar valdības ieņēmumu pieaugumu vai piesardzīgs ieņēmumu samazinājums tiek kompensēts ar izdevumu samazinājumu.(6) Piesardzīgai fiskālās politikas veidošanai ir jānodrošina, ka tiek patiešām sasniegts un saglabāts vidēja termiņa budžeta mērķis. Vidēja termiņa mērķa ievērošana saistībā ar budžeta pozīciju nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir izveidota drošības rezerve, lai valsts budžeta deficīts nepārsniegtu atsauces vērtību — 3 % no IKP —, lai īstenotu strauju virzību uz ilgstpējību un vienlaikus atstātu budžeta manevra iespējas, it īpaši ņemot vērā vajadzību pēc valsts ieguldījumiem.(7) Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu piesardzīgas fiskālās politikas izstrādes stimuls būtu pienākums iemaksāt procentus nesošu depozītu, ko uz laiku nosaka dalībvalstij, kuras naudas vienība ir euro un kura nav nodrošinājusi pietiekamu budžeta konsolidāciju. Piemēram, tas būtu gadījums, kad pēc Komisijas sākotnējā brīdinājuma saņemšanas dalībvalsts, lai arī nepārkāpj pārmērīga deficīta aizliegumu, tomēr turpina rīkoties neapdomīgi un potenciāli apdraud Ekonomikas un monetārās savienības raitu darbību, un Padome tāpēc izdod ieteikumu saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu.(8) Procentus nesošo depozītu kopā ar uzkrātajiem procentiem attiecīgajai dalībvalstij atmaksā pēc tam, kad Padome ir atzinusi, ka situācija, kas radīja pienākumu iemaksāt depozītu, ir novērsta.(9) Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, kā sankciju piemēro pienākumu iemaksāt bezprocentu depozītu, kas ir saistīts ar Padomes lēmumu par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un pienākumu maksāt sodanaudu, ja netiek ievērots Padomes ieteikums novērst pārmērīgu valsts budžeta deficītu. Šīs sankcijas jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai iepriekš šai dalībvalstij bija jāiemaksā procentus nesošs depozīts.(10) Šajā regulā paredzētā procentus nesošā depozīta, bezprocentu depozīta un sodanaudas apmērs jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās un korektīvās daļas sankcijas pakāpeniski pieņemas bardzībā, kā arī lai pietiekami stimulētu dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, ievērot ES fiskālo sistēmu. Sodanaudu, kas ir saistīta ar Līguma 126. panta 11. punktu un ir noteikta Regulas (EK) Nr. 1467/97[4] 12. pantā, veido nemainīgais komponents, kas ir vienāds ar 0,2 % no IKP, un mainīgais komponents. Tādējādi pakāpeniskums un vienlīdzīga attieksme pret dalībvalstīm tiek nodrošināta, ja šajā regulā noteiktais procentus nesošais depozīts, bezprocentu depozīts un sodanauda ir vienāda ar 0,2 % no IKP, kas ir ar Līguma 126. panta 11. punktu saistītās sodanaudas nemainīgā komponenta apmērs.(11) Jāparedz iespēja Padomei samazināt vai atcelt sankcijas, kas pēc Komisijas priekšlikuma piemērotas dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ja ir saņemts attiecīgās dalībvalsts pamatots lūgums. Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu Komisijai ir arī jābūt iespējai ierosināt sankciju samazināt vai atcelt, pamatojoties uz īpašiem ekonomiskajiem apstākļiem.(12) Bezprocentu depozītu atmaksā, kad pārmērīgais deficīts ir novērsts, bet par šo depozītu uzkrātos procentus un iekasēto sodanaudu sadala starp dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, kurām nav pārmērīga budžeta deficīta un kurām nepiemēro pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.(13) Tiesības pieņemt atsevišķus lēmumus, lai ieviestu šajā regulā noteiktos sankciju mehānismus, jāpiešķir Padomei. Šādi lēmumi, kas ir daļa no dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanas, ko saskaņā ar Līguma 121. panta 1. punktu veic Padome, ir pašsaprotams turpinājums pasākumiem, kurus Padome ir pieņēmusi saskaņā ar Līguma 121. un 126. pantu, Regulu (EK) Nr. 1466/97 un Regulu (EK) Nr. 1467/97.(14) Šī regula ietver vispārējus noteikumus efektīvai Regulas (EK) Nr. 1466/97 un Regulas (EK) Nr. 1467/97 īstenošanai, tāpēc to pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas minēta Līguma 121. panta 6. punktā.(15) Ņemot vērā to, ka mērķi izveidot vienotu sankciju mehānismu nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I nodaļa Priekšmets1. pants Priekšmets un darbības joma1. Šī regula nosaka tādu sankciju sistēmu, kuras paredzētas, lai sekmētu Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās un korektīvās daļas īstenošanu euro zonā.2. Šī regula attiecas uz tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.2. pants DefinīcijasŠajā regulā:1.  “Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa” ir daudzpusējā uzraudzības sistēma, kas tiek organizēta saskaņā ar 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97;2.  “Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa” ir procedūra dalībvalstu pārmērīga budžeta deficīta kontrolei saskaņā ar Līguma 126. pantu un 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97;3.  “ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu un kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1467/97.II nodaļa Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā noteiktās sankcijas3. pants Procentus nesošs depozīts1. Ja Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu adresē ieteikumu dalībvalstij, kurā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 6. panta 3. punktā, aicina dalībvalsti veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus, jo ir konstatētas ilgstošas vai īpaši nopietnas un nozīmīgas novirzes no piesardzīgas fiskālās politikas, Padome pēc Komisijas priekšlikuma dalībvalstij nosaka pienākumu iemaksāt procentus nesošu depozītu. Uzskata, ka Padome šo lēmumu ir pieņēmusi, ja vien Padome ar kvalificētu balsu vairākumu to nenoraida 10 dienu laikā, kopš to pieņēmusi Komisija. Padome saskaņā ar Līguma 293. panta 1. punktu var veikt grozījumus priekšlikumā.2. Komisijas noteiktā procentus nesošā depozīta apmērs ir 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts iekšzemes kopprodukta (IKP) iepriekšējā gadā.3. Depozītam piemērotā procentu likme atspoguļo Komisijas kredītrisku un attiecīgo ieguldījuma periodu.4. Atkāpjoties no 2. punkta, Komisija pēc pamatota lūguma, ko tai iesniegusi attiecīgā dalībvalsts, 10 dienu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi 1. punktā minēto ieteikumu, var ierosināt samazināt procentus nesošo depozītu vai to atcelt.5. Ja situācija, kas bija par pamatu 1. punktā minētajam ieteikumam, vairs nepastāv, Padomei pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu par depozīta un uzkrāto procentu atmaksu attiecīgajai dalībvalstij. Padome saskaņā ar Līguma 293. panta 1. punktu var grozīt Komisijas priekšlikumu.III nodaļa Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvajā daļā noteiktās sankcijas4. pants Bezprocentu depozīts1. Ja Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu pieņem lēmumu, ka dalībvalstī ir pārmērīgs budžeta deficīts, Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka attiecīgajai dalībvalstij pienākumu iemaksāt bezprocentu depozītu. Uzskata, ka Padome šo lēmumu ir pieņēmusi, ja vien Padome ar kvalificētu balsu vairākumu to nenoraida 10 dienu laikā, kopš to pieņēmusi Komisija. Padome saskaņā ar Līguma 293. panta 1. punktu var grozīt priekšlikumu.2. Komisijas noteiktā bezprocentu depozīta apmērs ir 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP iepriekšējā gadā.3. Ja dalībvalsts saskaņā ar 3. pantu ir iemaksājusi Komisijai procentus nesošu depozītu, šo procentus nesošo depozītu pārvērš bezprocentu depozītā.Ja iepriekš veiktā procentus nesošā depozīta un uzkrāto procentu summa pārsniedz prasītā bezprocentu depozīta summu, dalībvalstij atmaksā pārsnieguma summu.Ja prasītā bezprocentu depozīta summa pārsniedz iepriekš iemaksātā procentus nesošā depozīta un uzkrāto procentu summu, dalībvalsts papildina trūkstošo summu, kad tā iemaksā bezprocentu depozītu.4. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, Komisija, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem vai pamatotu lūgumu, ko tai iesniegusi attiecīgā dalībvalsts 10 dienu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu, var ierosināt bezprocentu depozītu samazināt vai atcelt.5. pants Sodanauda1. Ja Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu nolemj, ka dalībvalsts noteiktajā periodā nav veikusi efektīvus pasākumus saistībā ar Padomes ieteikumu, tā pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu par to, ka dalībvalstij ir jāmaksā sodanauda. Uzskata, ka Padome šo lēmumu ir pieņēmusi, ja vien Padome ar kvalificētu balsu vairākumu to nenoraida 10 dienu laikā, kopš to pieņēmusi Komisija. Padome saskaņā ar Līguma 293. panta 1. punktu var grozīt priekšlikumu.2. Komisijas ierosinātās sodanaudas apmērs ir 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP iepriekšējā gadā.3. Ja dalībvalsts saskaņā ar 4. pantu ir iemaksājusi Komisijai ir bezprocentu depozītu, šo bezprocentu depozītu pārvērš sodanaudā.Ja iepriekš iemaksātā bezprocentu depozīta summa pārsniedz prasītās sodanaudas summu, pārsnieguma summu atmaksā dalībvalstij.Ja prasītās sodanaudas summa pārsniedz iepriekš iemaksātā bezprocentu depozīta summu vai ja nav iemaksāts bezprocentu depozīts, dalībvalsts papildina trūkstošo summu, kad tā samaksā sodanaudu.4. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, Komisija, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem vai pamatotu lūgumu, ko tai iesniegusi attiecīgā dalībvalsts 10 dienu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu, ierosina samazināt vai atcelt sodanaudu.6. pants Bezprocentu depozīta atmaksaJa Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu pieņem lēmumu atcelt daļu no saviem lēmumiem vai visus lēmumus, jebkurš bezprocentu depozīts, ko dalībvalsts iemaksājusi Komisijai, tiek dalībvalstij atmaksāts.7. pants Procentu un sodanaudu sadaleProcenti, ko Komisija uzkrājusi par depozītiem, kas iemaksāti saskaņā ar 4. punktu, un sodanauda, kas iekasēta saskaņā ar 5. pantu, ir Līguma 311. pantā minētie pārējie ieņēmumi, un tos sadala starp tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, kurām saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nav pārmērīga budžeta deficīta un kurām nepiemēro pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […/…]; ieņēmumus starp dalībvalstīm sadala proporcionāli to daļai no visu attiecīgo dalībvalstu kopējā nacionālā kopienākuma.IV NODAļA VISPāRīGIE NOTEIKUMI8. pants Balsošana PadomēPar 3., 4. un 5. pantā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.Iepriekšējā punktā minēto Padomes locekļu kvalificēto balsu vairākumu nosaka saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunktu.9. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā [xx] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.[3] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.[4] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0142

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo padomes Lemumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru - Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai - Piektā daļa  /* COM/2009/0142 galīgā redakcija - COD 2009/0048 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 30.3.2009COM(2009) 142 galīgā redakcija2009/0048 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūruPielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai Piektā daļaPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Padomes Lēmums 2006/512/EK un jaunā regulatīvā kontroles procedūraPadomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[1], ir grozīts ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK[2].Ar grozītā Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantu ievieš jaunu regulatīvo kontroles procedūru vispārīgiem pasākumiem (turpmāk „ PRAC ”), kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.2. Prioritārā pielāgošana un vispārējā pielāgošanaKopīgā deklarācijā[3] Parlaments, Padome un Komisija vienojās par to pamataktu sarakstu, kas ir steidzami jāpielāgo grozītajam lēmumam, lai tajos ieviestu PRAC (prioritāri pielāgojamie akti). Komisija 2006. gada decembrī iesniedza visus priekšlikumus, kas attiecas uz prioritāro pielāgošanu. Parlaments un Padome[4] tos izskatīja un pieņēma.Lai PRAC būtu piemērojama arī citiem tiesību aktiem, kas pieņemti koplēmuma procedūrā un jau bija spēkā Lēmuma 2006/512/EK spēkā stāšanās brīdī, kopīgajā deklarācijā norādīts, ka arī šie akti jāpielāgo saskaņā ar piemērojamām procedūrām (vispārēji pielāgojamie akti). Paziņojumā, kas nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī [5], Komisija ir apņēmusies veikt visu šo aktu izskatīšanu, lai vajadzības gadījumā tos pielāgotu PRAC .Komisija nolēma veikt pielāgošanu, izmantojot „omnibus” regulas. Katra regula ietver un groza vairākus desmitus instrumentu. Šīs metodes mērķis ir nodrošināt pielāgošanas racionālu un saskanīgu pārvaldību. Tā sekmēs efektīvāku un ātrāku izskatīšanu no likumdevēju puses un veicinās saskanīgu un horizontālu pielāgošanas īstenošanu. Tā kā pamataktu saturs netiek mainīts, šī metode dod iespēju galveno uzmanību pievērst tekstu juridiskajiem aspektiem.Pēc 2007. gada 23. novembrī pieņemtā Komisijas paziņojuma Eiropas Parlamentam un Padomei[6] Komisija 2007. gada 23. novembrī[7] un 19. decembrī[8] pieņēma trīs pirmos priekšlikumus. Pēdējo priekšlikumu Komisija pieņēma 2008. gada 11. februārī[9].Pielāgošanas mērķis ir spēkā esošajos tiesību aktos ieviest PRAC saskaņā ar grozītā Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantu. Šajā sakarā, ja tas šķiet pamatoti, jo īpaši ņemot vērā paredzēto pasākumu būtību, pielāgošana var ietvert noteikumus attiecībā uz PRAC ietvaros parasti piemērojamo laika ierobežojumu pagarināšanu vai saīsināšanu saskaņā ar minētā 5a. panta 5. punktu. Tāpat, ja noteiktos apstākļos tas nepieciešams, var paredzēt iespēju piemērot steidzamības procedūru saskaņā ar minētā 5a. panta 6. punktu.3. Eiropas Parlamenta rezolūcijaEiropas Parlaments 2008. gada 23. septembrī pieņēma rezolūciju, kurā bija ietverti ieteikumi Komisijai par tiesību aktu pielāgošanu jaunajam komitoloģijas lēmumam[10].Šajā rezolūcijā Eiropas Parlaments lūdz Komisiju tam iesniegt jaunus tiesību aktu priekšlikumus, lai pabeigtu vispārējo pielāgošanu. Tālab tas iesniedza Komisijai to tiesību aktu sarakstu, kuru pielāgošanu jaunajai komitoloģijas procedūrai tas uzskata par nepieciešamu, bet kuri nebija minēti Komisijas 2007. gada 23. novembra paziņojumā[11].4. Komisijas nostāja par veicamajiem pasākumiem pēc Eiropas Parlamenta rezolūcijasPirms sava paziņojuma iesniegšanas Komisija ir veikusi visu ar koplēmuma procedūru pieņemto instrumentu rūpīgu izskatīšanu, lai noteiktu tos, kuri pilnvaro Komisiju pieņemt vispārīgus pasākumus, lai grozītu attiecīgā pamatakta nebūtiskos elementus. Līdz ar to Komisija varēja izveidot sarakstu ar vairāk nekā 200 tiesību aktiem, kas būtu jāpielāgo, atzīstot, ka šajā sarakstā, iespējams, būs jāievieš turpmākas izmaiņas.Komisija īpašu uzmanību veltīja 14 tiesību aktiem, kurus Eiropas Parlaments bija minējis 2008. gada 23. septembra rezolūcijā. Rūpīgi tika izskatīti visi noteikumi šajos pamataktos, kuri paredz deleģēt Komisijai ieviešanas pilnvaras.4.1. Pēc šīs izskatīšanas Komisija neuzskata, ka ir jāiesniedz priekšlikumi attiecībā uz visiem šiem pamataktiem. Komisija uzskata, ka jaunajai komitoloģijas procedūrai nav jāpielāgo šādi tiesību akti.TIESīBU AKTI, KURU PIELāGOšANA JAU IR NOTIKUSI VAI IR IEROSINāTA-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/25/EK (2000. gada 22. maijs), ar kuru paredz darbības, kas veicamas, lai samazinātu gāzveida un cieto daļiņu piesārņojumu emisiju no dzinējiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 74/150/EEK.Šis tiesību akts jau ir pielāgots PRAC ar 19. pantu Direktīvā 2003/37/EK, kas ir viens no pamataktiem, kura pielāgošana jaunajai procedūrai tika veikta 2008. gada 22. oktobrī pieņemtajā „Omnibus I” regulā (Regula (EK) Nr. 1137/2008, OV L 311, 21.11.2008, pielikuma 3.7. iedaļas 1. punkts).19. pantā Direktīvā 2003/37/EK, kas grozīta ar „Omnibus I” regulu, ir paredzēts piemērot PRAC visiem tehniskās pielāgošanas nolūkā veiktiem grozījumiem direktīvās, kuras norādītas II pielikuma B nodaļā. Direktīva 2000/25/EK ir viena no šīm atsevišķajām direktīvām.-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/43/EK (2001. gada 27. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/3/EK (2004. gada 11. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK un 80/1268/EEK attiecībā uz oglekļa dioksīda emisijas mērījumiem un degvielas patēriņu N1 kategorijas transportlīdzekļiemŠīm divām direktīvām automātiski piemēro PRAC kopš to iekļaušanas 2007. gada 5. septembra Direktīvas 2007/46/EK IV pielikumā (OV L 263, 9.10.2007.). Visiem grozījumiem „atsevišķajās direktīvās”, kas uzskaitītas iepriekšminētajā IV pielikumā, piemēro PRAC saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 39. panta 2. un 9. punktu. Līdz ar to vairs nav nepieciešams pielāgot šos divus pamataktus.-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/64/EK ( 2005. gada 26. oktobris) par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu attiecībā uz to otrreizēju izmantojamību, pārstrādājamību un reģenerējamību, un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/40/EK (2006. gada 17. maijs) par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEKArī šie divi tiesību akti ir norādīti 2007. gada 5. septembra Direktīvas 2007/46/EK IV pielikumā, kopš šis pielikums ir grozīts ar Komisijas 2008. gada 7. oktobra Regulu (EK) Nr. 1060/2008. Līdz ar to visiem šo divu direktīvu grozījumiem tagad piemēro PRAC atbilstoši iepriekšminētajam Direktīvas 2007/46/EK 39. pantam. Tādēļ tās vairs nav jāpielāgo.-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/33/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielāDirektīva 1999/32/EK ir iekļauta tā sauktās „Omnibus” regulas otrajā daļā (COM(2007) 824 galīgā redakcija). Komisija sagatavoja šo priekšlikumu, pienācīgi ņemot vērā grozījumus, kas šajā tiesību aktā izdarīti ar Direktīvu 2005/33/EK. Līdz ar to Komisija uzskata, ka visi noteikumi, kas jāpielāgo PRAC , ir ietverti tās "Omnibus II" priekšlikumā un ka par šo tiesību aktu nav jāiesniedz vēl viens priekšlikums.TIESīBU AKTS, UZ KURU NEATTIECAS KOPLēMUMS-  Padomes Regula (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999Uz šā tiesību akta juridisko pamatu neattiecas Līguma 251. pants, līdz ar to tam nepiemēro PRAC .TIESīBU AKTS, KAS PIEņEMTS PēC 2006. GADA REFORMAS STāšANāS SPēKā-  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāŠo tiesību aktu pieņēma pēc 2006. gada 23. jūlija, proti, pēc tam, kad spēkā stājās reforma, ar kuru izveidoja PRAC , tāpēc tam nav jāveic nekāda pielāgošana; kad to pieņēma, Eiropas Parlaments un Padome neuzskatīja, ka uz pilnvaru deleģēšanu Komisijai ir jāattiecina jaunā komitoloģijas procedūra.Komisijas rīcībā nav neviena elementa, kas tagad ļautu apšaubīt šo likumdevēja pareizo spriedumu; šajā tiesību aktā nav neviena noteikuma, ar kuru Komisijai tiktu piešķirtas pilnvaras pielāgot vispārīgus pasākumus, kas varētu to grozīt vai papildināt.TIESīBU AKTI, KUROS NAV NOTEIKUMU, UZ KURIEM ATTIECAS PRAC-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/46/EK (2001. gada 23. jūlijs), ar kuru groza Padomes Direktīvu 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku uztura jomā, un Direktīvas 70/524/EEK, 96/25/EK un 1999/29/EK par dzīvnieku uzturuAr šo direktīvu tiek grozīta Komisijai saskaņā ar Direktīvu 95/53/EK uzticēto pilnvaru deleģēšana. Tomēr ar to Komisijai netiek piešķirtas pilnvaras pielāgot vispārīgus pasākumus, kas varētu grozīt vai papildināt pamataktu. Komisijai piešķirtās pilnvaras attiecas uz nesaistošu pamatnostādņu pieņemšanu (4.a panta 3. punkts), atsevišķu pasākumu veikšanu (15.a panta 1. un 2. punkts) un ātrās informācijas apmaiņas sistēmas izveidi (16.c panta 3. punkts).-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/33/EK (2002. gada 21. oktobris), ar ko groza Padomes Direktīvas 90/425/EEK un 92/118/EEK par veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktiemAr šo direktīvu tiek grozīta Direktīva 92/118/EK un Komisijai noteikts izveidot to uzņēmumu sarakstu, kas var piegādāt produktus, kurus atļauts importēt Kopienā. Iekļaušana šajā sarakstā ir atsevišķs pasākums, uz kuru neattiecas PRAC .-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/41/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/622/EEK un 92/118/EK un Padomes Lēmumu 95/408/EKKomisija uzskata, ka šajā direktīvā nav nedz grozīta, nedz paredzēta mazākā pilnvaru deleģēšana un ka tādējādi tā neietekmē grozīto tiesību aktu noteikumus attiecībā uz komitoloģiju.-  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums)Komisija uzskata, ka uz ieviešanas pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar šo tiesību aktu (4. panta 2., 3., 4. un 6. punkts), neattiecas PRAC . Pasākumi, kas minēti 4. panta 2. punktā, ir tīri izpildu pilnvaras, kas nav uzskatāmas par vispārējām. Atbilstoši 4. panta 3., 4. un 6. punktam Komisijai var tikai īstenot pamatakta noteikumus, un tai nav pilnvaru tos grozīt vai papildināt. Līdz ar to nav izpildīti kritēriji jaunās procedūras piemērošanai.4.2. No otras puses, Komisija kopā ar Eiropas Parlamentu atzīst, ka šādos pamataktos ir vairāki noteikumi, kas jāpielāgo PRAC :-  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/15/EK (2000. gada 10. aprīlis), kas groza Padomes Direktīvu 64/432/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā-  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97Šā priekšlikuma mērķis ir pielāgot šos divus pamataktus regulatīvajai kontroles procedūrai.2009/0048 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūruPielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai Piektā daļaEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[12],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[13],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju[14],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[15],tā kā:(1) Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[16], tika grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK[17], ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru attiecībā uz vispārēju pasākumu pieņemšanu, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus pamataktā, kurš pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, inter alia , svītrojot dažus šādus elementus, vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.(2) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju[18] par Lēmumu 2006/512/EK, lai regulatīvo kontroles procedūru piemērotu jau tiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas ir pieņemti, ievērojot Līguma 251. pantā noteikto procedūru, šie tiesību akti ir jāpielāgo saskaņā ar piemērojamām procedūrām.(3) Tā kā šie grozījumi attiecas vienīgi uz komiteju procedūrām, attiecībā uz direktīvām dalībvalstīm tie nav jātransponē,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPielikumā uzskaitītos tiesību aktus atbilstīgi minētajam pielikumam pielāgo Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK.2. pantsAtsauces uz pielikumā minēto tiesību aktu noteikumiem uzskata par atsaucēm uz šiem noteikumiem, kas pielāgoti ar šo regulu.3. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Strasbūrā,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMS1. Padomes Direktīva (1964. gada 26. jūnijs) par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā [19].Attiecībā uz Padomes Direktīvu 64/432/EKK Komisija ir jāpilnvaro pieņemt noteikumus par informāciju, kas jāiekļauj valstu datorizētajās datu bāzēs par cūkām. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minētās direktīvas elementus, tos papildinot, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.Tāpēc Direktīvu 64/432/EEK groza šādi.1. Direktīvas 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā 4. punktu aizstāj ar šādu:“4. Lai nodrošinātu valstu datorizēto datu bāzu, kas ietver informāciju par cūkām, darbību, Komisija pieņem noteikumus par informāciju, kas būtu jāietver valstu datu bāzēs. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 17.a panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Pārējos piemērošanas noteikumus pēc vajadzības pieņem saskaņā ar 17. pantā paredzēto procedūru.”2. Direktīvas 17.a panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:“2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”2. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 [20].Attiecībā uz Regulu 1760/2000 Komisija ir jāpilnvaro veikt pasākumus, lai piemērotu dažus I sadaļas noteikumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz maksimālo termiņu pagarināšanu, krotālijām, pasēm, reģistriem un veicamās kontroles minimālo līmeni, kā arī vispārīgiem pārejas pasākumiem, lai veicinātu šīs sadaļas īstenošanu. Pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.Tāpēc Regulu (EK) Nr. 1760/2000 groza šādi:1. Regulas 4. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:„Tomēr pēc dalībvalsts lūguma Komisija var noteikt apstākļus, kādos dalībvalstis var pagarināt maksimālo laikposmu. Šo pasākumu, kas ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”2. Regulas 6. panta 1. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:„Tomēr pēc dalībvalsts lūguma Komisija var noteikt apstākļus, kādos var pagarināt maksimālo laikposmu. Šo pasākumu, kas ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”3. Regulas 7. panta 1. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:“— kad elektroniskā datu bāze ir sākusi darboties, ziņo kompetentajai iestādei par jebkuru dzīvnieku pārvietošanu uz lauku saimniecību un no tās, kā arī par visiem dzīvnieku piedzimšanas un nāves gadījumiem lauku saimniecībā, paziņojot šo notikumu datumus dalībvalsts noteiktajā triju līdz septiņu dienu laikposmā no attiecīgā notikuma. Tomēr pēc dalībvalsts lūguma Komisija tomēr var noteikt apstākļus, kādos dalībvalstis var pagarināt maksimālo laikposmu un noteikt īpašus noteikumus, ko piemēro attiecībā uz liellopu kustību, kad tos izved vasaras ganībās dažādos kalnu apgabalos. Šo pasākumu, kas ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”4. Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:„10. pants1. Komisija veic šādus pasākumus, kas nepieciešami šīs sadaļas noteikumu īstenošanai:a) noteikumi attiecībā uz krotālijām;b) noteikumi attiecībā uz pasi;c) noteikumi attiecībā uz reģistru;d) veicamo pārbaužu minimālais apjoms.Šos pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus šajā regulā, to papildinot, pieņem atbilstīgi regulatīvajai kontroles procedūrai saskaņā ar 23. panta 4. punktu.2. Vispārīgus pārejas pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jo īpaši šajā regulā paredzēto prasību turpmākus precizējumus, pieņem saskaņā ar 23. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.3. Šādus pasākumus, kas nepieciešami šīs sadaļas noteikumu izpildei, pieņem saskaņā ar 23. panta 2. punktā minēto pārvaldības procedūru:a) administratīvo sodu piemērošana;b) nepieciešamie pārejas pasākumi, lai veicinātu šīs sadaļas piemērošanu, izņemot 2. punktā paredzētos pasākumus.”5. Regulas 23. pantu groza šādi.(a) 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:“a) 10. panta piemērošanā – Tiešo maksājumu pārvaldības komiteja, kas minēta 141. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009;”(b) 4. punktu aizstāj ar šādu:“4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”[1] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[2] OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.[3] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.[4] OV L 76, 19.3.2008., 33.-38. un 42.-55. lpp.; OV L 81, 20.3.2008., 38.-72. lpp.; OV L 97, 9.4.2008., 60-71. lpp.[5] PE 376.314v01-00 – A6-0236/2006 (paziņojums pievienots Parlamenta ziņojumam).[6] COM(2007) 740, galīgā redakcija.[7] COM(2007) 741, galīgā redakcija.[8] COM(2007) 822 galīgā redakcija un COM(2007) 824 galīgā redakcija.[9] COM(2008) 71, galīgā redakcija.[10] A6-0345/2008.[11] Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.[12] OV C […], […], […]. lpp.[13] OV C […], […], […]. lpp.[14] OV C […], […], […]. lpp.[15] OV C […], […], […]. lpp.[16] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[17] OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.[18] OV L 255, 21.10.2006., 1. lpp.[19] OV 121, 29.7.1964., 1977. lpp.[20] OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0204

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem  /* COM/2006/0204 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.5.2006COM(2006) 204 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija ar Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas atbalstu izskatīja visus dalībvalstu iesniegtos pieprasījumus uz laiku atlikt kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus. Pievienotais priekšlikums attiecas uz dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem. Pieprasījumi atlikt nodokļus attiecībā uz iepriekš minētajiem produktiem tika izskatīti, ņemot vērā kritērijus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (OV C 128, 25.4.1998., 2. lpp.). Pēc šīs izskatīšanas Komisija atzīst, ka ir pamatota nodokļu atlikšana vai samazināšana produktiem, kuri uzskaitīti I pielikumā, kas pievienots regulas priekšlikumam. Produkti, attiecībā uz kuriem nodokļu atlikšana vairs nav Kopienas ekonomiskajās interesēs, ir izņemti. Šīs regulas pielikumos ir uzskaitīti produkti, attiecībā uz kuriem ir ierosināts atlikt nodokļus vai attiecībā uz kuriem jāmaina formulējums, kā arī produkti, kuri ir izņemti no Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikuma. Šis pasākums ir spēkā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim, lai no ekonomiskā viedokļa pārbaudītu atsevišķos atlikšanas gadījumus šajā laika posmā. Atlikšana, kuras atcelšanu vai turpināšanu Komisija un Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupa uzskata par vajadzīgu, pēc šī datuma ir jāpagarina vai jādzēš. |Vispārējais konteksts Kopienas interesēs ir daļēji vai pilnīgi atlikt kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus virknei tādu jaunu produktu, kuri nav uzskaitīti pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā OV L 158, 29.6.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 300/2006 (OV L 56, 25.2.2006., 1. lpp.). |Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikām un mērķiem Priekšlikums atbilst politikai lauksaimniecības, tirdzniecības, uzņēmējdarbības, attīstības un ārējo attiecību jomā. |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Notika apspriešanās ar Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupu, kas pārstāv katras dalībvalsts rūpniecību. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Visi minētie atlikšanas gadījumi ir saskaņā ar vienošanos, kas panākta grupas apspriedēs. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Attiecīgās zinātnes un speciālo zināšanu jomas Eksperti, kas Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupā pārstāv dalībvalstis. Izmantotā metodika Atklāta apspriešanās. Galvenās organizācijas un eksperti, ar kuriem apspriedās Katras dalībvalsts ieceltie eksperti. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Netika minēts, ka būtu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. Ekspertu ieteikumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Priekšlikuma publicēšana. |Ietekmes novērtējums Nepiemēro. Priekšlikums nav iekļauts Komisijas 2006. gada likumdošanas un darba programmā. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem. |Juridiskais pamats EK Līguma 26. pants. |Subsidiaritātes princips Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz šo priekšlikumu. Tāpēc subsidiaritātes princips uz šo priekšlikumu neattiecas. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. |Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar rīcības programmas „Muita 2007” mērķiem. |Šis pasākumu kopums atbilst principiem, kuru mērķis ir vienkāršot procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītajiem uzņēmējiem, un Komisijas paziņojumam par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām. |Instrumentu izvēle |Ierosinātais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Saskaņā ar EK Līguma 26. pantu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotas. |4) IETEKME UZ BUDžETU |Neiekasēti muitas nodokļi. |5) PAPILDU INFORMāCIJA |Vienkāršošana |Priekšlikumā paredzēta tiesību aktu vienkāršošana. |Regulas priekšlikuma pielikumā tiks publicēts visu atlikto nodokļu konsolidēts saraksts. |PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības, lauksaimniecības un zvejniecības produktiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Kopienas interesēs ir pilnīgi vai daļēji atlikt kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus virknei jaunu produktu, kas nav uzskaitīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumā[2].(2) Vairāki produkti, kas minēti attiecīgajā regulā, ir jāizņem no tās pielikuma saraksta, jo kopīgā muitas tarifa autonomo nodokļu atlikšanas saglabāšana vairs nav Kopienas interesēs vai arī tāpēc, ka ir jāpielāgo to apraksts, lai ņemtu vērā produktu tehnisko attīstību un ekonomiskās tendences tirgū.(3) Produkti, kuru apraksts ir jāpielāgo, attiecīgi jāuzskata par jauniem produktiem.(4) Šis pasākums ir spēkā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 31. decembrim, lai no ekonomiskā viedokļa varētu pārbaudīt atsevišķos atlikšanas gadījumus šajā laika posmā. Astoņu gadu pieredze ir pierādījusi, ka attiecībā uz atlikšanas gadījumiem, kas uzskaitīti šīs regulas pielikumā, jāparedz beigu datums, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā tehnoloģiskās un ekonomiskās pārmaiņas. Tas nedrīkst izslēgt atsevišķu pasākumu priekšlaicīgu pārtraukšanu vai to turpināšanu pēc šā perioda beigām, ja tiem ir ekonomisks pamatojums, saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotām[3].(5) Tāpēc Regula (EK) Nr. 1255/96 ir attiecīgi jāgroza.(6) Tā kā šī regula jāpiemēro no 2006. gada 1. jūlija, tai jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1255/96 pielikumu groza šādi:1.  iekļauj šīs regulas I pielikumā minēto tekstu;2.  svītro produktus, kuru kodi minēti šīs regulas II pielikumā.2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.Tomēr attiecībā uz ražojumiem ar TARIC kodiem 5205 31 00 10 un 8414 30 89 20 to piemēro no 2006. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSKN kods | TARIC | Apraksts | Autonomā muitas nodokļa likme | Derīguma termiņš |ex 2904 90 85 | 40 | 3-Brom-5-nitro-trifluormetilbenzols | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2909 19 00 | 40 | Bis-(2-etoksietil)ēteris | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2912 29 00 | 20 | p-Fenilbenzaldehīds | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2916 12 90 | 40 | 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenilakrilāts | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 42 10 | 35 | 2-Nitroanilīns | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 42 10 | 45 | 2,4,5-Trihloranilīns | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 43 00 | 40 | 4-Aminotoluol-3-sulfoskābe | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 51 19 | 30 | 2-Metil-p-fenilēndiamīna sulfāts | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2922 29 00 | 25 | 5-Amino-o-krezols | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2922 49 95 | 50 | D-(-)-Dihidrofenilglicīns | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2927 00 00 | 60 | 4,4'-Diciano-4,4'-azodibaldriānskābe | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2930 90 70 | 76 | 2,2’-Ditiodi(benzoskābe) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2930 90 70 | 77 | 4-[4-(2-propeniloksi)fenilsulfonil]fenols | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2931 00 95 | 96 | 3-(Hidroksifenilfosfinoil)propionskābe | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2931 00 95 | 97 | Kālija 4-tolilfosfināts, ūdens šķīdumā | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2932 29 85 | 80 | Giberelskābe ar tīrības pakāpi pēc masas 88 % | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2933 19 90 | 50 | Fenpiroksimāts (ISO) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2934 99 90 | 85 | Aprepitants (INN) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2935 00 90 | 81 | 4-Amino-N-(4-aminofenil)benzolsulfonamīds | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 2935 00 90 | 82 | N-(5,7-dimetoksi[1,2,4]triazol[1,5-a]pirimidīn-2-il)-2-metoksi-4-(trifluormetil)piridīn-3-sulfonamīds | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 15 00 | 60 | Krāsviela C.I. Vat Blue 4 | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 81 | 6,11-Difluor-3,3-di-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]hromēns | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 82 | 3-(4-Fluorfenil)-3-(4-piperidīnfenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]hromēns | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 83 | 6,7-Dimetoksi-11-ciano-3,3-di-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]hromēns | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3207 30 00 | 10 | Preparāts, kas satur pēc masas ne vairāk par 85 % sudraba, ne mazāk par 2 % palādija, bārija titanāta, terpineola unetilcelulozes, kuru izmanto sietspiedumiem daudzslāņu keramikas kondensatoru ražošanā (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3402 13 00 | 10 | Vinilkopolimēra virsmas aktīvs aģents uz polipropilēnglikola bāzes | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3506 91 00 | 30 | Divkomponentu epoksīdlīme, mikrokapsulā, disperģēta šķīdinātājā | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3707 10 00 | 30 | Preparāts uz gaismjūtīga akrilpolimēra bāzes, kas satur krāsu pigmentus, 2-metoksi-1-metiletilacetātu un cikloheksanonu, ar vai bez etil-3-etoksipropionāta | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3811 90 00 | 10 | Dinonilnaftilsulfoskābes sāls šķīduma minerāleļļā formā | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3815 90 90 | 16 | Iniciators uz dimetilaminopropilurīnvielas bāzes poliuretāna putu sistēmu ražošanai (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3819 00 00 | 20 | Ugunsizturīgs hidrauliskais šķīdums uz fosfātestera bāzes | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 12 | Tetrafluoretilēna oligomērs ar vienu jodetil- gala grupu | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 27 | Preparāts uz 2-pentanona, 4-metil-O,O',O''-(metilsililidīn)trioksīma un 4-metil-2-butanon-O, O', O'' ,O'''-silāntetrailtetraoksīma bāzes | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 34 | Fitosterīnu maisījums vaskveida kristāliska pulvera veidā, kurā pēc svara ir: 36 % vai vairāk, bet nepārsniedzot 79 % sitosterīnu, 15 % vai vairāk, bet nepārsniedzot 34 % sitostanolu, 4 % vai vairāk, bet nepārsniedzot 25 % kampestrīnu, 0 % vai vairāk, bet nepārsniedzot 14 % kampestanolu | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 90 | Dobas kausēta aluminosilikāta lodītes mehānisko transportlīdzekļu daļiņu filtru ražošanai, kas satur 65-80 % amorfā aluminosilikāta ar šādām īpašībām: kušanas temperatūra no 1600 °C līdz 1800 °C, blīvums 0,6-0,8 g/cm3 (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3904 61 00 | 60 | Politetrafluoretilēna (PTFE), nātrija hlorīda un nejonu virsmas aktīvās vielas maisījums | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 20 21 | 20 | Tetrahidrofurāna un tetrahidro-3-metilfurāna kopolimērs ar vidējo molekulmasu 3500 (± 100) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 30 00 | 50 | Šķidri 2-propēnnitrila un 1,3-butadiēnepoksīda kopolimēra epoksīdsveķi, nesatur šķīdinātāju, satur cinka borāta hidrātu, ne vairāk par 40 % pēc masas, diantimona trioksīdu ne vairāk par 5 % pēc masas | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 99 19 | 40 | Izoftalskābes un 5-nātrijasulfoizoftalskābes kopolimērs ar cikloheksāndimetanolu un dietilēnglikolu | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3912 90 10 | 20 | Hidroksipropilmetilcelulozes ftalāts | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3917 32 39 | 30 | Termosavelkoša polistirola caurule cinka-oglekļa bateriju ražošanai (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3919 90 31 | 15 | Poli(etilēntereftalāta) plēve, ar krāsotu slāni vienā un pašlīmējošu slāni otrā pusē, no abām pusēm pārklāta ar aizsargplēvi, kopējais biezums 100 (±10) µm, ruļļos, optisko filtru ražošanai (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3920 62 19 | 77 | Poli(etilēntereftalāta) loksne, kas satur pret temperatūras svārstībām jūtīgus slāņus, kuri pēc sildīšanas veido pamatkrāsas, atstarojošu slāni, aizsargslāni, izmantošanai polihromatiskajos termoprinteros (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3920 99 90 | 10 | Bioloģiski noārdāma sloksne, kuras biezums nav lielāks par 1 mm, ar masas saturu: 90 % (± 5 %) cietes, 10 % (± 5 %) sintētiska polimēra, 0,5 % (± 0,5 %) stearīnskābes | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 3926 90 98 | 40 | Dobas izooktilakrilāta un akrilskābes kopolimēra mikrolodītes ar 10 µm vai lielāku diametru, bet ne lielāku par 1000 µm, disperģētas ūdenī | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 5205 31 00 | 10 | Balinātas kokvilnas seškārtu pavediens, ar atsevišķa pavediena lineāro blīvumu vismaz 925 dtex, bet ne vairāk kā 989 dtex, tamponu izgatavošanai (1) | 0 % | 01.01.2006 - 31.12.2008 |ex 6805 10 00 ex 6805 20 00 ex 6805 30 80 | 10 10 10 | Identiskas formas daļiņu veida abrazīvs uz nesēja | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 7019 90 99 | 30 | Augsta stiepes moduļa stikla virve (K), impregnēta ar kaučuku, iegūta no šķeterētiem stikla pavedieniem, pārklāta ar lateksu, kurš sastāv no rezorcīna –– formaldehīna sveķiem, ar vai bez vinilpiridīna un/vai hidrogenēta akrilonitrilbutadiēnkaučuka (HNBR) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 8305 20 00 | 10 | Štāpeļšķiedras, 12 mm (± 1 mm) platas un 8 mm (± 1 mm) biezas, izmantošanai kopētājos un printeros (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 8414 30 89 | 20 | Transportlīdzekļiem paredzēta gaisa kondicionēšanas sistēmas daļa ar atvērtas vārpstas virzuļa kompresoru, kura jauda pārsniedz 0.4 kW, bet nepārsniedz 10 kW | 0 % | 01.01.2006 - 31.12.2008 |ex 8414 90 00 | 40 | Piedziņas ierīce iebūvēšanai mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas iekārtu kompresoros (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 11 00 | 33 | Magnēti, kas sastāv no neodima, dzelzs un bora sakausējuma, noapaļota taisnstūra formā, izmērā nepārsniedzot 15 x 10 x 2 mm, vai diska formā ar diametru, kas nepārsniedz 90 mm, ar vai bez cauruma centrā | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 20 00 | 20 | Elektromagnētiskais atsperes sajūgs, kura diametrs nepārsniedz 40 mm, izmantošanai kopētāju un printeru, tostarp daudzfunkcionālo kopētāju ražošanāko (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 20 00 | 30 | Elektromagnētiskais sajūgs izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas iekārtu kompresoru ražošanā (1) | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |ex 8529 90 81 | 45 | Integrālā shēma ar televīzijas signālu uztvērēja funkcijām, kurā ir kanālu dekodētāja matrica, tūnera matrica, jaudas vadības matrica, GSM filtri, diskrētie un iestrādātie pasīvie shēmas elementi DVB-T un DVB-H formāta ciparu apraides videosignālu uztveršanai | 0 % | 01.07.2006 - 31.12.2008 |(1) | Uz šajā apakšpozīcijā ietvertajām precēm attiecas attiecīgajos Kopienas noteikumos paredzētie nosacījumi (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.–300. pantu (OV L 253, 11.10.1993., 71. lpp.). |II PIELIKUMSKN kods | TARIC |ex 2903 30 80 | 60 |ex 2924 19 00 | 20 |ex 3811 90 00 | 10 |ex 8414 30 89 | 20 |ex 8505 11 00 | 33 |TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMIEM, KAS IETEKMĒ TIKAI BUDŽETA IEŅĒMUMU DAĻU1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/96, kas uz laiku atliek kopīgā muitas tarifa autonomos nodokļus dažiem rūpniecības, lauksaimniecības un zvejniecības produktiem.2. BUDŽETA POZĪCIJAS:Nodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pantsSumma, kas 2006., 2007. un 2008. budžeta gadā iekļauta budžetā: 9,8 miljoni gadā3. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālu seku( Priekšlikums finansiāli neietekmē izdevumus, taču tas finansiāli ietekmē ieņēmumus, un tas izpaužas šādi:(miljoni EUR līdz vienai zīmei aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[4] | 6 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg | [2006., 2007. un 2008. gads] |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | 01/07/2006 – 31/12/2008 | - 9,8/gadā |4. PASĀKUMI KRĀPŠANAS APKAROŠANAIPārbaudes attiecībā uz to dažu produktu galīgo izmantošanu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, veiks saskaņā ar 291. līdz 300. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus.5. CITAS PIEZĪMESLai samazinātu ekonomiskās problēmas, ir noteikts beigu termiņš.Šajā priekšlikumā ir ietverti grozījumi, kas izdarāmi spēkā esošās regulas pielikumā, lai ņemtu vērā turpmāko:1. jaunus nodokļu atlikšanas pieprasījumus, kas ir iesniegti un apstiprināti;2. produktu tehnisko attīstību un ekonomiskās tendences tirgū, kuru rezultātā tiek atceltas atsevišķas spēkā esošās atlikšanas.PapildinājumiPapildus grozījumiem, kas veikti sakarā ar izmaiņām KN kodos, šajā pielikumā ietilpst 52 jauni produkti. Neiekasētie nodokļi, kas atbilst šīm atlikšanām un ir aprēķināti, pamatojoties uz 2006., 2007. un 2008. gadā paredzamo importu dalībvalstī, kas iesniedz pieprasījumu, kopā ir EUR 7,3 miljoni gadā.Pamatojoties uz pieejamo statistiku par iepriekšējiem gadiem, tomēr šķiet, ka šī summa jāreizina ar vidējo koeficientu 1,8, lai ņemtu vērā importu citās dalībvalstīs, kas izmanto tādu pašu atlikšanu. Tas nozīmē ieņēmumu zudumu aptuveni EUR 13,2 miljoni gadā.SvītrojumiSakarā ar muitas nodokļu atkārtotu ieviešanu 2 produkti ir svītroti no šā pielikuma. Tas veido resursu palielinājumu EUR 0,1 miljona apmērā , kas aprēķināts, pamatojoties uz pieprasījumiem par nodokļu atlikšanu vai pieejamajiem statistikas datiem (2004. gads).Šīs darbības paredzētās izmaksasPamatojoties uz pieejamo statistiku (2004. gads), paredzams, ka ietekme uz ieņēmumu zudumiem, kas izriet no šīs regulas, tāpēc būs 13,2 – 0,1 = EUR 13,1 miljoni (bruto summa, ieskaitot iekasēšanas izdevumus) x 0,75 = EUR 9,8 miljoni gadā laika periodā no 1.7.2006. līdz 31.12.2008 .Tradicionālo pašu resursu deficīts būs jāsedz dalībvalstīm, izmantojot papildu NKP komponentu.[1] OV C [],[], []. lpp.[2] OV L 158, 29.6.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 300/2006 (OV L 56, 25.2.2006., 1. lpp.).[3] OV C 128, 25.4.1998., 2. lpp.[4] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25% iekasēšanas izmaksu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0410

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru attiecībā uz jaunu eksportētāju izbeidz pārskatīt Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu  /* COM/2008/0410 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 30.6.2008COM(2008) 410 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru attiecībā uz jaunu eksportētāju izbeidz pārskatīt Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS2.  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 2006. gada 23. janvāra Regula (EK) Nr. 130/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu.-  Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.3.  APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS4.  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmIzmeklēšanā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.5.  PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI6.  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsAr 2006. gada 23. janvāra Regulu (EK) Nr. 130/2006 Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu ("sākotnējā izmeklēšana").Komisija 2007. gada 30. novembrī sāka pārskatīšanu saistībā ar jaunu eksportētāju attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Ķīnas Tautas Republikā. Pārskatīšanas uzsākšana, publicējot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1406/2007, tika pamatota uz prima facie pierādījumiem, ko sniedza viens ražotājs eksportētājs, apliecinot, ka šis ražotājs eksportētājs-  nav eksportējis vīnskābi pirms sākotnējās izmeklēšanas perioda vai tā laikā;-  nav saistīts ar ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas ar Padomes Regulu Nr. 130/2006 noteiktie pasākumi;-  ir sācis eksportēt vīnskābi uz Kopienu pēc tam, kad bija beidzies sākotnējās izmeklēšanas periods.Ar ietverto Komisijas priekšlikumu Padomes regulai tiek pabeigta šī pārskatīšana attiecībā uz jaunu eksportētāju, jo izmeklēšanas laikā pierādīja, ka ražotājs eksportētājs neeksportēja vīnskābi uz Kopienu pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām.Tiek ierosināts, ka Padome pieņem pievienoto priekšlikumu regulai, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .-  Juridiskais pamatsPadomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.7.  IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru attiecībā uz jaunu eksportētāju izbeidz pārskatīt Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006[2] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas ("ĶTR") izcelsmes vīnskābes importam ("sākotnējā izmeklēšana"). Spēkā esošie pasākumi ir procentuālā nodokļu likme 34,9 % apmērā, izņemot dažus īpaši norādītus uzņēmumus, kuriem piemēro individuālas nodokļu likmes.(2) Pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 150/2008[3] grozīja pasākumu darbības jomu.2. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA2.1. Pārskatīšanas pieprasījums(3) Pēc galīgo antidempinga pasākumu piemērošanas Komisija saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu attiecībā uz "jaunu eksportētāju" saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pieprasījuma pamatā bija sūdzība, ka ražotājs eksportētājs Fuyang Genebest Chemical Industry Co Ltd ("iesniedzējs")-  neeksportēja vīnskābi pirms sākotnējās izmeklēšanas perioda vai tā laikā;-  nebija saistīts ar ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 noteiktie pasākumi;-  ir sācis eksportēt vīnskābi uz Kopienu pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām;-  darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kas definēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai prasa individuālu režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu.2.2. Pārskatīšanas sākšana attiecībā uz "jaunu eksportētāju"(4) Komisija izskatīja iesniedzēja iesniegtos prima facie pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai varētu sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Kopienas ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt savus apsvērumus, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1406/2007[4] sāka Regulas (EK) Nr. 130/2006 pārskatīšanu attiecībā uz iesniedzēju.(5) Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1406/2007 2. pantu tika atcelts antidempinga maksājums, ko ar Padomes Regulu (EK) Nr. 130/2006 piemēroja iesniedzēja ražotas vīnskābes importam. Vienlaikus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu muitas iestādēm tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus iesniedzēja ražotās vīnskābes importa reģistrācijai.2.3. Attiecīgais ražojums(6) Pašreizējā pārskatīšanā, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, ietvertais attiecīgais ražojums ir vīnskābe, tomēr ar darbības jomas ierobežojumiem, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 150/2008.2.4. Personas, uz kurām attiecas procedūra(7) Komisija oficiāli paziņoja Kopienas ražošanas nozarei, iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.(8) Komisija nosūtīja iesniedzējam tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un saņēma atbildes šim nolūkam atvēlētajā termiņā.(9) Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzei, un veica pārbaudes apmeklējumus iesniedzēja uzņēmumos.2.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods(10) Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim ("pārskatīšanas izmeklēšanas periods" jeb "PIP").3. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI3.1. Konstatējumi(11) Anketu atbildes norādīja eksporta tirdzniecības darījumu skaitu, kas atbilda informācijai pārskatīšanas pieteikumā, un iespējams šis eksports bija paredzēts Kopienai.(12) Izmeklēšana liecina, ka PIP laikā iesniedzējs neeksportēja attiecīgo ražojumu (definēts iepriekš 2.3. punktā) tieši. Reāli eksporta darījumus veica neatkarīgs tirgotājs ĶTR, kam iesniedzējs izsniedza iekšzemes rēķinu. Iesniedzējs varēja uzrādīt tikai muitas deklarācijas, kas apliecināja, ka preces tiek eksportētas no ĶTR, bet nenorādīja eksporta galamērķi. Šā tirgotāja telpās tika veikta papildu izmeklēšana, lai iegūtu un pārbaudītu vajadzīgos pierādījumus apgalvojumam par eksportu uz Kopienu.(13) Eksporta dokumentācijas pārbaudes laikā nekonstatēja, ka preces būtu laistas brīvā apgrozībā Kopienā. Preces tika izkrautas divās Kopienas ostās, bet rēķini tika adresēti pircējam, kas atrodas trešā valstī ārpus Kopienas. Tirgotājs apliecināja, ka preču galamērķis ir ārpus Kopienas, kur atrodas galīgais lietotājs.(14) Turklāt tika veikta Eurostat statistikas analīze par vīnskābes importu. Importa statistikas analīze apliecināja, ka iesniedzēja eksportētās preces nav laistas brīvā apgrozībā Kopienā.3.2. Secinājumi(15) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem, secināja, ka iesniedzējs nevar pierādīt, ka tas atbilst kritērijiem, lai tiktu uzskatīts par jaunu eksportētāju pamatregulas 11. panta 4. punkta nozīmē.(16) Šās pārskatīšanas nolūks bija noteikt iesniedzējam atsevišķo dempinga starpību, kas pēc tā uzskata atšķiras no pašreizējās atlikušās starpības, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no ĶTR. Pieprasījums galvenokārt balstījās uz pieņēmumu, ka iesniedzējs ir sācis eksportēt vīnskābi uz Kopienu pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām un šādu eksportēšanu uz Kopienu veicis PIP laikā.(17) Izmeklēšanā secināja, ka, tā kā nav veikts eksports uz Kopienu PIP laikā, Komisija nevar noteikt, vai iesniedzēja individuālā dempinga starpība patiešām ir atšķirīga no atlikušās dempinga starpības, kas noteikta sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ iesniedzēja pieprasījums būtu jānoraida un pārskatīšana attiecībā uz jaunu eksportētāju jāizbeidz. Tādējādi atlikušais antidempinga maksājums, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, t.i., 34,9 %, attiecībā uz iesniedzēju jāpatur spēkā.4. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA PIEMĒROŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU DATUMU(18) Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, iesniedzējam piemērojamo antidempinga maksājumu iekasē ar atpakaļejošu datumu par attiecīgā ražojuma importu, kas ir reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1406/2007 3. pantu.5. NOBEIGUMA NOTEIKUMI(19) Iesniedzējs, Kopienas ražošanas nozare un eksportētājvalsts pārstāvji ir informēti par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tiem bija iespēja izteikt piezīmes. Netika saņemtas tādas piezīmes, kuru dēļ iepriekš minētie secinājumi būtu jāmaina.(20) Šī pārskatīšana neietekmē termiņu, kurā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu beigsies pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 130/2006, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 150/2008,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek izbeigta pārskatīšana attiecībā uz jaunu eksportētāju, ko uzsāka ar Komisijas Regulu (EK) 1406/2007, un ar šo importam, kas noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1406/2007 1. pantā, nosaka antidempinga maksājumu, ko saskaņā ar 1. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 130/2006, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 150/2008, piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem" Ķīnas Tautas Republikā.2. Ar šo antidempinga maksājumu, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 130/2006 1. pantu piemēro "visiem pārējiem uzņēmumiem" Ķīnas Tautas Republikā, iekasē sākot ar 2007. gada 1. decembri par vīnskābes importu, kas reģistrēts atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1406/2007 3. pantam.3. Ar šo muitas iestādēm tiek uzdots pārtraukt reģistrēšanu, kas veikta saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr.1406/2007 3. pantu.4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.[3] OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp.[4] OV L 312, 30.11.2007., 12. lpp.