title: Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0753(01)

Priekšlikums Padomes lēmums par Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu  /* COM/2006/0753 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 4.12.2006COM(2006) 753 galīgā redakcija2006/0257 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanuPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSI. IEVADSEiropas Kopiena 2004. gada 26. oktobrī parakstīja ar Šveices Konfederāciju nolīgumu attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu („Dublinas/ Eurodac Nolīgums ar Šveici”).Minētā Nolīguma 15. pantā paredzēta iespēja Lihtenšteinai pievienoties Nolīgumam. Ir notikušas sarunas par Lihtenšteinas pievienošanos, un ir parafēts Protokola projekts par Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici.Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās Padomes Regulā (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm („Dublinas Regula”), un Padomes Regulā (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju („ Eurodac Regula”)[1].Dublinas/ Eurodac Nolīgumā ar Šveici paredzēta iespēja, ka Dānija var lūgt dalību. Tādā gadījumā Nolīgumā noteikts, ka Līgumslēdzējas puses ar Dānijas piekrišanu izklāsta nosacījumus Dānijas dalībai Nolīguma protokolā.Ar 2004. gada 8. novembra vēstuli Dānijas Karaliste lūdza dalību Dublinas/ Eurodac Nolīgumā ar Šveici. Tā kā Lihtenšteina tagad pievienosies šim Nolīgumam, ir lietderīgi noteikt Dānijas dalību attiecībā uz Šveici un Lihtenšteinu.Saskaņā ar pilnvarām, ko Padome 2006. gada 27. februārī piešķīra Komisijai, notika sarunas ar Lihtenšteinu un Šveici. Sarunas tika pabeigtas 2006. gada 21. jūnijā, un tika parafēts protokola projekts par Dānijas dalību Dublinas/ Eurodac Nolīgumā ar Šveici un Lihtenšteinu[2].Sarunas notika un protokola projekts tika parafēts, pamatojoties uz to, ka Lihtenšteina kļūtu par līgumslēdzēju pusi pēc protokola noslēgšanas par tās pievienošanos Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici. Tādēļ ir jāatceras, ka Lihtenšteina var kļūt par līgumslēdzēju pusi protokolā par Dānijas dalību tikai tad, ja tā ir ratificējusi protokolu par tās pievienošanos Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici[3].Pievienotie priekšlikumi ir juridiskais pamats lēmumiem par Protokola parakstīšanu un noslēgšanu. Šī Protokola juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 1. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu.Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Notiks apspriešanās ar Eiropas Parlamentu par Protokola noslēgšanu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 3. punktu.II. SARUNU REZULTāTIKomisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu direktīvās, tika sasniegti un ka Protokola projekts ir Kopienai pieņemams.Protokola galīgo saturu var rezumēt šādi.-  Saskaņā ar to Dublinas un Eurodac Regulas un to īstenošanas noteikumi ir piemērojami attiecībām starp Dāniju, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses. Tāpat saskaņā ar to ir piemērojami nākamie grozījumi vai jauni īstenošanas pasākumi.-  Tas dod tiesības Šveicei un Lihtenšteinai iesniegt rakstiskus izklāstus vai apsvērumus Eiropas Kopienu Tiesā, ja Dānijas tiesa vēršas Eiropas Kopienu Tiesā pēc prejudiciāla nolēmuma par Eiropas Kopienas un Dānijas Nolīguma noteikuma interpretāciju.-  Tajā paredzēts samierināšanas mehānisms domstarpību gadījumos starp Dāniju, no vienas puses, un Šveici vai Lihtenšteinu, no otras puses, par Protokola interpretāciju vai piemērošanu.-  Tajā paredzēti noteikumi attiecībā uz to, kad Protokolu nepiemēro.III. SECINāJUMIŅemot vērā iepriekš uzskaitītos apsvērumus, Komisija Padomei ierosina:-  pieņemt lēmumu par Protokola parakstīšanu Kopienas vārdā un pilnvarot Padomes priekšsēdētāju iecelt personu, kas ir pienācīgi pilnvarota parakstīties Kopienas vārdā;-  pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu apstiprināt pievienoto Protokolu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, ieskaitot Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],tā kā:(1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Protokolu par Dānijas dalību Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, ieskaitot protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos.(2) Ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, Protokols, kas parafēts Briselē 2006. gada 21. jūnijā, ir jāparaksta.(3) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalīsies šī lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.(4) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šī lēmuma pieņemšanā, šis lēmums tai nav saistošs un nav tai piemērojams,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsAr nosacījumu, ka vēlāk Protokols tiks noslēgts, Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt Kopienas vārdā Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti pie nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, ieskaitot protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.BriselēPadomes vārdā —Priekšsēdētājs2006/0257 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[6],tā kā:(1) Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Protokolu par Dānijas dalību Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, ieskaitot protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos.(2) Saskaņā ar Padomes [..........] Lēmumu .../…./EK un ar nosacījumu, ka vēlāk tas tiks noslēgts, šis Protokols ir parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2006. gada ………(3) Šis Protokols ir jāapstiprina.(4) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šī lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.(5) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šī lēmuma pieņemšanā, šis lēmums tai nav saistošs un nav tai piemērojams,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pantsKopienas vārdā tiek apstiprināts Protokols pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, ieskaitot protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kas Eiropas Kopienas vārdā ir pilnvarota deponēt Protokola 5. pantā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Kopienas piekrišanu atzīt to sev par saistošu.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .BriselēPadomes vārdā —PriekšsēdētājsPielikumsProtokols starp Eiropas Kopienu, Šveici un Lihtenšteinu pie Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī, Šveicē vai Lihtenšteinā iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanuEiropas KopienaunŠveices Konfederācija,unLihtenšteinas Firstiste,turpmāk tekstā „Līgumslēdzējas puses”,ŅEMOT VĒRĀ, ka Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, paredzēts, ka pasākums, kas pieņemts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļu, nav Dānijai saistošs vai piemērojams Dānijā;ATSAUCOTIES uz 11. panta 1. punktu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu[7] (turpmāk tekstā „Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici”), kurā noteikts, ka Dānijas Karaliste var pieprasīt dalību šajā Nolīgumā;ŅEMOT VĒRĀ Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti pie Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos minētajam Nolīgumam saskaņā ar tā 15. pantu;IEVĒROJOT, ka Dānija ar 2004. gada 8. novembra vēstuli pieprasīja dalību Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici;ATGĀDINOT, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici, kuram ir pievienojusies Lihtenšteinas Firstiste, Dānijas Karalistes dalības nosacījumus minētā Nolīguma protokolā nosaka Līgumslēdzējas puses, kuras rīkojas ar Dānijas piekrišanu;ŅEMOT VĒRĀ, ka bija lietderīgi pirmkārt Dānijai un Kopienai noslēgt Nolīgumu, lai jo īpaši atrisinātu jautājumus, kas saistīti ar Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju un koordināciju starp Kopienu un Dāniju attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem;ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Dāniju un Kopienu par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju[8];ŅEMOT VĒRĀ, ka tādēļ ir jāparedz nosacījumi Dānijas dalībai Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici, kuram ir pievienojusies Lihtenšteinas Firstiste, un jo īpaši ir jānosaka tiesības un pienākumi starp Šveici, Lihtenšteinu un Dāniju;IEVĒROJOT, ka šī Protokola stāšanās spēkā pamatojas uz Dānijas piekrišanu saskaņā ar tās konstitucionālajām prasībām,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsDānijas Karaliste piedalās Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (turpmāk tekstā „Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici”), kuram Lihtenšteinas Firstiste ir pievienojusies ar protokolu pie minētā Nolīguma (turpmāk tekstā „Lihtenšteinas Protokols”) saskaņā ar tā 15. pantu, ar nosacījumiem, kas izklāstīti Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dāniju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (turpmāk tekstā „Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dāniju”), un šajā Protokolā.2. pants1. „Dublinas Regulas”[9] noteikumus, kura pievienota šim Protokolam un ir tā sastāvdaļa kopā ar tās īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar „Dublinas Regulas” 27. panta 2. punktu, atbilstīgi starptautisko tiesību aktiem piemēro attiecībām starp Dāniju, no vienas puses, un Šveici un Lihtenšteinu, no otras puses.2. „ Eurodac Regulas”[10] noteikumus, kura pievienota šim Protokolam un ir tā sastāvdaļa kopā ar tās īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar „ Eurodac Regulas” 22. pantu vai 23. panta 2. punktu, atbilstīgi starptautisko tiesību aktiem piemēro attiecībām starp Dāniju, no vienas puses, un Šveici un Lihtenšteinu, no otras puses.3. Grozījumus 1. un 2. punktā minētajos tiesību aktos, par kuriem Dānija paziņojusi Komisijai saskaņā ar Nolīguma 3. pantu starp Eiropas Kopienu un Dāniju un par kuriem Šveice un Lihtenšteina paziņojusi Komisijai saskaņā ar attiecīgi 4. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici un Lihtenšteinas Protokola 5. pantu, atbilstīgi starptautisko tiesību aktiem piemēro attiecībām starp Dāniju, no vienas puses, un Šveici un Lihtenšteinu, no otras puses.4. Saskaņā ar „Dublinas Regulas” 27. panta 2. punktu pieņemtos īstenošanas pasākumus un saskaņā ar „ Eurodac Regulas” 22. pantu vai 23. panta 2. punktu pieņemtos īstenošanas pasākumus, par kuriem Dānija paziņojusi Komisijai saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dāniju 4. pantu un par kuriem Šveice un Lihtenšteina paziņojusi Komisijai attiecīgi saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 4. pantu un Lihtenšteinas Protokola 5. pantu, atbilstīgi starptautisko tiesību aktiem piemēro attiecībām starp Dāniju, no vienas puses, un Šveici un Lihtenšteinu, no otras puses.3. pantsŠveice un Lihtenšteina ir tiesīgas iesniegt lietas izklāstus vai rakstiskus apsvērumus Eiropas Kopienu Tiesā, ja Dānijas tiesa vai tribunāls tai ir iesniegusi jautājumu prejudiciāla nolēmuma saņemšanai saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dāniju 6. panta 1. punktu.4. pants1. Šveices vai Lihtenšteinas sūdzības gadījumā par šī Protokola piemērošanu vai interpretāciju no Dānijas puses Šveice vai Lihtenšteina var lūgt oficiāli iekļaut jautājumu kā strīdus jautājumu Jauktās komitejas darba kārtībā.2. Dānijas sūdzības gadījumā par šī Protokola piemērošanu vai interpretāciju no Šveices vai Lihtenšteinas puses Dānija ir tiesīga lūgt Komisiju oficiāli iekļaut jautājumu kā strīdus jautājumu Jauktās komitejas darba kārtībā. Komisija iekļauj jautājumu darba kārtībā.3. Jauktās komitejas rīcībā ir 90 dienas no datuma, kad pieņemta darba kārtība, kurā iekļauts strīdus jautājums, tā risināšanai. Šim nolūkam Dānija ir tiesīga iesniegt apsvērumus Jauktajai komitejai.4. Ja Jauktā komiteja atrisina strīdu tādā veidā, ka ir nepieciešama īstenošana Dānijā, Dānija 3. punktā paredzētajā termiņā paziņo pusēm par to, vai īstenot vienošanās saturu vai ne. Ja Dānija paziņo savu lēmumu neīstenot vienošanās saturu, piemēro 5. punktu.5. Ja Jauktā komiteja nevar atrisināt strīdu 3. punktā paredzētajā termiņā, galīgās vienošanās panākšanai ievēro 90 dienu papildu periodu. Ja šī perioda beigās Jauktā komiteja nav pieņēmusi lēmumu, šo Protokolu uzskata par izbeigtu minētā perioda pēdējās dienas beigās.5. pantsLīgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo Protokolu. Ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumentus deponē Padomes ģenerālsekretāram, kas ir to depozitārs.Attiecībā uz Lihtenšteinu šis Protokols stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc Eiropas Kopienas un Lihtenšteinas Firstistes paziņojuma par šim nolūkam nepieciešamo attiecīgo procedūru pabeigšanu.Attiecībā uz Šveici šis Protokols stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas paziņojuma par šim nolūkam nepieciešamo attiecīgo procedūru pabeigšanu.Šī Protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, no vienas puses, un attiecībā uz Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ir atkarīga arī no tā, ka depozitārs iepriekš saņem Dānijas Karalistes notu par to, ka Dānijas Karaliste piekrīt šajā Protokolā ietvertajiem noteikumiem un deklarē, ka tā piemēro 2. pantā minētos noteikumus savstarpējās attiecībās ar Šveici un Lihtenšteinu.6. pantsJebkura Līgumslēdzēja puse var izbeigt šo Protokolu ar rakstisku deklarāciju depozitāram. Šī deklarācija stājas spēkā sešus mēnešus pēc tās deponēšanas.Šis Protokols zaudē spēku, ja tiek izbeigts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dāniju.Šis Protokols zaudē spēku, ja vai nu Eiropas Kopiena, vai gan Šveice, gan Lihtenšteina ir to denonsējušas.BriselēPadomes vārdā —PriekšsēdētājsProtokola pielikumsEiropas Savienības Padomes pieņemtā PADOMES 2003. gada 18. februāra REGULA (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, OV L 50, 25.2.2003.Eiropas Savienības Padomes pieņemtā PADOMES 2000. gada 11. decembra REGULA (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, OV L 316, 15.12.2000.[1] Jāatgādina, ka 2006. gada 21. februārī Eiropas Kopiena noslēdza Nolīgumu ar Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dāniju).[2] Tika parafēti arī protokolu projekti par Lihtenšteinas pievienošanos Šengenas Nolīgumam ar Šveici un par Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas/ Eurodac Nolīgumam ar Šveici.[3] Dublinas/ Eurodac Nolīguma ar Šveici 15. pantā noteikts, ka Lihtenšteinas pievienošanās ir šī Nolīguma protokola priekšmets.[4] OV C …[5] OV C …[6] OV C …[7] ASILE 54, 13049/04.[8] OV L 66/38, 8.3.2006.[9] PADOMES 2003. gada 18. februāra REGULA (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, OV L 50, 25.2.2003.[10] Eiropas Savienības Padomes pieņemtā PADOMES 2000. gada 11. decembra REGULA (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, OV L 316, 15.12.2000.


title: Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (EK, Euratom) # Komisijas darba dokuments par Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0099

Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (EK, Euratom)  /* COM/2006/0099 galīgā redakcija - CNS 2006/0039 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.3.2006COM(2006) 99 galīgā redakcija2006/0039 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu(//EK, Euratom)(iesniegusi Komisija)Komisijas darba dokumentspar Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmuPASKAIDROJUMA RAKSTSIevadsEiropadome 2005. gada 15. – 16. decembrī panāca politisku vienošanos par 2007. – 2013. gada finanšu plānu[1]. Lai īstenotu tās secinājumus par Eiropas Savienības finansēšanu, Eiropadome arī aicināja Komisiju sagatavot jaunu lēmumu par pašu resursiem un izdarīt grozījumus tam pievienojamā darba dokumentā par Apvienotās Karalistes korekciju. Eiropadomes secinājumiem pievienotās vienošanās par finanšu plānu 78. punktā teikts:„Pašu resursu lēmumu un tam pievienoto darba metožu dokumentu groza tā, lai pašu resursu lēmuma procesa ratifikāciju [ratifikācijas procesu] visas dalībvalstis varētu pabeigt, lēmumam stājoties spēkā vēlākais 2009. gada sākumā, kā arī, lai ieviestu uzskaitītos grozījumus. Šie grozījumi stājas spēkā [tiek piemēroti] no 2007. gada 1. janvāra un tos vajadzības gadījumā piemēros ar atpakaļejošu datumu.”Turklāt Eiropadome secināja, ka:-  pašu resursu un saistību apropriējumu maksimālais apjoms jāsaglabā pašreizējā līmenī (76. punkts) un-  noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ būtu jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm (77. punkts).Ar šo Padomes lēmuma priekšlikumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un tam pievienoto darba dokumentu par Apvienotās Karalistes korekciju tiek grozīti pašreizējie pašu resursu noteikumi. Šie grozījumi ietver:-  noteikumus, ar ko īsteno Eiropadomes 2005. gada 15. – 16. decembra secinājumus pašu resursu jomā (skat. 2. un 3. iedaļu tālāk);-  atsevišķus esošo noteikumu pielāgojumus, lai ņemtu vērā situācijas attīstību kopš pašu resursu lēmuma pieņemšanas Padomē 2000. gada septembrī un lai uzlabotu noteikumu juridisko un lingvistisko konsekvenci (skat. 3. un 4. iedaļu tālāk).Visas tālākās norādes uz konkrētiem pantiem ir norādes uz šo Padomes lēmuma priekšlikumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu.Eiropadomes secinājumu īstenošana – jaunā lēmuma par pašu resursiem priekšlikumsPVN piesaistīšanas vienotā likme – 2. panta 4. punkta pirmā daļaEiropadome vienojās, ka PVN resursu piesaistīšanas likmei jābūt noteiktai 0,30 % apmērā no dalībvalstu nepārsniedzamās PVN bāzes.Saskaņā ar pašreizējo Lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu 2000/597/EK, Euratom[2] vienoto PVN piesaistīšanas likmi, ko faktiski piemēro dalībvalstu nepārsniedzamajai PVN bāzei, nosaka, no „maksimālās piesaistīšanas likmes” (pašreiz 0,50 %) atņemot „fiksēto likmi”, kuru savukārt aprēķina, izmantojot sarežģītu formulu, kurā ņem vērā Apvienotās Karalistes korekcijas lielumu.Saskaņā ar jauno sistēmu tiks noteikta nemainīga piesaistīšanas likme 0,30 % apmērā, kas atbilst starpībai starp pašreizējo maksimālo piesaistīšanas likmi 0,50 % apmērā un iepriekš piemērotās fiksētās likmes vidējo lielumu, kas ir 0,20 %.Pašreizējās sarežģītās un nepārskatāmās PVN piesaistīšanas likmes aprēķina sistēmas aizstāšana ar vienotu piesaistīšanas likmi ir apsveicams vienkāršojums, kas jau sen bija vēlams. Saikne starp PVN likmi un Apvienotās Karalistes korekciju, izmantojot „fiksēto likmi”, ir vēsturiski saglabājusies no pašu resursu sistēmas laikā pirms 1988. gada, kad Apvienotās Karalistes korekciju finansēja proporcionāli dalībvalstu neierobežotajām PVN bāzēm, kaut gan kopš 1988. gada to finansē proporcionāli dalībvalstu IKP/NKI[3] bāzēm. Tādēļ ir loģiski ierosināt PVN piesaistīšanas nemainīgo likmi (vienoto likmi) pašreizējā līmenī, jo „fiksētajai likmei” vairs nav nekāda jēgpilna pamata.Samazinātas PVN piesaistīšanas likmes pagaidu piemērošana atsevišķās dalībvalstīs – 2. panta 4. punkta otrā daļaEiropadome vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam četrām valstīm piemērojama samazināta PVN piesaistīšanas likme nolūkā samazināt attiecīgo valstu budžeta slogu. Šajā laika posmā PVN piesaistīšanas likme Austrijai ir noteikta 0,225 % apmērā, Vācijai – 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %.NKI iemaksu pagaidu samazinājums attiecībā uz atsevišķām dalībvalstīm – 2. panta 5. punktsEiropadome vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei jāpiemēro 605 miljonu euro ikgadējs bruto samazinājums tās NKI iemaksām un Zviedrijai – 150 miljonu euro ikgadējs bruto samazinājums, 2004. gada cenās.Bruto samazinājumu finansēs visas dalībvalstis, t. i., ieskaitot Nīderlandi un Zviedriju. Šo samazinājumu nolūks nav ne palielināt Apvienotās Karalistes korekcijas lielumu, ne samazināt Nīderlandes un Zviedrijas daļu Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā. Tādējādi bruto samazinājumi tiks piemēroti pēc Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina un segšanas.Šo nosacījumu mērķis ir samazināt minēto valstu budžeta slogu.Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgošana, ņemot vērā paplašināšanos – 4. panta 1. punkta f) un g) apakšpunkts un 4. panta 2. punktsEiropadome vienojās, ka Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcija pilnībā paliks spēkā attiecībā uz visiem izdevumiem, izņemot izdevumus dalībvalstīs, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa.Tādējādi, aprēķinot Apvienotās Karalistes korekciju, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem tiks atņemti izdevumi jaunajām dalībvalstīm, izņemot KLP tirgus izdevumus (lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas).Kopējo attiecināto izdevumu samazinājums tiks ņemts vērā pakāpeniski, sākot no 2008. gada korekcijas, kas budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2009. gadā, un paredzēto līmeni sasniedzot ar 2010. gada korekciju, kas budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2011. gadā, ievērojot šādu grafiku:Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No UK korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |Eiropadome arī vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkstēs pārsniegt 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. Tādēļ Padomes lēmuma priekšlikumā noteikts, ka Komisijas dienesti ik gadu pārbaudīs, vai Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Ja summa tiks pārsniegta, Apvienotās Karalistes iemaksa budžetā tiks attiecīgi samazināta. Aprēķinam tiks izmantots jaunākais pieejamais ES IKP deflators, izteikts euro, ko nosaka Komisija.Turklāt minētā 10,5 miljardu euro summa tiks palielināta, ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos.Kolīdz tiks sasniegts paredzētais līmenis un ja vien laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam netiks pārsniegta 10,5 miljardu euro kopsumma, šīs Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgošanas rezultātā Apvienotā Karaliste pilnībā piedalīsies paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot minētos lauksaimniecības izdevumus.Kā minēts Eiropadomes secinājumiem pievienotās vienošanās par finanšu plānu III pielikumā, pašreizējā lēmumā par pašu resursiem noteikto pielāgojumu saistībā ar paplašināšanos, t. i., kopējo attiecināto izdevumu samazinājumu par summu, kas atbilst pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs gadā pirms šo valstu iestāšanās, beigs piemērot, sākot no 2013. gada korekcijas, kura budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2014. gadā.Pašu resursu sistēmas pārskatīšana – 9. pantsEiropadome aicināja (80. punkts) Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā.Tādēļ Padomes lēmuma priekšlikumā noteikts, ka šīs pilnīgās pārskatīšanas ietvaros Komisija veiks vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā iesniegs attiecīgus priekšlikumus.Stāšanās spēkā un piemērošana – 10. pantsEiropadome vienojās, ka jaunais lēmums par pašu resursiem jāpieņem tā, lai jaunā lēmuma ratificēšanas process visās dalībvalstīs tiktu pabeigts tā, ka lēmums varētu stāties spēkā vēlākais 2009. gada sākumā, ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 1. janvāra.Iepriekšējā pašu resursu lēmuma noteikumus pašu resursu un Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinam turpinās piemērot līdz 2007. gadam, neieskaitot.Eiropadomes secinājumu īstenošana – priekšlikums jaunam pievienojamajam darba dokumentam par Apvienotās Karalistes korekcijuPievienojamais darba dokuments par Apvienotās Karalistes korekciju ir grozīts, ņemot vērā pašu resursu lēmumā ierosinātās izmaiņas. Tās skar šādus aspektus:-  darba dokumenta piemērošanas sākuma datumu;-  ar pirmspievienošanās atbalstu saistītās pielāgojumu kārtības likvidēšanu;-  jauno pielāgojumu kārtību attiecībā uz izdevumiem jaunajās dalībvalstīs;-  Apvienotās Karalistes korekcijas kopējā samazinājuma maksimālo summu saistībā ar iepriekš minēto pielāgojumu kārtību;-  minētās maksimālās summas pielāgojumus jaunas(-u) paplašināšanās(-os) gadījumā;-  „fiksētās likmes” aprēķina metodes likvidēšanu un visu norāžu likvidēšanu par Apvienotās Karalistes korekcijas ietekmi uz PVN piesaistīšanas likmi.Tāpat ir ieviesti papildu grozījumi nolūkā uzlabot teksta konsekvenci un veicināt saprotamību. Šīs izmaiņas attiecas tikai uz formu un nekādi neiespaido aprēķina metodi. Tās skar šādus aspektus:-  korekcijas finansēšanas liekā dubultā aprēķina likvidēšana. Pašreizējā darba dokumentā 2. iedaļas a) un b) punktā pārņemti pašu resursu lēmuma finansēšanas noteikumi, taču papildus c) punktā noteikts, ka „lai panāktu šo rezultātu, veic attiecīgu IKP bāzes pielāgošanu”. Šim noteikumam nav praktiskas nozīmes un tādēļ ir ierosināts tekstu vienkāršot, atstājot tikai lēmumā par pašu resursiem noteikto aprēķina metodi, kura ir iekļauta arī gada budžeta finanšu tabulās;-  uzlabots aprēķina etapu matemātiskais izklāsts;-  attiecināto izdevumu struktūra ir pielāgota 2007. – 2013. gada finanšu plāna nomenklatūrai un struktūrai;-  veikti daži tīri lingvistiski un formas uzlabojumi.Citi grozījumi pašreizējā lēmumā par pašu resursiem 2000/597/EK, EuratomLauksaimniecības un muitas nodokļu nošķīruma likvidēšana – 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktsES tiesībās iestrādājot vienošanās, kuras tika panāktas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Atšķirības nesaistās ar pašiem nodokļiem, bet tikai ar apliekamo produktu veidu (lauksaimniecības produkti pretstatā pārējiem).Lai labāk atspoguļotu šo situāciju, jaunā Padomes lēmuma priekšlikumā apvienoti pašreizējā Padomes lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkti un nedaudz mainīta redakcija, lai novērstu jebkādu tiešu norādi uz atšķirību starp ievedmuitas nodokļiem lauksaimniecības un nelauksaimniecības jomā. Tā rezultātā PVN resurss ietverts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un NKI resurss – 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā.Joprojām ir atsauce uz citiem maksājumiem, nodevām utt., kas vairs nav spēkā, jo vēl var būt nenomaksāti muitas parādi tā sauktajos B kontos (t. i., attiecībā uz nenomaksātiem apstrīdētiem prasījumiem).Būtisku statistikas metožu izmaiņu piemērošana NKI attiecībā uz pašu resursiem – 2. panta 7. punktsSaskaņā ar pašreizējā lēmuma par pašu resursiem 2. panta 7. punkta otro daļu „Ja EKS [Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas] 95 grozījumi radītu būtiskas izmaiņas attiecībā uz .. NKI, tad Padome .. vienprātīgi pieņem lēmumu par to, vai šādi grozījumi attiecas uz šā lēmuma piemērošanu”.Tomēr nav nekāda iemesla, lai attiecībā uz pašu resursiem netiktu piemērotas ES līmeņa izmaiņas statistikā, kas pieņemtas nolūkā uzlabot EKS metodoloģiju un dot iespēju precīzāk salīdzināt saimniecisko darbību ES iekšienē. No otras puses, svarīgi, lai pieņemtās izmaiņas tiktu piemērotas vienveidīgi visās dalībvalstīs, pirms uz to pamata tiek noteikti pašu resursu maksājumi. Tādēļ iepriekš citētā noteikuma redakciju ierosināts grozīt šādi:„Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, .. tad Padome .. vienprātīgi pieņem lēmumu par to, kad šīs izmaiņas piemēro šā lēmuma nolūkos.”..Pašu resursu un saistību apropriējumu maksimums – 3. pantsŅemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar pašreizējā lēmuma par pašu resursiem 2000/597/EK Euratom 3. panta 1. un 2. punktā dotajām formulām pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada decembrī[4]. Pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI.Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šie procentos izteiktie maksimālie apjomi jāsaglabā pašreizējā līmenī, kas ir ievērots šajā Padomes lēmuma priekšlikumā.Norāžu uz rezervēm svītrošana – 2. panta 6. punkts, 6. un 7. pantsPašreizējā pašu resursu lēmumā ir iekļauti noteikumi, kas paredz, ka rezervju segšanai vajadzīgos līdzekļus piesaista tikai tad, ja tas vajadzīgs.Tomēr kopš 2003. gada monetārā rezerve vairs nepastāv. Turklāt jaunā iestāžu nolīguma projektā rezervi atbalstam ārkārtas gadījumos ir ierosināts iekļaut kā budžeta rezervi un, kā minēts Komisijas 2006. gada 1. februārī iesniegtajā iestāžu nolīguma projektā, rezerve, kas paredzēta, lai garantētu aizdevumus trešām valstīm, jāpārveido par vienkāršotu finansēšanas mehānismu, kas Aizdevumu garantiju fonda finansēšanai nepieciešamos apropriējumus ļautu iegrāmatot budžetā, tādējādi novēršot nepieciešamību attiecīgu līdzekļu pieprasījuma gadījumu paredzēt īpašos noteikumos.Tādēļ no Padomes lēmuma priekšlikuma ir svītrotas visas norādes uz rezervēm. Papildus tas nozīmē to, ka, ja notiek izmaiņas esošajās rezervēs, tā dēļ vairs nebūs jāgroza lēmums par pašu resursiem (kam vajadzīga vienprātība Padomē un ratifikācija dalībvalstīs).Atsauces uz īstenošanas pasākumu pieņemšanu pilnveidošana – 8. panta 2. punktsAtzinumā par Komisijas 2004. gada priekšlikumu par pašu resursu lēmumu Revīzijas palāta kritizēja 8. panta 2. punkta ierosināto redakciju, kā arī tā redakciju pašreizējā lēmumā par pašu resursiem, norādot, ka šis punkts, „ciktāl tas interpretē Palātas kontroles un revīzijas priekšmetu, ir līdzvērtīgs Līguma noteikumu grozījumam, kas veikts ārpus šim nolūkam paredzētās procedūras” .[5] Turklāt Palāta kritizēja to, ka attiecībā uz īstenošanas pasākumu pieņemšanu kā juridiskais pamats nav norādīts Līguma 279. pants un ka līdz ar to nebūtu nepieciešams Palātas atzinums.Tā kā šajā kontekstā nav nepieciešamas norādes uz Palātas pilnvarām un tā kā apspriešanās ar Palātu par īstenošanas pasākumiem šajā jomā ir vispārpieņemta prakse, ierosinātā redakcija ir attiecīgi pilnveidota.2006/0039 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS[…]par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu(//EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 269. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 173. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6] ,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7] ,ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9] ,tā kā:1.  Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ ir jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm.2.  Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu.3.  Šajā lēmumā nacionālo kopienākumu (NKI) definē kā gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (tālāk tekstā – „EKS 95”) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96[10].4.  Ņemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom[11] 3. panta 1. un 2. punktu, izmantojot minētajā pantā doto formulu, pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada decembrī[12]. Pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē secināja, ka šīm maksimālajām robežām jāpaliek pašreizējā līmenī.5.  Lai Eiropas Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summa saglabātos nemainīga, šīs maksimālās robežas, kas izteiktas procentuāli no NKI, ir jākoriģē, ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI.6.  ES tiesībās iestrādājot vienošanās, kuras tika panāktas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Tādēļ šīs atšķirības jālikvidē ES budžetā.7.  Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību, Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,3 % apmērā.8.  Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Austrijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam jāpiemēro samazinātas PVN piesaistīšanas likmes un ka Nīderlandei un Zviedrijai tajā pašā laika posmā to NKI resursu iemaksām jāpiemēro ikgadējs bruto samazinājums.9.  Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Apvienotajai Karalistei piemērojamais korekciju mehānisms jāsaglabā un ka Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei jānosaka mazāka daļa korekcijas finansēšanā. Tomēr, beidzoties pakāpeniskas pārejas periodam no 2009. līdz 2011. gadam, Apvienotajai Karalistei pilnībā jāpiedalās paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas. Tādējādi Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķins tiks pielāgots, pakāpeniski izslēdzot uz tām dalībvalstīm attiecinātos izdevumus, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot minētos lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumus. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. Ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, tad minētā summa attiecīgi jākoriģē.10.  Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. panta f) apakšpunkta noteikumus par gada pirmspievienošanās izdevumu kandidātvalstīs izslēgšanu no Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina jābeidz piemērot, sākot no tās korekcijas, kura budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2014. gadā.11.  Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un vajadzības gadījumā jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi.12.  Ir jāparedz noteikumi, ko piemēro pārejas posmā starp sistēmu, kas ieviesta ar Lēmumu 2000/596/EK, Euratom, un to, kas izriet no šā lēmuma.13.  Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šo lēmumu jāsāk piemērot 2007. gada 1. janvārī,IR PIEŅĒMUSI TĀLĀK IZKLĀSTĪTOS NOTEIKUMUS, KO IESAKA PIEŅEMT DALĪBVALSTĪS.1. pantsKopienām pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tālākajos pantos, lai saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (tālāk tekstā – “EK līgums”) 269. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (tālāk tekstā – “Euratom līgums”) 173. pantu nodrošinātu Eiropas Savienības budžeta finansējumu.Eiropas Savienības budžetu, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā finansē no Kopienu pašu resursiem.2. pants1. Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības budžetā, veido šādi ieņēmumi:a) maksājumi, prēmijas, papildu vai kompensācijas summas, papildu summas vai faktori, kopējā muitas tarifa nodokļi un citi nodokļi, kurus noteikušas vai noteiks Kopienu iestādes attiecībā uz tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm, muitas nodokļi par izstrādājumiem saskaņā ar spēku zaudējušo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumu, kā arī iemaksas un citi nodokļi, kas ir paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju;b) neskarot šā panta 4. punkta otro daļu, visām dalībvalstīm spēkā esošas vienotas likmes piemērošana saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, kas noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Izmantotā aprēķina bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI, kā tas noteikts 7. punktā;c) neskarot šā panta 5. punkta otro daļu, vienotās likmes – ko nosaka saskaņā ar budžeta procedūru, ņemot vērā kopējos citus ieņēmumus – piemērošana visu dalībvalstu NKI summai.2. Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības budžetā, veido arī ieņēmumi, kas ir saņemti no jauniem maksājumiem, kuri ieviesti saskaņā ar kopējo politiku, saskaņā ar EK līgumu vai Euratom līgumu, ja ir ievērota EK līguma 269. pantā vai Euratom līguma 173. pantā noteiktā procedūra.3. Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 25 % no summām, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā.4. Vienotā likme, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, ir 0,30 %.Tomēr laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam PVN resursa piesaistīšanas likme Austrijai ir noteikta 0,225 % apmērā, Vācijai – 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %.5. Vienoto likmi, kas noteikta saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, piemēro katras dalībvalsts NKI.Tomēr laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei piemēro 605 miljonu euro ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām un Zviedrijai – 150 miljonu euro ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām, 2004. gada cenās. Šīs summas koriģē atbilstīgi kārtējām cenām, piemērojot jaunāko Komisijas noteikto ES IKP deflatoru, izteiktu euro, kas pieejams provizoriskā budžeta sagatavošanas laikā. Bruto samazinājumus piemēro pēc tam, kad aprēķināta un finansēta Apvienotās Karalistes korekcija, kā izklāstīts šā lēmuma 4. un 5. pantā, un tie nekādi neiespaido korekciju.6. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, piemēro iepriekšējās PVN un NKI piesaistīšanas likmes, līdz stājas spēkā jaunas likmes.7. Šā lēmuma piemērošanas nolūkā NKI ir konkrētā gada NKI tirgus cenās, kā to noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95 saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96.Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, kā to nosaka Komisija, tad Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu par to, kad šīs izmaiņas piemēro pašu resursiem.3. pants1. Kopējā pašu resursu summa, kas Kopienām piešķirta maksājumu apropriējumu segšanai, nedrīkst pārsniegt 1,24 % no dalībvalstu kopējā NKI.2. Eiropas Savienības vispārējā budžetā iekļauto saistību apropriējumu kopsumma nedrīkst pārsniegt 1,31 % no dalībvalstu kopējā NKI.Jāsaglabā pastāvīga attiecība starp saistību apropriējumiem un maksājumu apropriējumiem, lai tādējādi nodrošinātu to savstarpēju atbilstību un turpmākajos gados ievērotu 1. punktā minēto maksimālo robežu.3. Ja notiek EKS 95 izmaiņas, kas būtiski maina NKI, ko izmanto šā lēmuma nolūkā, Komisija 1. un 2. punktā minētās maksājumu un saistību apropriējumu robežas pārrēķina pēc šādas formulas:[pic]kur t ir pēdējais pilnais gads, par kuru ir pieejami dati saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003[13] („NKI regula”).4. pants1. Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai.Korekciju nosaka:a) aprēķinot starpību iepriekšējā finanšu gadā starp:- Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no neierobežotās PVN aprēķina bāzes summas un- Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no attiecināto izdevumu kopsummas;b) šādi iegūto starpību reizinot ar paredzēto izdevumu kopsummu;c) atbilstīgi b) apakšpunktam iegūto iznākumu reizinot ar 0,66;d) no saskaņā ar c) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot summu, par kādu Apvienoto Karalisti ietekmē pāreja uz nepārsniedzamo PVN bāzi, un 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos maksājumus, tas ir, starpību starp:- summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāmaksā par summām, kuras finansētas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi piemērotu neierobežotajai PVN bāzei, un- Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu;e) no saskaņā ar d) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot Apvienotās Karalistes neto ieguvumu, kas radies, palielinot 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālo daļu, ko dalībvalstis patur ar resursu iekasēšanu saistīto izmaksu segšanai;f) katras Eiropas Savienības paplašināšanās gadījumā koriģējot saskaņā ar e) apakšpunktu iegūto rezultātu, kompensāciju samazinot tā, lai izdevumi, kuriem pirms paplašināšanās netika piemērots samazinājums, arī pēc paplašināšanās netiktu samazināti. Koriģēšanu veic, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņemot summu, kas atbilst gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs. Šādi aprēķinātās summas pārnes uz nākamajiem gadiem un koriģē ik gadu, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija. Šo apakšpunktu beidz piemērot, sākot no tās korekcijas, kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā;g) aprēķinu pielāgojot tādējādi, ka no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņem kopējos izdevumus, kas attiecināmi uz dalībvalstīm, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas.Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku.Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |2. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šā panta 1. punkta g) apakšpunktā minētā attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, 2004. gada cenās. Komisijas dienesti ik gadu pārbauda, vai korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja maksimālā 10,5 miljardu euro summa ir pārsniegta, attiecīgi samazina Apvienotās Karalistes iemaksu budžetā.Ja laikā līdz 2013. gadam notiek jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas iestāšanos, 10,5 miljardu euro maksimālo summu koriģē, to attiecīgi palielinot.5. pants1. Korekcijas izmaksas pārējās dalībvalstis sedz šādi:Izmaksu sadali vispirms aprēķina pēc katras dalībvalsts daļas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos, no aprēķina izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursu iemaksu bruto samazinājumus; pēc tam to pielāgo tā, lai Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas finansējuma daļa būtu viena ceturtā daļa no to parastās finansējuma daļas, kas iegūta šā aprēķina rezultātā.2. Apvienotajai Karalistei korekciju piešķir, samazinot tās maksājumus, kas veidojas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas. Izmaksas, kuras sedz pārējās dalībvalstis, pievieno to maksājumiem, kas veidojas no 2. panta 1. punkta c) un b) apakšpunkta piemērošanas katrai dalībvalstij.3. Komisija veic 2. panta 5. punkta, 4. panta un šā panta piemērošanai nepieciešamos aprēķinus.4. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, turpina piemērot to Apvienotajai Karalistei piešķirto korekciju un citām dalībvalstīm sedzamās izmaksas, kas iekļautas pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā.6. pantsŠā lēmuma 2. pantā minētos ieņēmumus bez izšķirības izmanto visu budžetā iekļauto izdevumu finansēšanai.7. pantsKopienu ieņēmumu pārpalikumu, kas pārsniedz finanšu gada faktisko izdevumu kopsummu, pārnes uz nākamo finanšu gadu.8. pants1. Kopienu pašu resursus, kas minēti 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis iekasē saskaņā ar valsts normatīvo un administratīvo aktu noteikumiem, kurus attiecīgā gadījumā pielāgo, lai panāktu atbilstību Kopienas noteikumu prasībām.Komisija regulāri izskata dalībvalstu paziņotos valstu noteikumus, iesniedz dalībvalstīm labojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu valstu noteikumu atbilstību Kopienas noteikumiem, un iesniedz ziņojumus budžeta lēmējiestādēm.Dalībvalstis 2. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā minētos resursus nodod Komisijas rīcībā.2. Padome saskaņā ar EK Līguma 279. panta 2. punktā izklāstīto procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu šo lēmumu un lai dotu iespēju pārbaudīt 2. – 5. pantā minēto ieņēmumu iekasēšanu, nodošanu Komisijas rīcībā un izmaksāšanu.9. pantsLai veiktu pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem un par to sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, Komisija veic vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā iesniedz attiecīgus priekšlikumus.10. pants1. Padomes ģenerālsekretārs šo lēmumu dara zināmu dalībvalstīm, un lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Dalībvalstis nekavējoties ziņo Padomes ģenerālsekretāram par to procedūru izpildi, kas saskaņā ar to konstitucionālajām normām vajadzīgas šā lēmuma noteikumu pieņemšanai.Šis lēmums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kad saņemts pēdējais otrajā daļā minētais paziņojums. Lēmumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.2. a) Ievērojot b) apakšpunktu, no 2007. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu Nr. 2000/597/EK, Euratom. Visas atsauces uz Padomes 1970. gada 21. aprīļa Lēmumu par dalībvalstu finanšu iemaksu aizstāšanu ar Kopienu pašu resursiem[14], Padomes 1985. gada 7. maija Lēmumu 85/257/EEK, Euratom par Kopienas pašu resursu sistēmu[15], Lēmumu 88/376/EEK, Euratom[16], Lēmumu 94/728/EK, Euratom[17] vai Lēmumu 2000/597/EK, Euratom uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.b) 2., 4. un 5. pantu Lēmumos 88/376/EEK, Euratom, 94/728/EK, Euratom un 2000/597/EK, Euratom turpina piemērot, lai aprēķinātu un koriģētu ieņēmumus, kuri noteikti, piemērojot visām dalībvalstīm vienotu likmi PVN bāzei, kas noteikta saskaņotā veidā un ierobežota starp 50 % un 55 % no katras dalībvalsts NKP vai NKI, atkarībā no attiecīgā gada, un lai aprēķinātu budžeta nelīdzsvarotības korekciju, kas Apvienotajai Karalistei piešķirta no 1988. līdz 2006. gadam.c) Attiecībā uz summām, kuras minētas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kuras dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas noteikumiem bija jāiemaksā līdz 2001. gada 28. februārim, dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 10 % no šīm summām.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsKOMISIJAS DARBA DOKUMENTSpar Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[18]IEVADSSaskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem un Padomes (……) lēmumu par Kopienas pašu resursu sistēmu, ar šo dokumentu aizstāj Komisijas 2000. gada 21. septembra darba dokumentu 10646/00, ADD 2[19]. Ja vien nav noteikts citādi, visas atsauces uz pantiem attiecas uz (……) Lēmumu par pašu resursiem, tālāk tekstā – 2006. gada PRL.Šajā dokumentā ietverti šādi noteikumi Apvienotās Karalistes korekcijai:14.  korekcijas summas aprēķināšana par noteiktu gadu,15.  tās finansēšana nākamajā gadā,16.  budžeta kopsummu noteikšana,17.  korekcijas iegrāmatošana budžetā.Izmaiņas pašu resursu sistēmā, kas izriet no Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra secinājumiem, neietekmē Apvienotās Karalistes korekciju līdz 2007. gadam. Ņemot vērā 2006. gada PRL stāšanos spēkā, šā dokumenta noteikumus jāsāk piemērot ar 2007. gada 1. janvāri. Tādēļ tie tiks piemēroti, sākot ar Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinu, kas tiks veikts 2007. gadā un ko pirmoreiz ņems vērā budžetā 2008. gadā.1. APVIENOTāS KARALISTES KOREKCIJA1.1. Korekcijas aprēķins (2006. gada PRL 4. pants)Korekcijas summu t gadam saskaņā ar 4. pantu nosaka:18.  aprēķinot starpību starp:19.  Apvienotās Karalistes procentuālo daļu neierobežoto PVN bāzu kopsummā un20.  Apvienotās Karalistes procentuālo daļu attiecināto izdevumu kopsummā;21.  reizinot saskaņā ar a) apakšpunktu aprēķināto starpību ar attiecināto izdevumu kopsummu;22.  reizinot saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto rezultātu ar 0,66;23.  Rezultātu, kas iegūts, veicot a) līdz c) apakšpunktos noteiktās darbības, sauc par Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējo summu ;24.  ezultāta, kas iegūts saskaņā ar c) apakšpunktu, atņemot starpību starp25.  Apvienotās Karalistes neierobežoto PVN bāzu procentuālās daļas lielumu, kas reizināts ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktos minētajiem visu dalībvalstu kopējiem maksājumiem attiecībā uz konkrēto t finanšu gadu (t. i., maksājumiem, kas būtu jāveic Apvienotajai Karalistei, ja nepastāvētu NKI resurss un PVN resursam nebūtu noteikts maksimums) kopējo izdevumu finansēšanai (kas definēti 3.1. punktā),un26.  2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktos minētajiem Apvienotās Karalistes maksājumiem attiecībā uz t finanšu gadu kopējo izdevumu finansēšanai (kas definēti 3.1. punktā), izņemot maksājumus, kas paredzēti 2. panta 5. punktā paredzētā Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursa iemaksu bruto samazinājuma finansēšanai.27.  d) apakšpunktā minētā starpība tiek saukta par Apvienotās Karalistes priekšrocībām (jo tās ir priekšrocības, ko Apvienotā Karaliste iegūst no PVN maksimuma noteikšanas, PVN vienotās likmes samazināšanas un NKI resursa ieviešanas);28.  rezultāts, ko iegūst, no sākotnējās summas atņemot Apvienotās Karalistes priekšrocības (t. i., saskaņā ar d) apakšpunktu iegūto rezultātu), tiek saukts par Apvienotās Karalistes pamatkorekciju ;29.  d) apakšpunktā iegūtā rezultāta atņemot ieguvumus Apvienotajai Karalistei, kas rodas no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālā īpatsvara pieauguma (no 10 % līdz 25 %), ko patur dalībvalstis, lai segtu savas iekasēšanas izmaksas.Tas nozīmē, ka no d) apakšpunktā iegūtā rezultāta atņem skaitli, kas iegūts sareizinot:30.  20 % no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem kopējiem neto līdzekļiem, kas iegrāmatoti ES budžetā pēc iekasēšanas izmaksu atņemšanas, un31.  starpību starp 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu Apvienotās Karalistes daļu un tās daļu neierobežotajā ES PVN bāzē.32.  e) apakšpunktā minētie ieguvumi tiek saukti par neplānotajiem ieguvumiem no tradicionālajiem pašu resursiem (TPR) ;33.  no Apvienotās Karalistes pamatkorekcijas atņemot neplānotos ieguvumus no tradicionālajiem pašu resursiem , tiks iegūts galīgais Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina rezultāts (t. i., e) apakšpunkta rezultāts);34.  Sākot no pirmā paplašināšanās gada (t. i., 2004. gada), iepriekš a) apakšpunkta otrajā ievilkumā un b) apakšpunktā minētie kopējie attiecinātie izdevumi tiks samazināti par summu, kas vienāda ar pirmspievienošanās izdevumu summu pēdējā gadā pirms paplašināšanās (t. i., 2003. gadā).Šis pielāgojums maina c) apakšpunktā iegūto rezultātu (sākotnējo summu) un līdz ar to e) apakšpunkta rezultātu. Summu, kas vienāda ar pirmspievienošanās izdevumiem, pārceļ uz turpmākiem gadiem un ik gadus koriģē, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija.Ja notiek vēl citu valstu pievienošanās, jāizmanto šī pati procedūra.Pašreizējo f) apakšpunktu beigs piemērot, sākot no 2013. gada korekcijas, ko pirmoreiz budžetā ņems vērā 2014. gadā.35.  Sākot no 2008. gada korekcijas, ko pirmoreiz budžetā ņems vērā 2009. gadā, kopējos attiecinātos izdevumus, kas minēti a) apakšpunkta otrajā ievilkumā un b) apakšpunktā, samazinās, atņemot kopējos attiecinātos izdevumus dalībvalstīs, kas ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī to lauku attīstības izdevumu daļu, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas.Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku.Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No UK korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |36.  Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam kopējais Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums, kas radies, izslēdzot iepriekš minētos izdevumus, kuri saistīti ar paplašināšanos (tālāk tekstā – Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums), kopsummā nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, rēķinot pēc 2004. gada cenām. Ikreiz iekļaujot budžetā Apvienotās Karalistes korekciju, Komisijas dienestiem jāpārbauda, vai uzkrātais Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums nepārsniedz šo summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja tiek pārsniegta 10,5 miljardu euro maksimālā robeža, Apvienotās Karalistes iemaksas attiecīgi samazina. Apvienotās Karalistes iemaksu samazināšana notiek, pielāgojot Apvienotās Karalistes korekcijas summu.Ja notiks paplašināšanās laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam, izņemot Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, 10,5 miljardu euro maksimālo robežu paaugstinās, ņemot vērā šīs paplašināšanās vai vairāku paplašināšanos ietekmi uz Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumiem. Šo ietekmi aprēķina, salīdzinot Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumus, ietverot pievienojošos valsti vai valstis, ar Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumiem, neietverot pievienojošos valsti vai valstis. Starpību starp šiem abiem skaitļiem pārvērš, rēķinot pēc 2004. gada cenām, un pieskaita maksimālajai robežai. Maksimālās robežas pielāgojumus pārskata katru nākamo gadu, aprēķinot un iegrāmatojot budžetā Apvienotās Karalistes korekciju.1.2. Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina formalizēšanaApvienotās Karalistes korekcija t gadam (ko budžetā pirmoreiz ņem vērā t+1 gadā) ir vienāda ar:AK korekcija t = Sākotnējā summa t – AK priekšrocības t – neplānotie ieguvumi no TPR tKatru elementu konkrēti aprēķina šādi:SĀKOTNĒJĀ SUMMA – (1.1. punkta a) apakšpunkts līdz 1.1. punkta c) apakšpunkts, pieskaitot 1.1. punkta f) apakšpunktu un 1.1. punkta g) apakšpunktuSākotnējā summa t =[pic] kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX= Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = ES izdevumi, kas attiecināti uz XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = nelauksaimnieciskie ES izdevumi (kā noteikts g) punktā), kas t gadā attiecināti uz dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa un uz ko attiecas pakāpeniska ieviešana, kā noteikts 1.1. punkta g) apakšpunktā;[pic] = pirmspievienošanās izdevumi (kā noteikts 1.1. punkta f) apakšpunktā), kas attiecināti uz pievienošanās valstīm gadā pirms pievienošanās un pielāgoti, ņemot vērā inflāciju t-1 gadā. Šis elements jāizņem no aprēķina, sākot no korekcijas, ko aprēķina 2013. gadā un budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā. To var tālāk izteikt šādi:[pic] = [pic]kur[pic] = 1, līdz t gads ir vienāds ar 2012. gadu, un 0, sākot no 2013. gada;i = gads vai gadi starp 2004. gadu un t gadu, kad notiek paplašināšanās;[pic] jaunākais pieejamais ES IKP deflators euro, ko noteikusi Komisija laikposmam no i-1 līdz t-1.MAKSIMĀLĀ ROBEŽA KOPĒJAM APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS PIELĀGOJUMAM, KAS SAISTĪTS AR NELAUKSAIMNIECĪBAS ES IZDEVUMU DALĪBVALSTĪS, KAS PIEVIENOJUŠĀS ES PĒC 2004. GADA 30. APRĪĻA, IZSLĒGŠANU NO APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJASLaikposmā no 2007. līdz 2013. gadam Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums, izslēdzot no Apvienotās Karalistes korekcijas nelauksaimniecības ES izdevumus (kā iepriekš noteikts g) apakšpunktā), kas attiecināti uz dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa, kopsummā nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, rēķinot pēc 2004. gada cenām (šo maksimālo robežu pielāgo jebkurai jaunai paplašināšanai, kas varētu notikt laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam, izņemot paplašināšanos, uzņemot Bulgāriju un Rumāniju).Tas nozīmē, ka Apvienotās Karalistes korekcijas kopējais samazinājums laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam (samazinājumu sāk piemērot ar 2008. gada korekciju, lai budžetā pirmoreiz ņemtu vērā 2009. gadā, un maksimālo robežu piemēro, sākot ar 2012. gadu, lai budžetā pirmoreiz ņemtu vērā 2013. gadā), kas vienāds ar[pic]nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardu euro maksimālo robežu, ko vajadzības gadījumā palielina par šādu summu (euro):[pic]kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX= Apvienotā Karaliste, ES vai ES-27) t gadā;[pic] nelauksaimniecības ES izdevumi (kā noteikts g) apakšpunktā), kas t gadā attiecināti uz visām dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa;[pic] = nelauksaimniecības ES izdevumi (kā noteikts g) apakšpunktā), kas t gadā attiecināti uz desmit dalībvalstīm, kas pievienojušās ES 2004. gada 1. maijā, kā arī Bulgārijai un Rumānijai.[pic] =NAgE procentuālais samazinājums, kas atbilst t gadam (t. i., 0 % pirms 2008. gada; 20 % 2008. gadam; 70% 2009. gadam un 100 %, sākot no 2010. gada);[pic] jaunākais pieejamais ES IKP deflators euro, ko noteikusi Komisija laikposmam no 2004. gada līdz t gadam.Ja pielāgotā maksimālā robeža ir pārsniegta (jebkurā gadā līdz 2013. gadam), Apvienotās Karalistes korekciju palielina par pārsnieguma summu. Jāpielāgo arī Apvienotās Karalistes turpmāko gadu korekcijas, lai nodrošinātu, ka maksimālā robeža netiek pārsniegta līdz Apvienotās Karalistes korekcijai, ko aprēķina 2012. gadā, to ieskaitot, un kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2013. gadā.APVIENOTĀS KARALISTES PRIEKŠROCĪBAS (1.1. punkta d) apakšpunkts)AK priekšrocības t = [pic]kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā.[pic] = kopējie NKI maksājumi, ko veic XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā;[pic] = kopējie nepārsniedzamie PVN maksājumi, ko veic XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā;NEPLĀNOTIE IEGUVUMI NO TPR (1.1. punkta e) apakšpunkts)Neplānotie ieguvumi no TPR t = 0.20 * [pic] * [pic]kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas tīrie tradicionālie pašu resursi (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā.[pic] =XX neierobežotā PVN bāze (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā.2. APVIENOTāS KARALISTES KOREKCIJAS FINANSēšANA NāKAMAJā GADā (2006. GADA PRL 5. PANTS)Apvienotās Karalistes korekcijas izmaksas t gadā pārējās dalībvalstis t+1 gadā sedz šādi:a) Izmaksu sadalījumu aprēķina, ņemot vērā katras dalībvalsts daļu 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos attiecībā uz t+1 gadu, izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursa iemaksu bruto samazinājumus;b) pēc tam to pielāgo tā, lai ierobežotu Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļu līdz vienai ceturtdaļai no daļām, kas iegūtas a) apakšpunktā veiktajā aprēķinā.Korekcijas apjoms Apvienotajai Karalistei tiek piešķirts, samazinot tās PVN maksājumus; ja korekcijas apjoms pārsniedz PVN maksājumus, korekciju piešķir, samazinot tās NKI maksājumus.Izmaksas, ko sedz pārējās dalībvalstis, pieskaita to PVN un NKI maksājumiem.Tālāk tabulā redzamajā piemērā ilustrēts, kā piemērota iepriekš izklāstītā aprēķina metode, balstoties uz NKI aplēsēm, kas iekļautas 2006. gada pieņemtajā budžetā.APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS FINANSĒŠANAS APRĒĶINS |Apvienotā Karaliste | 17,24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |Austrija | 2,24 | 2,70 | -2,03 | 0,00 | 0,68 |Beļģija | 2,82 | 3,41 | 1,45 | 4,86 |Čehija | 0,90 | 1,08 | 0,46 | 1,55 |Dānija | 1,89 | 2,29 | 0,97 | 3,26 |Francija | 15,89 | 19,20 | 8,18 | 27,37 |Grieķija | 1,71 | 2,06 | 0,88 | 2,94 |Igaunija | 0,09 | 0,11 | 0,05 | 0,15 |Īrija | 1,28 | 1,54 | 0,66 | 2,20 |Itālija | 13,04 | 15,75 | 6,71 | 22,47 |Kipra | 0,12 | 0,15 | 0,06 | 0,21 |Latvija | 0,12 | 0,14 | 0,06 | 0,20 |Lietuva | 0,19 | 0,23 | 0,10 | 0,33 |Luksemburga | 0,23 | 0,28 | 0,12 | 0,40 |Malta | 0,04 | 0,05 | 0,02 | 0,07 |Nīderlande | 4,39 | 5,30 | -3,98 | 0,00 | 1,33 |Polija | 2,16 | 2,61 | 1,11 | 3,73 |Portugāle | 1,29 | 1,56 | 0,66 | 2,22 |Slovākija | 0,36 | 0,43 | 0,18 | 0,61 |Slovēnija | 0,26 | 0,32 | 0,14 | 0,46 |Somija | 1,46 | 1,76 | 0,75 | 2,51 |Spānija | 8,12 | 9,81 | 4,18 | 13,99 |Ungārija | 0,82 | 0,99 | 0,42 | 1,41 |Vācija | 20,58 | 24,86 | -18,65 | 0,00 | 6,22 |Zviedrija | 2,78 | 3,36 | -2,52 | 0,00 | 0,84 |Kopā | 100,00 | 100,00 | -27,17 | 27,17 | 100,00 |(1) NKI prognoze pieņemtajā 2006.gada budžetā. |Dalībvalstu daļas NKI maksājumos (2. panta 1. punkta c) apakšpunkts) t+1 gadā uzrādītas tabulas pirmajā ailē. Otrajā ailē uzrādītas daļas, kas iegūtas saskaņā ar a) apakšpunktu. Trešajā ailē uzrādīts Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļu samazinājums (trīs ceturtdaļas to daļu, kas izriet no a) apakšpunkta), bet ceturtajā ailē atspoguļots Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai paredzēto samazinājumu sadalījums starp pārējām dalībvalstīm, izņemot šīs četras valstis un Apvienoto Karalisti.Visbeidzot, 5. ailē uzrādītas daļas Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā, kas iegūtas šajā aprēķinā.3. BUDžETA KOPSUMMU NOTEIKšANA3.1. t gada kopējie izdevumiIzdevumu jēdziens, ko izmanto Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšanai, atbilst faktiskajiem maksājumiem (maksājumu apropriējumu izpildei), kas attiecas uz konkrēto gadu (t gadu) vai nu saskaņā ar tā gada budžeta apropriējumiem vai neizpildītu apropriāciju pārnesumiem uz nākamo gadu (no t gada uz t+1 gadu). Ņem vērā tikai izmantotos maksājumu apropriējumus, t. i., reāli veikto maksājumu summu.3.2. Kopējie attiecinātie izdevumiKopējo izdevumu attiecināšana uz dalībvalstīm, kā noteikts 3.1. punktā, notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem.Kopumā maksājumus attiecina uz dalībvalsti, kurā atrodas galvenais saņēmējs. Tomēr tajos gadījumos, kad Komisija zina, ka attiecīgais saņēmējs darbojas kā starpnieks, maksājumus, ja tas ir iespējams, attiecina uz dalībvalstij(-īm), kurā(-s) atrodas gala saņēmējs(-i), saskaņā ar to daļu šajos maksājumos.Dažus izdevumu komponentus nevar attiecināt uz dalībvalstīm nedz pilnīgi, nedz daļēji. Ņemot par pamatu Eiropas Savienības kopbudžeta kopējos izdevumus, jāizslēdz vismaz divas galvenās izdevumu kategorijas (lai gan šis saraksts ir orientējošs un var nebūt visaptverošs):37.  Ārējie izdevumi , kas atbilst galvenokārt 2007. – 2013. gada finanšu plāna 4. pozīcijai – ES nozīmīgums pasaules līmenī –, kas atspoguļota Eiropadomes 2005. gada 15. – 16. decembra secinājumos.Šajā kategorijā ietver arī izdevumus citās pozīcijās, kuru saņēmēji atrodas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, attīstības sadarbība, pētniecības izdevumi ārpus ES, administratīvie izdevumi, kas izmaksāti saņēmējiem ārpus Eiropas Savienības, utt.38.  Izdevumi, kurus nevar attiecināt vai identificēt. Izdevumi, ko nevar attiecināt vai identificēt konceptuālu vai citu grūtību dēļ, piemēram, reprezentācijas, komandējumu izdevumi, izdevumi, kas saistīti ar oficiālām un cita veida sanāksmēm, kā arī maksājumi, kas ir saistīti ar Kopienas pārrobežu iniciatīvām, starpreģionu sadarbības veicināšanu un citām pārrobežu darbībām.Attiecināto izdevumu definīcija principā atbilst 2007.–2013. gada finanšu plāna 1., 2., 3., 5. un 6. pozīcijai, kas atspoguļotas Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra secinājumos.3.3. Pirmspievienošanās izdevumiPirmspievienošanās izdevumi, kas jāņem vērā, lai aprēķinātu korekcijas sakarā ar paplašināšanos atbilstīgi 4. panta 1. punkta f) apakšpunktam, ir attiecinātie izdevumi (kā definēts 3.1. un 3.2. punktā) pievienošanās valstīm pēdējā gadā pirms pievienošanās gada.4. APVIENOTāS KARALISTES T GADA KOREKCIJAS IEGRāMATOšANA BUDžETā4.1. Provizorisks aprēķins (kas jāiekļauj t+1 gada provizoriskajā budžeta projektā)Apvienotās Karalistes t gada korekcijas apjoma provizorisko aprēķinu veic, sastādot t+1 gada provizorisko budžeta projektu (PBP). Aprēķiniem izmanto visjaunākos pieejamos datus gan attiecībā uz iemaksām, gan izdevumiem.Apvienotās Karalistes korekcijas apjoms izpaužas kā Apvienotās Karalistes PVN un NKI maksājumu samazinājums. Citu dalībvalstu PVN un NKI maksājumi tiks palielināti par to attiecīgās korekcijas finansējuma daļas summu.4.2. Provizoriskā aprēķina precizēšana (starp t+1 gadu un t+3 gadu)Ja vajadzīgs, Komisijai ir iespēja ierosināt veikt provizoriskā aprēķina precizēšanu jebkurā laikā starp t+1 gadu un t+3 gadu. Šādu precizējumu iekļauj provizoriskajā budžeta grozījumu projektā (PBGP).Precizēšanu ierosina, ja Komisijai ir pamats uzskatīt, ka sākotnējā provizorisko aprēķinu prognoze ievērojami atšķirsies no Apvienotās Karalistes korekcijas galīgā aprēķina (skat. tālāk), kas tiks ierosināts t+4 gada PBGP.Precizēšanu var ierosināt arī tad, ja kļūst skaidrs, ka t+1 gada PBP uzrādītās lēstās NKI bāzes ievērojami atšķirsies no galīgajām NKI bāzēm, tādējādi ievērojami mainot Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanas sadalījumu.4.3. Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (kas jāiegrāmato t+4 gada PBGP)4.3.1. Galīgās summas aprēķinsKorekcijas galīgās summas aprēķināšanas procedūra ir izklāstīta šā dokumenta 1. sadaļā.Apvienotās Karalistes galīgās korekcijas aprēķināšanā izmantojamie dati ir PVN un NKI bāzes un attiecināto izdevumu aplēses attiecībā uz t gadu, kādas tās ir t+3 gada 31. decembrī, un tās jāpārvērš euro pēc vidējā valūtas maiņas kursa t gadā.Lai aplēstu „Apvienotās Karalistes priekšrocības” galīgajam aprēķinam (1.1. punkta d) apakšpunkts), jāņem vērā tradicionālo pašu resursu iemaksas un citi ienākumi t gadā. Tas nozīmē, ka lēstais budžets jāpārrēķina, pamatojoties uz visu resursu un ienākumu veidu galīgajiem datiem.4.3.2. Korekcijas galīgās finansēšanas aprēķināšana un iegrāmatošana budžetāIepriekš 2. sadaļā tika izklāstīta procedūra galīgās korekcijas finansēšanas aprēķināšanai.Par galīgās finansēšanas datiem ņem t+1 gada PVN un NKI bāzes, kādas tās ir t+3 gada 31. decembrī.Galīgos finansēšanas datus salīdzina ar maksājumiem, kas jau iegrāmatoti budžetā (t. i., t+1 gada un, iespējams, t+2 vai t+3 gada budžetā, ja šajos gados tikusi veikta precizēšana).Atšķirības par katru dalībvalsti jāiegrāmato attiecīgajā t+4 gada PBGP budžeta nodaļā un jāpārvērš valsts valūtā pēc vidējā valūtas maiņas kursa korekcijas finansēšanas gadā (t+1 gadā).[1] Dokuments 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005.[2] OV L 253, 28.4.1970., 42. lpp.[3] Kopš 2002. gada iekšzemes kopprodukta (IKP) izmantošanu pašu resursu jomā aizstāja ar nacionālo kopienākumu (NKI).[4] KOM(2001) 801 galīgais.[5] Atzinums Nr. 4/2005, OV C 167, 1. lpp.[6] OV C[7] Atzinums …[8] OV C[9] OV C[10] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003, 1. lpp.).[11] OV L 253, 28.4.1970., 42. lpp.[12] KOM(2001) 801 galīgais.[13] OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.[14] OV L 94, 28.4.1970., 19. lpp.[15] OV L 128, 14.5.1985., 15. lpp.[16] OV L 185, 15.7.1988., 24. lpp.[17] OV L 293, 12.11.1994., 9. lpp.[18] OV L[19] Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķins, finansēšana, maksāšana un iegrāmatošana budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes 2000. gada 21. septembra Lēmumā par ES pašu resursu sistēmu, Eiropas Savienības Padome, 10646/00 ADD 2.