               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.12.2020
            COM(2020) 855 final/2
            2020/0381(NLE)
            COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, un par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               ·Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 50. pantu paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas.

               Pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas Padome 2020. gada 30. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/135 par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”)
                  1
               . Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī, un tas paredz pārejas periodu, kurā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības saskaņā ar minēto līgumu. Šis periods beigsies 2020. gada 31. decembrī.

               Eiropadome 2018. gada 23. marta nostādnēs vēlreiz apliecināja, ka Savienība ir apņēmības pilna panākt, lai partnerība ar Apvienoto Karalisti nākotnē būtu pēc iespējas ciešāka. Saskaņā ar minētajām nostādnēm šai partnerībai būtu jāaptver tirdzniecības un ekonomiskā sadarbība, kā arī citas jomas, jo īpaši terorisma un starptautiskās noziedzības apkarošana, kā arī drošība, aizsardzība un ārpolitika. Eiropadome minētās nostādnes noteica, lai panāktu vispārēju izpratni par turpmāko attiecību satvaru, kuru bija paredzēts formulēt politiskajā deklarācijā, kas pievienojama izstāšanās līgumam un tiek minēta tajā.

               Politiskajā deklarācijā, kas pievienota izstāšanās līgumam, izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars
                  2
                (“politiskā deklarācija”). Tā nosaka parametrus “vērienīgai, plašai, dziļai un elastīgai partnerībai, kas ietver tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, kuras centrā būs visaptverošs un līdzsvarots brīvās tirdzniecības nolīgums, tiesībaizsardzību un kriminālo justīciju, ārpolitiku, drošību un aizsardzību un plašākas sadarbības jomas”.

               Izstāšanās līguma 184. pantā ir noteikts, ka Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jādara viss iespējamais, lai labticīgi un pilnībā ievērojot savu attiecīgo tiesisko kārtību, veiktu pasākumus, kas nepieciešami, lai ātri vienotos par līgumiem, kas reglamentēs to turpmākās attiecības, kā minēts Politiskajā deklarācijā, un lai attiecībā uz minētajiem līgumiem izpildītu vajadzīgās ratifikācijas vai noslēgšanas procedūras, cenšoties iespēju robežās nodrošināt, ka šos līgumus sāk piemērot no pārejas perioda beigām.

               Padome 2020. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266
                  3
                , ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu. Komisija tika iecelta par Savienības sarunu vedēju. Padomes lēmuma papildinājumā bija arī iekļautas sarunu norādes par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“sarunu norādes”).

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar Padomes iecelto īpašo komiteju (Padomes Apvienotās Karalistes jautājumu darba grupu). Pienācīgi ir ņemtas vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 12. februāra un 2020. gada 18. jūnija rezolūcijas, un Komisija ir pilnībā informējusi Eiropas Parlamentu saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, jo īpaši ar Apvienotās Karalistes koordinācijas grupas starpniecību.

               Īpaša uzmanība ir pievērsta tam, lai nodrošinātu procesa pārredzamību saskaņā ar pamatprincipiem, kurus Padome attiecībā uz pārredzamību sarunās par turpmākajām attiecībām apstiprināja 2020. gada 22. janvārī. Ņemot to vērā, visi Savienības sarunu vedēja (Komisijas) sarunu dokumenti, kas bija pieejami Padomei, Eiropas Parlamentam, valstu parlamentiem vai Apvienotajai Karalistei, tika publiskoti, ievērojot Savienības tiesību aktos noteiktos ierobežojumus. Turklāt galvenais sarunu vedējs regulāri un pilnībā informēja Padomi un Eiropadomi, Eiropas Parlamentu un valstu parlamentus, kā arī ECOSOC un Reģionu komiteju par notikumu attīstību.

               Sarunas tika pabeigtas, un 2020. gada 24. decembrī Briselē galveno sarunu vadītāju līmenī tika panākta vienošanās par Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu kopā ar Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (“Informācijas drošības nolīgums”).

               Informācijas drošības nolīgums papildina Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, un saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma COMPROV.2. pantu tas ir Savienības un Apvienotās Karalistes vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē Tirdzniecības un sadarbības nolīgums, neatņemama sastāvdaļa un ir daļa no vispārējā satvara. Informācijas drošības nolīgums ir saistīts ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, un tos sāk piemērot vienā un tajā pašā dienā, un tiem ir vieni un tie paši izbeigšanas noteikumi.

               Līdztekus Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam un Informācijas drošības nolīgumam Komisija ir risinājusi sarunas par Nolīgumu starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Eiropas Atomenerģijas Kopienu par sadarbību kodolenerģijas drošā izmantošanā miermīlīgiem mērķiem. Ieteikumu Padomes lēmumam par minētā nolīguma apstiprināšanu iesniedz kopā ar šo priekšlikumu saskaņā ar atsevišķu procedūru. Papildus Nolīguma par sadarbību kodolenerģijas drošā izmantošanā miermīlīgiem mērķiem noslēgšanai minētā procedūra attiecas arī uz Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noslēgšanu jautājumos, kas ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, jo īpaši Apvienotās Karalistes kā trešās valsts dalība Euratom pētniecības programmā un Eiropas kodolsintēzes pasākumos, cita starpā ITER pasākumos, tai kā trešai valstij piedaloties ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotajā Eiropas kopuzņēmumā (“Fusion for Energy”).

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma piemērošanas sākšana ir īpaši steidzams jautājums. Apvienotajai Karalistei kā bijušai dalībvalstij ir ievērojamas saites ar Savienību plašā ekonomikas jomu un citu jomu klāstā. Ja pēc 2020. gada 31. decembra nebūs piemērojama regulējuma, kas reglamentētu attiecības starp Savienību un Apvienoto Karalisti, šīs attiecības tiks būtiski traucētas, kaitējot privātpersonām, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām personām.
                   Sarunas varēja pabeigt tikai ļoti vēlā posmā pirms pārejas perioda beigām. Šāda kavēšanās nedrīkstētu apdraudēt demokrātisko kontroli, kas Eiropas Parlamentam jāveic saskaņā ar Līgumiem.
                   Ņemot vērā šos ārkārtas apstākļus, Komisija ierosina piemērot nolīgumus provizoriski līdz 2021. gada 28. februārim vai līdz citam datumam, par ko nolemj Partnerības padome vai līdz nākamā mēneša pirmajai dienai pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               ·Saskanība ar esošajiem politikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Gan Eiropadomes 2018. gada 23. marta nostādnēs, gan politiskajā deklarācijā pausts aicinājums veidot ciešu partnerību starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

               Pirms sarunām par Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un Informācijas drošības nolīgumu tika noslēgts Izstāšanās līgums, kas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līgums paredz pārejas periodu, kurā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības saskaņā ar minēto līgumu. Šis pārejas periods beigsies 2020. gada 31. decembrī. Tirdzniecības un sadarbības nolīguma un Informācijas drošības nolīguma mērķis ir regulēt jaunās attiecības starp Savienību un Apvienoto Karalisti un tādējādi novērst būtiskus traucējumus, kas citādi varētu rasties šajās attiecībās pēc pārejas perioda beigām.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgums veido stabilu pamatu savstarpēji izdevīgai un līdzsvarotai partnerībai starp Savienību un Apvienoto Karalisti. Tas arī atspoguļo faktu, ka Apvienotajai Karalistei kā trešai valstij nav tādu pašu tiesību un priekšrocību kā dalībvalstij.

               •
                     Saskanība ar citām Savienības politikām

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgums un Informācijas drošības nolīgums pilnībā ievēro Līgumus un saglabā Savienības tiesiskās kārtības integritāti un autonomiju. Šie nolīgumi neliek Savienībai grozīt tās normatīvos aktus vai standartus nevienā regulētā jomā. Tie veicina Savienības vērtības, mērķus un intereses un nodrošina tās rīcībpolitiku un pasākumu konsekvenci, efektivitāti un nepārtrauktību.

               Visam importam no Apvienotās Karalistes būs jāatbilst Savienības noteikumiem (piemēram, tehniskiem noteikumiem un produktu standartiem, sanitāriem un fitosanitāriem noteikumiem, noteikumiem par pārtikas nekaitīgumu, veselības un drošības standartiem, noteikumiem par vides aizsardzību un patērētāju aizsardzību).

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir iekļautas īpašas sadaļas par tirdzniecību un vienlīdzīgas konkurences standartiem tādās jomās kā, piemēram, nodarbinātība, vide, cīņa pret klimata pārmaiņām un ilgtspējīga attīstība, kas sasaista Tirdzniecības un sadarbības nolīguma ekonomisko daļu ar Savienības vispārējiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem un konkrētiem mērķiem nodarbinātības, vides un klimata pārmaiņu jomā.

               Apvienotās Karalistes dalība Savienības programmās notiks, pilnībā ievērojot pamataktus, kuros noteiktas programmas, un spēkā esošās Savienības regulas, kas saistītas ar finanšu pārvaldību, piemēram, Finanšu regulu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

               Ierosinātā Padomes lēmuma par parakstīšanu materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants. Šis juridiskais pamats ir vispiemērotākais, ņemot vērā paredzētās partnerības plašo tvērumu.

               Procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 5. punkts, to lasot saistībā ar LESD 218. panta 8. punkta otro daļu, kurā paredzēts vienprātīgs balsojums Padomē.

               Tādējādi ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir LESD 217. pants, to lasot saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu.

               3.CITI ELEMENTI

               ·Īstenošana, ko veic struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pirmās daļas III sadaļu izveido Partnerības padomi, kas pārraudzīs minētā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma mērķu sasniegšanu. Partnerības padomes sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji ministru līmenī, kuri tiksies vismaz reizi gadā un uzraudzīs un atvieglos Tirdzniecības un sadarbības nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma, piemēram, Informācijas drošības nolīguma, īstenošanu un piemērošanu.

               Partnerības padome var pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā. Partnerības padome var pieņemt lēmumus un sniegt ieteikumus tikai pēc Savienības un Apvienotās Karalistes savstarpējas vienošanās. Tā nekādā ziņā nevarēs ierobežot lēmumu pieņemšanu Savienības līmenī. Savienība un Apvienotā Karaliste ar Partnerības padomes vai specializēto komiteju starpniecību var nolemt grozīt konkrētus Tirdzniecības un sadarbības nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma aspektus tikai tajos gadījumos, kas tajā īpaši paredzēti. Ja Puses pieņem šādu lēmumu, uz to attiecas Pušu attiecīgi piemērojamās iekšējās prasības un procedūras.

               Veicot savus uzdevumus, Partnerības padomei palīdzēs Tirdzniecības partnerības komiteja, kurai savukārt palīdzēs tirdzniecības specializētās komitejas un citas specializētās komitejas.

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveido šādas tirdzniecības specializētās komitejas:

               a)Tirdzniecības specializētā komiteja preču jomā;

               b)Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā;

               c)Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā;

               d)Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;

               e)Tirdzniecības specializētā komiteja pakalpojumu, investīciju un digitālās tirdzniecības jomā;

               f)Tirdzniecības specializētā intelektuālā īpašuma komiteja;

               g)Tirdzniecības specializētā publiskā iepirkuma komiteja;

               h)Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā;

               i)Tirdzniecības specializētā komiteja līdzvērtīgu konkurences apstākļu atklātai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai jomā;

               j)Tirdzniecības specializētā komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā;

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveido šādas specializētās komitejas:

               k)Specializētā enerģētikas komiteja;

               l)Specializētā gaisa transporta komiteja;

               m)Specializētā aviācijas drošuma komiteja;

               n)Specializētā autotransporta komiteja;

               o)Specializētā sociālā nodrošinājuma koordinācijas komiteja;

               p)Specializētā zvejniecības komiteja;

               q)Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā;

               r)Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.

               Partnerības padome var izveidot vai likvidēt tirdzniecības specializētās komitejas vai specializētās komitejas, un Tirdzniecības partnerības komiteja var izveidot vai likvidēt tirdzniecības specializētās komitejas.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā paredzēta arī Partnerības padomes un specializēto komiteju loma strīdu izšķiršanā, kas izklāstīta Tirdzniecības un sadarbības nolīguma sestās daļas I sadaļā.

               ·Tirdzniecības un sadarbības nolīguma īstenošana un piemērošana Savienībā

               Saskaņā ar LESD 216. panta 2. punktu Savienības noslēgtie nolīgumi ir saistoši Savienības iestādēm un tās dalībvalstīm.

               Lai Savienība varētu laikus reaģēt, ja attiecīgie nosacījumi vairs netiek izpildīti, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt konkrētus lēmumus, ar kuriem aptur priekšrocības, kas Apvienotajai Karalistei piešķirti saskaņā ar pielikumu par bioloģiskajiem produktiem un pielikumu par zālēm. Pirms tam Komisijai būtu jāinformē dalībvalstu pārstāvji, kuri var iebilst pret Komisijas nostāju ar bloķējošo mazākumu. Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarotai saskaņā ar to pašu procedūru pieņemt jebkādus citus īstenošanas pasākumus, kas vajadzīgi minēto pielikumu efektīvai darbībai.

               Turklāt, lai garantētu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā noteikto pienākumu izpildi, pastāv stabili izpildes mehānismi. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēta iespēja Pusēm veikt ātrus, autonomus un operatīvus pasākumus, lai aizsargātu savas intereses, tostarp jo īpaši vienlīdzīgu konkurences apstākļu jomā (t. i., līdzsvarošanas pasākumi, korektīvi pasākumi) un zvejniecības jomā (t. i., kompensācijas pasākumi, stāvokļa labošanas pasākumi), kā arī plašākā nozīmē nopietnu ekonomisku, sociālu vai vides problēmu gadījumos, kas saistītas ar nozari vai reģionu.

               Ir svarīgi, lai Savienība varētu pilnībā izmantot šos izpildes pasākumus ātri un efektīvi. Šajā nolūka Komisija būtu jāpilnvaro apturēt pienākumu izpildi saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, ievērojot GOODS.19. pantu par pasākumiem muitas tiesību aktu pārkāpumu vai apiešanas gadījumā, LPFOFCSD.3.12. pantu par korektīviem pasākumiem vienlīdzīgas konkurences apstākļu jomā, ROAD.11. pantu par korektīvajiem pasākumiem autotransporta jomā, AIRTRN.8. pantu par darbības atļaujas atteikšanu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu, FISH.14. pantu par korektīviem pasākumiem zvejniecības jomā, FISH.9. pantu par kompensējošiem pasākumiem piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā, UNPRO.3.1. pantu un UNPRO.3.20. pantu par Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšanu un izbeigšanu un INST.24. pantu par pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, vai veikt atbilstošus aizsardzības pasākumus saskaņā ar INST.36. pantu.

               Saskaņā ar Līgumiem Komisija Savienības vārdā rīkosies arī visos tās procedūras posmos, kas attiecas uz strīdu izšķiršanu saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma sestās daļas I sadaļu.

               ·Detalizēts konkrētu nolīguma projekta noteikumu skaidrojums

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā paredzētā plašā un vērienīgā sadarbība starp Savienību un Apvienoto Karalisti atspoguļo Eiropadomes 2018. gada 23. marta secinājumus un pamatnostādnes un balstās uz politisko deklarāciju.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ir vienots kopums, kas sastāv no četriem galvenajiem komponentiem:

               –vispārējā un institucionālā kārtība;

               –ar ekonomiku saistīti pasākumi (tostarp noteikumi par tirdzniecību un vienlīdzīgu konkurences apstākļu garantijām);

               –tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās; un

               –noteikumi par strīdu izšķiršanu, pamatvērtībām un aizsardzības pasākumiem.

               Paredzētās partnerības pamatā ir demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību atzīšana, kā arī cīņa pret klimata pārmaiņām un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošana. Jebkura no šiem būtiskajiem elementiem pārkāpums ļauj Pusēm pilnībā vai daļēji izbeigt vai apturēt Tirdzniecības un sadarbības nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma darbību. Puses arī apstiprina savu apņemšanos nodrošināt augstu personas datu aizsardzības līmeni.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma tvērums ir vispusīgs. Tā ietver politiskajā deklarācijā minētās interešu jomas: tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, dalību Savienības programmās, kā arī tematiskās sadarbības jomas. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā nav iekļauta kārtība sadarbībai ārpolitikas, ārējās drošības un aizsardzības jomā, ņemot vērā Apvienotās Karalistes nostāju nesākt sarunas par šādu kārtību un neiekļaut to Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir ievērota Savienības lēmumu pieņemšanas pilnvaru autonomija un tās tiesiskā kārtība, vienotā tirgus un muitas savienības integritāte un četru pārvietošanās brīvību (cilvēku, preču, pakalpojumu un kapitāla) nedalāmība. Tas attiecas ne tikai uz preču un pakalpojumu brīvu tirdzniecību, bet arī uz veidiem, kā novērst izkropļojumus un negodīgas konkurences priekšrocības. Tirdzniecības un sadarbības nolīgums atspoguļo to, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības kopīgo noteikumu, uzraudzības un izpildes mehānismu sistēmas un tādējādi vairs nevar izmantot dalības vai vienotā tirgus priekšrocības.

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveido vispārēju pārvaldības sistēmu, kas aptver visas sadarbības jomas saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un saskaņā ar jebkuru papildinošu nolīgumu, piemēram, Informācijas drošības nolīgumu, taču vienlaikus tajā ir iekļauti arī daži pielāgojumi, lai reaģētu uz pamatotām nozaru vajadzībām.

               Lai garantētu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā noteikto pienākumu izpildi, pastāv stabili izpildes mehānismi. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēta iespēja Pusēm veikt ātrus, autonomus un operatīvus pasākumus, lai aizsargātu savas intereses, tostarp jo īpaši vienlīdzīgu konkurences apstākļu jomā (t. i., līdzsvarošanas pasākumi, korektīvi pasākumi) un zvejniecības jomā (t. i., kompensācijas pasākumi, stāvokļa labošanas pasākumi), kā arī plašākā nozīmē nopietnu ekonomisku, sociālu vai vides problēmu gadījumos, kas saistītas ar nozari vai reģionu.

               Attiecībā uz tā teritoriālo piemērojamību Tirdzniecības un sadarbības nolīgums attiecībā uz Savienību aptver teritorijas, kurām ir piemērojami Līgumi, un attiecībā uz Apvienoto Karalisti – Apvienotās Karalistes teritoriju. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir arī paredzēta ierobežota piemērojamība Normandijas salās un Menas salā attiecībā uz preču tirdzniecību un piekļuvi ūdeņiem. Saskaņā ar Eiropadomes 2018. gada 25. novembra sanāksmes protokolā iekļautajām deklarācijām un Padomes sarunu norādēm Tirdzniecības un sadarbības nolīgums neattiecas uz Gibraltāru.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir septiņas daļas (sīkāk sadalītas tematos, sadaļās, nodaļās un iedaļās), trīs protokoli un vairāki pielikumi.

               Pirmajā daļā (Kopīgie un iestāžu noteikumi) ir ietverti vispārīgi noteikumi, Tirdzniecības un sadarbības nolīguma interpretācijas principi un definīcijas, kā arī iestāžu sistēma.

               Pirmajā daļā izklāstīti noteikumi par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pārvaldību un īstenošanu un izveidotas kopīgas pārvaldības struktūras (Partnerības padome, Tirdzniecības partnerības komiteja, tirdzniecības specializētās komitejas un citas specializētās komitejas).

               Pārvaldības noteikumi nodrošina skaidrību par to, kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums darbosies un tiks kontrolēts. Ir iecerēts, ka tie būs elastīgi un pielāgojami īpašām vajadzībām, kas var rasties dažādās jomās. Ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma tvērumu un sarežģītību, Savienība uzstāja uz vienu pārvaldības sistēmu, kas aptvertu visu nolīgumu. Tas sniedz juridisko noteiktību uzņēmumiem, patērētājiem un iedzīvotājiem, vienlaikus izvairoties no vairākām paralēlām struktūrām un papildu birokrātijas radīšanas.

               Partnerības padome pārraudzīs nolīguma īstenošanu. Partnerības padome, kuras sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji ministru līmenī, sanāks dažādos sastāvos atkarībā no izskatāmā jautājuma. Tā būs forums, kurā Puses apspriedīs visus jautājumus, kas varētu rasties, un tā būs pilnvarota, savstarpēji vienojoties, pieņemt saistošus lēmumus. Tai darbā palīdzēs Tirdzniecības partnerības komiteja, tirdzniecības specializētās komitejas un citas specializētās komitejas.

               Otrajā daļā (Tirdzniecība, transports, zvejniecība un citi jautājumi) ir seši temati:

               –pirmais temats: tirdzniecība – tajā ir divpadsmit sadaļas: I sadaļa (Preču tirdzniecība), II sadaļa (Pakalpojumi un investīcijas), III sadaļa (Digitālā tirdzniecība), IV sadaļa (Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi), V sadaļa (Intelektuālais īpašums), VI sadaļa (Publiskais iepirkums), VII sadaļa (Mazie un vidējie uzņēmumi), VIII sadaļa (Enerģētika), IX sadaļa (Pārredzamība), X sadaļa (Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība), XI sadaļa (Līdzvērtīgi konkurences apstākļi atklātai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai), XII sadaļa (Izņēmumi);

               –otrais temats: aviācija – tajā ir divas sadaļas: I sadaļa (Gaisa transports) un II sadaļa (Aviācijas drošība);

               –trešais temats: autotransports – tajā ir divas sadaļas: I sadaļa (Kravu autopārvadājumi) un II sadaļa (Pasažieru autopārvadājumi);

               –ceturtais temats: Sociālā nodrošinājuma koordinācija un vīzas īstermiņa ceļošanai;

               –piektais temats: zvejniecība;

               –sestais temats: citi noteikumi.

               Kā izriet no otrās daļas tematiem un sadaļām, tā attiecas uz preču un pakalpojumu tirdzniecību, kā arī uz daudzām citām ekonomikas un plašākas sadarbības jomām, piemēram, ieguldījumiem, konkurenci, nodokļu pārredzamību, enerģētiku, gaisa un autotransportu, diskriminācijas aizliegumu attiecībā uz konkrētiem mobilitātes pasākumiem un sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, kā arī zvejniecību.

               Otrajā daļā ir paredzēta mūsdienīga un ilgtspējīga tirdzniecības politika. Abas Puses apņemas ievērot kopējus augstus standartus tādās jomās kā, piemēram, darba un sociālie standarti, vides aizsardzība, cīņa pret klimata pārmaiņām, tostarp oglekļa cenas noteikšana, un attiecīgos standartus attiecībā uz nodokļu apiešanu un nodokļu pārredzamību
                  4
               . Tajā ir ietverti arī subsīdiju principi, lai nepieļautu, ka kāda no Pusēm piešķir subsīdijas, kas būtiski ietekmē tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm. Šie saskaņotie standarti un principi ir saistīti ar iekšzemes izpildes un strīdu izšķiršanas mehānismiem, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi no ES un Apvienotās Karalistes konkurē vienlīdzīgos konkurences apstākļos. Otrajā daļā paredzēts, ka katra Puse vajadzības gadījumā var veikt vienpusējus pasākumus, lai aizsargātu sevi pret ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām, ko izraisa subsīdijas vai ievērojamas atšķirības attiecīgajās subsīdiju kontroles sistēmās vai attiecīgajos darba un sociālajos, vides vai klimata aizsardzības līmeņos.

               Attiecībā uz preču tirdzniecību otrās daļas noteikumi ir plašāki par nesenajiem ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar partneriem, piemēram, Kanādu un Japānu, paredzot nulles tarifus un nulles kvotas visām precēm. Lai gūtu labumu no šīm ārkārtas preferencēm, uzņēmumiem ir jānodrošina, ka to produktu izcelsme ir Savienībā vai Apvienotajā Karalistē. Šie “izcelsmes noteikumi” ir būtiski, lai nodrošinātu Savienības tirgus integritāti. Tirdzniecības un sadarbības nolīgums, ciktāl to atļauj Savienības Muitas kodekss, atvieglos arī muitas formalitātes, ko piemēro jebkurai trešai valstij ārpus muitas savienības. Tas arī novērsīs nevajadzīgus tehniskos šķēršļus tirdzniecībai, tomēr joprojām nodrošinot, ka visas Apvienotās Karalistes preces, ko ieved Savienībā, pilnībā atbilst Savienības augstajiem regulatīvajiem standartiem, tostarp attiecībā uz pārtikas kvalitāti (piemēram, sanitārajiem un fitosanitārajiem standartiem) un produktu drošību.

               Ir panākta vienošanās arī par ievērojamu atvērtību pakalpojumu tirdzniecībai, pārsniedzot PTO Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) pamatnoteikumus, un vienlaikus atspoguļojot to, ka Apvienotā Karaliste vairs negūst labumu no personu brīvas pārvietošanās un līdz ar to arī no pakalpojumu sniegšanas brīvības. Apvienotās Karalistes pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas piedāvāt pakalpojumus Savienībā, būs jāatbilst visām attiecīgajām Savienības regulatīvajām prasībām, bet pret tiem nebūs mazāk labvēlīga attieksme nekā pret Savienības operatoriem jomās, uz kurām attiecas Tirdzniecības un sadarbības nolīgums, un otrādi
                  5
               . Apvienotās Karalistes investori var veidot juridiskās vienības Savienībā, lai piedāvātu pakalpojumus visā vienotajā tirgū un otrādi. Nolīgums ietver satvaru turpmākām sarunām par atzīšanas nolīgumiem attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kuru mērķis ir atvieglot digitālo tirdzniecību, novēršot nepamatotus šķēršļus un nodrošinot atvērtu, drošu un uzticamu tiešsaistes vidi uzņēmumiem un patērētājiem, kā arī augstus persondatu aizsardzības standartus. Nolīgumā ir iekļauti arī noteikumi, kas garantē intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Turklāt tajā ir iekļauti noteikumi par savstarpējām iespējām Pušu attiecīgajos publiskā iepirkuma tirgos un par iepirkuma standartiem , kas pārsniedz saistības saskaņā ar PTO Nolīgumu par valsts iepirkumu (GPA).

               Enerģētikas jomā, tā kā Apvienotā Karaliste vairs nepiedalīsies vienotajā elektroenerģijas tirgū un ES tirdzniecības platformās, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums rada jaunu satvaru divpusējai sadarbībai enerģētikas jomā, kura mērķis ir nodrošināt rentablu, tīru un drošu energoapgādi, kas ir būtiska abu ekonomiku darbībai, un ieviest jaunus mehānismus sadarbībai atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši Ziemeļjūrā, kā arī risināt klimata pārmaiņu problēmu. Nolīgumā ir iekļauti arī materiāltiesiski noteikumi par vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un liberalizāciju, ietverot nosacījumus subsīdijām enerģētikas nozarē. Tāpat kā citās jomās, arī noteikumi par enerģētiku Apvienotajai Karalistei nesniedz visas vienotā tirgus priekšrocības, ņemot vērā tās trešās valsts statusu.

               Attiecībā uz transportu Tirdzniecības un sadarbības nolīgums paredz pastāvīgu un ilgtspējīgu gaisa un autoceļu savienojamību, vienlaikus respektējot vienotā tirgus integritāti. Tajā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka konkurence starp Savienības un Apvienotās Karalistes pārvadātājiem notiek vienlīdzīgos konkurences apstākļos, lai netiktu apdraudētas pasažieru tiesības un transporta drošība.

               Otrajā daļā ir ietverts arī satvars kopīgai un ilgtspējīgai zivju krājumu pārvaldībai Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņos. Apvienotajai Karalistei kā neatkarīgai piekrastes valstij būs pilnīga kontrole pār saviem ūdeņiem, un tā varēs arī turpmāk attīstīt Apvienotās Karalistes zvejniecību, tomēr Eiropas zvejniekiem arī turpmāk būs piekļuve Apvienotās Karalistes ūdeņiem, lai varētu veikt savas zvejniecības darbības.

               Trešajā daļā (Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās) ir izklāstīts regulējums tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās. Tajā atzīst, ka ir vajadzīga cieša sadarbība starp valstu policijas un tiesu iestādēm, kā arī Savienības aģentūrām un struktūrām, jo īpaši, lai apkarotu pārrobežu noziedzību un terorismu un sauktu pie atbildības par tiem.

               Trešā daļa attiecas uz šādām galvenajām jomām:

               –datu apmaiņa: kārtība savlaicīgai, efektīvai un lietderīgai apmaiņai ar aviopasažieru datiem (pazīstami kā pasažieru datu reģistra vai PDR dati), DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (t. s. “Prīmes dati”, ar kuriem nekad nav notikusi apmaiņa starp Savienību un trešo valsti ārpus Šengenas zonas), sodāmības reģistra informāciju un operatīvo informāciju, papildinot starptautiskos kanālus, piemēram, Interpolu;

               –Eiropols un Eurojust: efektīva sadarbība starp Apvienoto Karalisti un Eiropolu un Eurojust saskaņā ar Savienības tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem par sadarbību ar trešām valstīm;

               –nodošana: nodrošina noziedznieku ātru nodošanu starp Savienības dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti, izmantojot saskaņotas procedūras, stingrus termiņus, stingrus aizsardzības pasākumus (tostarp atbilstīgus pamatojumus nodošanas atteikumam), procesuālās tiesības un tiesas kontroli;

               –savstarpēja palīdzība: pasākumi, lai veicinātu un papildinātu Eiropas Padomes Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās, piemēram, izmantojot saskaņotas procedūras, termiņus un tehnoloģiskās infrastruktūras attiecībā uz plašu tādu pasākumu klāstu kā, piemēram, īpašuma iesaldēšana un konfiskācija;

               –nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana: noteikumi par sadarbību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanā.

               Trešajā daļā ir ņemts vērā Apvienotās Karalistes kā ārpus Savienības esošas dalībvalsts statuss ārpus Šengenas zonas. Piemēram, Apvienotajai Karalistei vairs nebūs tiešas reāllaika piekļuves sensitīvām Savienības datubāzēm, kas atbalsta ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, jo to nodrošina tikai dalībvalstīm un ļoti cieši asociētām valstīm, kuras uzņemas visus saistītos pienākumus.

               Ciešas un visaptverošas policijas un tiesu iestāžu sadarbības pamatā ir garantijas ievērot demokrātiju un tiesiskumu, efektīvi aizsargāt personu pamattiesības un brīvības, tostarp tās, kas noteiktas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, un īstenot tās iekšzemē, kā arī abu Pušu apņemšanās ievērot augstus datu aizsardzības standartus. Tā bija īpaši svarīga prasība no Savienības puses, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargāta gan tās pilsoņu drošība, gan pamattiesības. Trešajā daļā ir paredzēti arī īpaši noteikumi par sadarbības apturēšanu, ja ir vērojami nopietni un sistēmiski trūkumi kāda no šo aizsardzības pasākumu nodrošināšanā, kā arī īpašs strīdu izšķiršanas mehānisms.

               Ceturtajā daļā (Tematiskā sadarbība) ir divas sadaļas: I sadaļa: Veselības drošība un II sadaļa: kiberdrošība. Ceturtajā daļā ir izklāstīti noteikumi par Pušu sadarbību veselības drošības un kiberdrošības jautājumos, tostarp izmantojot Apvienotās Karalistes pagaidu un ierobežotu dalību vairākās Savienības struktūrās, kas norisinās tikai pēc Savienības uzaicinājuma un ar nosacījumu, ka rodas konkrēti kopīgi draudi.

               Piektajā daļā (Līdzdalība Savienības programmās, pareiza finanšu pārvaldība un finanšu noteikumi) ir izklāstīti noteikumi par Apvienotās Karalistes kā trešās valsts turpmāku dalību vairākās Savienības pamatprogrammās, ja Apvienotā Karaliste veic finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Šādu programmu precīzu sarakstu vēlāk pieņems Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās. Turklāt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās var arī izveidot sarakstu ar pakalpojumiem, ko sniedz, īstenojot Savienības programmas, un kas Apvienotajai Karalistei var būt pieejami.

               Savienības programmu un darbību, kurās Apvienotā Karaliste var piedalīties, juridiskie pamati (pamatakti) joprojām nav pieņemti. Tomēr Apvienotā Karaliste un Savienība ir vienisprātis par programmām, kurās Apvienotā Karaliste var piedalīties, un par dalības īpašajiem nosacījumiem, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti galīgajos juridiskajos pamatos. Tāpēc kopīgā deklarācija, kas pievienota Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam, nodrošina satvaru protokoliem, kurus minētajam nolīgumam pievienos Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās, kad tiks pieņemts minēto programmu juridiskais pamats.

               Sestajā daļā (Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi) ir trīs sadaļas: I sadaļa (Strīdu izšķiršana), II sadaļa (Sadarbības pamats) un III sadaļa (Pienākumu izpilde un aizsardzības pasākumi).

               Attiecībā uz strīdu izšķiršanu, ja rodas domstarpības un Puses nespēj rast risinājumu, Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēts, ka strīda izšķiršanai var izveidot neatkarīgu šķīrējtiesu, kas pieņem saistošu nolēmumu. Šis strīdu izšķiršanas mehānisms attiecas uz lielāko daļu Tirdzniecības un sadarbības nolīguma jomu, arī uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un zvejniecību. To papildina ticami un stabili izpildes un atbilstības mehānismi, ietverot iespēju apturēt puses, kas iesniegusi sūdzību, pienākumus saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, piemēram, atkārtoti ieviest tarifus un/vai kvotas. Turklāt katra Puse, ievērojot konkrētus nosacījumus, varēs ieviest pretpasākumus ikreiz, kad otra Puse neievēro šķīrējtiesas nolēmumu. Piemēram, vienas Puses turpināts pārkāpums attiecībā uz konkrētu ekonomikas nozari, ļaus otrai Pusei veikt pretpasākumus citās ekonomikas nozarēs. Katra Puse var arī vienpusēji veikt atbilstošus aizsardzības pasākumus nopietnu ekonomisku, sociālu vai vides problēmu gadījumā, kas saistītas ar nozari vai reģionu.

               Septītajā daļā (Nobeiguma noteikumi) ir iekļauti nobeiguma noteikumi, tostarp par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma stāšanos spēkā, pārskatīšanu un izbeigšanu.

               Divi Protokoli paredz administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā, savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās.

               Protokolā par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu ir izklāstīti vairāki sociālā nodrošinājuma koordinācijas pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt to ES pilsoņu un Apvienotās Karalistes valstspiederīgo tiesības uz sociālo nodrošinājumu pārrobežu situācijā, kurā ir iesaistīta Apvienotā Karaliste un ES, sākot ar 2021. gada 1. janvāri. Tiek aizsargāti arī trešo valstu valstspiederīgie, bezvalstnieki un bēgļi. Ir aptverts plašs pabalstu klāsts, tostarp vecuma un apgādnieka zaudējuma pensijas, apbedīšanas pabalsti, slimības pabalsti, maternitātes/paternitātes pabalsti saistībā ar bērna piedzimšanu, pabalsti saistībā ar nelaimes gadījumiem darbā vai pirmspensijas pabalsti. Protokols nodrošina, ka tajā noteikto sociālā nodrošinājuma koordinācijas pasākumu pamatā ir diskriminācijas aizlieguma princips starp Savienības dalībvalstīm .

               Nolīgumā par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai izklāstīti noteikumi un kārtība apmaiņai ar klasificētu un neklasificētu sensitīvu informāciju. Saskaņā ar citiem informācijas drošības nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi ar citām trešām valstīm, Informācijas drošības nolīgums nodrošina sensitīvas informācijas drošu apstrādi, pamatojoties uz principu, ka pirms tādas informācijas izpaušanas, ar kuru notikusi apmaiņa, ir jāsaņem informācijas sagatavotāja piekrišana. Informācijas drošības nolīgumu piemēro no Tirdzniecības un sadarbības nolīguma piemērošanas dienas vai no dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai nodotu klasificētu informāciju saskaņā ar minēto nolīgumu, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks.

               2020/0381 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, un par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 50. pantu paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas.

               (2)Padome 2020. gada 30. janvārī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/135 par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”)
                  6
               . Izstāšanās nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (3)Padome 2020. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266
                  7
                , ar ko pilnvaro Komisiju sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu. Sarunas tika risinātas, ņemot vērā 2020. gada 25. februāra sarunu norādes.

               (4)Sarunas tika pabeigtas 2020. gada 24. decembrī. Sarunas vainagojās ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (“Informācijas drošības nolīgums”).

               (5)Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveido pamatu plašām attiecībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti, kas ietver savstarpējas tiesības un pienākumus, kopīgu rīcību un īpašas procedūras. Informācijas drošības nolīgums papildina Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un ir ar to ir cieši saistīts, it īpaši attiecībā uz tā piemērošanas sākšanu un izbeigšanu. Tāpēc lēmums parakstīt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un Informācijas drošības nolīgumu (“Nolīgumi”) būtu jābalsta uz juridiskā pamata, ar ko paredz izveidot asociācijas, kas ļauj Savienībai uzņemties saistības visās jomās, uz kurām attiecas Līgumi.

               (6)Tirdzniecības un sadarbības nolīguma parakstīšana attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, notiks saskaņā ar atsevišķu procedūru.

               (7)Ir lietderīgi noteikt kārtību, kādā Savienība tiek pārstāvēta Partnerības padomē un komitejās, kas izveidotas ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu. Komisijai, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 17. panta 1. punktā, ir jāpārstāv Savienība un jāpauž Savienības nostāja, ko Padome noteikusi saskaņā ar Līgumiem. Padome pilda savas politikas veidošanas un koordinēšanas funkcijas saskaņa ar LES 16. panta 1. punktu, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē un ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveidotajās komitejās. Turklāt, ja Partnerības padome vai ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveidotās komitejas ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, tad nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem šajās struktūrās, jānosaka saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktā noteikto procedūru.

               (8)Viena vai vairākas dalībvalstis var pieprasīt, lai Komisijas pārstāvi Partnerības padomes vai citā ar Nolīgumu izveidotas kopīgas struktūras sanāksmē Savienības delegācijas sastāvā pavadītu minētās(-o) dalībvalsts(-u) pārstāvis.

               (9)Lai Savienība varētu laikus reaģēt, ja attiecīgie nosacījumi vairs netiek izpildīti, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt konkrētus lēmumus, ar kuriem aptur priekšrocības, kas Apvienotajai Karalistei piešķirti saskaņā ar pielikumu par bioloģiskajiem produktiem un pielikumu par zālēm. Pirms tam Komisijai būtu jāinformē dalībvalstu pārstāvji, kuri var iebilst pret Komisijas nostāju ar bloķējošo mazākumu. Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarotai saskaņā ar to pašu procedūru pieņemt jebkādus citus īstenošanas pasākumus, kas vajadzīgi minēto pielikumu efektīvai darbībai.

               (10)Lai Savienība varētu ātri un efektīvi rīkoties, lai aizsargātu savas intereses saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, un līdz brīdim, kad Savienībā tiek pieņemts un stājas spēkā īpašs tiesību akts, kas regulē korektīvu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, Komisija būtu jāpilnvaro veikt korektīvus pasākumus, piemēram, apturēt saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu vai jebkādu papildinošu nolīgumu noteikto pienākumu izpildi gadījumos, kad tiek pārkāpti konkrēti Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noteikumi vai netiek pildīti konkrēti nosacījumi, it īpaši preču tirdzniecības, vienlīdzīgas konkurences, autotransporta, gaisa transporta, zvejniecības un Savienības programmu jomā, kā noteikts Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā, kā arī tā būtu jāpilnvaro pieņemt piemērotus korektīvos pasākumus, līdzsvara atjaunošanas pasākumus un pretpasākumus.

               (11)Gadījumos, kad Savienībai ir pienākums rīkoties, lai panāktu atbilstību Nolīgumu noteikumiem, šāda rīcība ir veicama saskaņā ar Līgumu noteikumiem, vienlaikus ievērojot katrai iestādei piešķirto pilnvaru robežas. Tādēļ Komisijai ir jāsniedz Apvienotajai Karalistei Nolīgumos prasītā informācija vai paziņojumi, izņemot gadījumus, kad Nolīgumos ir norādītas citas konkrētas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, un jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti konkrētos jautājumos. Komisijai ir arī jāpārstāv Savienība šķīrējtiesā, ja kāds strīds ir nodots izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības līguma 170. pantu.

               (12)Ir jāatgādina, ka saskaņā ar 2020. gada 25. februāra sarunu norādēm starp Savienību un Apvienoto Karalisti noslēgtā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma teritoriālā darbības joma neietver Gibraltāru. Tas neizslēdz iespēju noslēgt atsevišķus nolīgumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Gibraltāru saskaņā ar Eiropadomes un Eiropas Komisijas deklarāciju, kas iekļauta Eiropadomes 2018. gada 25. novembra sanāksmes protokolā.

               (13)Tā kā Apvienotā Karaliste ir valsts, kas ir izstājusies no Savienības, attiecībā uz Savienību tā atrodas atšķirīgā un ārkārtas situācijā salīdzinājumā ar citām trešām valstīm, ar kurām Savienība ir risinājusi sarunas un noslēgusi nolīgumus. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu Savienības tiesību aktus Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro pārejas periodā, un tādēļ šā perioda beigās pamats sadarbībai ar Savienības dalībvalstīm ir ļoti augstā līmenī, jo īpaši iekšējā tirgus, kopējās zivsaimniecības politikas un brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Ja nolīgumi nestāsies spēkā no 2021. gada 1. janvāra, Savienības un Apvienotās Karalistes sadarbība nonāks tādā līmenī, kas nav vēlams un neatbilst Savienības interesēm, radot traucējumus Savienības un Apvienotās Karalistes attiecībās. Šādus traucējumus var ierobežot, provizoriski piemērojot nolīgumus.

               (14)Tādēļ, ņemot vērā Apvienotās Karalistes ārkārtas situāciju attiecībā uz Savienību, ar situācijas steidzamību saistībā ar pārejas periodu, kas beidzas 2020. gada 31. decembrī, kā arī vajadzību dot Eiropas Parlamentam un Padomei pietiekami daudz laika, lai pienācīgi pārbaudītu Nolīgumu tekstus, Nolīgumi būtu provizoriski jāpiemēro uz ierobežotu laiku, kā noteikts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta [Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana] 2. punktā un Informācijas drošības nolīguma 19. pantā.

               (15)Tā kā sarunas par Nolīgumiem tika pabeigtas ļoti vēlu tikai dažas dienas pirms pārejas perioda beigām, nebija iespējams veikt nolīgumu tekstu galīgo juridiski lingvistisko pārskatīšanu pirms to parakstīšanas. Tādēļ, sākot tūlīt pēc nolīgumu parakstīšanas, Pusēm būtu jāveic nolīgumu tekstu galīgā juridiski lingvistisko pārskatīšana visās 24 autentiskajās valodās. Juridiski lingvistiskā pārskatīšana būtu jāpabeidz vēlākais 2021. gada 30. aprīlī. Neskarot iepriekšējo teikumu, Nolīguma angļu valodas versijas galīgās juridiskās pārskatīšanas process būtu jāpabeidz līdz FINPROV.11. panta [Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana] 1. punktā minētajai dienai, ja minētā diena ir pirms 2021. gada 30. aprīļa. Pēc tam Pusēm, apmainoties ar diplomātiskajām notām, būtu jānosaka juridiski pārskatītie Nolīgumu teksti visās minētajās valodās kā autentiski un galīgi. Ar šiem pārskatītajiem tekstiem ab initio būtu jāaizstāj parakstītās Nolīgumu versijas.

               (16)Nolīgumi būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā to procedūru izpildi, kas vajadzīgas to noslēgšanai vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Attiecībā uz daļām, kas nav Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē, ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

               Nolīgumu teksti pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Ja Komisija pārstāv Savienību struktūrās, kas izveidotas ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, tā savlaicīgi informē Padomi par diskusijām un sanāksmju rezultātiem, kā arī par aktiem, kas pieņemti, izmantojot rakstisku procedūru, un pēc pieprasījuma sniedz protokolus un citus dokumentus, kuri saistīti ar šādām sanāksmēm vai procedūru. Komisija attiecīgi informē arī Eiropas Parlamentu.

               3. pants

               1.Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā pieņemt visus lēmumus, ar kuriem:

               a)apstiprina vai aptur līdzvērtības atzīšanu pēc līdzvērtības atkārtotas novērtēšanas, kas jāveic līdz 2023. gada 31. decembrim saskaņā ar TBT-4. pielikuma [Bioloģiskie produkti] 3. panta [Līdzvērtības atzīšana] 3. punktu;

               b)aptur līdzvērtības atzīšanu saskaņā ar TBT-4. pielikuma [Bioloģiskie produkti] 3. panta [Līdzvērtības atzīšana] 5. un 6. punktu;

               c)pieņem oficiālus labas ražošanas prakses dokumentus, ko Apvienotās Karalistes iestāde izdevusi ražotnēm, kas atrodas ārpus izdevējiestādes teritorijas, un paredz noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Savienība pieņem minētos oficiālos labas ražošanas prakses dokumentus saskaņā ar TBT-2. pielikuma [Zāles] 5. panta [Inspekciju atzīšana] 3. un 4. punktu;

               d)pieņem visus vajadzīgos īstenošanas pasākumus, lai apmainītos ar oficiālajiem labas ražošanas prakses dokumentiem ar Apvienotās Karalistes iestādi saskaņā ar TBT-2. pielikuma [Zāles] 6. pantu [Oficiālo LRP dokumentu apmaiņa] un lai apmainītos ar informāciju ar Apvienotās Karalistes iestādi par ražošanas iekārtu inspekcijām saskaņā ar TBT-2. pielikuma [Zāles] 7. pantu [Aizsardzības pasākumi];

               e)aptur inspekciju atzīšanu vai Apvienotās Karalistes izdoto oficiālo labas ražošanas prakses dokumentu pieņemšanu un paziņo Apvienotajai Karalistei par savu nodomu piemērot TBT-2. pielikuma [Zāles] 9. pantu [Apturēšana] un sākt apspriešanos ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar TBT-2. pielikuma [Zāles] 8. panta [Izmaiņas piemērojamajos tiesību aktos] 3. punktu;

               f)pilnīgi vai daļēji aptur inspekciju atzīšanu un otras Puses oficiālo labas ražošanas prakses dokumentu pieņemšanu attiecībā uz visiem vai dažiem TBT-2. pielikuma [Zāles] 3. papildinājumā uzskaitītajiem produktiem saskaņā ar TBT-2. pielikuma [Zāles] 9. panta [Apturēšana] 1. punktu.

               2.Komisija pieņem ierosinātos lēmumus saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 2. punktā noteikto procedūru.

               4. pants

               1.Līdz brīdim, kad tiek pieņemts un Savienībā stājas spēkā īpašs tiesību akts, kas reglamentē šādu pasākumu pieņemšanu, Komisija saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma attiecīgajos noteikumos paredzētajiem nosacījumiem pieņem Savienības lēmumu veikt šādus pasākumus saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu:

               a)attiecīgā preferenciālā režīma apturēšana attiecīgajam(-iem) produktam(-iem) , kā noteikts GOODS.19. pantā [Pasākumi muitas tiesību aktu pārkāpumu vai apiešanas gadījumā];

               b)korektīvo pasākumu piemērošana un pienākumu izpildes apturēšana, kā noteikts LPFOFCSD.3.12. pantā [Korektīvie pasākumi] ;

               c)līdzsvara atjaunošanas pasākumu un pretpasākumu piemērošana, kā noteikts LPFOFCSD.9.4. pantā [Līdzsvara atjaunošana];

               d)korektīvo pasākumus piemērošana, kā noteikts ROAD.11. pantā [Korektīvie pasākumi];

               e)aviosabiedrības darbības atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana – AIRTRN.8. pants [Darbības atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana];

               f)korektīvo pasākumu piemērošana, kā noteikts FISH.14. pantā [Korektīvie pasākumi un strīdu izšķiršana];

               g)kompensējošie pasākumi, kā noteikts FISH.9. pantā [Kompensējošie pasākumi piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā];

               h)Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmās apturēšana vai izbeigšana, kā noteikts UNPRO.3.1. pantā [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Eiropas Savienība] un UNPRO.3.20. pantā [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā izbeigšana, ko veic Savienība];

               i)pagaidu kompensācijas piedāvāšana vai pieņemšana vai pienākumu izpildes apturēšana pēc šķīrējtiesas vai ekspertu grupas procedūras saskaņā ar INST.24. pantu [Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi], izņemot gadījumus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 654/2014;

               j)aizsardzības pasākumi un līdzsvara atjaunošanas pasākumi, kā noteikts INST.36. pantā [Aizsardzības pasākumi].

               2.Komisija pilnībā un savlaicīgi informē Padomi par nodomu pieņemt ierosinātos pasākumus, kas izklāstīti 1. punktā, un ņem vērā iespējamos Padomes paustos viedokļus. Komisija attiecīgi informē arī Eiropas Parlamentu.

               3.
                     Komisija var arī pieņemt pasākumus, ar ko atjauno Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā paredzētās tiesības un pienākumus, kādi tie bija pirms 1. punktā paredzēto pasākumu pieņemšanas.

               5. pants

               Uz savstarpības pamata Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Pagaidu piemērošana beidzas vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk:

               a) 2021. gada 28. februārī vai citā datumā saskaņā ar Partnerības padomes lēmumu; vai

               b) tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā abas Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības.

               6. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā sniegt paziņojumu, kas paredzēts LAW.OTHER.134. pantā [Paziņojumi] un Tirdzniecības un sadarbības nolīguma Protokola par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu SSC.11. pantā.

               7. pants

               Savienības vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

               8. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumus.

               9. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

                     (2)

                        Politiskā deklarācija, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars (OV C 34, 31.1.2020., 1. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/266 (2020. gada 25. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu (OV L 58, 27.2.2020., 53. lpp.).

                     (4)

                        Savienība un Apvienotā Karaliste ir arī iecerējušas nolīgumu noslēgšanas laikā apstiprināt Kopīgo deklarāciju par cīņu pret kaitējošiem nodokļu režīmiem.

                     (5)

                        Saskaņā ar ES tirdzniecības politiku ierobežots skaits nozaru (sabiedriskie pakalpojumi, daži transporta pakalpojumi un audiovizuālie pakalpojumi kultūras daudzveidības saglabāšanai) ir izslēgtas.

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/266 (2020. gada 25. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu (OV L 58, 27.2.2020., 53. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.12.2020
            COM(2020) 855 final
            COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, un par šo nolīgumu provizorisku piemērošanu

               TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES

               PREAMBULA

               PIRMĀ DAĻA. KOPĪGIE UN INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI

               I sadaļa. Vispārīgi noteikumi

               II sadaļa. Interpretācijas principi un definīcijas

               III sadaļa. Iestāžu sistēma

               OTRĀ DAĻA. TIRDZNIECĪBA, TRANSPORTS, ZVEJNIECĪBA UN CITI PASĀKUMI

               PIRMAIS TEMATS. TIRDZNIECĪBA

               I sadaļa. Preču tirdzniecība

               II sadaļa. Pakalpojumi un investīcijas

               III sadaļa. Digitālā tirdzniecība

               IV sadaļa. Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi

               V sadaļa. Intelektuālais īpašums

               VI sadaļa. Publiskais iepirkums

               VII sadaļa. Mazie un vidējie uzņēmumi

               VIII sadaļa. Enerģija

               IX sadaļa. Pārredzamība

               X sadaļa. Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība

               XI sadaļa. Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai

               XII sadaļa. Izņēmumi

               OTRAIS TEMATS. AVIĀCIJA

               I sadaļa. Gaisa transports

               II sadaļa. Aviācijas drošums

               TREŠAIS TEMATS. AUTOTRANSPORTS

               I sadaļa. Kravu autopārvadājumi

               II sadaļa. Pasažieru autopārvadājumi
                     246

               CETURTAIS TEMATS. SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJA UN VĪZAS ĪSTERMIŅA APMEKLĒJUMIEM
                     254

               I sadaļa. Sociālā nodrošinājuma koordinācija
                     254

               II sadaļa. Vīzas īstermiņa apmeklējumiem
                     254

               PIEKTAIS TEMATS. ZVEJNIECĪBA
                     255

               SESTAIS TEMATS CITI NOTEIKUMI
                     268

               TREŠĀ DAĻA. TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS
                     275

               I sadaļa. Vispārīgi noteikumi
                     275

               II sadaļa. Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem
                     277

               III sadaļa. Pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde
                     283

               IV sadaļa. Sadarbība operatīvās informācijas jomā
                     294

               V sadaļa. Sadarbība ar Eiropolu
                     295

               VI sadaļa. Sadarbība ar Eurojust
                     301

               VII sadaļa. Nodošana
                     305

               VIII sadaļa. Savstarpējā palīdzība
                     321

               IX sadaļa. Apmaiņa ar informāciju no sodāmības reģistra
                     325

               X sadaļa. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana
                     328

               XI sadaļa. Iesaldēšana un konfiskācija
                     331

               XII sadaļa. Citi noteikumi
                     345

               XIII sadaļa. Strīdu izšķiršana
                     350

               CETURTĀ DAĻA. TEMATISKĀ SADARBĪBA
                     354

               I sadaļa. Veselības drošība
                     354

               II sadaļa. Kiberdrošība
                     355

               PIEKTĀ DAĻA. DALĪBA SAVIENĪBAS PROGRAMMĀS, PAREIZA FINANŠU PĀRVALDĪBA UN FINANŠU NOTEIKUMI
                     357

               SESTĀ DAĻA. STRĪDU IZŠĶIRŠANA UN HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI
                     374

               I sadaļa. Strīdu izšķiršana
                     374

               II sadaļa. Sadarbības pamats
                     387

               III sadaļa. Saistību un aizsardzības pasākumu izpilde
                     390

               SEPTĪTĀ DAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
                     392

               PIELIKUMI
                     400

               INST.PIELIKUMS. PARTNERĪBAS PADOMES UN KOMITEJU REGLAMENTS
                     400

               ORIG-1. PIELIKUMS.IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM
                     405

               ORIG-2. PIELIKUMS.KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI
                     413

               ORIG-2A. PIELIKUMS. IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG-2 PIELIKUMĀ [KONKRĒTIEM PRODUKTIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI]
                     460

               ORIG-2B. PIELIKUMS. KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM
                     463

               ORIG-3. PIELIKUMS.PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA
                     467

               ORIG-4. PIELIKUMS.PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS
                     471

               ORIG-5. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI
                     473

               ORIG-6. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU
                     474

               SPS-1. PIELIKUMS. SPS.19. PANTA d) PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI
                     475

               MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS UN TO DETAĻAS
                     476

               TBT-4. PIELIKUMS. BIOLOĢISKIE PRODUKTI
                     480

               TBT-5. PIELIKUMS. VĪNA TIRDZNIECĪBA
                     489

               TBT-XX PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM
                     497

               TBT-ZZ PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATTIECĪBĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS TBT.9. PANTA 4. PUNKTS
                     498

               CUSTMS-1. PIELIKUMS. ATZĪTIE UZŅĒMĒJI
                     499

               SERVIN-1. PIELIKUMS. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
                     503

               SERVIN-2. PIELIKUMS. NĀKOTNES PASĀKUMI
                     618

               SERVIN-3. PIELIKUMS. VIESDARBINIEKI UZŅĒMDARBĪBAS VEIKŠANAS NOLŪKOS, UZŅĒMUMA IETVAROS PĀRCELTI DARBINIEKI UN ĪSTERMIŅA VIESDARBINIEKI
                     713

               SERVIN-4. PIELIKUMS. LĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZĒJI UN NEATKARĪGIE SPECIĀLISTI
                     719

               SERVIN-5. PIELIKUMS. FIZISKU PERSONU PĀRVIETOŠANĀS
                     742

               SERVIN-6. PIELIKUMS. VADLĪNIJAS PAR PROFESIONĀLO KVALIFIKĀCIJU ATZĪŠANAS KĀRTĪBU
                     744

               PPROC-1. PIELIKUMS. PUBLISKAIS IEPIRKUMS
                     749

               ENER-1. PIELIKUMS. ENERGOPRODUKTU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI
                     754

               ENER-2. PIELIKUMS. SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ
                     756

               PIELIKUMS ENER-3 TREŠO PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU NODALĪŠANA INFRASTRUKTŪRAI
                     757

               ENER-4. PIELIKUMS.  ELEKTROENERĢIJAS STARPSAVIENOTĀJU JAUDAS PIEŠĶIRŠANA NĀKAMĀS DIENAS TIRGUS LAIKPOSMĀ
                     758

               AVSAF-1. PIELIKUMS. SERTIFIKĀCIJA LIDOJUMDERĪGUMA UN VIDES JOMĀ
                     760

               ROAD-1. PIELIKUMS. KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMI
                     774

               ROAD-2. PIELIKUMS. Regulāro un speciālo regulāro starptautisko pārvadājumu atļaujas paraugs
                     860

               ROAD-3. PIELIKUMS. REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU ATĻAUJAS PIETEIKUMA PARAUGS
                     864

               ROAD-4. PIELIKUMS. NEREGULĀRO PĀRVADĀJUMU BRAUCIENA VEIDLAPAS PARAUGS
                     866

               FISH.1. PIELIKUMS
                     867

               FISH.2. PIELIKUMS
                     870

               FISH.3. PIELIKUMS
                     872

               FISH.4. PIELIKUMS. PROTOKOLS PAR PIEKĻUVI ŪDEŅIEM
                     874

               LAW-1. PIELIKUMS. APMAIŅA AR DNS, PIRKSTU NOSPIEDUMU UN TRANSPORTLĪDZEKĻU REĢISTRĀCIJAS DATIEM
                     875

               LAW-2. PIELIKUMS.  PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATI
                     967

               LAW-3. PIELIKUMS. Eiropola kompetencē esošo noziegumu veidi
                     969

               LAW-4. PIELIKUMS. Eurojust kompetencē esošo noziegumu veidi
                     971

               LAW-5. PIELIKUMS. APCIETINĀŠANAS ORDERIS
                     973

               LAW-6. PIELIKUMS. Apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra – tehniskās un procesuālās specifikācijas
                     981

               LAW-7. PIELIKUMS. Terorisma definīcija
                     1005

               LAW-8. PIELIKUMS. Iesaldēšana un konfiskācija
                     1009

               UNPRO-1. PIELIKUMS. FINANŠU NOSACĪJUMU ĪSTENOŠANA
                     1026

               INST PIELIKUMS. STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS
                     1029

               INST PIELIKUMS. ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS
                     1035

               PROTOKOLS PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM
                     1038

               I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
                     1038

               II SADAĻA. ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA UN AR PVN SAISTĪTAS KRĀPŠANAS APKAROŠANA
                     1042

               III SADAĻA. PALĪDZĪBA PIEDZIŅĀ
                     1047

               IV SADAĻA. ĪSTENOŠANA UN PIEMĒROŠANA
                     1056

               V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
                     1057

               PIELIKUMS PROTOKOLAM PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM
                     1058

               PROTOKOLS PAR SAVSTARPĒJU ADMINISTRATĪVO PALĪDZĪBU MUITAS LIETĀS
                     1103

               PROTOKOLOS PAR SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJU
                     1109

               I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
                     1109

               II SADAĻA. PIEMĒROJAMO TIESĪBU AKTU NOTEIKŠANA
                     1115

               III SADAĻA. ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DAŽĀDĀM PABALSTU KATEGORIJĀM
                     1119

               IV SADAĻA. DAŽĀDI NOTEIKUMI
                     1134

               V SADAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
                     1138

               SSC-1. PIELIKUMS. DAŽI NAUDAS PABALSTI, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU
                     1139

               SSC-2. PIELIKUMS. IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBĀM SAŅEMT PABALSTUS NATŪRĀ PAR PĀRROBEŽU DARBA ŅĒMĒJA ĢIMENES LOCEKĻIEM
                     1155

               SSC-3. PIELIKUMS. LIELĀKAS TIESĪBAS PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ
                     1156

               SSC-4. PIELIKUMS. GADĪJUMI, KAD PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS
                     1157

               SSC-5. PIELIKUMS. PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49. pantu [Viena veida pabalstu pārklāšanās]
                     1162

               SSC-6. PIELIKUMS. ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI
                     1165

               SSC-7. PIELIKUMS. ĪSTENOŠANAS DAĻA
                     1178

               SSC-8. PIELIKUMS. PĀREJAS NOTEIKUMI SSC.11. PANTA [Norīkotie darba ņēmēji] PIEMĒROŠANAI
                     1221

               TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES

               PREAMBULA

               EIROPAS SAVIENĪBA UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA

               UN

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               VĒLREIZ APLIECINOT Pušu apņemšanos saistībā ar demokrātijas principiem, tiesiskumu, cilvēktiesībām, cīņu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un cīņu pret klimata pārmaiņām, kas ir būtiski elementi šajā nolīgumā un papildinošajos nolīgumos,

               ATZĪSTOT, ka globālā sadarbība ir svarīga, lai pievērstos jautājumiem, kas saistīti ar kopīgām interesēm,

               ATZĪSTOT, ka pārredzamība starptautiskās tirdzniecības un investīciju jomā ir nozīmīga un ka no tās iegūst visas ieinteresētās personas,

               CENŠOTIES ieviest skaidrus un savstarpēji izdevīgus noteikumus, kas reglamentē tirdzniecību un investīcijas starp Pusēm,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka, lai nodrošinātu šā nolīguma un visu papildinošo nolīgumu pareizu interpretāciju un piemērošanu, kā arī šajos nolīgumos paredzēto pienākumu ievērošanu, ir būtiski izstrādāt noteikumus, kas nodrošina vispārējo pārvaldību, jo īpaši strīdu izšķiršanas un īstenošanas noteikumus, kuros pilnībā ievērota attiecīgo Savienības un Apvienotās Karalistes tiesību sistēmu autonomija, kā arī Apvienotās Karalistes kā ārpus Eiropas Savienības esošas valsts statuss,

               PAMATOJOTIES uz to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar Marrākešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas noslēgts 1994. gada 15. aprīlī, un citiem daudzpusējiem un divpusējiem sadarbības instrumentiem,

               ATZĪSTOT Pušu attiecīgo autonomiju un tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu tādus leģitīmus publiskās politikas mērķus kā sabiedrības veselības aizsardzība un veicināšana, sociālie pakalpojumi, valsts izglītība, drošība, vide, tostarp cīņa pret klimata pārmaiņām, sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju aizsardzība, dzīvnieku labturība, privātums un datu aizsardzība, kā arī kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība, vienlaikus cenšoties uzlabot savu attiecīgo augsto aizsardzības līmeni,

               TICOT tādas paredzamas tirdzniecības vides priekšrocībām, kas veicina tirdzniecību un investīcijas starp Pusēm un novērš tirdzniecības izkropļojumus un negodīgas konkurences priekšrocības tāda veidā, kas veicina ilgtspējīgu attīstību tās ekonomiskajā, sociālajā un vides dimensijā,

               ATZĪSTOT nepieciešamību pēc vērienīgas, plašas un līdzsvarotas ekonomiskās partnerības, kam pamatā ir vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un taisnīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai, izmantojot efektīvu un stabilu regulējumu subsīdijām un konkurencei un apņemšanos saglabāt savu augsta līmeņa aizsardzību darba un sociālo standartu, vides, cīņas pret klimata pārmaiņām un nodokļu jomā,

               ATZĪSTOT vajadzību nodrošināt atvērtu un drošu tirgu uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem, un to precēm un pakalpojumiem, novēršot nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai un investīcijām,

               ATZĪMĒJOT to, cik svarīgi ir veicināt jaunas iespējas uzņēmumiem un patērētājiem ar digitālās tirdzniecības palīdzību un novērst nepamatotus šķēršļus elektroniski nodrošinātām datu plūsmām un tirdzniecībai, vienlaikus ievērojot Pušu personas datu aizsardzības noteikumus,

               VĒLOTIES, lai šis nolīgums veicinātu patērētāju labklājību, īstenojot politiku, kas nodrošina patērētāju aizsardzības un ekonomiskās labklājības augstu līmeni, kā arī veicinot sadarbību starp attiecīgajām iestādēm,

               ŅEMOT VĒRĀ to, cik svarīga ir pārrobežu savienojamība pa gaisu, autoceļiem un jūru pasažieriem un precēm, un nepieciešamību nodrošināt augstus standartus transporta pakalpojumu sniegšanā starp Pusēm,

               ATZĪSTOT ieguvumus, ko sniedz enerģijas un izejvielu tirdzniecība un investīcijas tajos, un to, cik svarīgi ir atbalstīt izmaksu ziņā efektīvu, tīru un drošu energoapgādi Savienībai un Apvienotajai Karalistei,

               ATZĪMĒJOT Pušu interesi izveidot sistēmu, lai veicinātu tehnisko sadarbību un izstrādātu jaunu tirdzniecības režīmu starpsavienojumiem, kas nodrošina stabilus un efektīvus rezultātus visos laikposmos,

               ATZĪMĒJOT to, ka sadarbība un tirdzniecība starp Pusēm šajās jomās būtu jābalsta uz godīgu konkurenci enerģijas tirgos un nediskriminējošu piekļuvi tīkliem,

               ATZĪSTOT ieguvumus, ko sniedz ilgtspējīga enerģija, atjaunojamie energoresursi, jo īpaši atkrastes enerģijas ražošana Ziemeļjūrā, un energoefektivitāte,

               VĒLOTIES veicināt saviem krastiem piegulošo ūdeņu miermīlīgu izmantošanu un šajos ūdeņos mītošo dzīvo jūras resursu optimālu un taisnīgu izmantošanu, kas ietver arī kopīgo krājumu nepārtrauktu ilgtspējīgu pārvaldību,

               ATZĪMĒJOT, ka Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības un ka no 2021. gada 1. janvāra Apvienotā Karaliste ir neatkarīga piekrastes valsts ar atbilstošām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām,

               APSTIPRINOT, ka piekrastes valstu suverēnās tiesības, ko Puses izmanto dzīvo resursu izpētei, izmantošanai, saglabāšanai un apsaimniekošanai to ūdeņos, būtu jāīsteno saskaņā ar starptautisko tiesību principiem un atbilstīgi tiem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijai,

               ATZĪSTOT to, cik svarīgi ir koordinēt sociālā nodrošinājuma tiesības, kas ir personām, kuras pārvietojas starp Pusēm, lai strādātu, uzturētos vai dzīvotu, kā arī viņu ģimenes locekļiem un apgādnieku zaudējušām personām,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka sadarbība tādās kopīgu interešu jomās kā zinātne, pētniecība un inovācija, kodolpētniecība vai kosmoss, kas izpaužas kā Apvienotās Karalistes dalība attiecīgajās Savienības programmās ar taisnīgiem un atbilstīgiem nosacījumiem, sniegs labumu abām Pusēm,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Apvienotās Karalistes un Savienības sadarbība attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem un attiecībā uz kriminālsodu izpildi, arī aizsardzību pret draudiem sabiedriskajai drošībai un to novēršanu, ļaus stiprināt Apvienotās Karalistes un Savienības drošību,

               VĒLOTIES, lai starp Apvienoto Karalisti un Savienību tiktu noslēgts nolīgums, kas nodrošinātu šādas sadarbības juridisko pamatu,

               ATZĪSTOT, ka Puses var papildināt šo nolīgumu ar citiem nolīgumiem, kas ir neatņemama sastāvdaļa to vispārējās divpusējās attiecībās, ko reglamentē šis nolīgums, un ka Nolīgums par drošības procedūrām apmaiņai ar klasificētu informāciju un klasificētas informācijas aizsardzību ir noslēgts kā šāds papildinošs nolīgums un ļauj Pusēm apmainīties ar klasificētu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu vai jebkuru citu papildinošu nolīgumu,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               PIRMĀ DAĻA. KOPĪGIE UN INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI

               I sadaļa. Vispārīgi noteikumi

                  COMPROV.1. pants. Mērķis

               Ar šo nolīgumu izveido pamatu plašām Pušu attiecībām labklājības un labu kaimiņattiecību telpā, ko raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kuru pamatā ir sadarbība, ievērojot Pušu autonomiju un suverenitāti.

                  COMPROV.2. pants. Papildinoši nolīgumi

               1.
                     Ja Savienība un Apvienotā Karaliste savā starpā noslēdz citus divpusējus nolīgumus, šādi nolīgumi ir šo nolīgumu papildinoši nolīgumi, ja vien minētajos nolīgumos nav paredzēts citādi. Šādi papildinoši nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, neatņemama sastāvdaļa un kopējās struktūras daļa.

               2.
                     Šā panta 1. punktu piemēro arī:

               (a)nolīgumiem starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses; un

               (b)nolīgumiem starp Euratom, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses.

                  COMPROV.3. pants. Labticība

               1.
                     Puses ar patiesu savstarpēju cieņu un labticību palīdz viena otrai veikt uzdevumus, kas izriet no šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma.

               2.
                     Tās veic visus vajadzīgos vispārīgos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu no šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma izrietošo saistību izpildi, un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma mērķu sasniegšanu.

               II sadaļa. Interpretācijas principi un definīcijas

                  COMPROV.13. pants. Starptautiskās publiskās tiesības

               1.
                     Šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma noteikumi tiek interpretēti godprātīgi, atbilstoši to ierastajai nozīmei to kontekstā un ņemot vērā nolīguma mērķi un nolūku saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp tām, kas kodificētas 1969. gada 23. maijā Vīnē pieņemtajā Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām.

               2.
                     Lielākai noteiktībai — nedz šis nolīgums, nedz jebkurš papildinošais nolīgums nerada pienākumu interpretēt to noteikumus saskaņā ar jebkuras Puses tiesību aktiem.

               3.
                     Lielākai noteiktībai — šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma interpretācija, ko sniedz kādas Puses tiesas, nav saistoša otras Puses tiesām.

                  COMPROV.16. pants. Privātās tiesības

               1.
                     Neskarot MOBI.SSC.67. pantu [Individuālo tiesību aizsardzība] un izņemot — attiecībā uz Eiropas Savienību — trešo daļu [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība], nekas šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas piešķirtu tiesības vai uzliktu pienākumus personām, izņemot tiesības un pienākumus, kas Pušu starpā izveidoti saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, ne arī atļautu uz šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu nolīgumu tieši atsaukties Pušu iekšzemes tiesību sistēmās.

               2.
                     Puse savos tiesību aktos neparedz tiesības celt prasību pret otru Pusi, pamatojoties uz to, ka otra Puse ir pārkāpusi šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu nolīgumu.

                  COMPROV.17. pants. Definīcijas

               1.
                     Šajā nolīgumā un jebkurā papildinošā nolīgumā, ja vien nav norādīts citādi, piemēro šādas definīcijas:

               (a)“datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus vai tiešsaistes identifikatoru, vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               (b)“diena” ir kalendārā diena;

               (c)“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               (d)“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz datu subjektu;

               (e)“valsts” atkarībā no konteksta ir dalībvalsts vai Apvienotā Karaliste;

               (f)Puses “teritorija” attiecībā uz katru Pusi ir teritorijas, uz kurām attiecas nolīgums saskaņā ar FINPROV.1. pantu [Teritoriālā piemērošana].

               (g)“pārejas periods” ir Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods; un

               (h)“Izstāšanās līgums” ir Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, ieskaitot tā protokolus.

               2.
                     Visas atsauces uz “Savienību”, “Pusi” vai “Pusēm” šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā saprot kā tādas, kas neietver Eiropas Atomenerģijas kopienu, ja vien nav norādīts citādi vai ja to paredz konteksts.

               III sadaļa. Iestāžu sistēma

                  INST.1. pants Partnerības padome

               1.
                     Ar šo tiek izveidota Partnerības padome. Tās sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. Partnerības padome var sanākt dažādos sastāvos atkarībā no apspriežamajiem jautājumiem.

               2.
                     Partnerības padomes līdzpriekšsēdētāji ir Eiropas Komisijas pārstāvis un Apvienotās Karalistes valdības pārstāvis ministru līmenī. Tā sanāk pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma un jebkurā gadījumā vismaz reizi gadā un, savstarpēji vienojoties, nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību.

               3.
                     Partnerības padome uzrauga šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma mērķu sasniegšanu. Tā uzrauga un atvieglo šā nolīguma un jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un piemērošanu. Katra Puse var iesniegt Partnerības padomei jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu, piemērošanu un interpretāciju.

               4.
                     Partnerības padomei ir pilnvaras:

               (a)pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā,

               (b)sniegt ieteikumus Pusēm par šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un piemērošanu,

               (c)ar lēmumu pieņemt šā nolīguma vai papildinoša nolīguma grozījumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā,

               (d)izņemot attiecībā uz pirmās daļas [Kopīgie un institucionālie noteikumi] III sadaļu [Iestāžu sistēma], līdz ceturtā gada beigām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieņemt lēmumus, ar kuriem groza šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi ir vajadzīgi, lai labotu kļūdas, novērstu izlaidumus vai citus trūkumus,

               (e)apspriest jebkuru jautājumu, kas saistīts ar jomām, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums,

               (f)deleģēt konkrētas savas pilnvaras Tirdzniecības partnerības komitejai vai specializētajai komitejai, izņemot INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta g) apakšpunktā minētās pilnvaras un pienākumus,

               (g)ar lēmumu izveidot Tirdzniecības specializētās komitejas un specializētās komitejas, kuras nav INST.2. panta 1. punktā minētās komitejas, likvidēt jebkuru Tirdzniecības specializēto komiteju vai specializēto komiteju vai mainīt tām uzticētos uzdevumus, un

               (h)sniegt ieteikumus Pusēm par personas datu nosūtīšanu konkrētās jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošs nolīgums.

               5.
                     Partnerības padomes darbu reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST-1. PIELIKUMĀ [Partnerības padomes un komiteju reglaments]. Partnerības padome var grozīt minēto pielikumu.

                  INST.2. pants Komitejas

               1.
                     Ar šo izveido šādas komitejas:

               (a)Tirdzniecības partnerības komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas I–VII sadaļa, VIII sadaļas 4. nodaļa [Energoprodukti un izejvielas], otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] IX–XII sadaļa, otrās daļas sestais temats [Citi noteikumi] un ENER-2 pielikums [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS];

               (b)Tirdzniecības specializētā komiteja preču jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 1. nodaļa un otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas 4. nodaļa [Energoprodukti un izejvielas];

               (c)Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 2. un 5. nodaļa, Protokols par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās un noteikumi par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā, maksām un maksājumiem, muitas vērtības noteikšanu un remontētām precēm;

               (d)Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 3. nodaļa;

               (e)Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata I sadaļas 4. nodaļa un otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas [Enerģētika] ENER.25. pants [Sadarbība standartu jomā];

               (f)Tirdzniecības specializētā komiteja pakalpojumu, investīciju un digitālās tirdzniecības jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata II–IV sadaļa un otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas 4. nodaļa [Energoprodukti un izejvielas];

               (g)Tirdzniecības specializētā komiteja intelektuālā īpašuma jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata V sadaļa;

               (h)Tirdzniecības specializētā komiteja publiskā iepirkuma jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata VI sadaļa;

               (i)Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata X sadaļa;

               (j)Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata XI sadaļa un ENER-2 pielikums [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS];

               (k)Specializētā tirdzniecības komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas Protokols par administratīvo sadarbību, krāpšanas apkarošanu un prasījumu piedziņu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību nodokļu un nodevu prasījumu piedziņā;

               (l)Specializētā enerģētikas komiteja,

                  (I)kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata VIII sadaļa, izņemot 4. nodaļu [Energoprodukti un izejvielas], ENER.25. pantu [Sadarbība standartu jomā] un ENER-2 pielikumu [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS], un

                  (II)kas var apspriest un sniegt speciālās zināšanas attiecīgajai Tirdzniecības specializētajai komitejai jautājumos, kuri attiecas uz otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas 4. nodaļu [Energoprodukti un izejvielas] un ENER.25. pantu [Sadarbība standartu jomā];

               (m)Specializētā gaisa transporta komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas otrā temata I sadaļa;

               (n)Specializētā aviācijas drošuma komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas otrā temata II sadaļa;

               (o)Specializētā autotransporta komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas trešais temats [Autotransports];

               (p)Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas ceturtais temats un Protokols par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu;

               (q)Specializētā zvejniecības komiteja, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas otrās daļas piektais temats [Zvejniecība];

               (r)Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas trešā daļa [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās]; un

               (s)Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās, kas risina jautājumus, uz kuriem attiecas piektā daļa [Savienības programmas].

               2.
                     Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] 4. nodaļas [Energoprodukti un izejvielas] I–VII sadaļu, VIII sadaļu un IX–XII sadaļu, otrās daļas sesto tematu [Citi noteikumi] un ENER-2 pielikumu [ENERĢĒTIKAS UN VIDES SUBSĪDIJAS], šā panta 1. punktā minētajai Tirdzniecības partnerības komitejai ir pilnvaras:

               (a)palīdzēt Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Partnerības padomei un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus,

               (b)uzraudzīt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu,

               (c)pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā, vai gadījumos, kad šādas pilnvaras tai deleģējusi Partnerības padome,

               (d)uzraudzīt šā panta 1. punktā minēto tirdzniecības specializēto komiteju darbu,

               (e)izpētīt vispiemērotāko veidu, kā novērst vai atrisināt jebkādas grūtības, kas var rasties saistībā ar šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma interpretāciju un piemērošanu, neskarot sestās daļas I sadaļu [Strīdu izšķiršana];

               (f)īstenot pilnvaras, ko tai deleģējusi Partnerības padome saskaņā ar INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta f) apakšpunktu,

               (g)ar lēmumu izveidot tirdzniecības specializētās komitejas, kas nav šā panta1. punktā minētās komitejas, likvidēt jebkuru šādu tirdzniecības specializēto komiteju vai mainīt tām uzticētos uzdevumus, un

               (h)izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas vai deleģēt to uzraudzību tirdzniecības specializētajai komitejai.

               3.
                     Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecības specializēto komiteju kompetences jomu, tās ir pilnvarotas:

               (a)uzrauga un pārskata šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošina to pareizu darbību,

               (b)palīdzēt Tirdzniecības partnerības komitejai veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Tirdzniecības partnerības komitejai un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus,

               (c)veikt tehnisko sagatavošanas darbu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu Partnerības padomes un Tirdzniecības partnerības komitejas uzdevumu izpildi, tostarp gadījumos, kad minētajām struktūrām jāpieņem lēmumi vai ieteikumi,

               (d)pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas paredzēts šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā,

               (e)apspriest tehniskus jautājumus, kas rodas, īstenojot nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu, neskarot sestās daļas I sadaļu [Strīdu izšķiršana], un

               (f)nodrošināt forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un dalīties īstenošanas pieredzē.

               4.
                     Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar specializēto komiteju kompetences jomu, tās ir pilnvarotas:

               (a)uzrauga un pārskata šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošina to pareizu darbību,

               (b)palīdz Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši atskaitīties Partnerības padomei un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus,

               (c)pieņem lēmumus, tostarp grozījumus, un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā vai attiecībā uz kuriem Partnerības padome ir deleģējusi savas pilnvaras specializētajai komitejai saskaņā ar INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta f) apakšpunktu,

               (d)apspriež tehniskus jautājumus, kuri rodas šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma īstenošanas gaitā,

               (e)nodrošina forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un dalīties īstenošanas pieredzē,

               (f)izveido, uzrauga, koordinē un likvidē darba grupas, un

               (g)nodrošina forumu apspriešanai saskaņā ar sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.13. panta [Apspriešanās] 7. punktu.

               5.
                     Komitejās ir pārstāvji no katras Puses. Katra Puse nodrošina, ka tās pārstāvjiem komitejās ir atbilstīgas zināšanas par apspriežamajiem jautājumiem.

               6.
                     Tirdzniecības partnerības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Savienības augsta līmeņa pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis, kas ir atbildīgi par tirdzniecības jautājumiem, vai viņu norīkotas personas. Tā sanāk pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma un jebkurā gadījumā vismaz reizi gadā un, savstarpēji vienojoties, nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību.

               7.
                     Tirdzniecības specializēto komiteju un specializēto komiteju līdzpriekšsēdētāji ir Savienības pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis. Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, komitejas sanāk vismaz reizi gadā.

               8.
                     Komitejas nosaka sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties.

               9.
                     Komiteju darbu reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST-X. PIELIKUMĀ [Partnerības padomes un komiteju reglaments].

               10.
                     Atkāpjoties no 9. punkta, komiteja var pieņemt un pēc tam grozīt savus noteikumus, kas reglamentē tās darbu.

                  INST.3. pants Darba grupas

               1.
                     Ar šo izveido šādas darba grupas:

               a) Darba grupa bioloģisko produktu jautājumos, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;

               b) Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupa, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;

               c) Darba grupa zāļu jomā, kuru uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai;

               d) Darba grupa sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā, kuru uzrauga Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomā;

               2.
                     Darba grupas komiteju uzraudzībā palīdz komitejām veikt to uzdevumus un jo īpaši sagatavo komiteju darbu un pilda jebkurus uzdevumus, ko tām uzticējušas komitejas.

               3.
                     Darba grupu sastāvā ir Savienības pārstāvji un Apvienotās Karalistes pārstāvji un to līdzpriekšsēdētāji ir Savienības pārstāvis un Apvienotās Karalistes pārstāvis.

               4.
                     Katra darba grupa nosaka savu reglamentu, sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties.

                  INST.4. pants Lēmumi un ieteikumi

               1.
                     Lēmumi, ko pieņēmusi Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā Komiteja, ir saistoši Pusēm un visām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu un jebkuriem papildinošiem nolīgumiem, tostarp sestās daļas I sadaļā [Strīdu izšķiršana] minētajai šķīrējtiesai. Ieteikumi neuzliek saistības.

               2.
                     Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā komiteja, savstarpēji vienojoties, pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus.

                  INST.5. pants Parlamentārā sadarbība

               1.
                     Eiropas Parlaments un Apvienotās Karalistes parlaments var izveidot Parlamentāro partnerattiecību asambleju, kurā ir Eiropas Parlamenta locekļi un Apvienotās Karalistes parlamenta locekļi, kā forumu viedokļu apmaiņai par partnerību.

               2.
                     Pēc Parlamentāro partnerattiecību asamblejas izveides tā:

               (a)var pieprasīt Partnerības padomei attiecīgu informāciju par šā nolīguma un papildinošo nolīgumu īstenošanu, kura pēc tam sniedz minētajai Asamblejai pieprasīto informāciju;

               (b)tiek informēta par Partnerības padomes lēmumiem un ieteikumiem un

               (c)var sniegt ieteikumus Partnerības padomei.

                  INST.6. pants Pilsoniskās sabiedrības iesaiste

               Puses apspriežas ar pilsonisko sabiedrību par šā nolīguma un jebkura papildinošā nolīguma īstenošanu, jo īpaši sadarbojoties ar vietējām konsultantu grupām un Pilsoniskās sabiedrības forumu, kas minēti INST.7. pantā [Vietējās konsultantu grupas] un INST.8. pantā [Pilsoniskās sabiedrības forums].

                  INST.7. pants Vietējās konsultantu grupas

               1.
                     Katra Puse jautājumos, kurus aptver šis nolīgums un visi papildinošie nolīgumi, apspriežas ar tās jaunizveidoto vai pastāvošo vietējo konsultantu grupu vai grupām, kurās ietilpst neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, t. sk. nevalstiskās organizācijas, uzņēmēju un darba devēju organizācijas, kā arī arodbiedrības, kas nodarbojas ar ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības, sociālajiem, cilvēktiesību, vides un citiem jautājumiem. Katra Puse var sasaukt savu vietējo konsultantu grupu vai grupas dažādos sastāvos, lai apspriestu šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma dažādu noteikumu īstenošanu.

               2.
                     Katra Puse ņem vērā viedokļus vai ieteikumus, ko sniegusi tās vietējā konsultantu grupa vai grupas. Katras Puses pārstāvji cenšas apspriesties ar savu vietējo konsultantu grupu vai grupām vismaz reizi gadā. Sanāksmes var rīkot, izmantojot virtuālus līdzekļus.

               3.
                     Lai sekmētu sabiedrības informētību par vietējām konsultantu grupām, katra Puse apņemas publicēt to organizāciju sarakstu, kuras piedalās tās vietējā konsultantu grupā vai grupās, kā arī šīs grupas vai grupu kontaktpunktu.

               4.
                     Puses veicina mijiedarbību starp to attiecīgajām vietējām konsultantu grupām, tai skaitā, ja iespējams, apmainoties ar to vietējo konsultantu grupu dalībnieku kontaktinformāciju.

                  INST.8. pants. Pilsoniskās sabiedrības forums

               1.
                     Puses veicina Pilsoniskās sabiedrības foruma organizēšanu, lai risinātu dialogu par šā nolīguma otrās daļas īstenošanu. Partnerības padome pieņem foruma darbības pamatnostādnes.

               2.
                     Pilsoniskās sabiedrības forums notiek vismaz reizi gadā, ja vien Puses nevienojas citādi. Pilsoniskās sabiedrības forums var tikties, izmantojot virtuālus līdzekļus.

               3.
                     Pilsoniskās sabiedrības forumā var piedalīties neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas izveidotas Pušu teritorijā, tostarp INST.7. pantā [Vietējās konsultantu grupas] minēto vietējo konsultantu grupu locekļi. Katra Puse nodrošina līdzsvarotu pārstāvību, tostarp nevalstiskās organizācijas, uzņēmēju un darba devēju organizācijas un arodbiedrības, kas darbojas ekonomikas, ilgtspējīgas attīstības, sociālajā, cilvēktiesību, vides un citās jomās.

               OTRĀ DAĻA. TIRDZNIECĪBA, TRANSPORTS, ZVEJNIECĪBA UN CITI PASĀKUMI

               PIRMAIS TEMATS. TIRDZNIECĪBA

               I sadaļa. Preču tirdzniecība

               1. nodaļa. Valsts režīms un preču tirgus pieejamība (tostarp tirdzniecības aizsardzības instrumenti)

               GOODS.1. pants. Mērķis

               Šīs nodaļas mērķis ir atvieglot preču tirdzniecību starp Pusēm un saglabāt liberalizētu preču tirdzniecību saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

               GOODS.2. pants. Darbības joma

               Ja vien nav noteikts citādi, šī nodaļa attiecas uz Puses preču tirdzniecību.

               GOODS.3. pants. Definīcijas

               Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“konsulārās formalitātes” ir procedūra, kurā no importētājas Puses konsula eksportētājas Puses teritorijā vai trešās puses teritorijā saņem konsulāro rēķinu vai konsulāro vīzu komercrēķinam, izcelsmes sertifikātam, manifestam, nosūtītāja eksporta deklarācijai un citiem muitas dokumentiem saistībā ar preces importu;

               (b)“Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu” ir nolīgums par GATT 1994 VII panta īstenošanu;

               (c)“eksporta licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, kura tiek vai netiek saukta par licencēšanu un kuru Puse izmanto eksporta licencēšanas režīmu darbībā, kā priekšnoteikumu eksportam no minētās Puses pieprasot iesniegt attiecīgajai administratīvajai iestādei pieteikumu vai citus dokumentus, kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti;

               (d)“importa licencēšanas procedūra” ir administratīva procedūra, kura tiek vai netiek saukta par licencēšanu un kuru Puse izmanto importa licencēšanas režīmu darbībā, kā priekšnoteikumu importa veikšanai importētājas Puses teritorijā pieprasot iesniegt attiecīgajai administratīvajai struktūrai vai struktūrām pieteikumu vai citus dokumentus, kas nav muitošanai parasti nepieciešamie dokumenti;

               (e)“noteiktas izcelsmes preces”, ja vien nav noteikts citādi, ir preces, kas atbilst šīs sadaļas 2. nodaļā [Izcelsmes noteikumi] izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem;

               (f)“veiktspējas prasība” ir prasība, kas:

               (I)nosaka, ka tiek eksportētas preces noteiktā daudzumā, vērtībā vai procentuālā apjomā;

               (II)nosaka, ka Puses, kura piešķīrusi importa licenci, preces tiek aizstātas ar importētām precēm;

               (III)nosaka, ka persona, kas saņēmusi importa licenci, iegādājas citas preces tās Puses teritorijā, kura piešķīrusi importa licenci, vai tiek piešķirts labvēlības režīms attiecībā uz vietējā ražojuma precēm;

               (IV)nosaka, ka persona, kas saņēmusi importa licenci, ražo preces, noteiktā daudzumā, vērtībā vai procentuālā apjomā izmantojot vietējos resursus, tās Puses teritorijā, kura piešķīrusi importa licenci, vai

               (V)jebkādā veidā ir saistīta ar importa apjomu vai vērtību, ar eksporta apjomu vai vērtību vai ar ārvalstu valūtas plūsmu summu;

               (g)“atjaunota prece” ir HS 32., 40., 84.–90., 94. vai 95. nodaļā klasificēta prece, kas:

               (I)pilnībā vai daļēji sastāv no daļām, kuras iegūtas no izmantotām precēm;

               (II)ir ar līdzīgu paredzamo darbības ilgumu un rādītājiem, salīdzinot ar šādām jaunām precēm, un

               (III)ir ar līdzvērtīgu garantijas aizsardzību, kādu piemēro šādām jaunām precēm; un

               (h)“remonts” ir jebkura apstrādes darbība, ko veic ar preci, lai novērstu darbības defektus vai materiālu bojājumu, un kas ietver preces atjaunošanu līdz tās sākotnējai funkcijai vai ar mērķi nodrošināt atbilstību tās lietošanas tehniskajām prasībām. Preces remonts ietver atjaunošanu un apkopi ar iespējamu preces vērtības pieaugumu, atjaunojot minētās preces sākotnējo funkcionalitāti, bet neietver darbību vai procesu, kas:

               (I)iznīcina preces pamatīpašības vai rada jaunu vai komerciāli atšķirīgu preci;

               (II)pārveido nepabeigtu preci gatavā precē vai

               (III)tiek veikts, lai uzlabotu vai paaugstinātu preces tehnisko veiktspēju.

               GOODS.3.A pants. Preču klasifikācija

               Preču klasifikācija Pušu savstarpējā tirdzniecībā atbilstoši šim nolīgumam ir noteikta katras Puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā atbilstoši Harmonizētajai sistēmai.

               GOODS.4. pants. Valsts režīms iekšējo nodokļu un regulējuma jomā

               Katra puse saskaņā ar GATT 1994 III pantu, tostarp tā piezīmēm un papildnoteikumiem, nosaka valsts režīmu, ko piemēro otras puses precēm. Tādējādi GATT 1994 III pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

               GOODS.4A. pants. Tranzīta brīvība

               Katra Puse nodrošina tranzīta brīvību caur tās teritoriju, izmantojot starptautiskajam tranzītam vispiemērotākos maršrutus, tranzīta satiksmei uz otras Puses vai jebkuras citas trešās valsts teritoriju vai no tās. Tādējādi GATT 1994 V pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu. Puses saprot, ka GATT 1994 V pants ietver energoproduktu pārvietošanu cita starpā pa cauruļvadiem vai elektrotīkliem.

               GOODS.5. pants. Muitas nodokļu aizliegums

               Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, ir aizliegts piemērot muitas nodokļus visām otras Puses izcelsmes precēm.

               GOODS.6. pants. Izvedmuitas nodokļi, citi nodokļi vai maksājumi saistībā ar eksportu

               1.Puse nevar pieņemt vai saglabāt nekādus  nodokļus vai citus jebkāda veida maksājumus, ko uzliek kādas preces eksportam uz otru Pusi vai saistībā ar šādu eksportu, ne arī kādu iekšējo nodokli vai citu maksājumu, kuru uzliek uz otru Pusi eksportētai precei un kurš pārsniedz nodokli vai maksājumu, ko piemērotu līdzīgām precēm, ja tās paredzētas iekšzemes patēriņam.

               2.Šajā pantā jēdziens “citi jebkāda veida maksājumi” neietver maksas vai citus maksājumus, kas atļauti saskaņā ar GOODS.7. pantu [Maksas un formalitātes].

               GOODS.7. pants. Maksas un formalitātes

               1.Maksas un citi maksājumi, ko kāda Puse uzliek saistībā ar otras Puses preces importu vai eksportu, nepārsniedz sniedzamo pakalpojumu aptuvenās izmaksas un nav paredzēti vietējo preču netiešai aizsardzībai vai importa un eksporta aplikšanai ar nodokli fiskālām vajadzībām. Puse neiekasē maksas vai citus maksājumus par importu vai eksportu vai saistībā ar to uz ad valorem pamata.

               2.Katra Puse var noteikt maksājumus vai atgūt izmaksas tikai tad, ja tiek sniegti konkrēti pakalpojumi, jo īpaši, bet ne tikai šādi:

               (a)muitas personāla ierašanās pēc pieprasījuma ārpus oficiālā darba laika vai telpās, kas nav muitas telpas;

               (b)analīzes vai ekspertu ziņojumi par precēm un pasta izmaksas par preču atdošanu pieteikuma iesniedzējam, jo īpaši attiecībā uz lēmumiem par saistošu izziņu vai informācijas sniegšanu par muitas normatīvo aktu piemērošanu;

               (c)preču pārbaude vai paraugu ņemšana pārbaudes nolūkā, vai preču iznīcināšana, ja rodas citas izmaksas, kas nav saistītas ar muitas personāla iesaistīšanu; un

               (d)ārkārtas kontroles pasākumi, ja tie ir vajadzīgi sakarā ar preču veidu vai iespējamu risku.

               3.Katra Puse, izmantojot oficiālu tīmekļa vietni, nekavējoties publicē visas maksas un maksājumus, ko tā uzliek saistībā ar importu vai eksportu, tādā veidā, lai pārvaldes iestādes, tirgotāji un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties. Minētajā informācijā norāda pamatojumu maksas vai maksājuma uzlikšanai sniegtajam pakalpojumam, atbildīgo iestādi, piemērojamo maksu un maksājumus un norēķinu laiku un kārtību. Jaunas vai grozītas maksas un maksājumus uzliek tikai tad, kad šajā punktā noteiktā informācija ir publiskota un ir brīvi pieejama.

               4.Puse saistībā ar otras Puses preču importu nepiemēro konsulārās formalitātes un ar tām saistītas maksas un maksājumus.

               GOODS.8. pants. Remontētas preces

               1.Puse nepiemēro muitas nodokli precei, neatkarīgi no tās izcelsmes, kas tiek ievesta atpakaļ Puses teritorijā pēc tam, kad prece ir bijusi uz laiku izvesta no tās teritorijas uz otras Puses teritoriju remontam.

               2.Šā panta 1. punktu nepiemēro tādām precēm, kas ievestas muitas noliktavās, brīvās tirdzniecības zonās vai ar līdzīgu statusu un ko pēc tam izved remontam un neieved atpakaļ muitas noliktavās, brīvās tirdzniecības zonās vai ar līdzīgu statusu.

               3.Puse nepiemēro muitas nodokli precei, neatkarīgi no tās izcelsmes, kas uz laiku importēta no otras Puses teritorijas remonta nolūkā.

               GOODS.9. pants. Atjaunotas preces

               1.Puse nepiešķir otras Puses atjaunotām precēm mazāk labvēlīgu režīmu par to, kādu tā piešķir līdzvērtīgām jaunām precēm.

               2.GOODS.10. pants [Importa un eksporta ierobežojumi] attiecas uz importa un eksporta aizliegumiem vai ierobežojumiem saistībā ar atjaunotām precēm. Ja kāda Puse pieņem vai saglabā importa vai eksporta aizliegumus vai ierobežojumus saistībā ar lietotām precēm, tā nepiemēro šos pasākumus atjaunotām precēm.

               3.Puse var pieprasīt, lai atjaunotas preces tiktu identificētas kā tādas izplatīšanai vai pārdošanai tās teritorijā un lai tās atbilstu visām piemērojamajām tehniskajām prasībām, kas attiecas uz līdzvērtīgām jaunām precēm.

               GOODS.10. pants. Importa un eksporta ierobežojumi

               1.Puse nepieņem vai nesaglabā nekādus aizliegumus vai ierobežojumus, ko piemēro jebkādu otras Puses preču importam vai preču eksportam vai pārdošanai eksportam uz otras Puses teritoriju, izņemot saskaņā ar GATT 1994 XI pantu un tā piezīmēm un papildnoteikumiem. Tādējādi GATT 1994 XI pants un tā piezīmes un papildnoteikumi mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

               2.Puse nepieņem vai nesaglabā:

               (a)eksporta un importa cenu prasības, izņemot tās, kas atļautas kompensācijas un antidempinga maksājumu rīkojumu un saistību izpildē; vai

               (b)importa licenču izsniegšanu ar nosacījumu par kādas veiktspējas prasības izpildi.

               GOODS.11. pants. Importa un eksporta monopoli

               Puse nenosaka vai nesaglabā importa vai eksporta monopolu. Šajā pantā importa vai eksporta monopols ir Puses piešķirtas ekskluzīvas tiesības vai pilnvarojums kādai vienībai importēt preci no otras Puses vai eksportēt to uz otru Pusi.

               GOODS. 13. pants Importa licencēšanas procedūras

               1.Katra Puse nodrošina, ka visas importa licencēšanas procedūras, kas piemērojamas preču tirdzniecībai starp Pusēm, tiek piemērotas neitrāli un pārvaldītas taisnīgi, godīgi, nediskriminējoši un pārredzami.

               2.Puse pieņem vai saglabā licencēšanas procedūras kā nosacījumu importam tās teritorijā no otras Puses, ja kāda administratīva mērķa sasniegšanai nav reāli iespējamas citas piemērotas procedūras.

               3.Puse nepieņem un nesaglabā nekādas neautomātiskas importa licencēšanas procedūras, ja vien tās nav nepieciešamas, lai īstenotu kādu ar šo nolīgumu saderīgu pasākumu. Puse, kas pieņem šādu neautomātisku licencēšanas procedūru, skaidri norāda, kurš pasākums tiek īstenots ar minētās procedūras palīdzību.

               4.Katra Puse ievieš un administrē visas importa licencēšanas procedūras saskaņā ar PTO Nolīguma par importa licencēšanas procedūrām (“Importa licencēšanas nolīgums”) 1.–3. pantu. Tādēļ Importa licencēšanas nolīguma 1.–3. pants mutatis mutandis tiek iekļauts šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

               5.Jebkura Puse, kas ievieš vai groza kādu importa licencēšanas procedūru, dara visu attiecīgo informāciju pieejamu tiešsaistē oficiālā tīmekļa vietnē. Ja vien iespējams, minēto informāciju dara pieejamu vismaz 21 dienu pirms jaunās vai grozītās licencēšanas procedūras piemērošanas dienas un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piemērošanas dienā. Minētā informācija ietver datus, kas prasīti saskaņā ar Importa licencēšanas nolīguma 5. pantu.

               6.Pēc otras Puses pieprasījuma Puse nekavējoties sniedz visu attiecīgo informāciju par visām importa licencēšanas procedūrām, ko tā plāno pieņemt vai saglabā, tostarp informāciju, kas minēta Importa licencēšanas nolīguma 1.–3. pantā.

               7.Lielākai noteiktībai – nekas šajā pantā neliek kādai Pusei piešķirt importa licenci vai neliedz Pusei īstenot savus pienākumus vai saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijām vai saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un importa kontroles pasākumiem.

               GOODS. 14. pants Eksporta licencēšanas procedūras

               1.Katra Puse publicē visas jaunās eksporta licencēšanas procedūras vai jebkādas izmaiņas esošajā eksporta licencēšanas procedūrā tā, lai pārvaldes iestādes, tirgotāji un citas ieinteresētās personas varētu ar tām iepazīties. Šāda publicēšana, ja vien iespējams, notiek 45 dienas pirms procedūras vai grozījumu stāšanās spēkā, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā dienā, kad šāda procedūra vai grozījumi stājas spēkā, un attiecīgā gadījumā publicēšana tiek veikta visās attiecīgajās pārvaldes iestāžu tīmekļa vietnēs.

               2.Publicējot eksporta licencēšanas procedūras, norāda šādu informāciju:

               (a)eksporta licencēšanas procedūru teksti vai jebkuri grozījumi, kas tiek izdarīti šajās procedūrās;

               (b)preces, uz kurām katra licencēšanas procedūra attiecas;

               (c)attiecībā uz katru procedūru – procesa apraksts, kā pieteikties licences saņemšanai, un visi kritēriji, kas jāizpilda pieteikuma iesniedzējam, lai tas būtu tiesīgs pieteikties licences saņemšanai, piemēram, darbības licence, investīciju veikšana vai uzturēšana vai darbība, izmantojot konkrētu uzņēmējdarbības formu kādas Puses teritorijā;

               (d)kontaktpunkts vai punkti, kuros ieinteresētās personas var saņemt papildu informāciju par nosacījumiem eksporta licences saņemšanai;

               (e)administratīvā struktūra vai struktūras, kurās jāiesniedz pieteikums un citi attiecīgie dokumenti;

               (f)jebkura tāda pasākuma vai pasākumu apraksts, ko īsteno, izmantojot eksporta licencēšanas procedūru;

               (g)laika posmu, kurā katra eksporta licencēšanas procedūra būs spēkā, ja vien šī procedūra nepaliek spēkā, līdz tā tiks atsaukta vai pārskatīta jaunā publikācijā;

               (h)ja Puse grasās izmantot licencēšanas procedūru eksporta kvotas administrēšanai – kopējais daudzums un attiecīgā gadījumā kvotas vērtība un kvotas sākuma un beigu datums, un

               (i)visi atbrīvojumi vai izņēmumi, kas aizstāj prasību saņemt eksporta licenci, informācija, kā pieprasīt vai izmantot šos atbrīvojumus vai izņēmumus un to piešķiršanas kritēriji.

               3.Katra Puse 45 dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo otrai Pusei par tās esošajām eksporta licencēšanas procedūrām. Katra Puse 60 dienu laikā pēc publicēšanas paziņo otrai Pusei par visām jaunām eksporta licencēšanas procedūrām un visiem grozījumiem esošajās eksporta licencēšanas procedūrās. Paziņojumā ietver atsauci uz avotiem, kuros ir publicēta saskaņā ar 2. punktu prasītā informācija, un attiecīgā gadījumā norāda attiecīgo pārvaldes iestāžu tīmekļa vietņu adresi.

               4.Lielākai noteiktībai – nekas šajā pantā neliek Pusei piešķirt eksporta licenci vai neliedz Pusei īstenot savas saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijām, kā arī saskaņā ar daudzpusējiem ieroču neizplatīšanas režīmiem un eksporta kontroles pasākumiem, tostarp Vasenāras vienošanos parasto ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei, Austrālijas grupu, Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupu un raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu, vai pieņemt, saglabāt vai īstenot neatkarīgus sankciju režīmus.

               GOODS.15. pants. Muitas vērtības noteikšana

               Katra Puse nosaka savā teritorijā importēto otras Puses preču muitas vērtību saskaņā ar GATT 1994 VII pantu un Nolīgumu par muitas vērtības noteikšanu. Tādējādi GATT 1994 VII pants un tā piezīmes un papildnoteikumi un 1.–17. pants Nolīgumā par muitas vērtības noteikšanu, ieskaitot tā skaidrojošās piezīmes, mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

               GOODS.16. pants. Preferenču izmantošana

               1.Lai uzraudzītu šā nolīguma darbību un aprēķinātu preferenču izmantošanas rādītājus, Puses katru gadu apmainās ar importa statistiku par 10 gadu ilgu laikposmu, kas sākas vienu gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Ja vien Tirdzniecības partnerības komiteja nelemj citādi, šo laikposmu automātiski pagarina par pieciem gadiem, un pēc tam Tirdzniecības partnerības komiteja var lemt to vēl pagarināt.

               2.Apmaiņa ar importa statistiku aptver datus, kas attiecas uz pēdējo pieejamo gadu, tostarp vērtību un, attiecīgā gadījumā, apjomu tarifa pozīcijas līmenī attiecībā uz to otras Puses preču importu, kurām piemēro preferenciālu nodokļu režīmu saskaņā ar šo nolīgumu, un to preču importu, kurām piemēro nepreferenciālu režīmu.

               GOODS.17. pants. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti

               1.Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus saskaņā ar GATT 1994 VI pantu, Antidempinga nolīgumu, SKP nolīgumu, GATT 1994 XIX pantu, Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem un Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu.

               2.Šīs sadaļas 2. nodaļa [Izcelsmes noteikumi] neattiecas uz antidempinga, kompensācijas un aizsardzības izmeklēšanām un pasākumiem.

               3.Katra Puse piemēro antidempinga un kompensācijas pasākumus saskaņā ar Antidempinga nolīguma un SKP nolīguma prasībām un atbilstoši taisnīgam un pārredzamam procesam.

               4.Visām antidempinga vai kompensācijas izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm tiek dotas visas iespējas aizstāvēt savas intereses, ja tas nevajadzīgi neaizkavē izmeklēšanas
                  1
                veikšanu.

               5.Katras Puses izmeklēšanas iestāde saskaņā ar Puses tiesību aktiem var apsvērt, vai uzliekamā antidempinga maksājuma apmērs ir pilna dempinga starpība vai mazāka summa.

               6.Katras Puses izmeklēšanas iestāde saskaņā ar Puses tiesību aktiem izskata sniegto informāciju, lai noteiktu to, vai antidempinga vai kompensācijas maksājuma noteikšana būtu sabiedrības interesēs.

               7.Puse attiecībā uz vienu un to pašu preci vienlaicīgi nepiemēro vai nepatur spēkā:

               (a)pasākumu saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu un

               (b)pasākumu saskaņā ar GATT 1994 XIX pantu un Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem.

               8.Uz šā panta 1.–6. punktu neattiecas sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I sadaļa.

               GOODS.18. pants. Esošo PTO tarifu kvotu izmantošana

               1.Ražojumus, kuru izcelsme ir vienā Pusē, nevar importēt otrā Pusē atbilstīgi esošajām PTO tarifu kvotām, kā noteikts 2. punktā. Tas ietver tās tarifu kvotas, kas sadalītas starp Pusēm saskaņā ar GATT XXVIII panta sarunām, kuras Eiropas Savienība uzsākusi PTO dokumentā G/SECRET/42/Add.2 un Apvienotā Karaliste PTO dokumentā G/SECRET/44, un kas noteiktas katras Puses attiecīgajos iekšējos tiesību aktos. Šā panta nolūkos ražojumu noteiktas izcelsmes statusu nosaka, pamatojoties uz importētājā Pusē piemērojamajiem nepreferenciālās izcelsmes noteikumiem.

               2.Šā panta 1. punkta nolūkos “esošās PTO tarifu kvotas” ir tās tarifu kvotas, kas ir Eiropas Savienības PTO koncesijas, kuras iekļautas ES-28 koncesiju un saistību saraksta projektā saskaņā ar GATT 1994, kas Pasaules Tirdzniecības organizācijai ir iesniegts dokumentā G/MA/TAR/RS/506, kurā grozījumi izdarīti ar dokumentiem G/MA/TAR/RS/506/Add.1 un G/MA/TAR/RS/506/Add.2.

               GOODS.19. pants. Pasākumi muitas tiesību aktu pārkāpumu vai apiešanas gadījumā

               1.Puses sadarbojas, lai novērstu, atklātu un apkarotu muitas tiesību aktu pārkāpumus vai apiešanu saskaņā ar to saistībām, kas noteiktas šīs sadaļas 2. nodaļā [Izcelsmes noteikumi] un Protokolā par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās. Katra Puse veic piemērotus un salīdzināmus pasākumus, lai aizsargātu savas un otras Puses finansiālās intereses saistībā ar nodokļu iekasēšanu par precēm, ko ieved Apvienotās Karalistes vai Savienības muitas teritorijā.

               2.Ņemot vērā iespēju piešķirt atbrīvojumu likumpaklausīgiem tirgotājiem saskaņā ar 7. punktu, Puse var saskaņā ar 3. un 4. punktā noteikto procedūru uz laiku apturēt attiecīgo preferenciālo režīmu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem), ja:

               a) minētā Puse, pamatojoties uz objektīvu, pārliecinošu un pārbaudāmu informāciju, ir konstatējusi, ka ir notikuši sistemātiski un liela mēroga muitas tiesību aktu pārkāpumi vai apiešana, un

               b) otra Puse atkārtoti un nepamatoti atsakās pildīt vai kā citādi nepilda savas saistības, kas minētas 1. punktā.

               3.Puse, kas izdarījusi 2. punktā minēto konstatējumu, par to paziņo Tirdzniecības partnerības komitejai un Tirdzniecības partnerības komitejā sāk apspriešanos ar otru Pusi, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               4.Ja Puses trīs mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas nevienojas par savstarpēji pieņemamu risinājumu, Puse, kas izdarījusi konstatējumu, var nolemt uz laiku apturēt attiecīgo preferenciālo režīmu attiecīgajam(-iem) ražojumam(-iem). Šādā gadījumā Puse, kas izdarījusi konstatējumu, par pagaidu apturēšanu, tostarp par laikposmu, kurā tā plāno piemērot pagaidu apturēšanu, nekavējoties paziņo Tirdzniecības partnerības komitejai.

               5.Pagaidu apturēšanu piemēro tikai tik ilgi, cik nepieciešams pārkāpumu vai apiešanas novēršanai un attiecīgās Puses finansiālo interešu aizsardzībai, un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā sešus mēnešus. Attiecīgā Puse pārskata situāciju un, ja tā nolemj, ka pagaidu apturēšana vairs nav nepieciešama, izbeidz to pirms Tirdzniecības partnerības komitejai paziņotā laikposma beigām. Ja nosacījumi, kas bijuši par iemeslu apturēšanai, Tirdzniecības partnerības komitejai paziņotā laikposma beigās joprojām pastāv, attiecīgā Puse var nolemt apturēšanu pagarināt. Jebkāda apturēšana periodiski ir jāapspriež Tirdzniecības partnerības komitejā.

               6.Katra Puse saskaņā ar tās iekšējām procedūrām publisko informāciju importētājiem par visiem lēmumiem attiecībā uz 4. un 5. punktā minēto pagaidu apturēšanu.

               7.Neatkarīgi no 4. punkta, ja importētājs spēj pierādīt importētājas Puses muitas dienestam, ka šādi ražojumi pilnībā atbilst importētājas Puses tiesību aktiem muitas jomā, šā nolīguma prasībām un visiem citiem pienācīgiem nosacījumiem, kas saistīti ar pagaidu apturēšanu, kuru importētāja Puse noteikusi saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem, importētāja Puse ļauj importētājam pieprasīt preferenciālu režīmu un atgūt visus nodokļus, kas samaksāti virs piemērojamajām preferenciālā tarifa likmēm, importējot ražojumus.

               GOODS.20. pants. Rīcība administratīvo kļūdu gadījumā

               Ja kompetentās iestādes eksporta brīdī pieļauj sistemātiskas kļūdas vai problēmas preferenciālās sistēmas pareizā pārvaldībā, jo īpaši šīs sadaļas 2. nodaļas noteikumu vai Protokola par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās piemērošanā, un ja šīs kļūdas vai problēmas rada sekas attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem, Puse, kas saskaras ar šādām sekām, var lūgt Tirdzniecības partnerības komiteju izskatīt iespēju attiecīgā gadījumā pieņemt pasākumus situācijas atrisināšanai.

               GOODS.21. pants. Kultūras īpašums

               1.Puses sadarbojas, lai atvieglotu no kādas Puses teritorijas nelikumīgi izvesta kultūras īpašuma atgriešanu, ņemot vērā principus, kas ietverti 1970. gada 17. novembrī Parīzē parakstītajā UNESCO Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem.

               2.Šajā pantā:

               (a)“kultūras īpašums” ir īpašums, kas klasificēts vai definēts kā piederīgs pie nacionālajām bagātībām ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību saskaņā ar katras Puses attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām, un

               (b)“nelikumīgi izvests no kādas Puses teritorijas” nozīmē turpmāko:

               i) ir izvests no kādas Puses teritorijas 1993. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma, pārkāpjot minētās Puses noteikumus par nacionālo bagātību aizsardzību vai pārkāpjot tās noteikumus par kultūras īpašuma eksportu, vai

               ii) netiek atgriezts pēc likumīgas pagaidu izvešanas termiņa beigām, vai 1993. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma ir pārkāpts jebkurš cits šādu pagaidu izvešanu regulējošs nosacījums.

               3.Pušu kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu, jo īpaši:

               a) paziņojot otrai Pusei, ja tās teritorijā ir atrasts kultūras īpašums un ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kultūras īpašums ir nelikumīgi izvests no otras Puses teritorijas;

               b) izskatot otras Puses pieprasījumus par tā kultūras īpašuma atgriešanu, kas nelikumīgi izvests no minētās Puses teritorijas;

               c) ar nepieciešamajiem pagaidu pasākumiem novēršot jebkādas darbības, ar kurām izvairās no šāda kultūras īpašuma atgriešanas, un

               d) veicot jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi no otras Puses teritorijas nelikumīgi izvesta kultūras īpašuma fiziskai saglabāšanai.

               4.Katra Puse nosaka kontaktpunktu, kas ir atbildīgs par saziņu ar otras Puses kontaktpunktu par visiem jautājumiem, kas rodas saistībā ar šo pantu, tostarp attiecībā uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem paziņojumiem un pieprasījumiem.

               5.Paredzētajā Pušu sadarbībā vajadzības gadījumā iesaista Pušu muitas dienestus, kas ir atbildīgi par kultūras īpašuma eksporta procedūru pārvaldību.

               6. Uz šo pantu neattiecas sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I sadaļa.

               2. nodaļa. Izcelsmes noteikumi

               1. iedaļa.. Izcelsmes noteikumi

               ORIG.1. pants. Mērķis

               Šīs nodaļas mērķis ir izstrādāt noteikumus, kas nosaka preču izcelsmi, lai piemērotu preferenciāla tarifa režīmu saskaņā ar šo nolīgumu, un nosaka saistītās izcelsmes procedūras.

               ORIG.2. pants. Definīcijas

               Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“klasifikācija” ir ražojuma vai materiāla iekļaušana konkrētā Harmonizētās sistēmas nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā;

               (b)“sūtījums” ir ražojumi, kurus vai nu viens eksportētājs vienlaicīgi nosūta vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins;

               (c)“eksportētājs” ir persona, kuras atrašanās vieta ir kādā no Pusēm un kura saskaņā ar prasībām, kas noteiktas attiecīgās Puses normatīvajos aktos, eksportē vai ražo noteiktas izcelsmes ražojumu un sagatavo paziņojumu par izcelsmi;

               (d)“importētājs” ir persona, kas importē noteiktas izcelsmes ražojumu un pieprasa tam piemērot preferenciāla tarifa režīmu;

               (e)“materiāls” ir jebkāda viela, kas izmantota ražojuma izgatavošanā, tostarp jebkuras detaļas, sastāvdaļas, izejvielas vai daļas;

               (f)“nenoteiktas izcelsmes materiāls” ir materiāls, kas nav kvalificējams kā noteiktas izcelsmes materiāls saskaņā ar šo nodaļu, tostarp materiāls, kura izcelsmes statusu nevar noteikt;

               (g)“ražojums” ir ražojums, kas rodas ražošanas rezultātā, pat ja to paredzēts izmantot kā materiālu cita ražojuma ražošanā;

               (h)“ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu.

               ORIG.3. pants. Vispārīgas prasības

               1.
                     Lai kāda Puse saskaņā ar šo nolīgumu otras Puses noteiktas izcelsmes precei piemērotu Puses preferenciāla tarifa režīmu (ar nosacījumu, ka ražojumi atbilst visām pārējām prasībām, kas piemērojamas saskaņā ar šo nodaļu), par otras Puses izcelsmes ražojumiem uzskata šādus ražojumus:

               (a)ražojumi, kas ir pilnībā iegūti otrā Pusē ORIG.5. panta [Pilnībā iegūti ražojumi] nozīmē,

               (b)ražojumi, kas ražoti otrā Pusē tikai no otras Puses noteiktas izcelsmes materiāliem, un

               (c)ražojumi, kas ražoti minētajā Pusē un satur nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja tie atbilst ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajām prasībām.

               2.
                     Ja ražojums ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas izmantoti šā ražojuma ražošanā, neuzskata par nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kad minētais ražojums kā materiāls tiek iekļauts kādā citā ražojumā.

               3.
                     Noteiktas izcelsmes statusa iegūšana Apvienotajā Karalistē vai Savienībā ir nepārtraukta.

               ORIG.4. pants. Izcelsmes kumulācija

               1.Kādas Puses noteiktas izcelsmes ražojumu uzskata par otras Puses noteiktas izcelsmes ražojumu, ja šo ražojumu izmanto par materiālu cita ražojuma ražošanai minētajā otrā Pusē.

               2.Lai noteiktu, vai ražojums ir otras Puses noteiktas izcelsmes ražojums, var ņemt vērā kādā Pusē veiktu nenoteiktas izcelsmes materiālam piemērotu ražošanu.

               3.Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja otrā Pusē veiktā ražošana nepārsniedz darbības, kas minētas ORIG.7. pantā [Nepietiekama ražošana].

               4.Lai eksportētājs varētu aizpildīt ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punkta a) apakšpunktā minēto paziņojumu par izcelsmi attiecībā uz šā panta 2. punktā minēto ražojumu, eksportētājs no sava piegādātāja saņem ORIG-3 pielikumā [Piegādātāja deklarācija] paredzēto piegādātāja deklarāciju vai līdzvērtīgu dokumentu, kurā ietverta tā pati informācija, pietiekami detalizēti aprakstot attiecīgos nenoteiktas izcelsmes materiālus, lai tos varētu identificēt.

               ORIG.5. pants. Pilnībā iegūti ražojumi

               1.
                     Šādus ražojumus uzskata par pilnībā iegūtiem kādā no Pusēm:

               (a)minerālprodukti, kas iegūti vai paņemti no to zemes vai jūras gultnes;

               (b)tajā audzēti vai novākti augi un augu valsts produkti;

               (c)tur dzimuši un audzēti dzīvnieki;

               (d)no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem iegūti produkti;

               (e)produkti, kas iegūti no nokautiem dzīvniekiem, kuri tur dzimuši un audzēti;

               (f)produkti, kas iegūti, tur medījot un zvejojot;

               (g)produkti, kas tur iegūti akvakultūrā, ja ūdens organismi, tostarp zivis, gliemji, vēžveidīgie, citi ūdens bezmugurkaulnieki un ūdensaugi ir tur izšķīlušies vai audzēti no sēklas materiāla, piemēram, oliņām, ikriem, mazuļiem, nepieaugušām zivīm, kāpuriem, plankumotajā stadijā esošiem mazuļiem, smoltiem vai citām dzimumnenobriedušām zivīm pēckāpura stadijā, iejaucoties audzēšanas vai augšanas procesos, lai veicinātu ražošanu, piemēram, veicot regulāru krājumu papildināšanu, barošanu vai aizsardzību pret plēsējiem;

               (h)produkti, kas iegūti jūras zvejā, un citi produkti, kas iegūti jūrā ar kādas Puses kuģiem ārpus teritoriālajiem ūdeņiem;

               (i)ražojumi, kas izgatavoti uz kādas Puses apstrādes kuģiem vienīgi no h) apakšpunktā minētajiem produktiem;

               (j)produkti, kas iegūti no jūras gultnes vai dzīlēm ārpus teritoriālajiem ūdeņiem, ja Pusēm ir tiesības izmantot vai apstrādāt šo jūras gultni vai dzīles;

               (k)atkritumi un lūžņi, kas radušies tur veiktās ražošanas darbībās;

               (l)no kādā Pusē savāktiem lietotiem ražojumiem iegūti atkritumi un lūžņi, ar nosacījumu, ka minētie ražojumi ir derīgi vienīgi izejvielu atgūšanai;

               (m)ražojumi, ko tur ražo tikai no a)–l) apakšpunktā precizētajiem izstrādājumiem.

               2.
                     Termini “kādas Puses kuģis” un “kādas Puses apstrādes kuģis” 1. punkta h) un i) apakšpunktā nozīmē kuģi un apstrādes kuģi, kas:

               a)
                     ir reģistrēts kādā dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē;

               b)
                     kuģo ar kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes karogu un

               c)
                     atbilst vienam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

                  i)
                     vismaz 50 % pieder kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem vai

                  ii)
                     pieder juridiskām personām:

                     A) no kurām katrai galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir Savienībā vai Apvienotajā Karalistē un

                     B) no kurām katra vismaz 50 % apmērā pieder kādas dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes publiskām struktūrām, valstspiederīgajiem vai juridiskām personām.

                ORIG.6. pants. Pielaides

               1.Ja ražojums neatbilst prasībām, kas izklāstītas ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi], jo tā ražošanā ir izmantots nenoteiktas izcelsmes materiāls, minēto ražojumu tomēr uzskata par kādas Puses izcelsmes ražojumu, ja:

               a)
                     nenoteiktas izcelsmes materiālu, kas izmantoti to ražojumu ražošanā, kuri klasificēti Harmonizētās sistēmas 2. un 4.–24. nodaļā, izņemot 16. nodaļā minētos pārstrādātos zvejniecības produktus, kopējais svars nepārsniedz 15 % no ražojuma svara;

                b)
                     nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība visiem pārējiem ražojumiem, izņemot Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā klasificētos ražojumus, nepārsniedz 10 % no ražojuma ražotāja cenas; vai

               c)
                     ražojumam, kas klasificēts Harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā, piemēro pielaides, kas noteiktas ORIG-1 PIELIKUMA [Ievadpiezīmes par konkrētiem ražojumiem piemērojamiem izcelsmes noteikumiem] 7. un 8. piezīmē.

               2.
                     Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība vai svars pārsniedz kādu nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālās vērtības vai svara procentuālo daudzumu, kā noteikts ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajās prasībās.

               3.
                     Šā panta 1. punktu nepiemēro ražojumiem, kas pilnībā iegūti kādā Pusē ORIG.5. panta [Pilnībā iegūti ražojumi] nozīmē. Ja ORIG-2 PIELIKUMĀ [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] paredzēts, ka ražojuma ražošanā izmantotajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem, piemēro šā panta 1. un 2. punktu.

               ORIG.7. pants. Nepietiekama ražošana

               1.
                     Neatkarīgi no ORIG.3. panta [Vispārīgas prasības] 1. punkta c) apakšpunkta, ražojumu neuzskata par kādas Puses izcelsmes ražojumu, ja ražojuma ražošana kādā Pusē sastāv tikai no vienas vai vairākām šādām darbībām, kuras veic nenoteiktas izcelsmes materiāliem:

               a)
                     saglabāšanas darbības, piemēram, žāvēšana, saldēšana, turēšana sālījumā un citas līdzīgas darbības, ja to vienīgais mērķis ir nodrošināt ražojumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas
                  2
                laikā;

               b)
                     iepakojumu sadalīšana vai salikšana;

               c)
                     mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļu, krāsu vai citu segumu noņemšana;

               d)
                     tekstilmateriālu un tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana;

               e)
                     vienkāršas krāsošanas un pulēšanas darbības;

               f)
                     rīsu atsēnalošana un daļēja vai pilnīga samalšana; graudaugu un rīsu pulēšana un glazēšana; rīsu balināšana;

               g)
                     darbības cukura iekrāsošanai vai aromatizēšanai vai cukurgraudiņu veidošanai; cieta cukura daļēja vai pilnīga samalšana;

               h)
                     augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana;

               i)
                     asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana;

               j)
                     sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana (ietverot preču komplektēšanu);

               k)
                     vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm un visas pārējās vienkāršās iepakošanas darbības;

               l)
                     uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz ražojumiem vai to iesaiņojuma;

               m)
                     vienkārša vienādu vai dažādu produktu sajaukšana; cukura sajaukšana ar jebkādiem citiem materiāliem;

               n)
                     vienkārša ūdens pievienošana vai atšķaidīšana ar ūdeni vai citu vielu, kas būtiski nemaina ražojuma īpašības, vai ražojumu dehidratācija vai denaturācija;

               o)
                     vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu ražojumu, vai ražojumu izjaukšana pa daļām;

               p)
                     dzīvnieku kaušana.

               2.
                     Panta 1. punkta nolūkos darbības uzskata par vienkāršām, ja to veikšanai nav vajadzīgas īpašas prasmes vai mehānismi, iekārtas vai aprīkojums, kas īpaši izgatavots vai uzstādīts un nepieciešams minēto darbību veikšanai.

                ORIG.8. pants. Kvalifikācijas vienība

               1.
                     Kvalifikācijas vienība šīs nodaļas noteikumu piemērošanai ir konkrētais ražojums, ko uzskata par pamatvienību, klasificējot ražojumu Harmonizētajā sistēmā.

               2. Ja sūtījumā ir vairāki vienādi ražojumi, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šīs nodaļas noteikumus, katru ražojumu ņem vērā atsevišķi.

               ORIG.9. pants. Iepakojuma materiāli un tara pārvadāšanai

               Iepakojuma materiālus un taru, ko izmanto ražojuma aizsargāšanai transportēšanas laikā, neņem vērā, nosakot ražojuma noteiktas izcelsmes statusu.

               ORIG.10. pants. Iepakojuma materiāli un tara mazumtirdzniecībai

               Iepakojuma materiālus un taru, kurā ražojums ir iepakots mazumtirdzniecībai, ja to klasificē kopā ar ražojumu, neņem vērā, nosakot ražojuma izcelsmi, izņemot nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības aprēķināšanas nolūkos, ja uz ražojumu attiecas nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība saskaņā ar ORIG-2 PIELIKUMU [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi].

               ORIG.11. pants. Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki

               1.
                     Palīgierīces, rezerves daļas, darbarīkus un instrukcijas vai citus informatīvus materiālus uzskata par vienu ražojumu kopā ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparātu vai transportlīdzekli, ja tie:

               (a)ir klasificēti un piegādāti kopā ar ražojumu un par tiem nav izrakstīts atsevišķs rēķins un

               (b)ir minētajam ražojumam raksturīga veida un tam raksturīgā daudzumā un vērtībā.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētās palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus un instrukcijas vai citus informatīvus materiālus neņem vērā, nosakot ražojuma izcelsmi, izņemot nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības aprēķināšanas nolūkos, ja uz ražojumu attiecas nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība saskaņā ar ORIG-2 PIELIKUMU [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi].

               ORIG.12. pants. Komplekti

               Uzskata, ka komplektiem, kas definēti Harmonizētās sistēmas interpretācijas 3. vispārīgajā interpretācijas noteikumā, ir kādas Puses izcelsme, ja visām to sastāvdaļām ir noteikta izcelsme. Ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes komponentiem un nenoteiktas izcelsmes komponentiem, tad uzskata, ka komplektam kopumā ir noteikta izcelsme Pusē, ja nenoteiktas izcelsmes komponentu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas.

               ORIG.13. pants. Neitrālie elementi

               Lai noteiktu to, vai ražojums ir kādas Puses izcelsmes ražojums, nav jānosaka izcelsme šādiem ražošanas procesā izmantotiem elementiem:

               a)
                     degviela, enerģija, katalizatori un šķīdinātāji;

               b)
                     ražotne, aprīkojums, rezerves daļas un materiāli, ko izmanto iekārtu un ēku uzturēšanai;

               c)
                     mehānismi, darbarīki, veidnes un matricas;

               d)
                     smērvielas, ziedes, jaukti materiāli un citi materiāli, ko lieto ražošanā vai iekārtu un ēku izmantošanai,

               e)
                     cimdi, brilles, apavi, apģērbs, drošības aprīkojums un piederumi;

               f)
                     iekārtas, ierīces un piederumi, kurus izmanto, lai testētu vai pārbaudītu ražojumu, un

               g)
                     citi ražošanā izmantoti materiāli, kas nav iekļauti ražojumā un nav arī paredzēti iekļaušanai ražojuma galīgajā sastāvā.

               ORIG.14. pants. Uzskaites nošķiršana

               1.
                     Noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojami materiāli vai “atvietojami ražojumi” glabāšanas laikā ir fiziski jānošķir, lai saglabātu to noteiktas un nenoteiktas izcelsmes statusu.

               2.
                     Šā panta 1. punkta nolūkā “atvietojami materiāli” vai “atvietojami ražojumi” ir materiāli vai ražojumi, kas ir viena veida, kam ir vienāda komerciālā kvalitāte, vienādas tehniskās un fizikālās īpašības un ko nevar atšķirt vienu no otra izcelsmes noteikšanas nolūkā.

               3.
                     Neatkarīgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamus materiālus var izmantot produkta ražošanā, materiālu glabāšanas laikā tos fiziski nenošķirot, ar nosacījumu, ka tiek izmantota uzskaites nošķiršanas metode.

               4.
                     Neatkarīgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamus ražojumus, kas klasificēti Harmonizētās sistēmas 10., 15., 27., 28., 29. nodaļā, 32.01.–32.07. pozīcijā vai 39.01.–39.14. pozīcijā, var uzglabāt kādā Pusē pirms eksporta uz otru Pusi, tos fiziski nenošķirot, ar nosacījumu, ka tiek izmantota uzskaites nošķiršanas metode.

               5.
                     Šā panta 3. un 4. punktā minēto uzskaites nošķiršanas metodi piemēro atbilstoši krājumu uzskaites metodei saskaņā ar Puses vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.

               6.
                     Uzskaites nošķiršanas metode ir jebkura metode, ar kuru nodrošina, ka jebkurā brīdī noteiktas izcelsmes statusu piemēro ne lielākam materiālu vai ražojumu daudzumam, kā tas būtu gadījumā, ja materiāli vai ražojumi būtu fiziski nošķirti.

               7.
                     Saskaņā ar Puses normatīvajos aktos ietvertiem nosacījumiem Puse var pieprasīt, ka uzskaites nošķiršanas metodes izmantošanai ir nepieciešama iepriekšēja atļauja, ko sniedz minētās Puses muitas dienesti. Puses muitas dienesti pārrauga šādu atļauju izmantošanu un var atsaukt atļauju, ja tās turētājs nepareizi izmanto uzskaites nošķiršanas metodi vai nepilda kādu no šajā nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

               ORIG.15. pants. Atpakaļnosūtīti ražojumi

               Ja kādas Puses noteiktas izcelsmes ražojumu, kas no minētās Puses eksportēts uz trešās valsts teritoriju, nosūta atpakaļ minētajai Pusei, tad to uzskata par nenoteiktas izcelsmes ražojumu, ja vien minētās Puses muitas dienestiem nevar pierādīt, ka atpakaļ nosūtītais ražojums:

               (a)ir tas pats ražojums, kas ticis eksportēts, un

               (b)ar to nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kuras vajadzīgas, lai preci saglabātu labā stāvoklī, kamēr tā atrodas minētajā trešajā valstī vai kamēr to eksportē.

               ORIG.16. pants. Nepārveidošana

               1.
                     Noteiktas izcelsmes ražojums, kas deklarēts iekšzemes lietošanai importētājā Pusē, pēc izvešanas un pirms tā deklarēšanas iekšzemes lietošanai netiek mainīts, nekādā veidā pārveidots vai pakļauts kādām darbībām, izņemot darbības, kuras veic nolūkā to saglabāt labā stāvoklī vai pievienot vai piestiprināt marķējumu, etiķetes, zīmogus vai citu dokumentāciju, lai nodrošinātu atbilstību konkrētām importējošās Puses iekšzemes prasībām.

               2.
                     Ražojumu var glabāt vai izstādīt trešā valstī ar noteikumu, ka minētajā trešā valstī šis ražojums paliek muitas uzraudzībā.

               3.
                     Sūtījumus trešā valstī var sadalīt, ja to veic eksportētājs vai viņš ir par to atbildīgs un ja minētajā trešā valstī sūtījumi paliek muitas uzraudzībā.

               4.
                     Ja rodas šaubas par to, vai 1.–3. punktā noteiktās prasības tiek ievērotas, importētājas Puses muitas dienests var pieprasīt, lai importētājs iesniedz pierādījumus par atbilstību minētajām prasībām, kas var būt dažāda veida, ieskaitot līgumā paredzēto pārvadājumu dokumentus, piemēram, kravaszīmes vai konosamentus vai faktisku vai konkrētu pierādījumu, kura pamatā ir iepakojumu marķējums vai numerācija, vai jebkādu ar pašu ražojumu saistītu pierādījumu.

               ORIG.17. pants. Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma pārskatīšana

               Ne agrāk kā 2 gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā pēc jebkuras Puses pieprasījuma pārskata Pušu attiecīgās nodokļu atmaksas un ievešanas pārstrādei shēmas. Šajā nolūkā pēc kādas Puses pieprasījuma ne vēlāk kā 60 dienas pēc minētā pieprasījuma otra Puse pieprasījuma iesniedzējai Pusei sniedz pieejamo informāciju un detalizētus statistikas datus, kas aptver laikposmu kopš šā nolīguma stāšanās spēkā vai iepriekšējos 5 gadus, ja tas ir īsāks, par tās nodokļu atmaksas un ievešanas pārstrādei shēmas darbību. Ņemot vērā šo pārskatīšanu, Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā var sniegt ieteikumus Partnerības padomei, lai grozītu šīs nodaļas un tās pielikumu noteikumus nolūkā ieviest ierobežojumus attiecībā uz muitas nodokļu atmaksu vai atbrīvojumu no tiem.

               2. iedaļa. Izcelsmes procedūras

               ORIG.18. pants. Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu

               1.Importētāja Puse importējot piešķir preferenciāla tarifa režīmu otras Puses izcelsmes ražojumam šīs nodaļas nozīmē, pamatojoties uz importētāja pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu. Importētājs ir atbildīgs par to, ka pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu ir pareizs un atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām.

               2.Pieprasījuma piemērot preferenciāla tarifa režīmu pamatā ir:

               (a)eksportētāja sagatavots paziņojums par izcelsmi, kurā apliecināts, ka tas ir noteiktas izcelsmes ražojums, vai

               (b)importētāja informētība par to, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums.

               3.Importētājs, kas lūdz piemērot preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties uz 2. punkta a) apakšpunktā minēto paziņojumu par izcelsmi, patur paziņojumu par izcelsmi un, ja to pieprasa importētājas Puses muitas dienests, iesniedz tā kopiju minētajam muitas dienestam.

               ORIG.18.a pants. Preferenciāla tarifa režīma pieprasīšanas laiks

               1.Preferenciāla tarifa režīma pieprasījumu un šāda pieprasījuma pamatojumu, kā minēts ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punktā, iekļauj muitas importa deklarācijā saskaņā ar importētājas Puses normatīvajiem aktiem.

               2.Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, ja importētājs importēšanas laikā nav pieprasījis preferenciāla tarifa režīmu, importētāja Puse piešķir preferenciāla tarifa režīmu un atmaksā vai atlaiž visus pārmaksātos muitas nodokļus, ja:

               (a)pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu tiek iesniegts ne vēlāk kā trīs gadus pēc importēšanas dienas vai tādā ilgākā periodā, kā noteikts importētājas Puses normatīvajos aktos,

               (b)importētājs sniedz pamatojumu pieprasījumam, kā minēts ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punktā, un

               (c)ražojumu uzskatītu par noteiktas izcelsmes ražojumu un tas atbilstu visām citām piemērojamām prasībām šīs nodaļas 1. iedaļas [Izcelsmes noteikumi] nozīmē, ja importētājs būtu pieprasījis preferenciāla tarifa režīmu importēšanas laikā.

                Pārējie pienākumi, kas piemērojami importētājam saskaņā ar ORIG.18. pantu [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu], paliek nemainīgi.

               ORIG.19. pants. Paziņojums par izcelsmi

               1.Paziņojumu par izcelsmi sagatavo ražojuma eksportētājs, pamatojoties uz informāciju, kas apliecina, ka tas ir noteiktas izcelsmes ražojums, norādot informāciju par ražojuma ražošanā izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu. Eksportētājs ir atbildīgs par to, lai paziņojums par izcelsmi un sniegtā informācija būtu pareiza.

               2.Paziņojumu par izcelsmi sagatavo, izmantojot ORIG-4. PIELIKUMĀ [Paziņojuma par izcelsmi teksts] sniegto tekstu vienā no tur norādītajām valodām, uz rēķina vai cita dokumenta, kurš sniedz pietiekami detalizētu noteiktas izcelsmes ražojuma aprakstu, kas ļauj minēto ražojumu identificēt. Eksportētājs ir atbildīgs par pietiekami detalizētas informācijas sniegšanu, lai varētu identificēt noteiktas izcelsmes ražojumu. Importētāja Puse nepieprasa, lai importētājs iesniedz paziņojuma par izcelsmi tulkojumu.

               3.Paziņojums par izcelsmi ir derīgs 12 mēnešus no tā sagatavošanas dienas vai ilgāku laikposmu, kā paredzējusi importētāja Puse, bet ne ilgāk kā 24 mēnešus.

               4.Paziņojums par izcelsmi var attiekties uz

               (a)viena vai vairāku ražojumu, ko importē kādā no Pusēm, vienu sūtījumu vai

               (b)identisku ražojumu vairākiem sūtījumiem, kurus importē uz kādu no Pusēm jebkurā laikposmā, kas norādīts paziņojumā par izcelsmi un nepārsniedz 12 mēnešus.

               5.Ja pēc importētāja pieprasījuma nesaliktus vai izjauktus ražojumus Harmonizētās sistēmas interpretācijas 2. vispārīgā noteikuma a) punkta nozīmē, kuri ietilpst Harmonizētās sistēmas XV–XXI sadaļā, ieved pa daļām, šādiem ražojumiem var izmantot vienu paziņojumu par izcelsmi saskaņā ar prasībām, ko noteicis importētājas Puses muitas dienests.

               ORIG.20. pants. Neatbilstības

               Importētājas Puses muitas dienests nenoraida pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu, ja paziņojumā par izcelsmi ir nelielas kļūdas vai neatbilstības, vai tikai tā iemesla dēļ, ka rēķinu ir izrakstījusi trešā valsts.

                ORIG.21. pants. Importētāja informētība

               1.Attiecībā uz preferenciāla tarifa režīma pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punkta b) apakšpunktu, importētāja informētība par to, ka ražojuma izcelsme ir eksportētājā Pusē, pamatojas uz informāciju, kas pierāda, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām.

               2.Pirms tiek pieprasīts preferenciāla tarifa režīms, ja importētājs nespēj iegūt šā panta 1. punktā minēto informāciju, jo eksportētājs to uzskata par konfidenciālu informāciju vai kāda cita iemesla dēļ, eksportētājs var iesniegt paziņojumu par izcelsmi, lai importētājs varētu pieprasīt preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties uz ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] 2. punkta a) apakšpunktu.

               ORIG.22. pants. Dokumentēšanas prasības

               1.Importētājs, kas iesniedz pieprasījumu piemērot preferenciāla tarifa režīmu attiecībā uz ražojumu, kurš importēts importētājā Pusē, vismaz trīs gadus pēc ražojuma importēšanas uzglabā:

               (a)ja pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi — paziņojumu par izcelsmi, ko sagatavojis eksportētājs, vai

               (b)ja pieprasījuma pamatā bijusi importētāja informētība — visus dokumentus, kas apliecina, ka ražojums atbilst prasībām, lai iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.

               2.Eksportētājs, kas ir sagatavojis paziņojumu par izcelsmi, ne mazāk kā četrus gadus pēc minētā paziņojuma par izcelsmi sagatavošanas saglabā paziņojuma par izcelsmi kopiju un visus citus dokumentus, kuri apliecina, ka ražojums atbilst prasībām, lai iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.

               3.Saskaņā ar šo pantu uzglabājamos dokumentus var glabāt elektroniski.

               ORIG.23. pants. Nelieli sūtījumi

               1.Atkāpjoties no ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] līdz ORIG.21. pantam [Importētāja informētība], gadījumos, kad ražojums ir deklarēts kā tāds, kas atbilst šīs nodaļas prasībām, un ja importētājas Puses muitas dienestam nav šaubu par minētās deklarācijas patiesumu, tad importētāja Puse piešķir preferenciāla tarifa režīmu:

               (a)ražojumam, ko privātpersonas nelielos iepakojumos sūta privātpersonām,

               (b)ražojumam, kas ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas, un

               (c)Apvienotās Karalistes gadījumā papildus a) un b) apakšpunktam — citiem zemas vērtības sūtījumiem.

               2.Šā panta 1. punktu nepiemēro šādiem ražojumiem:

               (a)ražojumi, kuru imports ir daļa no tāda importa virknes, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas veikts atsevišķi, lai izvairītos no ORIG.18. panta [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] prasībām;

               (b)attiecībā uz Savienību:

               (I)ražojums, kas importēts tirdzniecības ceļā, ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par ražojumu importu tirdzniecībai, ja pēc produktu veida un daudzuma ir redzams, ka nav plānoti nekādi komerciāli mērķi, un

               (II)ražojumi, kuru kopējā vērtība pārsniedz 500 EUR, ja tos sūta sīkpakās, vai 1200 EUR to ražojumu gadījumā, kuri ir daļa no ceļotāja personīgās bagāžas. Summas katrā attiecīgajā valsts valūtā ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darba dienā. Valūtas maiņas summas ir tās, ko Eiropas Centrālā banka publicē minētajā dienā, izņemot gadījumus, kad Eiropas Komisijai līdz 15. oktobrim ir paziņota atšķirīga summa, un tās piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija paziņo Apvienotajai Karalistei attiecīgās summas. Savienība var noteikt citus ierobežojumus, kurus tā paziņos Apvienotajai Karalistei; un

               (c)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – ražojumi, kuru kopējā vērtība pārsniedz Apvienotās Karalistes tiesību aktos noteiktās robežvērtības. Apvienotā Karaliste paziņos Savienībai šīs robežvērtības.

               3.Importētājs ir atbildīgs par to, ka deklarācija ir pareiza, un par atbilstību šajā nodaļā noteiktajām prasībām. Dokumentēšanas prasības, kas izklāstītas ORIG.22. pantā [Dokumentēšanas prasības], neattiecas uz importētāju saskaņā ar šo pantu.

               ORIG.24. pants. Pārbaude

               1.Importētājas Puses muitas dienests var pārbaudīt, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un vai ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības, pamatojoties uz riska novērtēšanas metodēm, kas var ietvert atlasi pēc nejaušības principa. Šādu pārbaudi var veikt, pieprasot informāciju no importētāja, kurš iesniedzis ORIG.18. pantā [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu] minēto pieprasījumu, importa deklarācijas iesniegšanas laikā, pirms ražojumu izlaišanas vai pēc ražojumu izlaišanas.

               2.Saskaņā ar 1. punktu pieprasītā informācija ietver tikai šādus elementus:

               (a)ja pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi — paziņojums par izcelsmi; un

               (b)informācija par izcelsmes kritēriju izpildi, kas attiecas uz šādiem elementiem:

               (I)ja izcelsmes kritērijs ir “pilnībā iegūts” — piemērojamā kategorija (piemēram, ievākšana, ieguves rūpniecība, zveja) un ražošanas vieta;

               (II)ja izcelsmes kritērija pamatā ir tarifa klasifikācijas maiņa — visu nenoteiktas izcelsmes materiālu saraksts, tostarp to tarifa klasifikācija (2, 4 vai 6 ciparu formātā atkarībā no izcelsmes kritērija);

               (III)ja izcelsmes kritērija pamatā ir izmantota vērtības metode – galaražojuma vērtība, kā arī visu minētā ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība;

               (IV)ja izcelsmes kritērija pamatā ir svars – galaražojuma svars, kā arī galaražojumā izmantoto attiecīgo nenoteiktas izcelsmes materiālu svars;

               (V)ja izcelsmes kritērija pamatā ir konkrēts ražošanas process – minētā konkrētā procesa apraksts.

               3.Sniedzot pieprasīto informāciju, importētājs var pievienot jebkādu citu informāciju, ko tas uzskata par būtisku pārbaudes nolūkiem.

               4.Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir paziņojums par izcelsmi, importētājs sniedz minēto paziņojumu par izcelsmi, bet var atbildēt importētājas Puses muitas dienestam, ka importētājs nespēj sniegt 2. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju.

               5.Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir importētāja informētība, pēc tam, kad pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas dienests ir pieprasījis informāciju saskaņā ar 1. punktu, tas var pieprasīt no importētāja sniegt papildu informāciju, ja šis muitas dienests uzskata, ka papildu informācija ir nepieciešama, lai pārbaudītu ražojuma noteiktu izcelsmi, vai to, ka ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības. Importētājas Puses muitas dienests vajadzības gadījumā var pieprasīt importētājam sniegt konkrētus dokumentus un informāciju.

               6.Ja importētājas Puses muitas dienests nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajam ražojumam līdz pārbaudes rezultātu saņemšanai, tad tas importētājam piedāvā ražojumu izlaist, piemērojot atbilstošus piesardzības pasākumus, tostarp galvojumus. Preferenciāla tarifa režīma apturēšana tiek izbeigta iespējami drīz pēc tam, kad importētājas Puses muitas dienests ir pārliecinājies par attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu vai par pārējo šīs nodaļas prasību izpildi.

               ORIG.25. pants. Administratīva sadarbība

               1.Lai nodrošinātu šīs nodaļas pareizu piemērošanu, Puses ar savu muitas dienestu starpniecību sadarbojas, pārbaudot, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums un vai tas atbilst pārējām šajā nodaļā noteiktajām prasībām.

               2.Ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā ir bijis paziņojums par izcelsmi, pēc tam, kad pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas dienests vispirms ir attiecīgi pieprasījis informāciju saskaņā ar ORIG.24. panta [Pārbaude] 1. punktu, ievērojot importētāja atbildi, tas var arī pieprasīt informāciju no eksportētājas Puses muitas dienesta divu gadu laikā pēc ražojumu importēšanas vai no brīža, kad ir iesniegts pieprasījums atbilstīgi ORIG.18.a panta [Preferenciāla tarifa režīma pieprasīšanas laiks] 2. punkta a) apakšpunktam, ja pārbaudi veicošais importētājas Puses muitas dienests uzskata, ka papildu informācija ir nepieciešama, lai pārbaudītu ražojuma noteiktu izcelsmi, vai to, ka ir izpildītas pārējās šīs nodaļas prasības. Informācijas pieprasījumā ir šādi elementi:

               (a)paziņojums par izcelsmi;

               (b)tā muitas dienesta identifikācijas dati, kas iesniedz pieprasījumu;

               (c)eksportētāja vārds vai nosaukums;

               (d)pārbaudes objekts un darbības joma un

               (e)visa attiecīgā dokumentācija

               Turklāt importētājas Puses muitas dienests vajadzības gadījumā var lūgt eksportētājas Puses muitas dienestam iesniegt konkrētus dokumentus un informāciju.

               3.Eksportētājas Puses muitas dienests var saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem pieprasīt dokumentus vai pārbaudi, pieprasot jebkādus pierādījumus vai apmeklējot eksportētāja telpas, lai apskatītu dokumentus un iekārtas, ko izmanto ražojuma ražošanā.

               4.Neskarot 5. punktu, eksportētājas Puses muitas dienests, kas saņēmis 2. punktā minēto pieprasījumu, sniedz importētājas Puses muitas dienestam šādu informāciju:

               (a)pieprasītā dokumentācija, ja tā ir pieejama;

               (b)atzinums par ražojuma noteiktas izcelsmes statusu;

               (c)pārbaudāmā ražojuma apraksts un tarifa klasifikācija saistībā ar šīs nodaļas piemērošanu;

               (d)ražošanas procesa apraksts un skaidrojums, kas ir pietiekams, lai pamatotu ražojuma noteiktas izcelsmes statusu;

               (e)informācija par veidu, kādā veikta pārbaude, un

               (f)vajadzības gadījumā – pavaddokumenti.

               5.Eksportētājas Puses muitas dienests nesniedz 4. punkta a), d) un f) apakšpunktā minēto informāciju importētājas Puses muitas dienestam, ja eksportētājs uzskata, ka minētā informācija ir konfidenciāla.

               6.Katra Puse paziņo otrai Pusei muitas dienestu kontaktinformāciju un paziņo otrai Pusei par jebkādām izmaiņām šajā kontaktinformācijā 30 dienu laikā pēc izmaiņu veikšanas dienas.

               ORIG.26. pants. Preferenciāla tarifa režīma atteikums

               1.Neskarot 3. punktu, importētājas Puses muitas dienests var atteikt preferenciāla tarifa režīmu, ja:

               (a)trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad pieprasīta informācija saskaņā ar ORIG.24. panta [Pārbaude] 1. punktu:

               (I)importētājs nav sniedzis atbildi;

               (II)ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā bijis paziņojums par izcelsmi, paziņojums par izcelsmi nav iesniegts, vai

               (III)ja preferenciāla tarifa režīma pieprasījuma pamatā bijusi importētāja informētība, importētāja sniegtā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums;

               (b)trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad pieprasīta papildu informācija saskaņā ar ORIG.24. panta [Pārbaude] 5. punktu:

                i) importētājs nav sniedzis atbildi; vai

                ii) importētāja sniegtā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums;

                c) 10 mēnešu
                  3
                laikā pēc dienas, kad pieprasīta informācija saskaņā ar ORIG.25. panta [Administratīvā sadarbība] 2. punktu:

                i) eksportētājas Puses muitas dienests nav sniedzis atbildi vai

                ii) eksportētājas Puses muitas dienesta sniegtā informācija nav pietiekama, lai apstiprinātu, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums.

               2.Importētājas Puses muitas dienests var atteikt preferenciāla tarifa režīmu ražojumam, kam importētājs lūdz piemērot preferenciāla tarifa režīmu, ja importētājs neievēro tādas šīs nodaļas prasības, kuras neattiecas uz ražojumu noteiktas izcelsmes statusu.

               3.Ja importētājas Puses muitas dienestam ir pietiekams pamatojums atteikt preferenciāla tarifa režīmu saskaņā ar šā panta 1. punktu, gadījumos, kad eksportētājas Puses muitas dienests ir sniedzis atzinumu saskaņā ar ORIG.25. panta [Administratīvā sadarbība] 4. punkta b) apakšpunktu, apliecinot ražojuma noteiktas izcelsmes statusu, importētājas Puses muitas dienests savu nodomu atteikt preferenciāla tarifa režīmu eksportētājas Puses muitas dienestam paziņo divu mēnešu laikā pēc minētā atzinuma saņemšanas dienas.

               Ja ir sniegts šāds paziņojums, pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas. Apspriešanās termiņu var pagarināt, katru gadījumu izskatot atsevišķi, ja Pušu muitas dienesti par to savstarpēji vienojas. Apspriešanās var notikt saskaņā ar procedūru, ko noteikusi Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā.

               Beidzoties apspriešanās termiņam, ja importētājas Puses muitas dienests nevar apstiprināt, ka ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums, tas var atteikt preferenciāla tarifa režīmu, ja tam ir pietiekams pamatojums un ja importētājam ir bijušas piešķirtas tiesības tikt uzklausītam. Tomēr, ja eksportētājas Puses muitas dienests apstiprina ražojumu noteiktas izcelsmes statusu un sniedz šāda secinājuma pamatojumu, importētājas Puses muitas dienests neliedz ražojumam piemērot preferenciāla tarifa režīmu, pamatojoties tikai uz to, ka ir ticis piemērots ORIG.25. panta [Administratīvā sadarbība] 5. punkts.

               4.Visos gadījumos domstarpību atrisināšanu starp importētāju un importētājas Puses muitas dienestu veic atbilstoši importētājas Puses tiesību aktiem.

               ORIG.27. pants. Konfidencialitāte

               1.Katra Puse saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem saglabā jebkādas informācijas, ko otra Puse tai sniegusi saskaņā ar šo nodaļu, konfidencialitāti un aizsargā minēto informāciju pret izpaušanu.

               2.Ja neatkarīgi no ORIG.25. panta [Administratīvā sadarbība] 5. punkta eksportētājas Puses vai importētājas Puses muitas dienests no eksportētāja ir ieguvis konfidenciālu darījumdarbības informāciju, piemērojot ORIG.24. pantu [Pārbaude] un ORIG.25. pantu [Administratīvā sadarbība], šāda informācija netiek izpausta.

               3.Katra Puse nodrošina, ka konfidenciālā informācija, kas iegūta saskaņā ar šo nodaļu, netiek izmantota citos nolūkos, kā tikai to lēmumu un nolēmumu administrēšanai un izpildei, kuri attiecas uz izcelsmes un muitas jautājumiem, izņemot ar tās personas vai Puses atļauju, kas sniegusi konfidenciālo informāciju.

               4.Neatkarīgi no 3. punkta Puse var atļaut saskaņā ar šo nodaļu iegūto informāciju izmantot jebkurā administratīvā, tiesas vai tiesvedībai pielīdzināmā procesā, kas uzsākts saistībā ar to muitas tiesību aktu neievērošanu, ar kuriem īsteno šo nodaļu. Par šādu izmantošanu Puse iepriekš paziņo personai vai Pusei, kas sniegusi informāciju.

               ORIG.28. pants. Administratīvie pasākumi un sankcijas

               Katra Puse nodrošina šīs nodaļas efektīvu izpildi. Katra Puse nodrošina, ka kompetentās iestādes var piemērot administratīvus pasākumus un, ja vajadzīgs, sankcijas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem jebkurai personai, kura sagatavo dokumentu vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepareiza informācija, kas tika sniegta, lai saņemtu preferenciāla tarifa režīmu ražojumam, kurš neatbilst ORIG.22. pantā [Dokumentēšanas prasības] noteiktajām prasībām, vai kura nesniedz pierādījumus vai atsaka ORIG.25. panta [Administratīvā sadarbība] 3. punktā minēto apmeklējumu.

                3. iedaļa. Citi noteikumi

                ORIG.29. pants. Seūta un Melilja

               1.Šīs nodaļas nolūkos attiecībā uz Savienību termins “Puse” neietver Seūtu un Melilju.

               2.Importējot Seūtā vai Meliljā Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumus, tiem visos aspektos piemēro tādu pašu muitas režīmu saskaņā ar šo nolīgumu kā attiecībā uz Savienības muitas teritorijas izcelsmes ražojumiem saskaņā ar Akta par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2. protokolu. Apvienotā Karaliste piemēro to Seūtas un Meliljas izcelsmes ražojumu importam, uz kuriem attiecas šis nolīgums, tādu pašu muitas režīmu kā ražojumiem, ko importē no Savienības un kā izcelsme ir Savienībā.

               3.Šajā nodaļā minētos izcelsmes noteikumus un izcelsmes procedūras mutatis mutandis piemēro ražojumiem, ko eksportē no Apvienotās Karalistes uz Seūtu un Melilju, un ražojumiem, kurus eksportē no Seūtas un Meliljas uz Apvienoto Karalisti.

               4.Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju.

               5.ORIG.4. pantu [Izcelsmes kumulācija] piemēro ražojumu importam un eksportam starp Savienību, Apvienoto Karalisti un Seūtu un Melilju.

               6.Atkarībā no ražojuma izcelsmes eksportētāji izcelsmes paziņojuma teksta 3. ailē ieraksta “Apvienotā Karaliste” vai “Seūta un Melilja”.

               7.Par šīs nodaļas piemērošanu un īstenošanu Seūtā un Meliljā ir atbildīgs Spānijas Karalistes muitas dienests.

               ORIG.30. pants. Pārejas noteikumi tranzītā vai uzglabāšanā esošiem produktiem

               Šā nolīguma noteikumus var piemērot ražojumiem, kas atbilst šīs nodaļas noteikumiem un kas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā atrodas vai nu tranzītā no eksportētājas Puses uz importētāju Pusi, vai importētājas Puses muitas kontrolē bez importa nodokļu un nodevu samaksas, ar nosacījumu, ka 12 mēnešu laikā pēc minētā datuma importētājas Puses muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu, kas minēts ORIG.18. pantā [Pieprasījums piemērot preferenciāla tarifa režīmu].

               ORIG.31. pants. Šīs nodaļas un tās pielikumu grozīšana

               Partnerības padome var grozīt šo nodaļu un tās pielikumus.

               3. nodaļa. Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

               SPS.1. pants. Mērķi

               Šīs nodaļas mērķi ir šādi:

               a) aizsargāt cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvību vai veselību Pušu teritorijās, vienlaikus atvieglojot tirdzniecību starp Pusēm;

               b) turpināt SFS līguma īstenošanu;

               c) nodrošināt, ka Pušu sanitārie un fitosanitārie (“SFS”) pasākumi nerada nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai;

               d) veicināt lielāku pārredzamību katras Puses SFS pasākumu piemērošanā un izpratni par to;

               e) uzlabot Pušu sadarbību cīņā pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, ilgtspējīgu pārtikas sistēmu veicināšanā, dzīvnieku labturības aizsardzībā un elektroniskajā sertificēšanā;

               f) pastiprināt sadarbību attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, lai izstrādātu starptautiskus standartus, pamatnostādnes un ieteikumus dzīvnieku veselības, pārtikas nekaitīguma un augu veselības jomā; un

               g) veicināt to, ka katra Puse īsteno starptautiskos standartus, pamatnostādnes un ieteikumus.

               SPS.2. pants. Darbības joma

               1.Šo nodaļu piemēro visiem Puses SFS pasākumiem, kas var tieši vai netieši ietekmēt tirdzniecību starp Pusēm.

               2.Šajā nodaļā arī paredzēti atsevišķi noteikumi attiecībā uz sadarbību dzīvnieku labturības, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem un ilgtspējīgu pārtikas sistēmu jomā.

               SPS.3. pants. Definīcijas

               1.Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)SFS līguma A pielikumā ietvertās definīcijas;

               (b)definīcijas, kas pieņemtas Pārtikas kodeksa komisijas (“Kodekss”) aizgādībā;

               (c)definīcijas, kas pieņemtas Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (“OIE”) aizgādībā; un

               (d)definīcijas, kas pieņemtas Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (“IPPC”) aizgādībā;

               2.Šajā nodaļā:

               (a) “importa nosacījumi” ir visi SFS pasākumi, kas jāizpilda attiecībā uz ražojumu importu; un

               (b)“aizsargājamā zona” attiecībā uz konkrētu reglamentētu augiem kaitīgu organismu ir oficiāli noteikts ģeogrāfiskais apgabals, kurā minētais kaitīgais organisms nav konstatēts, neraugoties uz labvēlīgiem apstākļiem un tā klātbūtni citās Puses teritorijas daļās, un kurā minēto kaitīgo organismu nav atļauts ievest.

               3.Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā var pieņemt citas definīcijas šīs nodaļas vajadzībām, ņemot vērā attiecīgo starptautisko organizāciju, piemēram, Pārtikas kodeksa komisijas, OIE un IPPC, glosārijus un definīcijas.

               4.SFS līgumā iekļautās definīcijas prevalē, ciktāl pastāv neatbilstība starp definīcijām, ko pieņēmusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā vai kas pieņemtas Pārtikas kodeksa komisijas, OIE vai IPPC aizgādībā, un definīcijām SFS līgumā. Ja pastāv neatbilstība starp definīcijām, ko pieņēmusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, un definīcijām, kas izklāstītas Pārtikas kodeksā, OIE vai IPPC, prevalē Pārtikas kodeksā, OIE vai IPPC izklāstītās definīcijas.

               SPS.4. pants. Tiesības un pienākumi

               Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus, kas izriet no SFS līguma. Tas ietver tiesības pieņemt pasākumus saskaņā ar SFS līguma 5. panta 7. punktu.

               SPS.5. pants. Vispārīgi principi

               1.Lai sasniegtu savu atbilstošo aizsardzības līmeni, Puses piemēro SFS pasākumus, kuru pamatā ir riska novērtējums saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, tostarp SFS līguma 5. pantu.

               2.Puses neizmanto SFS pasākumus, lai radītu nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai.

               3.Attiecībā uz ar tirdzniecību saistītām SFS procedūrām un apstiprinājumiem, kas noteikti saskaņā ar šo nodaļu, katra Puse nodrošina, ka šīs procedūras un saistītie SFS pasākumi:

               (a)tiek sākti un pabeigti bez liekas kavēšanās;

               (b)neietver nevajadzīgus, zinātniski un tehniski nepamatotus vai nevajadzīgi apgrūtinošus informācijas pieprasījumus, kas var aizkavēt piekļuvi otras Puses tirgum;

               (c)netiek piemēroti tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju pret otras Puses visu teritoriju vai tās teritorijas daļām, kurās pastāv identiski vai līdzīgi SFS apstākļi; un

               (d)ir samērīgi ar identificētajiem riskiem un tirdzniecību neierobežo vairāk, nekā nepieciešams, lai sasniegtu importētājas Puses atbilstošo aizsardzības līmeni.

               4.Puses neizmanto 3. punktā minētās procedūras un papildu informācijas pieprasījumus, lai bez zinātniska un tehniska pamatojuma aizkavētu piekļuvi saviem tirgiem.

               5.Katra Puse nodrošina, ka administratīvās procedūras, ko tā pieprasa attiecībā uz importa nosacījumiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības vai augu veselības jomā, nav apgrūtinošākas vai tirdzniecību ierobežojošākas, nekā nepieciešams, lai importētājai Pusei dotu pietiekamu pārliecību, ka šie nosacījumi ir izpildīti. Katra Puse nodrošina, ka administratīvo procedūru negatīvā ietekme uz tirdzniecību tiek samazināta līdz minimumam un ka administratīvās noformēšanas procesi ir vienkārši un ātri, vienlaikus ievērojot importētājas Puses nosacījumus.

               6.Importētāja Puse neievieš papildu administratīvas sistēmas vai procedūru, kas nevajadzīgi kavē tirdzniecību.

               SPS.6. pants. Oficiālā sertifikācija

               1.Ja importētāja Puse pieprasa oficiālus sertifikātus, sertifikātu paraugi ir:

               (a)saskaņā ar principiem, kas noteikti Pārtikas kodeksa komisijas, IPPC un OIE starptautiskajos standartos, un

               (b)piemērojami importam no visām eksportētājas Puses teritorijas daļām.

               2.Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā var vienoties par īpašiem gadījumiem, kad 1. punktā minētie sertifikātu paraugi tiek izstrādāti tikai kādai eksportētājas Puses teritorijas daļai vai daļām. Puses veicina elektronisko sertifikāciju un citas tehnoloģijas tirdzniecības atvieglošanai.

               SPS.7. pants. Importa nosacījumi un procedūras

               1.Neskarot tiesības un pienākumus, kas katrai Pusei ir saskaņā ar SFS līgumu un šo nodaļu, importētājas Puses importa nosacījumus konsekventi attiecina uz visu eksportētājas Puses teritoriju.

               2.Eksportētāja Puse nodrošina, ka produkti, ko eksportē uz otru Pusi, piemēram, dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes produkti, augi un augu produkti vai citi saistīti priekšmeti, atbilst importētājas Puses SFS prasībām.

               3.Importētāja Puse var pieprasīt,  lai konkrētu produktu importam būtu vajadzīga atļauja. Šādu atļauju piešķir gadījumos, kad eksportētājas Puses attiecīgā kompetentā iestāde iesniedz pieprasījumu, kas objektīvi pierāda importētājai Pusei, ka tās prasības attiecībā uz atļaujas saņemšanu ir izpildītas. Eksportētājas Puses attiecīgā kompetentā iestāde var iesniegt pieprasījumu atļaujas saņemšanai attiecībā uz visu eksportētājas Puses teritoriju. Importētāja Puse uz minētā pamata apmierina šādus pieprasījumus, ja tie atbilst importētājas Puses atļaujas saņemšanas prasībām, kas izklāstītas šajā punktā.

               4.Importētāja puse neievieš atļaujas saņemšanas prasības, kas papildina pārejas perioda beigās piemērojamās prasības, ja vien šādu prasību piemērošana citiem ražojumiem nav pamatota, lai mazinātu būtisku risku cilvēku, dzīvnieku vai augu veselībai.

               5.Importētāja Puse nosaka un paziņo otrai Pusei importa nosacījumus attiecībā uz visiem ražojumiem. Importētāja Puse nodrošina, ka tās importa nosacījumus piemēro samērīgi un bez diskriminācijas.

               6.Neskarot pagaidu pasākumus saskaņā ar SFS līguma 5. panta 7. punktu, ražojumiem vai citiem saistītiem priekšmetiem, attiecībā uz kuriem pastāv fitosanitāra rakstura bažas, importa nosacījumi aprobežojas vienīgi ar tādiem pasākumiem, kas nodrošina aizsardzību pret importētājas Puses reglamentētajiem kaitīgajiem organismiem, un kas ir piemērojami visai eksportētājas Puses teritorijai.

               7.Neatkarīgi no 1. un 3. punkta konkrētu ražojumu importa atļaujas pieprasījuma gadījumā, ja eksportētāja Puse ir pieprasījusi pārbaudi tikai attiecībā uz tās teritorijas daļu vai konkrētām daļām (Savienības gadījumā – atsevišķām dalībvalstīm), importētāja Puse nekavējoties izskata minēto pieprasījumu. Ja importētāja Puse saņem pieprasījumus attiecībā uz konkrēto ražojumu no vairāk nekā vienas eksportētājas Puses daļas vai ja ir saņemti turpmāki pieprasījumi attiecībā uz ražojumu, kuram jau ir piešķirta atļauja, importētāja Puse paātrina atļaujas piešķiršanas procedūras pabeigšanu, ņemot vērā identisku vai līdzīgu SFS režīmu, kas piemērojams atšķirīgās eksportētājas Puses daļās.

               8.Katra puse nodrošina, ka visas SFS kontroles, inspekcijas un apstiprināšanas procedūras tiek sāktas un pabeigtas bez liekas kavēšanās. Informācijas pieprasījumi attiecas tikai uz to, kas vajadzīgs, lai apstiprināšanas procesā ņemtu vērā importētājas Puses rīcībā jau esošo informāciju, piemēram, par eksportētājas Puses tiesisko regulējumu un revīzijas ziņojumiem.

               9.Izņemot pienācīgi pamatotus apstākļus, kas saistīti ar tās aizsardzības līmeni, katra Puse paredz pārejas periodu starp jebkādu apstiprināšanas procedūru izmaiņu publicēšanu un to piemērošanu, lai ļautu otrai Pusei iepazīties ar šādām izmaiņām un pielāgoties tām. Katra Puse nepamatoti nepagarina tādu pieprasījumu apstiprināšanas procesu, kas iesniegti pirms izmaiņu publicēšanas.

               10.Saistībā ar 3.–8. punktā izklāstītajiem procesiem veic šādas darbības:

               (a)tiklīdz importētāja Puse ir pozitīvi pabeigusi savu novērtējumu, tā nekavējoties veic visus vajadzīgos likumdošanas un administratīvos pasākumus, lai tirdzniecība varētu notikt bez liekas kavēšanās;

               (b)eksportētāja Puse:

               (I)sniedz visu vajadzīgo informāciju, ko pieprasa importētāja Puse, un

               (II)nodrošina samērīgu piekļuvi importētājai Pusei, lai veiktu revīziju un pārējās vajadzīgās procedūras.

               (c)importētāja Puse izveido reglamentēto kaitīgo organismu sarakstu attiecībā uz ražojumiem vai saistītiem priekšmetiem, kuru gadījumā pastāv fitosanitāra rakstura bažas. Minētais saraksts ietver:

               (I)kaitīgos organismus, kuru nevienā tās teritorijas daļā nav;

               (II)kaitīgos organismus, kuri ir kādā tās teritorijas daļā un kuri tiek oficiāli kontrolēti;

               (III)kaitīgos organismus, kuri ir tās teritorijas daļās un attiecībā uz kuriem ir izveidotas no kaitīgajiem organismiem brīvas teritorijas vai aizsargājamās zonas, un

               (IV)nekarantīnas organismus, kuri ir tās teritorijā un kuri tiek oficiāli kontrolēti attiecībā uz konkrētu stādāmo materiālu.

               11.Importētāja Puse pieņem sūtījumus, nenosakot prasību, ka importētājai Pusei jāpārbauda šo sūtījumu atbilstība pirms to izvešanas no eksportētājas Puses teritorijas.

               12.Puse var iekasēt maksu par izmaksām, kas rodas saistībā ar īpašu SFS robežkontroļu veikšanu, un tai nevajadzētu pārsniegt izmaksu atgūšanu.

               13.Importētājai Pusei ir tiesības veikt importa pārbaudes ražojumiem, kas importēti no eksportētājas Puses, lai nodrošinātu atbilstību tās SFS importa prasībām.

               14.Importa pārbaudes, ko veic no eksportētājas Puses importētiem ražojumiem, pamatojas uz SFS risku, kurš saistīts ar šādu importu. Importa pārbaudes veic tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības aizsardzībai, bez liekas kavēšanās un ar minimālu ietekmi uz tirdzniecību starp Pusēm.

               15.Importētāja Puse pēc eksportētājas Puses pieprasījuma dara pieejamu informāciju par to, kāda proporcija eksportētājas Puses ražojumu tiek pārbaudīta, to importējot.

               16.Ja importa pārbaudes atklāj neatbilstību attiecīgajiem importa nosacījumiem, importētājas Puses veiktā darbība jāpamato ar saistītā riska novērtējumu un tā nevar ierobežot tirdzniecību vairāk nekā vajadzīgs, lai sasniegtu Puses atbilstošo SFS aizsardzības līmeni.

               SPS.8. pants. Apstiprinātu uzņēmumu saraksti

               1.Pamatotos gadījumos importētāja Puse var uzturēt sarakstu ar apstiprinātiem uzņēmumiem, kuri atbilst tās importa prasībām, tādējādi atļaujot dzīvnieku izcelsmes produktu importu no šiem uzņēmumiem.

               2.Izņemot gadījumus, kad tas ir pamatoti, lai mazinātu būtisku risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai, apstiprinātu uzņēmumu saraksti ir nepieciešami tikai tiem ražojumiem, kuriem tie bijuši nepieciešami pārejas perioda beigās.

               3.Eksportētāja Puse informē importētāju Pusi par to savu uzņēmumu sarakstu, kuri atbilst importētājas Puses nosacījumiem, kam pamatā ir eksportētājas Puses sniegtās garantijas.

               4.Pēc eksportētājas Puses pieprasījuma importētāja Puse apstiprina uzņēmumus, kas atrodas eksportētājas Puses teritorijā, pamatojoties uz eksportētājas Puses sniegtajām garantijām, bez atsevišķu uzņēmumu iepriekšējas pārbaudes.

               5.Ja vien importētāja Puse nepieprasa papildu informāciju un ja eksportētāja Puse sniedz garantijas, importētāja Puse veic vajadzīgos likumdošanas vai administratīvos pasākumus saskaņā ar tās piemērojamajām juridiskajām procedūrām, lai atļautu importu no šiem uzņēmumiem bez liekas kavēšanās.

               6.Apstiprināto uzņēmumu sarakstu importētāja Puse dara publiski pieejamu.

               7.Ja importētāja Puse nolemj noraidīt eksportētājas Puses pieprasījumu piekrist kāda uzņēmuma iekļaušanai apstiprināto uzņēmumu sarakstā, tā nekavējoties informē eksportētāju Pusi un sniedz atbildi, tostarp informāciju par neatbilstībām, kuru dēļ uzņēmuma apstiprināšana tiek noraidīta.

               SPS.9. pants. Pārredzamība un informācijas apmaiņa

               1.Katra Puse cenšas nodrošināt pārredzamību attiecībā uz SFS pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībai, un šajā nolūkā veic šādas darbības:

               a) nekavējoties paziņo otrai Pusei par visām izmaiņām tās SFS pasākumos un apstiprināšanas procedūrās, tostarp izmaiņām, kas var ietekmēt tās spēju izpildīt otras Puses SFS importa prasības attiecībā uz konkrētiem ražojumiem;

               b) uzlabo savstarpējo izpratni par saviem SFS pasākumiem un to piemērošanu;

               c) apmainās ar informāciju ar otru Pusi par jautājumiem, kas saistīti ar SFS pasākumu izstrādi un piemērošanu, tostarp iegūtajiem jaunajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kuri ietekmē vai var ietekmēt Pušu savstarpējo tirdzniecību, lai mazinātu negatīvu ietekmi uz tirdzniecību;

               d) pēc otras Puses pieprasījuma 20 darba dienu laikā dara zināmus nosacījumus, kas attiecas uz konkrētu ražojumu importu;

               e) pēc otras Puses pieprasījuma 20 darba dienu laikā paziņo konkrētu ražojumu atļaujas piešķiršanas procedūras pašreizējo stāvokli;

               f) paziņo otrai Pusei par jebkurām būtiskām izmaiņām Puses kompetentās iestādes struktūrā vai organizācijā;

               g) pēc pieprasījuma paziņo Puses oficiālās kontroles rezultātus un sniedz ziņojumu, kas attiecas uz veiktās kontroles rezultātiem;

               h) pēc pieprasījuma paziņo tādas importa pārbaudes rezultātus, kas paredzēta noraidīta vai neatbilstoša sūtījuma gadījumā, un

               i) pēc pieprasījuma un bez liekas kavēšanās paziņo Puses sagatavoto riska novērtējumu vai zinātnisko atzinumu, kas attiecas uz šo nodaļu.

               2.Ja kāda Puse ir darījusi pieejamu 1. punktā minēto informāciju, paziņojot to PTO centrālajam paziņojumu reģistram vai attiecīgajai starptautiskajai standartizācijas struktūrai saskaņā ar tās attiecīgajiem noteikumiem, ir izpildītas 1. punkta prasības, ciktāl tās attiecas uz minēto informāciju.

               SPS.10. pants. Pielāgojumi reģionāliem nosacījumiem

               1.Puses atzīst zonējuma koncepciju, tostarp no slimībām vai kaitīgajiem organismiem brīvu teritoriju, aizsargājamo zonu un zonu ar zemu slimības vai kaitīgo organismu izplatību jēdzienu, un piemēro to tirdzniecībā starp Pusēm saskaņā ar SFS līgumu, tostarp pamatnostādnēm, lai veicinātu SFS līguma 6. panta praktisko īstenošanu (PTO/SFS komitejas lēmums G/SPS/48), un attiecīgajiem OIE un IPPC ieteikumiem, standartiem un pamatnostādnēm. Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā var detalizēt šīs procedūras, ņemot vērā visus attiecīgos SFS līguma, OIE un IPPC standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus.

               2.Puses var arī vienoties sadarboties jautājumā par nodalīšanas koncepciju, kā minēts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 4.4. un 4.5. nodaļā un OIE Ūdensdzīvnieku veselības kodeksa 4.1. un 4.2. nodaļā.

               3.Izveidojot vai uzturot 1. punktā minētās zonas, Puses ņem vērā tādus faktorus kā ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ekosistēmas, epidemioloģiskā uzraudzība un SFS kontroles efektivitāte.

               4.Attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, pēc eksportētājas Puses pieprasījuma nosakot vai saglabājot importa nosacījumus, importētāja Puse atzīst eksportētājas Puses noteiktās no slimībām brīvās zonas par pamatu, lai, neskarot 8. un 9. punktu, varētu lemt par importa atļaušanu vai saglabāšanu.

               5.Eksportētāja Puse nosaka tās savas teritorijas daļas, kuras minētas 4. punktā, un, ja tas tiek pieprasīts, sniedz pilnīgu paskaidrojumu un apliecinošus datus atbilstīgi OIE standartiem vai citos veidos, ko noteikusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, pamatojoties uz zināšanām, kuras gūtas no eksportētājas Puses attiecīgo iestāžu pieredzes.

               6.Attiecībā uz augiem, augu produktiem citiem saistītiem priekšmetiem, pēc eksportētājas Puses pieprasījuma nosakot vai saglabājot fitosanitāros importa nosacījumus, importētāja Puse atzīst eksportētājas Puses noteiktas no kaitīgajiem organismiem brīvas teritorijas, no kaitīgajiem organismiem brīvas ražošanas vietas, no kaitīgajiem organismiem brīvas ražotnes, kaitīgā organisma zemas izplatības teritorijas un aizsargājamās zonas par pamatu, lai, neskarot 8. un 9. punktu, varētu lemt par importa atļaušanu vai saglabāšanu.

               7.Eksportētāja Puse nosaka savas no kaitīgajiem organismiem brīvās teritorijas, no kaitīgajiem organismiem brīvās ražošanas vietas, no kaitīgajiem organismiem brīvās ražotnes, kaitīgā organisma zemas izplatības teritorijas vai aizsargājamās zonas. Ja importētāja Puse to pieprasa, eksportētāja Puse sniedz pilnīgu paskaidrojumu un apliecinošus datus, pamatojoties uz IPPC izstrādātajiem Fitosanitāro pasākumu starptautiskajiem standartiem, vai dara to citos veidos, kurus noteikusi Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, pamatojoties uz zināšanām, kas gūtas no eksportētājas Puses fitosanitāro iestāžu pieredzes.

               8.Puses atzīst no slimībām brīvas teritorijas un aizsargājamās zonas, kas ir spēkā pārejas perioda beigās.

               9.Šā panta 8. punktu piemēro arī turpmākiem pielāgojumiem no slimībām brīvajām teritorijām un aizsargājamām zonām (Apvienotās Karalistes gadījumā — no kaitīgajiem organismiem brīvajām teritorijām), izņemot gadījumus, kad situācija ar slimībām vai kaitīgajiem organismiem būtiski mainās.

               10.Puses var veikt revīzijas un pārbaudes saskaņā ar 11. pantu, lai īstenotu šā panta 4.–9. punktu.

               11.Puses izveido ciešu sadarbību ar mērķi saglabāt uzticību procedūrām, kas saistītas ar no slimībām vai kaitīgajiem organismiem brīvu teritoriju, no kaitīgajiem organismiem brīvu ražošanas vietu, no kaitīgajiem organismiem brīvu ražotņu un kaitīgā organisma zemas izplatības teritoriju, kā arī aizsargājamo zonu izveidi, lai līdz minimumam samazinātu tirdzniecības traucējumus.

               12.Importētāja Puse, konstatējot eksportētājas Puses vai kādas tās daļas izcelsmes dzīvnieku vai augu veselības stāvokli, balstās uz eksportētājas Puses sniegto informāciju atbilstīgi SFS līguma, OIE un IPPC standartiem un ņem vērā eksportētājas Puses konstatējumus.

               13.Ja importētāja Puse neatzīst eksportētājas Puses konstatējumu, kā minēts šā panta 12. punktā, importētāja Puse objektīvi pamato un paskaidro eksportētājai Pusei šāda noraidījuma iemeslus un pēc pieprasījuma rīko apspriešanos saskaņā ar SPS.12. panta 2. punktu.

               14.Katra Puse nodrošina, ka 4.–9., 12. un 13. punktā noteiktie pienākumi tiek izpildīti bez liekas kavēšanās. Importētāja Puse paātrinās slimības vai kaitīgo organismu statusa atzīšanu gadījumos, kad pēc uzliesmojuma statuss ir atgūts.

               15.Ja Puse uzskata, ka konkrētam reģionam ir īpašs statuss attiecībā uz konkrētu slimību un tas atbilst kritērijiem, kas noteikti OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 1.2. nodaļā vai OIE Ūdensdzīvnieku veselības kodeksa 1.2. nodaļā, tā var pieprasīt šā statusa atzīšanu. Importētāja Puse var pieprasīt tādas papildu garantijas dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importam, kuras atbilst saskaņotajam statusam.

               SPS.11. pants. Revīzijas un verifikācijas

               1.Importētāja Puse var veikt revīzijas un verifikācijas turpmāk minētajam:

               (a)visa otras Puses iestāžu pārbaudes un sertifikācijas sistēma vai kāda tās daļa;

               (b)to pārbaužu rezultāti, kuras veiktas saskaņā ar eksportētājas Puses pārbaudes un sertifikācijas sistēmu.

               2.Puses veic minētās revīzijas un verifikācijas saskaņā ar SFS līguma noteikumiem, ņemot vērā attiecīgos starptautiskos standartus, pamatnostādnes un Pārtikas kodeksa komisijas, OIE vai IPPC ieteikumus.

               3.Lai veiktu šādas revīzijas un verifikācijas, importētāja Puse var veikt revīzijas un verifikācijas, pieprasot informāciju no eksportētājas Puses, vai revīzijas un verifikācijas apmeklējumus eksportētājā Pusē, kas var ietvert:

               (a)visas kompetento iestāžu kopējās kontroles programmas vai tās daļas novērtējumu, tai skaitā attiecīgā gadījumā regulatīvo revīziju un pārbaudes pasākumu pārskatīšanu;

               (b)pārbaudes uz vietas un

               (c)informācijas un datu vākšanu, lai novērtētu atkārtotu vai jaunu problēmu cēloņus saistībā ar ražojumu eksportu.

               4.Importētāja Puse eksportētājai Pusei dara zināmus saskaņā ar 1. punktu veikto revīziju un verifikāciju rezultātus un secinājumus. Importētāja Puse šos rezultātus dara pieejamus atklātībai.

               5.Pirms revīzijas vai verifikācijas uzsākšanas Puses apspriež revīzijas vai verifikācijas mērķus un darbības jomu, kritērijus vai prasības, pēc kurām tiks novērtēta eksportētāja Puse, un revīzijas vai verifikācijas veikšanas maršrutu un procedūras, ko nosaka revīzijas vai verifikācijas plānā. Ja vien Puses nevienojas citādi, importētāja Puse vismaz 30 dienas pirms revīzijas vai verifikācijas veikšanas iesniedz eksportētājai Pusei revīzijas vai verifikācijas plānu.

               6.Importētāja Puse dod eksportētājai Pusei iespēju izteikt piezīmes par revīzijas vai verifikācijas ziņojuma projektu. Importētāja Puse rakstiski iesniedz galīgo ziņojumu eksportētājai Pusei parasti divu mēnešu laikā pēc minēto piezīmju saņemšanas dienas.

               7.Katra Puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar šādu revīziju vai verifikāciju.

               SPS.12. pants. Paziņošana un konsultācijas

               1.Puse bez nepamatotas kavēšanās paziņo otrai Pusei par:

               a) būtiskām izmaiņām kaitīgo organismu vai slimības izplatības statusā;

               b) jaunas dzīvnieku slimības uzliesmojumu;

               c) epidemioloģiski nozīmīgiem konstatējumiem attiecībā uz kādu dzīvnieku slimību;

               d) Puses identificētu būtisku pārtikas nekaitīguma problēmu;

               e) visiem papildu pasākumiem pie savu attiecīgo SFS pasākumu pamatprasībām, lai kontrolētu vai izskaustu dzīvnieku slimības vai aizsargātu cilvēku veselību, kā arī par profilakses politikas izmaiņām, ietverot vakcinācijas politiku;

               f) pēc pieprasījuma – Puses oficiālās kontroles rezultātiem un ziņojumu, kas attiecas uz veiktās kontroles rezultātiem, un

               g) visām būtiskām izmaiņām kādas sistēmas vai datubāzes funkcijās.

               2.Ja kādai Pusei ir nopietnas bažas par pārtikas nekaitīgumu, augu vai dzīvnieku veselību vai SFS pasākumu, ko ierosinājusi vai īstenojusi otra Puse, šī Puse var lūgt otrai Pusei tehniskās konsultācijas. Pieprasījuma saņēmējai Pusei būtu jāatbild uz pieprasījumu bez liekas kavēšanās. Katra Puse cenšas sniegt vajadzīgo informāciju, lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem un attiecīgā gadījumā panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               3.Šā panta 2. punktā minētās konsultācijas var rīkot, izmantojot telefonkonferences, videokonferences vai jebkādus citus saziņas līdzekļus, par kuriem Puses savstarpēji vienojušās.

               SPS.13. pants. Ārkārtas pasākumi

               1.Ja importētāja Puse uzskata, ka pastāv nopietns risks cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvībai un veselībai, tā bez iepriekšēja paziņojuma var veikt vajadzīgos pasākumus cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības aizsardzībai. Attiecībā uz sūtījumiem, kas ir tranzītā starp Pusēm, importētāja Puse apsver vispiemērotāko un samērīgāko risinājumu, lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības traucējumiem.

               2.Puse, kas veic pasākumus, paziņo otrai Pusei par ārkārtas SFS pasākumu iespējami drīz pēc lēmuma pieņemšanas par pasākuma īstenošanu un ne vēlāk kā 24 stundas pēc šā lēmuma pieņemšanas. Ja kāda Puse lūdz tehniskās konsultācijas, lai pārrunātu ārkārtas SFS pasākumu, tām jānotiek 10 dienu laikā pēc paziņojuma par ārkārtas SFS pasākumu saņemšanas. Puses izskata jebkādu tehniskajās konsultācijās sniegto informāciju. Šo konsultāciju mērķis ir novērst nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus. Puses var apsvērt iespējas, kā atvieglot pasākumu īstenošanu vai aizstāt tos.

               3.Lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības traucējumiem, importētāja Puse laicīgi ņem vērā eksportētājas Puses sniegto informāciju, pieņemot lēmumu attiecībā uz sūtījumiem, kuri ārkārtas SFS pasākuma pieņemšanas brīdī tiek transportēti starp Pusēm.

               4.Importētāja Puse nodrošina, ka visi ārkārtas pasākumi, kas veikti šā panta 1. punktā minēto iemeslu dēļ, netiek turpināti bez zinātniskiem pierādījumiem vai gadījumos, kad zinātniskie pierādījumi nav pietiekami, tiek pieņemti saskaņā ar SFS līguma 5. panta 7. punktu.

               SPS.14. pants. Daudzpusēji starptautiski forumi

               Puses vienojas sadarboties daudzpusējos starptautiskos forumos, lai izstrādātu starptautiskus standartus, pamatnostādnes un ieteikumus jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa.

               SPS.15. pants. Īstenošana un kompetentās iestādes

               1.Katra Puse, īstenojot šo nodaļu, ņem vērā visus turpmāk minēto elementus:

               (a)PTO SFS komitejas lēmumi;

               (b)attiecīgo starptautisko standartu noteikšanas struktūru darbs;

               (c)visas zināšanas un iepriekšējā pieredze, kas tai ir tirdzniecībā ar eksportētāju Pusi, un

               (d)otras Puses sniegtā informācija.

               2.Puses nekavējoties viena otrai iesniedz to Pušu kompetento iestāžu aprakstu, kuras nodarbojas ar šīs nodaļas īstenošanu. Puses paziņo viena otrai par visām būtiskajām šo kompetento iestāžu izmaiņām.

               3.Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentajām iestādēm ir nepieciešamie resursi, lai efektīvi īstenotu šo nodaļu.

               SPS.16. pants. Sadarbība dzīvnieku labturības jomā

               1.Puses atzīst, ka dzīvnieki ir justspējīgas būtnes. Tās arī atzīst saikni starp uzlabotu dzīvnieku labturību un ilgtspējīgām pārtikas ražošanas sistēmām.

               2.Puses apņemas sadarboties starptautiskos forumos, lai veicinātu labākās iespējamās dzīvnieku labturības prakses attīstību un īstenošanu. Jo īpaši Puses sadarbojas, lai pastiprinātu un paplašinātu OIE dzīvnieku labturības standartu darbības jomu, kā arī to īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības dzīvniekiem.

               3.Puses apmainās ar informāciju, zinātību un pieredzi dzīvnieku labturības jomā, jo īpaši saistībā ar produktīvo dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, apiešanos ar tiem, to pārvadāšanu un kaušanu.

               4.Puses stiprina sadarbību pētniecībā, kas attiecas uz dzīvnieku labturību saistībā ar dzīvnieku audzēšanu un izturēšanos pret dzīvniekiem saimniecībās, pārvadāšanas laikā un kaušanas laikā.

               SPS.17. pants. Sadarbība rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem jomā

               1.Puses nodrošina satvaru dialogam un sadarbībai, lai pastiprinātu cīņu pret to, ka attīstās rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem.

               2.Puses atzīst, ka rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem nopietni apdraud cilvēku un dzīvnieku veselību. Antimikrobiālu līdzekļu ļaunprātīga izmantošana lopkopībā, tostarp neterapeitiska izmantošana, var veicināt rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, kas var apdraudēt cilvēku dzīvību. Puses atzīst, ka apdraudējuma rakstura dēļ ir vajadzīga transnacionāla pieeja un pieeja “Viena veselība”.

               3.Lai apkarotu rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, Puses cenšas starptautiski sadarboties ar reģionālām vai daudzpusējām darba programmām, lai samazinātu antibiotiku nevajadzīgu izmantošanu dzīvnieku ražošanā un lai starptautiskā mērogā censtos panākt antibiotiku kā augšanas veicinātāju izmantošanas izbeigšanu nolūkā apkarot rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība” un atbilstoši globālajam rīcības plānam.

               4.Puses sadarbojas starptautisku pamatnostādņu, standartu, ieteikumu un darbību izstrādē attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, lai veicinātu antibiotiku piesardzīgu un atbildīgu lietošanu lopkopībā un veterinārajā praksē.

               5.Šā panta 1. punktā minētais dialogs inter alia ietver šādus aspektus:

               (a)sadarbība, lai sekotu līdzi esošajām un turpmākajām pamatnostādnēm, standartiem, ieteikumiem un darbībām, kas izstrādātas attiecīgajās starptautiskajās organizācijās, esošajām un turpmākajām iniciatīvām un valstu plāniem, kuru mērķis ir veicināt piesardzīgu un atbildīgu antibiotiku lietošanu un kuri attiecas uz lopkopību un veterināro praksi;

               (b)sadarbība OIE, PVO un Pārtikas kodeksa komisijas ieteikumu, jo īpaši CAC-RCP61/2005, īstenošanā;

               (c)informācijas apmaiņa par labu lauksaimniecības praksi;

               (d)pētniecības, inovāciju un izstrādes veicināšana;

               (e)daudzdisciplīnu pieeju veicināšana, starp kurām ir PVO, OIE un Pārtikas kodeksa komisijas pieeja “Viena veselība”, lai apkarotu rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem.

               SPS.18. pants. Ilgtspējīgas pārtikas sistēmas

               Katra Puse mudina savus pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku un augu veselības dienestus sadarboties ar to partneriem otrā Pusē, lai veicinātu ilgtspējīgas pārtikas ražošanas metodes un pārtikas sistēmas.

               SPS.19. pants. Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā

               Tirdzniecības specializētā komiteja sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā uzrauga šīs nodaļas īstenošanu un darbību, un tai ir šādas funkcijas:

               a) nekavējoties noskaidrot un risināt, ja iespējams, visus jautājumus, kas kādai Pusei radušies saistībā ar sanitāro un fitosanitāro prasību, standartu un ieteikumu izstrādi, pieņemšanu vai piemērošanu saskaņā ar šo nodaļu vai SFS līgumu;

               b) apspriest notiekošos procesus saistībā ar jaunu noteikumu izstrādi;

               c) cik ātri vien iespējams apspriest kādas Puses paustās bažas attiecībā uz SFS importa nosacījumiem un otras Puses piemērotajām procedūrām;

               d) regulāri pārskatīt Pušu SFS pasākumus, tostarp sertifikācijas prasības un robežšķērsošanas administratīvās noformēšanas procesus, kā arī to piemērošanu, lai veicinātu tirdzniecību starp Pusēm saskaņā ar SFS līguma 5. pantā izklāstītajiem principiem, mērķiem un procedūrām. Katra Puse nosaka visas atbilstošās darbības, ko tā veiks, tostarp attiecībā uz identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu biežumu, ņemot vērā šīs pārskatīšanas rezultātus un pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti SFS-1 PIELIKUMĀ:  Kritēriji, kas minēti SPS.19. panta d) punktā.

               e)
                     apmainīties ar viedokļiem, informāciju un pieredzi par sadarbības pasākumiem dzīvnieku labturības aizsardzībā un cīņā pret rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, kas veikti saskaņā ar SPS. 16. un 17. pantu;

               f) pēc kādas Puses pieprasījuma apsvērt, kas ir būtiskas izmaiņas SPS.10. panta 9. punktā minētajā slimības vai kaitīgo organismu situācijā;

               g) pieņemt lēmumus, lai:

               (I)pievienotu definīcijas, kā minēts SFS 3. panta 3. punktā;

               (II)noteiktu īpašos gadījumus, kas minēti SFS 6. panta 2. punktā;

               (III)detalizēti noteiktu SFS 10. panta 1. punktā minētās procedūras;

               (IV)noteiktu citus veidus, kā pamatot SFS 10. panta 5. un 7. punktā minētos paskaidrojumus.

               4. nodaļa. Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai

               TBT.1. pants. Mērķis

               Šīs nodaļas mērķis ir atvieglot preču tirdzniecību starp Pusēm, novēršot, identificējot un likvidējot nevajadzīgus tehniskus šķēršļus tirdzniecībai.

               TBT.2. pants. Darbības joma

               1.Šo nodaļu piemēro visu standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas procedūru, kas var ietekmēt preču tirdzniecību starp Pusēm, sagatavošanai, pieņemšanai un piemērošanai.

               2.Šo nodaļu nepiemēro:

               (a)iepirkuma specifikācijām, ko izstrādā valdības struktūras savām ražošanas vai patēriņa vajadzībām, vai

               (b)SFS pasākumiem, kas ietilpst 3. nodaļas [Sanitārie un fitosanitārie pasākumi] darbības jomā.

               3.Papildus šai nodaļai attiecībā uz ražojumiem to darbības jomā piemēro šīs nodaļas pielikumus. Jebkurš noteikums šīs nodaļas pielikumā par to, ka starptautisks standarts vai struktūra vai organizācija ir jāuzskata vai jāatzīst par attiecīgu, neliedz kādas citas struktūras vai organizācijas izstrādātu standartu uzskatīt par attiecīgu starptautisku standartu saskaņā ar TBT.4. panta 4. un 5. punktu.

               TBT.3. pants. Saistība ar TBT nolīgumu

               1.TBT nolīguma 2.–9. pantu un 1.–3. pielikumu mutatis mutandis iekļauj šajā nolīgumā, un tie kļūst par šā nolīguma daļu.

               2.Šajā nodaļā un šīs nodaļas pielikumos minētajiem terminiem ir tāda pati nozīme, kā tiem ir TBT nolīgumā.

               TBT.4. pants. Tehniskie noteikumi

               1.Katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām veic plānoto tehnisko noteikumu ietekmes novērtējumus. Šajā punktā un 8. punktā minētajos noteikumos un procedūrās var paredzēt izņēmumus.

               2.Katra Puse saskaņā ar TBT nolīguma 2.2. pantu novērtē pieejamās regulatīvās un citas alternatīvas, ar ko var izpildīt Puses likumīgos mērķus, ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem.

               3.Katra Puse izmanto attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu saviem tehniskajiem noteikumiem, izņemot gadījumus, kad tā var pierādīt, ka šādi starptautiskie standarti būtu neefektīvs vai nepiemērots līdzeklis izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.

               4.Starptautiskie standarti, ko izstrādājusi Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO), Starptautiskā Elektrotehnikas komisija (IEC), Starptautiskā Telesakaru savienība (ITU) un Pārtikas kodeksa komisija (Codex), ir attiecīgie starptautiskie standarti TBT nolīguma 2. panta, 5. panta un 3. pielikuma nozīmē.

               5.Standartus, ko izstrādājušas citas starptautiskas organizācijas, arī varētu uzskatīt par attiecīgu starptautisko standartu TBT nolīguma 2. panta, 5. panta un 3. pielikuma nozīmē ar nosacījumu, ka:

               a)
                     standartu ir izstrādājusi standartizācijas iestāde, kas tiecas izveidot vienprātību vai nu

               (I)to iesaistīto PTO dalībnieku valstu delegāciju starpā, kuras pārstāv visas to teritorijā esošās valsts standartizācijas struktūras, kas ir pieņēmušas vai plāno pieņemt standartus attiecībā uz priekšmetu, ar kuru ir saistīta starptautiskā standartizācijas darbība, vai

               (II)iesaistīto PTO dalībnieku valdības struktūru starpā, un

               b)
                     tas ir izstrādāts saskaņā ar PTO Tirdzniecības tehnisko šķēršļu komitejas lēmumu par principiem starptautisko standartu, rokasgrāmatu un ieteikumu izstrādei saistībā ar TBT nolīguma 2. un 5. pantu un 3. pielikumu
                  4
               .

               6.Ja kāda Puse par pamatu tehniskiem noteikumiem neizmanto starptautiskos standartus, tā pēc otras Puses pieprasījuma norāda jebkādas būtiskas novirzes no attiecīgā starptautiskā standarta, paskaidro iemeslus, kāpēc šādi standarti atzīti par nepiemērotiem vai neefektīviem izvirzītā mērķa sasniegšanai, un sniedz zinātniskos vai tehniskos pierādījumus, kas bija minētā novērtējuma pamatā.

               7.Katra Puse pārskata savus tehniskos noteikumus, lai palielinātu minēto tehnisko noteikumu konverģenci ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, cita starpā ņemot vērā notikumu attīstību attiecīgajos starptautiskajos standartos vai jebkādas apstākļu izmaiņas, kas ir radījušas novirzes no jebkura attiecīgā starptautiskā standarta.

               8.Saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām un neskarot X sadaļu [Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība], ja tiek izstrādāts būtisks tehniskais noteikums, kas var ievērojami ietekmēt tirdzniecību, katra Puse nodrošina, ka pastāv procedūras, kuras ļauj personām paust savu viedokli sabiedriskā apspriešanā, izņemot gadījumus, kad rodas vai draud rasties steidzamas drošuma, veselības, vides vai valsts drošības problēmas. Katra Puse atļauj otras Puses personām piedalīties šādās apspriešanās uz nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā tie, kurus nodrošina saviem valstspiederīgajiem, un publisko minēto apspriešanu rezultātus.

               TBT.5. pants. Standarti

               1.Katra Puse mudina standartizācijas iestādes, kas izveidotas tās teritorijā, kā arī reģionālās standartizācijas iestādes, kuru dalībnieces ir kāda Puse vai tās teritorijā izveidotās standartizācijas iestādes:

               (a)savu resursu robežās piedalīties to starptautisko standartu sagatavošanā, ko izstrādā attiecīgās starptautiskās standartizācijas iestādes;

               (b)izmantot attiecīgos starptautiskos standartus par pamatu standartiem, ko tās izstrādā, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti būtu neefektīvi vai nepiemēroti, piemēram, tie nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni vai pastāv fundamentāli klimata vai ģeogrāfiski faktori vai fundamentālas tehnoloģiskas problēmas;

               (c)izvairīties no dublēšanās vai pārklāšanās ar darbībām, ko veic starptautiskās standartizācijas iestādes;

               (d)regulāri pārskatīt valsts un reģionālos standartus, kuru pamatā nav attiecīgie starptautiskie standarti, nolūkā palielināt minēto standartu konverģenci ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem;

               (e)sadarboties ar attiecīgajām otras Puses standartizācijas iestādēm starptautiskās standartizācijas darbībās, tostarp sadarbojoties starptautiskās standartizācijas iestādē vai reģionālā līmenī;

               (f)veicināt divpusēju sadarbību ar otras Puses standartizācijas iestādēm un

               (g) apmainīties ar informāciju starp standartizācijas iestādēm.

               2.
                     Puses apmainās ar informāciju par:

               (a)savu standartu attiecīgo izmantošanu tehnisko noteikumu atbalstam  un

               (b)saviem attiecīgajiem standartizācijas procesiem un apmēru, kādā starptautiskie, reģionālie vai apakšreģionālie standarti tiek izmantoti par pamatu valsts standartiem.

               3.
                     Ja tehnisko noteikumu projektā vai atbilstības novērtēšanas procedūrā standarti ir padarīti obligāti, tos iekļaujot tur vai atsaucoties uz tiem, tad piemēro pārredzamības pienākumus, kas noteikti TBT.7. pantā [Pārredzamība] un TBT nolīguma 2. vai 5. pantā.

               TBT.6. pants. Atbilstības novērtēšana

               1.TBT.4. pants [Tehniskie noteikumi] par tehnisko noteikumu sagatavošanu, pieņemšanu un piemērošanu mutatis mutandis attiecas arī uz atbilstības novērtēšanas procedūrām.

               2.Ja kāda Puse pieprasa atbilstības novērtēšanu kā pozitīvu apliecinājumu tam, ka ražojums atbilst kādiem tehniskajiem noteikumiem, tā:

               (a)izvēlas atbilstības novērtēšanas procedūras, kas ir samērīgas ar saistītajiem riskiem, kuri noteikti, pamatojoties uz riska novērtējumu;

               (b)starp iespējām pierādīt atbilstību tehniskajiem noteikumiem par pierādījumu atbilstībai tehniskajiem noteikumiem uzskata piegādātāja atbilstības deklarāciju, t.  i., atbilstības deklarāciju, kuru ražotājs izdevis uz savu atbildību un kurā nav paredzēta obligāta trešās personas veikta novērtēšana;

               (c)pēc otras Puses pieprasījuma sniedz informāciju par kritērijiem, ko izmanto, lai izvēlētos atbilstības novērtēšanas procedūras konkrētiem ražojumiem.

               3.Ja kāda Puse pieprasa trešās personas veiktu atbilstības novērtējumu kā pozitīvu apliecinājumu tam, ka ražojums atbilst kādiem tehniskajiem noteikumiem, un tā nav paredzējusi šo uzdevumu veikt kādai valdības iestādei, kā norādīts 4. punktā, tā:

               (a)attiecīgā gadījumā izmanto akreditāciju kā līdzekli, ar kuru apliecina tehnisko kompetenci, lai kvalificētu atbilstības novērtēšanas struktūras. Neskarot Pušu tiesības noteikt prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām, katra Puse atzīst vērtīgo lomu, kāda atbilstības novērtēšanas struktūru kvalificēšanā var būt akreditācijai, ko veic ar valdības piešķirtām pilnvarām un uz nekomerciāliem pamatiem;

               (b)izmanto attiecīgos starptautiskos akreditācijas un atbilstības novērtēšanas standartus;

               (c)mudina akreditācijas struktūras un atbilstības novērtēšanas struktūras, kas atrodas tās teritorijā, pievienoties jebkādiem attiecīgiem funkcionējošiem starptautiskiem nolīgumiem vai pasākumiem atbilstības novērtēšanas rezultātu saskaņošanai vai atzīšanas atvieglošanai;

               (d)ja kāda Puse ir pilnvarojusi divas vai vairākas atbilstības novērtēšanas struktūras veikt atbilstības novērtēšanas procedūras, kas vajadzīgas, lai ražojumu laistu tirgū, nodrošina, ka uzņēmējiem ir izvēle starp atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras attiecībā uz konkrētu ražojumu vai ražojumu kopumu izraudzījušās Puses iestādes;

               (e)nodrošina, ka atbilstības novērtēšanas struktūras ir neatkarīgas no ražotājiem, importētājiem un uzņēmējiem kopumā un ka starp akreditācijas struktūrām un atbilstības novērtēšanas struktūrām nepastāv interešu konflikti;

               (f)atļauj atbilstības novērtēšanas struktūrām izmantot apakšuzņēmējus, tostarp apakšuzņēmējus, kas atrodas otras Puses teritorijā, lai veiktu testēšanu vai inspekcijas saistībā ar atbilstības novērtēšanu, un var pieprasīt, lai apakšuzņēmēji atbilstu tām pašām prasībām, kuras atbilstības novērtēšanas struktūrai pašai jāizpilda, lai tā varētu veikt šādu testēšanu vai inspekcijas, un

               (g)vienā tīmekļa vietnē publicē to struktūru sarakstu, kuras tā izraudzījusies šādas atbilstības novērtēšanas veikšanai, un attiecīgo informāciju par katras šādas struktūras iecelšanas tvērumu.

               4.
                     Nekas šajā pantā neliedz kādai Pusei pieprasīt, lai atbilstības novērtēšanu attiecībā uz konkrētiem ražojumiem veic tās norādītās pārvaldes iestādes. Ja Puse pieprasa, lai atbilstības novērtēšanu veiktu tās norādītās valdības iestādes, tad Puse:

               (a)ierobežo atbilstības novērtēšanas maksas līdz sniegto pakalpojumu aptuvenām izmaksām un pēc atbilstības novērtēšanas pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma paskaidro, kā maksas, ko tā nosaka par minēto atbilstības novērtēšanu, nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas, un

               (b)atbilstības novērtēšanas maksas dara publiski pieejamas.

               5.Neatkarīgi no 2.–4. punkta katra Puse pieņem piegādātāja atbilstības deklarāciju kā pierādījumu par atbilstību tās tehniskajiem noteikumiem tajās ražojumu jomās, kurās tā to dara šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

               6.Informācijas nolūkā katra Puse publicē un uztur 5. punktā minēto ražojumu jomu sarakstu kopā ar atsaucēm uz piemērojamajiem tehniskajiem noteikumiem.

               7.Neatkarīgi no 5. punkta jebkura Puse var ieviest prasības par tajā punktā minēto ražojumu jomu obligātu testēšanu vai sertificēšanu, kuru veic trešā persona, ja šādas prasības ir pamatotas ar leģitīmiem mērķiem un ir samērīgas ar nolūku dot importētājai Pusei pietiekamu pārliecību, ka ražojumi atbilst piemērojamajiem tehniskajiem noteikumiem vai standartiem, ņemot vērā riskus, ko radītu minētā neatbilstība.

               8.Puse, kas ierosina ieviest 7. punktā minētās atbilstības novērtēšanas procedūras, agrīnā posmā informē otru Pusi un ņem vērā otras Puses piezīmes, izstrādājot jebkuru šādu atbilstības novērtēšanas procedūru.

               TBT.7. pants. Pārredzamība

               1.Izņemot gadījumus, kad rodas vai draud rasties steidzamas drošuma, veselības, vides aizsardzības vai valsts drošības problēmas, katra Puse ļauj otrai Pusei sniegt rakstiskas piezīmes par paziņotajiem ierosinātajiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām vismaz 60 dienu laikā no dienas, kad paziņojums par šādiem noteikumiem vai procedūrām nosūtīts PTO centrālajam paziņojumu reģistram. Puse pozitīvi apsver pamatotu lūgumu pagarināt minēto piezīmju iesniegšanas termiņu.

               2.Katra Puse elektroniski sniedz paziņotā teksta pilnu versiju kopā ar paziņojumu. Ja paziņotais teksts nav vienā no PTO oficiālajām valodām, paziņotāja Puse sniedz pasākuma satura detalizētu un visaptverošu aprakstu PTO paziņojuma formātā.

               3.Ja kāda Puse no otras Puses saņem rakstiskas piezīmes par tās ierosinātiem tehniskiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūru, tā:

               (a)pēc otras Puses pieprasījuma apspriež rakstiskās piezīmes ar savu kompetento regulatīvo iestādi laikā, kad tos var ņemt vērā, un

               (b)rakstiski atbild uz piezīmēm ne vēlāk kā tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras publicēšanas dienā.

               4.Katra Puse cenšas publicēt tīmekļa vietnē savas atbildes uz piezīmēm, ko tā saņēmusi pēc 1. punktā minētā paziņojuma, ne vēlāk kā pieņemto tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras publicēšanas dienā.

               5.Katra Puse pēc otras Puses pieprasījuma sniedz informāciju par mērķiem, juridisko pamatu un loģisko pamatojumu visiem tehniskajiem noteikumiem vai atbilstības novērtēšanas procedūrai, ko Puse ir pieņēmusi vai ierosina pieņemt.

               6.Katra Puse nodrošina, ka tās pieņemtos tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras publicē tīmekļa vietnē, kas ir pieejama bez maksas.

               7.Katra Puse sniedz informāciju par tehnisko noteikumu vai atbilstības novērtēšanas procedūru pieņemšanu un stāšanos spēkā un pieņemtos galīgos tekstus, pievienojot papildinājumu sākotnējam paziņojumam PTO.

               8.Katra Puse nosaka saprātīgu intervālu starp tehnisko noteikumu publicēšanu un to stāšanos spēkā, lai dotu laiku otras Puses uzņēmējiem pielāgoties. “Saprātīgs intervāls” ir laikposms, kas ir vismaz seši mēneši, ja vien tas nav neefektīvi, lai sasniegtu likumīgos mērķus.

               9.Puse izturas labvēlīgi pret pamatotu otras Puses pieprasījumu, kas saņemts pirms 1. punktā noteiktā piezīmju iesniegšanas termiņa beigām, pagarināt laikposmu no tehnisko noteikumu pieņemšanas līdz to spēkā stāšanās dienai, izņemot gadījumus, kad kavēšanās būtu neefektīva izvirzīto likumīgo mērķu sasniegšanai.

               10.Katra Puse nodrošina, ka informācijas punkts, kas izveidots saskaņā ar TBT nolīguma 10. pantu, kādā no PTO oficiālajām valodām sniedz informāciju un atbildes uz otras Puses vai otras Puses ieinteresēto personu pamatotiem jautājumiem par pieņemtajiem tehniskajiem noteikumiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām.

               TBT.8. pants. Marķēšana un etiķetēšana

               1.Puses tehniskie noteikumi var ietvert vienīgi obligātas marķēšanas vai etiķetēšanas prasības vai attiekties tikai uz tām. Šādos gadījumos uz šiem tehniskajiem noteikumiem attiecas TBT nolīguma 2.2. panta principi.

               2.Ja kāda Puse pieprasa ražojumu obligātu marķēšanu vai etiķetēšanu, piemēro visus turpmākos nosacījumus:

               (a)tā pieprasa tikai tādu informāciju, kas ir būtiska ražojuma patērētājiem vai lietotājiem, vai informāciju, kura norāda, ka ražojums atbilst obligātajām tehniskajām prasībām;

               (b)tā nepieprasa, ka ražojumu marķējumam vai etiķetei nepieciešama iepriekšēja apstiprināšana, reģistrācija vai sertifikācija, kā arī nenosaka nekādu maksājumu veikšanu par priekšnoteikumu tādu ražojumu laišanai tirgū, kuri citādi atbilst tās obligātajām tehniskajām prasībām, ja vien tas nav nepieciešams likumīgu mērķu sasniegšanai;

               (c)ja Puse pieprasa, lai uzņēmēji izmantotu unikālu identifikācijas numuru, tā bez nepamatotas kavēšanās un diskriminācijas piešķir šādu numuru otras Puses uzņēmējiem;

               (d)ja vien i), ii) vai iii) punktā uzskaitītā informācija nav maldinoša, pretrunīga vai neskaidra attiecībā uz informāciju, ko importētāja Puse pieprasa par precēm, importētāja Puse atļauj:

               (I)informāciju citās valodās papildus valodai, kuru pieprasa preču importētāja Puse;

               (II)starptautiski akceptētas nomenklatūras, piktogrammas, simbolus vai attēlus un

               (III)informāciju papildus tai, kas tiek prasīta preču importētājā Pusē;

               (e)tā pieņem, ka marķēšana, tostarp papildu marķēšana vai marķējuma labojumi, notiek muitas noliktavās vai citos noteiktos importa valsts apgabalos kā alternatīva marķēšanai izcelsmes valstī, ja vien šāda marķēšana nav jāveic apstiprinātām personām sabiedrības veselības vai drošuma apsvērumu dēļ; un

               (f)ja vien tā neuzskata, ka var tikt apdraudēti likumīgie mērķi, tā cenšas pieņemt tādu uzlīmju izmantošanu, kas nav pastāvīgas vai ir noņemamas, vai marķējumu vai etiķetes pavaddokumentos, nevis pieprasot, lai marķējums vai etiķetes būtu fiziski piestiprinātas ražojumam.

               TBT.9. pants. Sadarbība tirgus uzraudzības un nepārtikas produktu drošības un atbilstības jomā

               1.Puses atzīst, cik svarīga ir sadarbība tirgus uzraudzības, atbilstības un nepārtikas produktu drošības jomā, lai atvieglotu tirdzniecību un aizsargātu patērētājus un citus lietotājus, kā arī to, cik svarīgi ir veidot savstarpēju uzticēšanos, kuras pamatā ir informācijas apmaiņa.

               2.Lai garantētu neatkarīgu un objektīvu tirgus uzraudzības darbību, Puses nodrošina:

               (a)tirgus uzraudzības funkciju nošķiršanu no atbilstības novērtēšanas funkcijām un

               (b)to, ka nepastāv intereses, kas varētu ietekmēt tirgus uzraudzības iestāžu objektivitāti uzņēmēju kontroles vai uzraudzības veikšanā.

               3.Puses sadarbojas un apmainās ar informāciju nepārtikas produktu drošības un atbilstības jomā, kas jo īpaši var ietvert:

               (a)tirgus uzraudzību un izpildes darbības un pasākumus;

               (b)riska novērtēšanas metodes un ražojumu testēšanu;

               (c)saskaņotu ražojumu atsaukšanu vai citas līdzīgas darbības;

               (d)zinātniskus, tehniskus un regulatīvus jautājumus nolūkā uzlabot nepārtikas produktu drošību un atbilstību;

               (e)jaunus jautājumus, kas būtiski attiecas uz veselību un drošību;

               (f)ar standartizāciju saistītas darbības;

               (g)ierēdņu apmaiņu.

               4.Partnerības padome dara visu iespējamo, lai TBT-XX. pielikumā pēc iespējas drīz un, vēlams, sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vienotos par kārtību regulārai informācijas apmaiņai starp Ātrās brīdināšanas sistēmu nepārtikas patēriņa preču jomā (RAPEX) vai tās pēcteci un datubāzi par tirgus uzraudzību un produktu drošību, kas izveidota saskaņā ar 2005. gada vispārējiem produktu drošības noteikumiem, vai tās pēcteci, par nepārtikas patēriņa preču drošību un saistītiem preventīviem, ierobežojošiem un korektīviem pasākumiem.

               Kārtībā ir paredzēti pasākumi, ar kuriem:

               a) Savienībai ir jāsniedz Apvienotajai Karalistei atlasīta informācija no tās ātrās brīdināšanas sistēmas RAPEX vai tās pēcteces, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvā 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību vai tās pēctecē;

               b) Apvienotajai Karalistei ir jāsniedz Savienībai atlasīta informācija no savas datubāzes par tirgus uzraudzību un ražojumu drošību, kas izveidota saskaņā ar 2005. gada vispārējiem produktu drošības noteikumiem vai tās pēcteci, un

               c) Pusēm jāinformē viena otra par visām turpmākajām darbībām un pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz informācijas apmaiņu.

               5.Partnerības padome TBT-ZZ. pielikumā var vienoties par kārtību regulārai informācijas apmaiņai, tostarp par informācijas apmaiņu ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību, attiecībā uz pasākumiem, kas veikti saistībā ar neatbilstīgiem nepārtikas produktiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas 4. punkts.

               6.Katra Puse izmanto informāciju, kas iegūta saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu, vienīgi patērētāju, veselības, drošuma vai vides aizsardzības nolūkā.

               7.Katra Puse informāciju, kas iegūta saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu, uzskata par konfidenciālu.

               8.Kārtībā, kas minēta 4. un 5. punktā, tiek norādīts tās informācijas veids, ar ko jāapmainās, informācijas apmaiņas kārtība, un konfidencialitātes un persondatu aizsardzības noteikumu piemērošana.  Partnerības padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus, lai noteiktu vai grozītu TBT-XX. un TBT-ZZ. pielikumā izklāstīto kārtību.

               9.Šajā pantā “tirgus uzraudzība” ir darbības un pasākumi, ko veic tirgus uzraudzības un izpildes iestādes, tostarp darbības un pasākumi, kuri veikti sadarbībā ar uzņēmējiem, pamatojoties uz Puses procedūrām, lai minētā Puse varētu uzraudzīt vai risināt jautājumu par ražojumu atbilstību tās normatīvajos aktos noteiktajām prasībām vai to drošību.

               10.Katra puse nodrošina, ka visi pasākumi, kurus tās tirgus uzraudzības un izpildes iestādes veikušas, lai izņemtu no tirgus vai atsauktu no tirgus, vai aizliegtu vai ierobežotu to, ka tās tirgū tiek darīts pieejams kāds no otras Puses teritorijas importēts ražojums tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar piemērojamo tiesību aktu neievērošanu, ir samērīgi, norāda precīzus iemeslus, ar kuriem pasākums ir pamatots, un tos nekavējoties paziņo attiecīgajam uzņēmējam.

               TBT.10. pants. Tehniskas apspriedes

               1.
                     Ja kāda Puse uzskata, ka otras Puses tehnisko noteikumu projekts vai ierosinātais tehniskais noteikums vai atbilstības novērtēšanas procedūra varētu būtiski ietekmēt tirdzniecību starp Pusēm, tā var pieprasīt tehniskas apspriedes par šo jautājumu. Pieprasījumu otrai Pusei iesniedz rakstiski, un tajā norāda:

               (a)izskatāmo pasākumu;

               (b)šīs nodaļas vai šīs nodaļas pielikuma noteikumus, uz kuriem attiecas bažas, un

               (c)pieprasījuma iemeslus, tostarp pieprasījuma iesniedzējas Puses bažas saistībā ar pasākumu.

               2.Puse iesniedz savu pieprasījumu otras Puses kontaktpunktam, kas izraudzīts saskaņā ar TBT.12. pantu [Kontaktpunkti].

               3.Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses tiekas, lai personīgi vai ar videokonferences vai telekonferences starpniecību apspriestu pieprasījumā paustās bažas 60 dienu laikā no pieprasījuma dienas, un cenšas atrisināt jautājumu pēc iespējas ātrāk. Ja pieprasījuma iesniedzēja Puse uzskata, ka jautājums ir steidzams, tā var pieprasīt, lai sanāksme notiktu īsākā termiņā. Šādos gadījumos atbildētāja Puse šādu pieprasījumu izskata labvēlīgi.

               TBT.11. pants. Sadarbība

               1.Puses sadarbojas tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā, ja tas ir to abpusējās interesēs un neskar savu attiecīgo lēmumu pieņemšanas un tiesību sistēmu autonomiju. Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai var apmainīties ar viedokļiem par sadarbības darbībām, ko veic saskaņā ar šo pantu vai šīs nodaļas pielikumiem.

               2.Šā panta 1. punkta nolūkos Puses cenšas noteikt, izstrādāt un veicināt sadarbības pasākumus, par kuriem ir abpusēja interese. Šie pasākumi jo īpaši var attiekties uz:

               (a)informācijas, pieredzes un datu apmaiņu saistībā ar tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām;

               (b)efektīvas mijiedarbības un sadarbības nodrošināšanu starp Pušu attiecīgajām regulatīvajām iestādēm starptautiskā, reģionālā vai valsts līmenī;

               (c)cik vien iespējams — informācijas apmaiņu par starptautiskiem nolīgumiem un kārtību attiecībā uz tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai, kurā viena vai abas Puses ir dalībnieces, un

               (d)tirdzniecību veicinošu iniciatīvu izveidi vai līdzdalību tajās.

               3.  Šā panta un šīs nodaļas pielikumos paredzēto noteikumu par sadarbību nolūkā Eiropas Komisija rīkojas Eiropas Savienības vārdā.

               TBT.12. pants. Kontaktpunkti

               1.
                     Katra Puse, šim nolīgumam stājoties spēkā, izraugās kontaktpunktu šīs nodaļas īstenošanai un paziņo otrai Pusei kontaktinformāciju par šo kontaktpunktu, tai skaitā informāciju par attiecīgajām amatpersonām. Puses nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām minētajā kontaktinformācijā.

               2.
                     Pēc otras Puses kontaktpunkta pieprasījuma kontaktpunkts samērīgā termiņā un, ja iespējams, 60 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas sniedz visu informāciju vai skaidrojumus, kas saistīti ar šīs nodaļas īstenošanu.

               TBT.13. pants. Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai

               Tirdzniecības specializētā komiteja par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai uzrauga šīs nodaļas un tās pielikumu īstenošanu un darbību un, ja iespējams, nekavējoties noskaidro un risina visus jautājumus, ko kāda Puse izvirzījusi saistībā ar tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru izstrādi, pieņemšanu vai piemērošanu saskaņā ar šo nodaļu vai TBT nolīgumu.

               5. nodaļa. Muita un tirdzniecības atvieglošana

               CUSTMS.1. pants. Mērķis

               Šīs nodaļas mērķi ir šādi:

               a) stiprināt Pušu sadarbību muitas un tirdzniecības veicināšanas jomā un atbalstīt vai – attiecīgā gadījumā – saglabāt Pušu tiesību aktu muitas jomā un prakses pienācīgu atbilstības līmeni, lai nodrošinātu, ka attiecīgie tiesību akti un procedūras, kā arī attiecīgo administrāciju administratīvās spējas atbilst tirdzniecības atvieglošanas mērķim, vienlaikus nodrošinot efektīvu muitas kontroli un muitas tiesību aktu un ar tirdzniecību saistīto normatīvo aktu efektīvu izpildi, iedzīvotāju drošības un drošuma pienācīgu aizsardzību, kā arī Pušu aizliegumu un ierobežojumu un finansiālo interešu ievērošanu;

                b) stiprināt administratīvo sadarbību starp Pusēm PVN jomā un savstarpēju palīdzību attiecībā uz prasībām, kas saistītas ar nodokļiem un maksājumiem;

               c) nodrošināt, ka katras Puses tiesību akti ir nediskriminējoši un ka muitas procedūru pamatā ir modernas metodes un efektīva kontrole, lai apkarotu krāpšanu un aizsargātu likumīgu tirdzniecību, un

               d) nodrošināt, ka nekādi netiek apdraudēti likumīgi publiskās politikas mērķi, tostarp attiecībā uz drošību, drošumu un cīņu pret krāpšanu.

               CUSTMS.1.a pants. Definīcijas

               Šajā nodaļā, CUSTMS-1 PIELIKUMĀ [ATZĪTIE UZŅĒMĒJI], Protokolā par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās un Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem piemēro šādas definīcijas:

               (a)“Nolīgums par pirmsnosūtīšanas inspekciju” ir Nolīgums par pirmsnosūtīšanas inspekciju, kas ietverts PTO nolīguma 1.A pielikumā;

               (b)“ATA un Stambulas konvencijas” ir 1961. gada 6. decembrī Briselē parakstītā Muitas konvencija par ATA karneti preču pagaidu ievešanai un 1990. gada 26. jūnijā parakstītā Stambulas konvencija par pagaidu ievešanu;

               (c)“Konvencija par kopīgu tranzīta procedūru” ir 1987. gada 20. maija Konvencija par kopīgu tranzīta procedūru;

               (d)“PMO Muitas datu modelis” ir datu komponentu un elektronisko veidņu bibliotēka darījumdarbības datu apmaiņai un starptautisko standartu apkopošanai attiecībā uz datiem un informāciju, ko izmanto regulatīvajai vienkāršošanai un kontrolei globālajā tirdzniecībā un ko periodiski publicē PMO datu modeļa projekta grupa;

               (e)“tiesību akti muitas jomā” ir jebkuri tiesību akti vai reglamentējoši noteikumi, kas piemērojami vienas vai otras Puses teritorijā un kas reglamentē preču ievešanu vai importu, preču izvešanu vai eksportu, preču tranzītu un jebkura cita muitas režīma vai procedūras piemērošanu precēm, ietverot aizlieguma, ierobežojuma un kontroles pasākumus;

               (f)“informācija” ir jebkuri dati, dokumenti, attēli, ziņojumi, paziņojumi vai autentificētas kopijas jebkādā formātā, tostarp elektroniskā formātā, kas ir vai nav apstrādāti vai analizēti;

               (g)“persona” ir jebkura persona, kā definēts XVII sadaļas [CITI NOTEIKUMI] OTH.1. panta [Definīcijas] m) punktā
                  5
               ;

               (h) “SAFE Pamatstandarti” ir SAFE Pamatstandarti pasaules tirdzniecības drošībai un sekmēšanai, kuri pieņemti Pasaules Muitas organizācijas 2005. gada jūnija sesijā Briselē un ik pa laikam atjaunināti, un

               (i)“PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīgums” ir tirdzniecības atvieglošanas nolīgums, kas pievienots protokolam, ar kuru groza PTO līgumu (2014. gada 27. novembra lēmums).

               CUSTMS.2. pants. Muitas sadarbība

               1.Lai atbalstītu CUSTMS.1. pantā [Mērķis] izklāstīto mērķu sasniegšanu, Pušu attiecīgās iestādes sadarbojas muitas jautājumos, ņemot vērā to attiecīgo iestāžu resursus. Šajā sadaļā [Preču tirdzniecība] piemēro 1987. gada 20. maija Konvenciju par preču tirdzniecības formalitāšu vienkāršošanu.

               2.Puses attīsta sadarbību, cita starpā šādās jomās:

               (a)informācijas apmaiņa par tiesību aktiem muitas jomā, tiesību aktu muitas jomā īstenošanu un muitas procedūrām, sevišķi šādās jomās:

               i) muitas procedūru vienkāršošana un modernizēšana;

               ii) pārvietošanas tranzītā un pārkraušanas atvieglošana;

               iii) attiecības ar darījumdarbības aprindām un

               iv) piegādes ķēdes drošība un riska pārvaldība;

               (b)sadarbība attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar muitu, lai nodrošinātu un atvieglotu starptautiskās tirdzniecības un piegādes ķēdi atbilstoši SAFE Pamatstandartiem;

               (c)iespējas apsvēršana izstrādāt kopīgas iniciatīvas saistībā ar importa, eksporta un citām muitas procedūrām, tostarp tehnisko palīdzību, kā arī efektīvu pakalpojumu darījumdarbības aprindām nodrošināšanu;

               (d)sadarbības stiprināšana muitas jomā starptautiskās organizācijās, piemēram, PTO un PMO, un informācijas apmaiņa vai apspriešanās, lai, ja iespējams, noteiktu kopēju nostāju minētajās starptautiskajās organizācijās un UNCTAD, ANO/EEK;

               (e)centieni saskaņot savas datu prasības importa, eksporta un citām muitas procedūrām, īstenojot kopīgus standartus un datu elementus saskaņā ar PMO Muitas datu modeli;

               (f)sadarbības stiprināšana saistībā ar riska pārvaldības metodēm, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un vajadzības gadījumā informāciju par riskiem un kontroles rezultātiem. Attiecīgā un piemērotā gadījumā Puses var arī apsvērt riska pārvaldības metožu, riska standartu un kontroles un muitas drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu; attiecīgā un piemērotā gadījumā Puses var arī apsvērt iespēju izstrādāt saderīgus riska kritērijus un standartus, kontroles pasākumus un prioritārās kontroles jomas;

               (g)atzīto uzņēmēju programmu savstarpējas atzīšanas panākšana, lai nodrošinātu un atvieglotu tirdzniecību;

               (h)sadarbības veicināšana starp muitas un citām valsts iestādēm vai aģentūrām saistībā ar atzīto uzņēmēju programmām, ko var panākt, cita starpā vienojoties par visaugstākajiem standartiem, atvieglojot piekļuvi ieguvumiem un līdz minimumam samazinot nevajadzīgu dublēšanos;

               (i)intelektuālā īpašuma tiesību izpilde, ko nodrošina muitas dienesti, tostarp apmaiņa ar informāciju un paraugpraksi muitas operācijās, īpašu uzmanību pievēršot intelektuālā īpašuma tiesību izpildei;

               (j)gadījumos, kad tas ir atbilstīgi un praktiski īstenojams – saderīgu muitas procedūru saglabāšana, tostarp vienota administratīvā dokumenta piemērošana muitas deklarācijai, un

               (k)attiecīgos un piemērotos gadījumos un saskaņā ar kārtību, par ko jāvienojas, – apmaiņa, izmantojot strukturētu un periodisku saziņu, starp Pušu muitas dienestiem ar konkrētu kategoriju ar muitu saistītu informāciju, lai uzlabotu riska pārvaldību un muitas kontroles efektivitāti, pievērstos riskam pakļautajām precēm ieņēmumu iekasēšanas vai drošuma un drošības ziņā un veicinātu likumīgu tirdzniecību; šāda informācijas apmaiņa var ietvert eksporta un importa deklarāciju datus par tirdzniecību starp Pusēm, paredzot iespēju ar izmēģinājuma iniciatīvu palīdzību izpētīt sadarbspējīgu mehānismu izstrādi, lai izvairītos no dublēšanās šādas informācijas iesniegšanā. Saskaņā ar šo punktu veiktā informācijas apmaiņa neskar informācijas apmaiņu, kas var notikt starp Pusēm saskaņā ar Protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās.

               3.Neskarot šajā nolīgumā paredzētās citas sadarbības formas, Pušu muitas dienesti viens otram sniedz savstarpēju administratīvo palīdzību jautājumos, uz ko attiecas šī nodaļa, saskaņā ar Protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās.

               4.Uz jebkuru informācijas apmaiņu starp Pusēm saskaņā ar šo nodaļu mutatis mutandis attiecas konfidencialitāte un informācijas aizsardzība, kas noteikta Protokola par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās 12. pantā [Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte], kā arī jebkādas konfidencialitātes prasības, kuras izklāstītas Pušu tiesību aktos.

               CUSTMS.3. pants. Tiesību akti un procedūras muitas jomā un citi ar tirdzniecību saistīti tiesību akti un procedūras

               1.Katra Puse nodrošina, ka tās muitas noteikumi un procedūras:

               (a)atbilst starptautiskajiem instrumentiem un standartiem, kas piemērojami muitas un tirdzniecības jomā, tostarp PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīgumam, Pārskatītās Kioto konvencijas par muitas procedūru vienkāršošanu un harmonizēšanu būtiskajiem elementiem, Starptautiskajai konvencijai par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kā arī SAFE Pamatstandartiem  un PMO Muitas datu modelim;

               (b)nodrošina likumīgas tirdzniecības aizsardzību un atvieglošanu, ņemot vērā tirdzniecības prakses attīstību, ar efektīvu izpildi, tostarp Pušu normatīvo aktu pārkāpumu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un kontrabandas gadījumā, un atbilstības tiesību aktu prasībām nodrošināšanu;

               (c)balstās uz tiesību aktiem, kas ir samērīgi un nediskriminējoši, novērš nevajadzīgu slogu uzņēmējiem, nodrošina papildu atvieglojumus uzņēmējiem ar augstu atbilstības līmeni, tostarp labvēlīgu režīmu attiecībā uz muitas kontroli pirms preču izlaišanas, un nodrošina aizsardzības pasākumus pret krāpšanu un nelikumīgām vai kaitējošām darbībām, vienlaikus nodrošinot augstu iedzīvotāju drošības un drošuma aizsardzības līmeni, kā arī Pušu aizliegumu un ierobežojumu un finansiālo interešu ievērošanu, un

               (d)ietver noteikumus, kuri nodrošina, ka ikviena sankcija, kas tiek noteikta par muitas noteikumu vai procedūras prasību pārkāpumiem, ir samērīga un nediskriminējoša un ka šādu sankciju noteikšana nerada nepamatotu kavēšanos.

               Katrai Pusei būtu periodiski jāpārskata savi tiesību akti un muitas procedūras. Muitas procedūras arī būtu jāpiemēro paredzami, konsekventi un pārredzami.

               2.Lai uzlabotu darba metodes un lai attiecībā uz darbībām nodrošinātu nediskrimināciju, pārredzamību, efektivitāti, viengabalainību un pārskatatbildību, katra Puse:

               (a)kur vien iespējams, vienkāršo un pārskata prasības un formalitātes, lai nodrošinātu preču ātru izlaišanu un muitošanu;

               (b)cenšas panākt turpmākus vienkāršojumus un to datu un dokumentācijas standartizāciju, kuri vajadzīgi muitā un citās aģentūrās, un

               (c)uzlabo sadarbību starp visām robežu aģentūrām, gan valstī, gan pāri robežām, lai atvieglotu robežu šķērsošanas procesu un uzlabotu kontroli, ņemot vērā kopīgās robežu kontroles, kur tas ir praktiski iespējami un piemēroti.

               CUSTMS.4. pants. Preču izlaišana

               1.Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā muitas procedūras, kas:

               a)
                     paredz preču ātru izlaišanu laikposmā, kas nav ilgāks nekā nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Puses normatīvajiem aktiem;

               b)
                     paredz dokumentu un jebkuras citas vajadzīgās informācijas iepriekšēju elektronisku iesniegšanu un apstrādi pirms preču pienākšanas, lai preces varētu izlaist uzreiz pēc to pienākšanas, ja nav konstatēts risks vai ja nav jāveic izlases veida pārbaudes vai citas pārbaudes;

               c)
                     paredz iespēju vajadzības gadījumā un, ja ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi, laist preces brīvā apgrozībā pirmajā ievešanas vietā un

               d)
                     ļauj izlaist preces pirms muitas nodokļu, citu nodokļu, maksu un maksājumu galīgās noteikšanas, ja šāda noteikšana nav veikta pirms preču pienākšanas vai pienākšanas brīdī, vai pēc iespējas ātrāk pēc to pienākšanas, un ar nosacījumu, ka ir izpildītas visas pārējās regulatīvās prasības.

               2.Kā šādas izlaišanas nosacījumu katra Puse var pieprasīt galvojumu par jebkuru summu, kas vēl nav noteikta, garantijas, depozīta vai cita atbilstīga instrumenta, kas paredzēts tās normatīvajos aktos, veidā. Šāds galvojums nepārsniedz summu, kādu Puse pieprasa, lai nodrošinātu muitas nodokļu, citu nodokļu vai maksu un maksājumu samaksu par galvojuma segtajām precēm. Galvojuma saistības tiek izbeigtas, kad tās vairs nav vajadzīgas.

               3.Puses nodrošina, ka muitas un citas iestādes, kas ir atbildīgas par robežkontroli un procedūrām attiecībā uz preču importu, eksportu un tranzītu, savstarpēji sadarbojas un koordinē savas darbības, lai atvieglotu tirdzniecību un paātrinātu preču izlaišanu.

               CUSTMS.5. pants. Vienkāršotas muitas procedūras

               1.Katra Puse cenšas vienkāršot prasības un formalitātes attiecībā uz muitas procedūrām, lai samazinātu tām patērēto laiku un izmaksas tirgotājiem un uzņēmējiem, ieskaitot mazos un vidējos uzņēmumus.

               2.Katra Puse pieņem vai saglabā pasākumus, kas ļauj tirgotājiem vai uzņēmējiem, kuri atbilst Puses normatīvajos aktos noteiktajiem kritērijiem, gūt labumu no muitas procedūru turpmākas vienkāršošanas. Šādi pasākumi inter alia var būt šādi:

               (a)muitas deklarācijas, kurām ir samazināts datu vai pavaddokumentu kopums,

               (b)periodiskas muitas deklarācijas, lai noteiktu un nomaksātu muitas nodokļus un maksājumus, kas attiecas uz vairākiem importiem noteiktā laikposmā pēc šo importēto preču izlaišanas,

               (c)muitas nodokļu un citu maksājumu pašnovērtējums un atlikta samaksa līdz minēto importēto preču izlaišanai un

               (d)galvojuma ar samazinātu summu izmantošana vai atbrīvojums no pienākuma sniegt galvojumu.

               3.Ja Puse izvēlas pieņemt kādu no šiem pasākumiem, tā piedāvās šos vienkāršojumus visiem tirgotājiem, kas atbilst attiecīgajiem kritērijiem, ja minētā Puse to uzskatīs par vajadzīgu un praktisku saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem.

               CUSTMS.6. pants. Tranzīts un pārkraušana

               1.GOODS.4.a panta [Tranzīta brīvība] nolūkos piemēro Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru.

               2.Katra Puse savā teritorijā nodrošina pārkraušanas darbību un pārvietošanas tranzītā atvieglošanu un efektīvu kontroli.

               3.Katra Puse veicina un īsteno reģionālus tranzīta pasākumus, lai atvieglotu tirdzniecību saskaņā ar Konvenciju par kopīgu tranzīta procedūru.

               4.Katra Puse savā teritorijā nodrošina visu attiecīgo iestāžu un aģentūru sadarbību un koordināciju, lai atvieglotu tranzīta satiksmi.

               5.Katra Puse atļauj importam paredzētās preces muitas kontrolē pārvietot tās teritorijā no ievešanas muitas iestādes uz citu muitas iestādi tās teritorijā, kur preces tiktu izlaistas vai muitotas.

               CUSTMS.7. pants. Riska pārvaldība

               1.Katra Puse pieņem vai saglabā riska pārvaldības sistēmu muitas kontrolei, lai samazinātu tāda notikuma iespējamību un ietekmi, kas kavētu tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu, apdraudētu Pušu finansiālās intereses vai apdraudētu Pušu un to iedzīvotāju drošību un drošumu, cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, vidi vai patērētājus.

               2.Tāda muitas kontrole, kas nav izlases veida pārbaudes, galvenokārt ir balstīta uz riska analīzi, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes.

               3.Katra Puse izstrādā un piemēro riska pārvaldību tā, lai novērstu patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju vai slēptus starptautiskās tirdzniecības ierobežojumus.

               4.Katra Puse koncentrē muitas kontroli un citas attiecīgas robežkontroles uz augsta riska sūtījumiem un paātrina zema riska sūtījumu izlaišanu. Katra Puse savas riska pārvaldības ietvaros var izvēlēties sūtījumus šādai kontrolei arī pēc nejaušības principa.

               5.Katra Puse riska pārvaldībā pamatojas uz risku novērtēšanu, izmantojot piemērotus atlases kritērijus.

               CUSTMS.8. pants. Pēcmuitošanas audits

               1.Lai paātrinātu preču izlaišanu, katra Puse pieņem vai saglabā pēcmuitošanas auditu, lai nodrošinātu atbilstību normatīvo aktu prasībām muitas un citās saistītajās jomās.

               2.Katra Puse izraugās personas vai sūtījumus pēcmuitošanas auditiem uz risku pamatotā veidā, kas var ietvert attiecīgus atlases kritērijus. Katra Puse pēcmuitošanas auditus veic pārredzami. Ja persona ir iesaistīta pēcmuitošanas auditā un ja Puse ir ieguvusi pārliecinošus rezultātus, tā nekavējoties informē personu, kuras dokumenti tiek pārbaudīti, par rezultātiem, personas tiesībām un saistībām un rezultātu pamatojumu.

               3.Pēcmuitošanas auditā iegūto informāciju var izmantot turpmākā administratīvā procedūrā vai tiesvedībā.

               4.Ja tas ir praktiski iespējams, Puses izmanto pēcmuitošanas audita rezultātus riska pārvaldības nolūkos.

               CUSTMS.9. pants. Atzītie uzņēmēji

               1.Katra Puse izveido partnerības programmu uzņēmējiem, kuri atbilst CUSTMS-1 pielikumā [Atzītie uzņēmēji] noteiktajiem kritērijiem.

               2.Puses atzīst savas attiecīgās atzīto uzņēmēju programmas saskaņā ar CUSTMS-1 pielikumu [Atzītie uzņēmēji].

               CUSTMS.10. pants. Informācijas publicēšana un pieejamība

               1.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesību akti muitas jomā un citi ar tirdzniecību saistītie normatīvie akti, kā arī vispārējās administratīvās procedūras un būtiskā, vispārpiemērojamā informācija saistībā ar tirdzniecību tiek publicēta un ir brīvi pieejama jebkurai ieinteresētai personai viegli pieejamā veidā, tai skaitā vajadzības gadījumā internetā.

               2.Katra Puse nekavējoties publicē jaunus tiesību aktus un vispārīgas procedūras, kas saistītas ar muitu un tirdzniecības atvieglošanas jautājumiem, cik savlaicīgi vien iespējams pirms šādu tiesību aktu vai procedūru stāšanās spēkā, un nekavējoties publicē jebkādas šādu tiesību aktu un procedūru izmaiņas un interpretācijas. Šāda publikācija ietver:

               (a)attiecīgus administratīva rakstura paziņojumus;

               (b)importa, eksporta un tranzīta (tostarp ostu, lidostu un citu ievešanas vietu) procedūras un nepieciešamās veidlapas un dokumentus;

               (c)visu to maksājumu un nodokļu likmes, ko uzliek importam vai eksportam vai saistībā ar to;

               (d)maksas vai maksājumus, ko pārvaldes aģentūras uzliek importam, eksportam vai tranzītam vai saistībā ar to;

               (e)noteikumus par preču klasificēšanu vai vērtēšanu muitas vajadzībām;

               (f)normatīvos aktus un vispārēji piemērojamus administratīvus nolēmumus saistībā ar preču izcelsmes noteikumiem;

               (g)importa, eksporta vai tranzīta ierobežojumus vai aizliegumus;

               (h)noteikumus par sodiem par importa, eksporta vai tranzīta formalitāšu pārkāpumiem;

               (i)apelācijas procedūras;

               (j)ar importu, eksportu vai tranzītu saistītus nolīgumus (vai to daļas), kas noslēgti ar jebkuru valsti vai valstīm;

               (k)ar tarifu kvotu pārvaldību saistītas procedūras;

               (l)ostās un robežšķērsošanas vietās esošu muitas iestāžu darba laiku un darbības procedūras un

               (m)kontaktpunktus informācijas pieprasījumiem.

               3.Katra Puse paredz samērīgu laikposmu no jaunu vai grozītu tiesību aktu, procedūru un maksu vai maksājumu publicēšanas līdz brīdim, kad tie stājas spēkā.

               4.Katra Puse internetā dara pieejamu šādu informāciju:

               (a)importa, eksporta un tranzīta procedūru apraksts, tostarp pārsūdzības procedūras, informācija par praktiskiem pasākumiem importam, eksportam un tranzītam;

               (b)veidlapas un dokumenti, kas nepieciešami importam attiecīgās Puses teritorijā, eksportam no tās vai tranzītam caur to, un

               (c)informācijas punktu kontaktinformācija.

               Katra puse nodrošina, ka pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētie apraksti, veidlapas, dokumenti un informācija tiek atjaunināti.

               5.Katra Puse izveido vai saglabā vienu vai vairākus informācijas punktus, lai samērīgā termiņā atbildētu uz pārvaldes iestāžu, tirgotāju un citu ieinteresēto personu jautājumiem par muitu un citiem ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Puses nepieprasa maksu par atbildēm uz jautājumiem.

               CUSTMS.11. pants. Iepriekšēji nolēmumi

               1.Katra Puse pēc uzņēmēju pieteikuma ar savu muitas dienestu starpniecību izdod iepriekšējus nolēmumus, nosakot attiecīgajām precēm piešķiramo režīmu. Šādus nolēmumus izdod rakstiski vai elektroniskā formātā noteiktā termiņā, un tajos ietver visu nepieciešamo informāciju saskaņā ar izdevējas Puses tiesību aktiem.

               2.Iepriekšēji nolēmumi ir spēkā vismaz trīs gadus no to spēkā stāšanās dienas, izņemot gadījumus, kad nolēmums vairs neatbilst tiesībām vai ir mainījušies fakti vai apstākļi, kas pamato sākotnējo nolēmumu.

               3.Puse var atteikties izdot iepriekšēju nolēmumu, ja pieteikumā izvirzītais jautājums ir pakļauts administratīvai izskatīšanai vai izskatīšanai tiesā vai ja pieteikums nav saistīts ar iepriekšējā nolēmuma paredzēto izmantošanu vai muitas procedūras paredzēto izmantošanu. Ja Puse atsakās izdot iepriekšēju nolēmumu, tā nekavējoties rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju, norādot attiecīgos faktus un sava lēmuma pamatojumu.

               4.Katra Puse publicē vismaz:

               (a)prasības iepriekšēja nolēmuma pieteikuma iesniegšanai, tostarp iesniedzamo informāciju un tās formātu;

               (b)laiku, līdz kuram tā izdos iepriekšēju nolēmumu, un

               (c)laiku, cik ilgi iepriekšējais nolēmums ir derīgs.

               5.Ja Puse atsauc, groza, padara par spēkā neesošu vai anulē iepriekšēju nolēmumu, tā pieteikuma iesniedzējam rakstiski par to paziņo, norādot attiecīgos faktus un sava lēmuma pamatojumu. Puse atsauc, groza, padara par spēkā neesošu vai anulē iepriekšēju nolēmumu ar atpakaļejošu spēku tikai tad, ja nolēmuma pamatā ir bijusi nepilnīga, nepareiza, kļūdaina vai maldinoša informācija.

               6.Puses izdots iepriekšējs nolēmums ir saistošs konkrētajai Pusei attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju, kurš to pieprasījis. Puse var paredzēt, ka iepriekšējais nolēmums ir saistošs pieteikuma iesniedzējam.

               7. Katra Puse pēc turētāja rakstiska pieprasījuma nodrošina, ka iepriekšējais nolēmums vai lēmums par tā atsaukšanu, grozīšanu vai atzīšanu par spēkā neesošu tiek pārskatīts.

               8. Katra Puse dara publiski pieejamu informāciju par iepriekšējiem nolēmumiem, ņemot vērā vajadzību aizsargāt persondatus un konfidenciālo komerciālo informāciju.

               9. Iepriekšējus nolēmumus izdod attiecībā uz:

               a) preču tarifa klasifikāciju;

               b) preču izcelsmi un

               c) jebkuru citu jautājumu, par kuru Puses var vienoties.

               CUSTMS.12. pants. Muitas brokeri

               Puses muitas noteikumi un procedūras neprasa obligāti izmantot muitas brokerus vai citus aģentus. Katra Puse publicē savus pasākumus attiecībā uz muitas brokeru izmantošanu. Licencējot muitas aģentus, katra Puse piemēro pārredzamus, nediskriminējošus un proporcionālus noteikumus.

               CUSTMS.13. pants. Pirmsnosūtīšanas inspekcijas

               Puse nepieprasa obligāti izmantot pirmsnosūtīšanas inspekcijas, kā definēts PTO Nolīgumā par pirmsnosūtīšanas inspekciju, vai jebkādas citas inspekcijas, ko galamērķī pirms muitošanas veic privāti uzņēmumi.

               CUSTMS.14. pants. Pārskatīšana un pārsūdzība

               1.Katra Puse paredz efektīvas, ātras, nediskriminējošas un viegli pieejamas procedūras, kas garantē tiesības pārsūdzēt muitas vai citu kompetento iestāžu administratīvos aktus, nolēmumus un lēmumus, kuri ietekmē preču importu, eksportu vai tranzītu.

               2.Šā panta 1. punktā minētās procedūras ietver:

               (a)administratīvu pārsūdzību vai pārskatīšanu administratīvā iestādē, kura ir augstāka par amatpersonu vai biroju, kas izdevis lēmumu, vai ir neatkarīga no minētajiem, un

               (b)lēmuma pārsūdzību vai pārskatīšanu tiesā.

               3.Katra Puse nodrošina, ka gadījumā, ja lēmums par pārsūdzību vai pārskatīšanu saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu nav pieņemts termiņā, kas paredzēts tās normatīvajos aktos, vai nav pieņemts bez nepamatotas kavēšanās, lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības uz turpmāku pārsūdzību administratīvā kārtā vai tiesā vai pārskatīšanu, vai jebkādu citu vēršanos tiesu iestādē saskaņā ar minētās Puses normatīvajiem aktiem.

               4.Katra Puse nodrošina, ka lūgumraksta iesniedzējs tiek informēts par administratīvā lēmuma pamatojumu, lai lūgumraksta iesniedzējs vajadzības gadījumā varētu izmantot pārsūdzības vai pārskatīšanas procedūras.

               CUSTMS.15. pants. Attiecības ar darījumdarbības aprindām

               1.Katra Puse laicīgi un regulāri apspriežas ar uzņēmējiem par tiesību aktu priekšlikumiem un vispārīgām procedūrām, kas saistītas ar muitas un tirdzniecības atvieglošanas jautājumiem. Šim nolūkam katra Puse uztur atbilstošas apspriedes starp administrācijām un darījumdarbības aprindām.

               2.Katra Puse nodrošina, ka to attiecīgajās muitas un saistītajās prasībās un procedūrās arī turpmāk ir ievērotas uzņēmēju vajadzības un paraugprakse un ka tās pēc iespējamas mazāk ietekmē tirdzniecību.

               CUSTMS.16. pants. Pagaidu ievešana

               1.Šajā pantā “pagaidu ievešana” nozīmē muitas procedūru, saskaņā ar kuru noteiktas preces, tostarp transportlīdzekļus, var ievest muitas teritorijā un tās ir ar zināmiem nosacījumiem atbrīvotas no ievedmuitas nodokļiem un maksājumiem, un tām nepiemēro importa aizliegumus vai ekonomiska rakstura ierobežojumus – ar nosacījumu, ka preces ir importētas īpašā nolūkā un paredzētas reeksportam noteiktā laikposmā un tajās netiek veiktas nekādas izmaiņas, izņemot parastu nolietojumu minēto preču lietošanas dēļ.

               2.Katra Puse atļauj turpmāk minēto preču veidu pagaidu ievešanu ar pilnīgu atbrīvojumu uz zināmiem nosacījumiem no ievedmuitas nodokļiem un maksājumiem, tām nepiemērojot importa ierobežojumus vai ekonomiska rakstura aizliegumus, kā paredzēts Puses normatīvajos aktos:

               (a)preces, ko paredzēts izstādīt vai izmantot izstādēs, gadatirgos, sanāksmēs vai līdzīgos pasākumos (preces, ko paredzēts izstādīt vai demonstrēt pasākumā; preces, ko paredzēts izmantot saistībā ar ārvalstu ražojumu izstādīšanu pasākumā; aprīkojums, tostarp mutiskās tulkošanas aprīkojums, skaņas un attēla ierakstīšanas aparatūra un izglītojošas, zinātniskas vai kultūras filmas, ko paredzēts izmantot starptautiskās sanāksmēs, konferencēs vai kongresos); ražojumi, kas pasākuma laikā nejauši iegūti no uz laiku importētām precēm, demonstrējot izstādītas mašīnas vai aparātus;

               (b)profesionālais aprīkojums (preses, skaņas vai televīzijas apraides aprīkojums, kas vajadzīgs preses, raidorganizāciju vai televīzijas organizāciju pārstāvjiem, kuri apmeklē citas valsts teritoriju ziņošanas nolūkā, lai pārraidītu vai ierakstītu materiālus konkrētām programmām; kinematogrāfijas aprīkojums, kas vajadzīgs personai, kura apmeklē citas valsts teritoriju, lai izgatavotu konkrētu filmu vai filmas; jebkāds cits aprīkojums, kas vajadzīgs, lai persona, kura apmeklē citas valsts teritoriju, lai veiktu konkrētu uzdevumu saistībā ar to aicinājumu, amatu vai profesiju, ciktāl šo aprīkojumu neizmanto preču rūpnieciskai ražošanai vai iepakošanai vai (izņemot rokas darbarīkus) dabas resursu izmantošanai, ēku būvniecībai, remontam vai apkopei vai zemes pārvietošanai un līdzīgiem projektiem; iepriekš minētā aprīkojuma palīgierīces un piederumi); sastāvdaļas, ko importē uz laiku ievesta profesionāla aprīkojuma remontam;

               (c)preces, ko importē saistībā ar komercdarbību, bet kā imports pati par sevi nav komercdarbība (iepakojums, ko ieved piepildītu, lai atpakaļizvestu iztukšotu vai piepildītu, vai ko ieved iztukšotu, lai atpakaļizvestu piepildītu; konteineri, ar precēm vai bez tām, un uz laiku ievestu konteineru piederumi un aprīkojums, ko importē vai nu kopā ar konteineru, bet ko paredzēts reeksportēt atsevišķi vai ar citu konteineru, vai ko importē atsevišķi, lai reeksportētu ar konteineru, kā arī sastāvdaļas, kuras paredzētas to konteineru remontam, kam piešķirta pagaidu ievešana; paliktņi; paraugi; reklāmfilmas; citas preces, kas importētas saistībā ar komercdarbību);

               (d)preces, kas importētas saistībā ar ražošanas darbību (matricas, bloki, plāksnes, veidnes, rasējumi, plāni, modeļi un tamlīdzīgi izstrādājumi); mērīšanas, kontroles un pārbaudes instrumenti un tamlīdzīgas ierīces; speciālie darbarīki un instrumenti, kas importēti izmantošanai ražošanas procesā); atvietotāji ražošanas līdzekļi (instrumenti, aparāti un mašīnas, ko piegādātājs vai remontētājs darījis pieejamus klientam līdz līdzīgu preču piegādei vai saremontēšanai);

               (e)preces, ko importē vienīgi izglītības, zinātnes vai kultūras mērķiem (zinātniskais aprīkojums, pedagoģiskie materiāli, jūrnieku iedzīves priekšmeti un citas preces, ko ieved saistībā ar izglītības, zinātnes vai kultūras pasākumiem); rezerves daļas zinātniskajam aprīkojumam un pedagoģiskiem materiāliem, kam atļauta pagaidu ievešana; darbarīki, kas īpaši paredzēti šāda aprīkojuma apkopei, pārbaudei, kalibrēšanai vai remontam;

               (f)personiskās mantas (visi jauni vai lietoti priekšmeti, kas ceļotājam, ņemot vērā ceļošanas apstākļus, ceļojuma laikā pamatoti vajadzīgi personiskai lietošanai, izņemot komerciālos nolūkos importētas preces); sportam importētas preces (sporta inventārs un citi priekšmeti, ko ceļotāji izmanto pagaidu ievešanas teritorijā rīkotās sporta sacensībās, demonstrējumos vai treniņos);

               (g)tūrisma reklāmas materiāli (preces, kuru ievešanas mērķis ir rosināt cilvēkus apmeklēt ārvalstis, jo īpaši nolūkā piedalīties tur rīkotos kultūras, reliģijas, tūrisma, sporta vai arodpasākumos vai skatēs);

               (h)preces, kas importētas humāniem mērķiem (medicīnas, ķirurģijas un laboratoriju aprīkojums un palīdzības sūtījumi, piemēram, satiksmes līdzekļi un citi transportlīdzekļi, segas, teltis, saliekamās mājas vai citas preces, pēc kurām ir vislielākā vajadzība un kuras nosūta kā palīdzību personām, kas cietušas dabas katastrofās un līdzīgās katastrofās), un

               (i)dzīvnieki, kas importēti īpašiem mērķiem (dresūrai, apmācībai, pavairošanai, apkalšanai vai svēršanai, veterinārajai ārstēšanai, pārbaudei (piemēram, ar mērķi pirkt), dalībai izrādēs, izstādēs, sacensībās vai demonstrācijās, izklaidei (cirku dzīvnieki u. tml.), ceļošanai (tostarp ceļotāju lolojumdzīvnieki), amata funkciju pildīšanai (policijas suņi vai zirgi; meklētājsuņi, suņi, kas pavada neredzīgos, u. c.), glābšanas operācijām, dzīvnieku sezonālai pārvietošanai vai ganīšanai, darba vai pārvadājumu veikšanai, medicīniskiem mērķiem (čūsku indes piegāde u. tml.).

               3.Katra Puse, veicot 2. punktā minēto preču pagaidu ievešanu un neatkarīgi no to izcelsmes, pieņem ATA un Stambulas konvencijas nolūkiem paredzētas karnetes, kas izdotas otrā Pusē un ko tur apstiprinājusi un garantējusi asociācija, kura ir daļa no starptautiskās garantiju ķēdes, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes un kas ir derīgas importētājas Puses muitas teritorijā.

               CUSTMS.17. pants. Vienloga vide

               Katra Puse cenšas izveidot vienloga vidi, kas ļauj tirgotājiem iesniegt iesaistītajās iestādēs vai aģentūrās dokumentus vai datus, kuri vajadzīgi preču importam, eksportam vai tranzītam, izmantojot vienotu kontaktpunktu.

               CUSTMS.18. pants. “Ro-Ro” satiksmes atvieglošana

               1.
                     Atzīstot jūrasbraucienu lielo apjomu un jo īpaši “Ro-Ro” satiksmes lielo apjomu starp Pušu attiecīgajām muitas teritorijām, Puses vienojas sadarboties, lai atvieglotu šādu satiksmi, kā arī citus alternatīvus satiksmes veidus.

               2.
                     Puses atzīst:

               (a)katras Puses tiesības pieņemt tirdzniecību atvieglojošas muitas formalitātes un procedūras attiecībā uz satiksmi starp Pusēm saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu un

               (b)ostu, ostu iestāžu un uzņēmēju tiesības rīkoties savu attiecīgo Pušu tiesību sistēmā saskaņā ar saviem noteikumiem un saviem darbības un uzņēmējdarbības modeļiem.

               3.
                     Šajā nolūkā Puses:

               a)
                     pieņem vai saglabā procedūras, kas ļauj iepriekš iesniegt importa dokumentāciju un citu nepieciešamo informāciju, tostarp preču sarakstu, lai varētu sākt apstrādi pirms preču pienākšanas un tādējādi paātrinātu preču izlaišanu, tām pienākot, un

               b)
                     apņemas atvieglot uzņēmējiem tranzīta procedūras izmantošanu, tostarp vienkāršot tranzīta procedūru, kā paredzēts Konvencijā par kopīgu tranzīta procedūru.

               4.
                     Puses vienojas veicināt sadarbību starp to attiecīgajām muitas iestādēm divpusējos jūras šķērsošanas maršrutos un apmainīties ar informāciju par to ostu darbību, kurās tiek apkalpota satiksme starp Pusēm, kā arī par piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Tās padarīs pieejamu informāciju par uzņēmēju ieviestajiem pasākumiem un par procesiem, ko ieviesušas ostas, lai atvieglotu šādu satiksmi.

               CUSTMS.19. pants. Administratīvā sadarbība PVN jomā un savstarpējā palīdzība nodokļu un maksājumu piedziņā

               Pušu kompetentās iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem PVN jomā un lai piedzītu prasījumus saistībā ar nodokļiem un maksājumiem saskaņā ar Protokolu par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem.

               CUSTMS.20. pants. Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā

               1.
                     Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā:

               a)
                     regulāri apspriežas un

               b)
                     saistībā ar CUSTMS-1 pielikuma [Atzītie uzņēmēji] noteikumu pārskatīšanu –

               (I)kopīgi apstiprina programmu dalībniekus, lai noteiktu priekšrocības un trūkumus CUSTMS-1 pielikuma [Atzītie uzņēmēji] īstenošanā, un

               (II)apmainās ar viedokļiem par datiem, ar kuriem jāapmainās, un par attieksmi pret uzņēmējiem.

               2.Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā var pieņemt lēmumus vai ieteikumus:

               a)
                     par informācijas apmaiņu muitas jomā, par riska pārvaldības metožu, riska standartu un kontroles, kā arī muitas drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu, par iepriekšējiem nolēmumiem, par kopēju pieeju muitas vērtības noteikšanai un par citiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs nodaļas īstenošanu;

               b)
                     par kārtību saistībā ar informācijas automātisko apmaiņu, kā minēts Protokola par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās 10. pantā [Automātiska informācijas apmaiņa], un par citiem jautājumiem, kas saistīti ar minētā protokola īstenošanu;

               c)
                     par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar CUSTMS-1 pielikuma [Atzītie uzņēmēji] īstenošanu, un

               d)
                     par apspriešanās procedūrām, kas paredzētas ORIG.26. pantā [Preferenciāla tarifa režīma atteikums], attiecībā uz jebkuru tehnisku vai administratīvu jautājumu, kurš saistīts ar šīs sadaļas 2. nodaļas [Izcelsmes noteikumi] īstenošanu, tostarp par skaidrojošām piezīmēm, kuru mērķis ir nodrošināt izcelsmes noteikumu vienādu administrēšanu.

               CUSTMS.21. pants. Grozījumi

               1.
                     Partnerības padome var grozīt:

               a) CUSTMS-1 pielikumu [Atzītie uzņēmēji], protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās un CUSTMS.16. panta [Pagaidu ievešana] 2. punktā minēto preču sarakstu, un

               b) Protokolu par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem.

               2.
                     Specializētā tirdzniecības komiteja administratīvajai sadarbībai PVN un nodokļu un nodevu piedziņas jomā var grozīt vērtību, kas minēta 33. panta 4. punktā Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un maksājumiem.

               II sadaļa. Pakalpojumi un investīcijas

               1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi

               SERVIN.1.1. pants. Mērķis un darbības joma

               1.Puses apstiprina savu apņemšanos radīt labvēlīgus apstākļus tirdzniecības un investīciju attīstībai to starpā.

               2.Puses atkārtoti apstiprina tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu leģitīmus politikas mērķus, piemēram: sabiedrības veselības aizsardzība; sociālie pakalpojumi; publiskā izglītība; drošība; vide, tai skaitā klimata pārmaiņas; sabiedrības morāle; sociālā vai patērētāju tiesību aizsardzība; privātums un datu aizsardzība vai kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība.

               3.Šo sadaļu nepiemēro pasākumiem, kas skar Puses fiziskas personas, kuras vēlas piekļūt otras Puses darba tirgum, vai pasākumiem saistībā ar valstspiederību, pilsonību, pastāvīgu uzturēšanos vai nodarbinātību.

               4.Šī sadaļa neliedz Pusei piemērot pasākumus, kas reglamentē fizisko personu ieceļošanu vai pagaidu uzturēšanos tās teritorijā, tai skaitā pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu savu robežu neaizskaramību un nodrošinātu to, ka fiziskās personas tās šķērso likumīgi, ja vien tādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kuri otrai Pusei rodas saskaņā ar šīs sadaļas noteikumiem. Vīzu pieprasīšana fiziskām personām no konkrētām valstīm un to nepieprasīšana fiziskām personām no citām valstīm netiek uzskatīta par ieguvumu likvidēšanu vai mazināšanu saskaņā ar šo sadaļu.

               5.Šo sadaļu nepiemēro:

               (a)gaisa pārvadājumu pakalpojumiem vai saistītiem pakalpojumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu atbalstam
                  6
               , izņemot šādus:

               (I)gaisa kuģu remonta un apkopes pakalpojumus;

               (II)datorizēto rezervācijas sistēmu pakalpojumus;

               (III)apkalpošanu uz zemes;

               (IV)sekojošus pakalpojumus, kuros izmanto pilotējamus gaisa kuģus, ievērojot Pušu attiecīgos normatīvos aktus, kas reglamentē gaisa kuģu uzņemšanu to teritorijā, izlidošanu no to teritorijas un darbību tajā: lidojumus ugunsgrēku dzēšanai no gaisa; mācību lidojumus; apsmidzināšanu; mērniecību; kartēšanu; fotografēšanu; citus gaisā veiktus pakalpojumus lauksaimniecības, rūpniecības un inspicēšanas vajadzībām; un

               (V)gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanu un tirdzniecību;

               (b)audiovizuālajiem pakalpojumiem;

               (c)iekšzemes jūras kabotāžai
                  7
                un

               (d)pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem.

               6.Šo sadaļu nepiemēro Puses pasākumiem attiecībā uz preču vai pakalpojumu publiskā iepirkuma valstiskām vajadzībām, nevis komerciālas tālākpārdošanas nolūkā vai arī nolūkā izmantot preču vai pakalpojumu sniegšanā komerciālai pārdošanai neatkarīgi no tā, vai minētais iepirkums ir vai nav “aptverts iepirkums” PPROC.2. panta [Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu iekļaušana un aptvertais iepirkums] nozīmē.

               7.Izņemot SERVIN.2.6. pantu [Veiktspējas prasības], šo sadaļu nepiemēro Pušu piešķirtām subsīdijām vai dotācijām, tai skaitā valsts atbalstītiem aizdevumiem, garantijām un apdrošināšanai.

               SERVIN.1.2. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā:

               (a)“darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras” ir darbības, tai skaitā pakalpojumi, kurus neveic ne uz komerciāla pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem
                  8
               ;

               (b)“gaisa kuģu remonta un apkopes pakalpojumi” ir tādi pasākumi, kas veikti gaisa kuģim vai tā daļai, kamēr to neizmanto, un tie neietver tā saukto līnijas tehnisko apkopi;

               (c)“datorizēto rezervācijas sistēmu pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko sniedz datorizētās sistēmas, kuras satur informāciju par gaisa pārvadātāju grafikiem, pieejamību, braukšanas maksām un noteikumiem, kurus izmantojot var veikt rezervēšanu vai izsniegt biļetes;

               (d)“aptverts uzņēmums” ir uzņēmums Puses teritorijā, ko saskaņā ar h) punktu izveidojis otras Puses investors saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un kas pastāv dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, vai ir izveidots pēc tam;

               (e)“pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība” ir pakalpojuma sniegšana:

               (I)no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā vai

               (II)vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam;

               (f)“saimnieciskā darbība” ir jebkura rūpnieciska, komerciāla vai profesionāla rakstura darbība vai amatnieku darbības, ieskaitot pakalpojumu sniegšanu, izņemot darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras;

               (g)“uzņēmums” ir juridiska persona vai juridiskas personas filiāle vai pārstāvniecība;

               (h)“iedibināšana” ir juridiskas personas izveide vai iegūšana īpašumā, t. sk. ar līdzdalību pamatkapitālā, vai filiāles vai pārstāvniecības izveide Puses teritorijā ar nolūku izveidot vai uzturēt ilgstošas ekonomiskas saiknes;

               (i)“apkalpošana uz zemes” ir šādu pakalpojumu sniegšana par samaksu vai uz līguma pamata lidostā: aviosabiedrību pārstāvēšana, administrēšana un uzraudzība; pasažieru apkalpošana; bagāžas apstrāde; trapa pakalpojumi; gatavo ēdienu piegāde; gaisa kravu un pasta apstrāde; gaisa kuģu uzpilde ar degvielu; gaisa kuģa apkalpošana un tīrīšana; virszemes transports un lidojuma operācijas, apkalpju administrēšanu un lidojumu plānošana; apkalpošanā uz zemes neietilpst: pašpakalpojumi; drošības pakalpojumi; gaisa kuģu remonts un apkope vai būtiskas centralizētas lidostas infrastruktūras, piemēram, atledošanas iekārtu, degvielas uzpildes sistēmu, bagāžas apstrādes sistēmu un noteiktas lidostas iekšējās transporta sistēmas pārvaldība vai darbība;

               (j)“Puses investors” ir Puses jebkura fiziska vai juridiska persona, kas otras Puses teritorijā vēlas izveidot, izveido vai ir izveidojusi uzņēmumu saskaņā ar h) punktu;

               (k)“Puses juridiska persona”
                  9
                ir:

               (I)attiecībā uz Savienību:

               A)
                     juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar Savienības vai vismaz vienas tās dalībvalsts tiesību aktiem un kas Savienības teritorijā veic būtisku uzņēmējdarbību, ko Savienība saskaņā ar savu paziņojumu PTO par Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (WT/REG39/1) saprot kā līdzvērtīgu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 54. pantā nostiprinātajam jēdzienam “faktiska un nepārtraukta saikne” ar dalībvalsts ekonomiku, un

               B)
                     kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Savienības un ko kontrolē dalībvalsts fiziskas personas, kuru kuģi ir reģistrēti dalībvalstī un kuģo ar tās karogu;

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               A)
                     juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un iesaistīta būtiskā uzņēmējdarbībā Apvienotās Karalistes teritorijā, un

               B)
                     kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Apvienotās Karalistes un ko kontrolē Apvienotās Karalistes fiziskas personas, kuru kuģi ir reģistrēti Apvienotajā Karalistē un kuģo ar tās karogu;

               (l)“darbība” ir uzņēmuma vadība, pārvaldība, uzturēšana, izmantošana, turēšana īpašumā vai pārdošana vai cita veida atsavināšana;

               (m)“profesionālās kvalifikācijas” ir kvalifikācija, ko apliecina kvalifikāciju apliecinošs dokuments, profesionālā pieredze vai cits kompetences apliecinājums;

               (n)“gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošana un tirdzniecība” ir iespējas attiecīgajam gaisa pārvadātājam pārdot un brīvi tirgot savus gaisa pārvadājumu pakalpojumus, t. sk. visi tādi tirdzniecības aspekti kā, piemēram, tirgus izpēte, reklāma un izplatīšana, bet neietverot ne cenu noteikšanu par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, ne piemērojamos nosacījumus;

               (o)“pakalpojums” ir jebkurš pakalpojums jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras;

               (p)“pakalpojumi, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” ir jebkurš pakalpojums, ko nesniedz ne uz komerciāla pamata, ne konkurējot ar vienu vai vairākiem pakalpojumu sniedzējiem;

               (q)“pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu;

               (r)“Puses pakalpojumu sniedzējs” ir Puses jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu.

               SERVIN.1.3. pants. Priekšrocību liegšana

               1.Puse var liegt šīs sadaļas un šā temata IV sadaļas [Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] priekšrocības otras Puses investoram vai pakalpojumu sniedzējam vai aptvertam uzņēmumam, ja Puse, kas tās liedz, pieņem vai patur spēkā pasākumus, kuri saistīti ar starptautiskā miera un drošības uzturēšanu, ieskaitot cilvēktiesību aizsardzību, un kuri:

               (a)aizliedz darījumus ar minēto investoru, pakalpojumu sniedzēju vai aptverto uzņēmumu, vai

               (b)tiktu pārkāpti vai apieti, ja šīs sadaļas un šā temata IV sadaļas [Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] priekšrocības būtu piešķirtas minētajam investoram, pakalpojumu sniedzējam vai aptvertam uzņēmumam, ieskaitot gadījumus, kad pasākumi aizliedz darījumus ar fizisku vai juridisku personu, kurai pieder kāds no tiem vai kura tos kontrolē.

               2.Lielākai noteiktībai – 1. punktu piemēro šā temata IV sadaļai [Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi], ciktāl tas attiecas uz pakalpojumiem vai investīcijām, attiecībā uz kurām Puse ir liegusi šajā sadaļā paredzētās priekšrocības.

               SERVIN.1.4. pants. Pārskatīšana

               1.Nolūkā ieviest iespējamus uzlabojumus šīs sadaļas noteikumos un saskaņā ar Pušu saistībām starptautisko nolīgumu ietvaros Puses saskaņā ar FINPROV.3. pantu [Pārskatīšana] pārskata savu tiesisko regulējumu attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību un investīcijām, t. sk. šo nolīgumu.

               2.Nolūkā vienoties par iespējamiem uzlabojumiem abpusējās interesēs Puses vajadzības gadījumā cenšas pārskatīt neatbilstošus pasākumus un atrunas, kas izklāstītas SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi], SERVIN-2. pielikumā [Nākotnes pasākumi], SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki] un SERVIN-4. pielikumā [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti], un īstermiņa viesdarbinieku darbības, kas izklāstītas SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki].

               3.
                     Šo pantu nepiemēro finanšu pakalpojumiem.

               2. nodaļa. Investīciju liberalizācija

               SERVIN.2.1. pants. Darbības joma

               Šo nodaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar uzņēmuma iedibināšanu saimnieciskās darbības veikšanai un šāda uzņēmuma darbību, ko veic:

               (a)otras Puses investori;

               (b)aptvertie uzņēmumi un

               (c)SERVIN.2.6. panta [Veiktspējas prasības] nolūkos – jebkurš uzņēmums Puses teritorijā, kurš pieņem vai patur spēkā pasākumu.

               SERVIN.2.2. pants. Piekļuve tirgum

               Attiecībā uz uzņēmuma iedibināšanu, ko veic otras Puses investors vai aptvertais uzņēmums, vai aptvertā uzņēmuma darbību Puse visā tās teritorijā vai pēc teritoriālā apakšiedalījuma nepieņem vai nepatur spēkā pasākumus, kuri:

               (a)nosaka ierobežojumus:

               i)
                     to uzņēmumu skaitam, kas var veikt konkrētu saimniecisko darbību, skaitlisku kvotu, monopolu, ekskluzīvu tiesību vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā;

               ii)
                     darījumu vai aktīvu kopējai vērtībai skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā;

               iii)
                     darījumu kopskaitam vai sniegto pakalpojumu kopējam daudzumam, kas izteikti noteiktās skaitliskās vienībās kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā
                  10

                  11
               ;

               iv)
                     ārvalstu kapitāla līdzdalībai, kas izpaužas kā ārvalstu akciju daļas vai atsevišķu vai kopējo ārvalstu investīciju maksimālās procentuālās daļas limits, vai

               v)
                     to fizisko personu kopskaitam, kuras var nodarbināt konkrētā nozarē vai kuras uzņēmums var nodarbināt un kuras ir nepieciešamas saimnieciskās darbības veikšanai un tieši saistītas ar to, izsakot skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā, vai

               (b)ierobežo vai prasa konkrētus tiesību subjektu vai kopuzņēmumu veidus, ar kuru starpniecību otras Puses investors var veikt saimniecisko darbību.

               SERVIN.2.3. pants. Valsts režīms

               1.Katra Puse piešķir otras Puses investoriem un aptvertiem uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem investoriem un viņu uzņēmumiem attiecībā uz viņu iedibināšanu un saimnieciskās darbības veikšanu Puses teritorijā.

               2.Režīms, ko Puse piešķir saskaņā ar 1. punktu, nozīmē –

               (a)attiecībā uz Apvienotās Karalistes reģionālo vai vietējo pārvaldības līmeni – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā lielākās labvēlības režīmu, ko līdzīgās situācijās minētajā pārvaldības līmenī piešķir Apvienotās Karalistes investoriem un viņu uzņēmumiem Puses teritorijā, un

               (b)attiecībā uz kāda līmeņa valdību dalībvalstī – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā lielākās labvēlības režīmu, ko līdzīgās situācijās minētā valdība piešķir minētās dalībvalsts investoriem un viņu uzņēmumiem Puses teritorijā.

               SERVIN.2.4. pants. Lielākās labvēlības režīms

               1.Katra Puse piešķir otras Puses investoriem un aptvertiem uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir trešās valsts investoriem un viņu uzņēmumiem attiecībā uz uzņēmuma izveidi Puses teritorijā.

               2.Katra Puse piešķir otras Puses investoriem un aptvertiem uzņēmumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir trešās valsts investoriem un viņu uzņēmumiem attiecībā uz saimnieciskās darbības veikšanu Puses teritorijā.

               3.Panta 1. un 2. punktu neinterpretē tā, ka Pusei tiek uzlikts pienākums attiecināt uz otras Puses investoriem vai aptvertiem uzņēmumiem režīma priekšrocības, kas izriet no:

               (a)starptautiska nolīguma par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai cita starptautiska nolīguma vai vienošanās, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem, vai

               (b)pasākumiem, kas nodrošina tādu fiziskas personas vai uzņēmuma licenču vai sertifikātu, t. sk. atļaujām vajadzīgo standartu vai kritēriju atzīšanu, kuri vajadzīgi saimnieciskās darbības veikšanai, vai to piesardzības pasākumu atzīšanu, kas noteikti GATS pielikuma par finanšu pakalpojumiem 3. punktā.

               4.Lielākai noteiktībai — 1. un 2. punktā minētais “režīms” neietver procedūras investīciju strīdu izšķiršanai starp investoru un valsti, kas noteiktas citos starptautiskos nolīgumos.

               5.Lielākai noteiktībai – materiālo tiesību normu esamība citos starptautiskos nolīgumos, ko Puse noslēgusi ar trešo valsti, vai minēto normu tikai formāla transponēšana valsts tiesību aktos, ciktāl tas ir nepieciešams, lai tās iekļautu valsts tiesību sistēmā, pati par sevi nav 1. un 2. punktā minētais “režīms”. Pasākumi, ko Puse veikusi saskaņā ar minētajām normām, var būt režīms un tādējādi iemesls šā panta pārkāpumam.

               SERVIN.2.5. pants. Augstākā vadība un direktoru padomes

               Puse neprasa aptvertam uzņēmumam vadošu darbinieku, vadītāju vai direktoru padomes locekļu amatā iecelt konkrētas valstspiederības personas.

               SERVIN.2.6. pants. Veiktspējas prasības

               1.Puse neizvirza vai neīsteno nekādas prasības, vai neizpilda nekādas saistības vai apņemšanās saistībā ar ikviena uzņēmuma iedibināšanu vai saimniecisko darbību Puses teritorijā, kuru mērķis ir:

               (a)eksportēt preču vai pakalpojumu konkrētu apjomu vai procentuālo daudzumu;

               (b)sasniegt konkrētu iekšzemes satura apjomu vai procentuālo daudzumu;

               (c)pirkt vai izmantot tās teritorijā ražotas preces vai sniegtus pakalpojumus vai piešķirt tiem priekšrocību, vai pirkt preces vai pakalpojumus no fiziskām vai juridiskām personām vai citām vienībām tās teritorijā;

               (d)jebkādā veidā saistīt importa apjomu vai vērtību ar eksporta apjomu vai vērtību vai ar ārvalstu valūtas plūsmu summu, kas saistītas ar šādu uzņēmumu;

               (e)ierobežot to preču vai pakalpojumu pārdošanu savā teritorijā, ko saražo vai sniedz šāds uzņēmums, jebkādā veidā attiecinot minēto pārdošanu uz tās eksporta vai ārvalstu valūtas ieņēmumu apjomu vai vērtību;

               (f)nodot tehnoloģiju, ražošanas procesu vai citas savas zināšanas fiziskai vai juridiskai personai vai citai vienībai tās teritorijā
                  12
               ;

               (g)preci vai pakalpojumu, ko attiecīgi ražo vai sniedz uzņēmums, piegādāt konkrētam reģionālam vai pasaules tirgum tikai no minētās Puses teritorijas;

               (h)noteikt, ka galvenās mītnes konkrētā pasaules reģionā, kas ir plašāks nekā Puses teritorija vai pasaules tirgus, atrašanās vietai jābūt tās teritorijā;

               (i)nodarbināt noteiktu skaitu vai procentuālo daļu minētās Puses fizisko personu;

               (j)sasniegt pētniecības un izstrādes darbību noteiktu apjomu vai vērtību Puses teritorijā;

               (k)ierobežot preču eksportu vai pārdošanu eksportam, vai

               (l)attiecībā uz ikvienu licences līgumu, kas ir spēkā laikā, kad tiek izvirzīta vai īstenota prasība vai izpildītas saistības vai apņemšanās, vai attiecībā uz jebkādu turpmāku licences līgumu, kurš brīvi noslēgts starp uzņēmumu un fizisku vai juridisku personu vai citu vienību Puses teritorijā, ja prasību izvirza vai īsteno vai saistības vai apņemšanās izpilda veidā, kas rada tiešu iejaukšanos minētajā licences līgumā, kādai Pusei īstenojot ārpustiesas valsts pilnvaras, pieņemt:

               i)
                     likmi vai licences maksu, kas nepārsniedz noteiktu līmeni, vai

               ii)
                     konkrētu termiņu licences līguma darbībai.

               Šo punktu nepiemēro, ja licences līgums ir noslēgts starp uzņēmumu un vienu Pusi. Šā punkta nolūkā “licences līgums” ir ikviens līgums par tehnoloģijas, ražošanas procesa vai citu profesionālo zināšanu licencēšanu.

               2.Puse nenosaka, ka priekšrocības saņemšanai un turpināšanai attiecībā uz uzņēmuma iedibināšanu vai darbību Puses teritorijā ir jāatbilst kādai no šādām prasībām:

               (a)sasniegt konkrētu iekšzemes satura apjomu vai procentuālo daudzumu;

               (b)pirkt vai izmantot tās teritorijā ražotas preces vai sniegtus pakalpojumus vai piešķirt tiem priekšrocību, vai pirkt preces vai pakalpojumus no fiziskām vai juridiskām personām vai citas vienības tās teritorijā;

               (c)jebkādā veidā saistīt importa apjomu vai vērtību ar eksporta apjomu vai vērtību vai ar ārvalstu valūtas plūsmu summu, kas saistītas ar minēto uzņēmumu;

               (d)ierobežot to preču vai pakalpojumu pārdošanu savā teritorijā, ko saražo vai sniedz minētais uzņēmums, jebkādā veidā attiecinot minēto pārdošanu uz tās eksporta vai ārvalstu valūtas ieņēmumu apjomu vai vērtību, vai

               (e)ierobežot preču eksportu vai pārdošanu eksportam.

               3.Panta 2. punktā minēto neinterpretē tā, ka Pusei tiek liegts noteikt, ka priekšrocības saņemšana vai turpināšana saistībā ar uzņēmuma iedibināšanu vai darbību Puses teritorijā ir atkarīga no atbilstības prasībai par ražošanas izvietošanu, pakalpojuma sniegšanu, darbinieku apmācību vai nodarbināšanu, konkrētas infrastruktūras būvniecību vai paplašināšanu vai pētniecības un izstrādes veikšanu tās teritorijā.

               4.Šā panta 1. punkta f) un l) apakšpunktu nepiemēro, ja:

               (a)prasību izvirza vai īsteno vai saistības vai apņemšanos izpilda tiesa, administratīvā tiesa vai konkurences iestāde saskaņā ar Puses konkurences tiesībām, lai novērstu vai labotu konkurences ierobežojumu vai izkropļojumu; vai

               (b)Puse atļauj izmantot intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar TRIPS līguma 31. vai 31.a pantu, vai pasākumus, vai pieņem vai patur spēkā pasākumus, ar ko prasa izpaust datus vai personālinformāciju, kas ietilpst TRIPS līguma 39. panta 3. punkta darbības jomā un atbilst tam.

               5.Šā panta 1. punkta a)–c) apakšpunktu un 2. punkta a) un b) apakšpunktu nepiemēro precēm vai pakalpojumiem izvirzāmām kvalifikācijas prasībām attiecībā uz dalību eksporta veicināšanas un ārvalstu palīdzības programmās.

               6.
                     Lielākai noteiktībai – šis pants neliedz Puses kompetentajām iestādēm īstenot jebkādas saistības vai apņemšanās starp personām, – kas nav Puse, – kuras minētā Puse nav tieši vai netieši uzlikusi vai pieprasījusi.

               7.
                     Lielākai noteiktībai — 2. punkta a) un b) apakšpunktu nepiemēro prasībām, ko importētāja Puse izvirza attiecībā uz preču saturu, kas nepieciešams, lai kvalificētos preferenciāliem tarifiem vai preferenciālām kvotām.

               8.
                     Panta 1. punkta l) apakšpunktu nepiemēro, ja prasību izvirza vai īsteno vai saistības vai apņemšanos izpilda tiesa kā taisnīgu atlīdzību saskaņā ar attiecīgās Puses tiesību aktiem autortiesību jomā.

               9.
                     Puse nenosaka un neīsteno pasākumus, kas ir nesaderīgi ar tās pienākumiem saskaņā ar Nolīgumu par pasākumiem ieguldījumu jomā saistībā ar tirdzniecību(TRIM), pat tad, ja minētā Puse šādus pasākumus ir iekļāvusi SERVIN-1. PIELIKUMĀ [Esošie pasākumi] vai SERVIN-2. PIELIKUMĀ [Nākotnes pasākumi].

               10.
                     Lielākai noteiktībai – šo pantu neinterpretē tā, ka Pusei tiek prasīts, lai tā atļautu konkrētu pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā, ja minētā Puse attiecībā uz šādu pakalpojumu sniegšanu pieņem vai patur spēkā ierobežojumus vai aizliegumus, kas ir saderīgi ar atrunām, nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz SERVIN-1. PIELIKUMĀ [Esošie pasākumi] vai SERVIN-2. PIELIKUMĀ [Nākotnes pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.

               11.
                     Nosacījums 2. punktā minētās priekšrocības saņemšanai un turpināšanai nav prasība vai saistības vai apņemšanās 1. punkta nolūkos.

               SERVIN.2.7. pants. Neatbilstīgi pasākumi un izņēmumi

               1.SERVIN.2.2. pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3. pantu [Valsts režīms], SERVIN.2.4. pantu [Lielākās labvēlības režīms], SERVIN.2.5. pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes] un SERVIN.2.6. pantu [Veiktspējas prasības] nepiemēro:

               (a)spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:

               i)
                     attiecībā uz Savienību:

               A)
                     Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN.1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)
                     dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN.1 pielikumā [Esošie pasākumi];

               C)
                     dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN.1 pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               D)
                     tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C) punktā minētā valdība, un

               ii)
                     attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               A)
                     centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN.1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)
                     [reģionālās valdības līmenī], kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN.1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               vai

               C)
                     vietējas valdības līmenī;

               (b)šā punkta a) apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai atjaunošanai vai

               (c)izmaiņām neatbilstošā pasākumā, kas minēts šā punkta a) un b) apakšpunktā, ar nosacījumu, ka tās nesamazina pasākuma atbilstību, kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām, SERVIN.2.2. pantam [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3. pantam [Valsts režīms], SERVIN2.4. pantam [Lielākās labvēlības režīms], SERVIN.2.5. pantam [Augstākā vadība un direktoru padomes] vai SERVIN.2.6. pantam [Veiktspējas prasības].

               2.SERVIN.2.2. pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3. pantu [Valsts režīms], SERVIN.2.4. pantu [Lielākās labvēlības režīms], SERVIN.2.5. pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes] un SERVIN.2.6. pantu [Veiktspējas prasības] nepiemēro Puses pasākumam, kas ir saderīgs ar atrunām, nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz šīs sadaļas SERVIN-2. pielikumā [Nākotnes pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.

               3.SERVIN.2.3. pantu [Valsts režīms] un SERVIN.2.4. pantu [Lielākās labvēlības režīms] nepiemēro nevienam pasākumam, kas ir izņēmums vai atkāpe no TRIPS līguma 3. vai 4. panta, kā konkrēti noteikts minētā līguma 3.–5. pantā.

               4.Lielākai noteiktībai – SERVIN.2.3. pantu [Valsts režīms] un SERVIN.2.4. pantu [Lielākās labvēlības režīms] neinterpretē tā, ka Pusei tiek liegts noteikt informācijas prasības, t. sk. statistikas vajadzībām, saistībā ar otras Puses investoru vai aptverto uzņēmumu iedibināšanu vai darbību, ar nosacījumu, ka tas nav līdzeklis, lai apietu minētās Puses pienākumus, kas noteikti minētajos pantos.

               3. nodaļa. Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

               SERVIN.3.1. pants. Darbības joma

               Šo nodaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību, kuru veic otras Puses pakalpojumu sniedzēji.

               SERVIN.3.2. pants. Piekļuve tirgum

               Puse visā tās teritorijā vai pēc teritoriālā apakšiedalījuma nepieņem vai nepatur spēkā pasākumus, kas:

               (a)nosaka ierobežojumus:

               i)
                     to pakalpojumu sniedzēju skaitam, kas var sniegt konkrētu pakalpojumu, vai nu skaitlisku kvotu, monopolu, ekskluzīvu pakalpojumu sniedzēju, vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā;

               ii)
                     pakalpojumu darījumu vai aktīvu kopējai vērtībai skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā vai

               iii)
                     pakalpojumu darījumu kopskaitam vai sniegto pakalpojumu kopējam daudzumam, kas izteikti noteiktās skaitliskās vienībās kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes prasību veidā
                  13
               ; vai

               b)
                     ierobežo vai pieprasa īpašus juridiskās personas vai kopuzņēmumu veidus, kuru formā pakalpojumu sniedzējs var sniegt pakalpojumu.

               SERVIN.3.3. pants. Klātbūtne uz vietas

               Puse kā priekšnosacījumu pakalpojumu pārrobežu sniegšanai nepieprasa, lai otras Puses pakalpojumu sniedzējs pirmās Puses teritorijā izveidotu vai uzturētu uzņēmumu vai būtu tās rezidents.

               SERVIN.3.4. pants. Valsts režīms

               1.Katra Puse piešķir otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem.

               2.Puse var nodrošināt atbilstību 1. punktā norādītajām prasībām, piešķirot otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem režīmu, kas ir oficiāli identisks režīmam, kuru tā piešķir saviem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, vai kas ir oficiāli atšķirīgs no tā.

               3.Oficiāli identisks vai oficiāli atšķirīgs režīms uzskatāms par mazāk labvēlīgu, ja tas izmaina konkurences apstākļus vienas Puses pakalpojumu vai pakalpojumu sniedzēju labā salīdzinājumā ar otras Puses pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem.

               4.Neko šajā pantā neinterpretē tā, ka Pusei tiek prasīts kompensēt neizdevīgus konkurences apstākļus, kas rodas attiecīgo pakalpojumu vai pakalpojumu sniedzēju ārvalsts statusa dēļ.

               SERVIN.3.5. pants. Lielākās labvēlības režīms

               1.Katra Puse piešķir otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir trešās valsts pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem.

               2.Panta 1. punktu neinterpretē tā, ka Pusei tiek uzlikts pienākums attiecināt uz otras Puses pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem režīma priekšrocības, kas izriet no:

               (a)starptautiska nolīguma par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai cita starptautiska nolīguma vai vienošanās, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem, vai

               (b)pasākumiem, kas nodrošina tādu fiziskas personas vai uzņēmuma licenču vai sertifikātu, t. sk. atļaujām vajadzīgo standartu vai kritēriju atzīšanu, kuri vajadzīgi saimnieciskās darbības veikšanai, vai to piesardzības pasākumu atzīšanu, kas noteikti GATS pielikuma par finanšu pakalpojumiem 3. punktā.

               3.Lielākai noteiktībai — materiālo tiesību normu esamība citos starptautiskos nolīgumos, ko Puse noslēgusi ar trešo valsti, vai minēto normu tikai formāla transponēšana valsts tiesību aktos, ciktāl tas ir nepieciešams, lai tās iekļautu valsts tiesību sistēmā, pati par sevi nav par 1. punktā minētais “režīms”. Pasākumi, ko Puse veikusi saskaņā ar minētajām normām, var būt režīms un tādējādi iemesls šā panta pārkāpumam.

               SERVIN.3.6. pants. Neatbilstoši pasākumi

               1.SERVIN.3.2. pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3. pantu [Klātbūtne uz vietas], SERVIN.3.4. pantu [Valsts režīms] un SERVIN.3.5. pantu [Lielākās labvēlības režīms] nepiemēro:

               (a)spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:

               i)
                     attiecībā uz Savienību:

               A)
                     Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)
                     dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1 pielikumā [Esošie pasākumi];

               C)
                     dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1 pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               D)
                     tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C) punktā minētā valdība, un

               ii)
                     attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               A)
                     centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)
                     reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               C)
                     vietējas valdības līmenī;

               (b)šā punkta a) apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai atjaunošanai vai

               (c)izmaiņām neatbilstošā pasākumā, kas minēts šā punkta a) un b) apakšpunktā, tādā apmērā, kurš nesamazina pasākuma atbilstību, kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām, SERVIN.3.2. pantam [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3. pantam [Klātbūtne uz vietas], SERVIN.3.4. pantam [Valsts režīms] un SERVIN.3.5. pantam [Lielākās labvēlības režīms].

               2.SERVIN.3.2. pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3. pantu [Klātbūtne uz vietas], SERVIN.3.4. pantu [Valsts režīms] un SERVIN.3.5. pantu [Lielākās labvēlības režīms] nepiemēro Puses pasākumam, kas ir saderīgs ar atrunām, nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz SERVIN-2. pielikumā [Nākotnes pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.

               4. nodaļa. Fizisku personu ieceļošana un pagaidu uzturēšanās darījumdarbības nolūkā

               SERVIN.4.1. pants. Darbības joma un definīcijas

               1.Šo nodaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar saimniecisko darbību veikšanu, kuras tās teritorijā veic otras Puses fiziskās personas, kas ieceļo un pagaidu kārtā uzturas un kas ir viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā, līgumpakalpojumu sniedzēji, neatkarīgie speciālisti, uzņēmuma ietvaros pārceltie darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki.

               2.Ciktāl šajā nodaļā nav ietvertas saistības, turpina piemērot visas Puses tiesībās ietvertās prasības attiecībā uz fizisku personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos, t. sk. normatīvos aktus attiecībā uz uzturēšanās ilgumu.

               3.Neatkarīgi no šīs nodaļas noteikumiem turpina piemērot visas prasības, kas paredzētas Puses tiesībās attiecībā uz nodarbinātību un sociālās nodrošināšanas pasākumiem, t. sk. normatīvos aktus par minimālajām algām un koplīgumiem.

               4.Saistības attiecībā uz fizisku personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos darījumdarbības nolūkā nepiemēro gadījumos, kad ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās nolūks vai sekas ir iejaukties vai citādi ietekmēt jebkādu darbinieku vai vadības strīdu vai sarunas vai jebkuras minētajā strīdā iesaistītas fiziskas personas nodarbinātību.

               5.Šajā nodaļā:

               (a)“viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā” ir fiziskas personas, kuras Puses juridiskā personā strādā vadošā amatā un kuras:

               i)
                     atbild par šādas juridiskas personas uzņēmuma izveidi otras Puses teritorijā;

               ii)
                     nepiedāvā un nesniedz pakalpojumus vai neveic nekādu citu saimniecisko darbību, kā to, kas prasīta minētā uzņēmuma iedibināšanas nolūkā, un

               iii)
                     nesaņem atlīdzību no avota, kas atrodas otrā Pusē;

               (b)“līgumpakalpojumu sniedzēji” ir fiziskas personas, ko nodarbina Puses juridiska persona (bez darbā iekārtošanas un personāla nodrošināšanas pakalpojumu aģentūras starpniecības), kura neveic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā un kura ir labā ticībā parakstījusi tādu līgumu, kā termiņš nepārsniedz 12 mēnešus, par pakalpojumu sniegšanu galapatērētājam otrā Pusē un kā izpildei vajadzīga tās darbinieku pagaidu klātbūtne:

               i)
                     kuri ir piedāvājuši tāda paša veida pakalpojumus kā juridiskās personas darbinieki vismaz uz laikposmu, kas nav mazāks par vienu gadu tieši pirms viņu ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās pieteikuma iesniegšanas dienas;

               ii)
                     kuriem minētajā datumā ir vismaz trīs gadu profesionālā pieredze, kas iegūta pēc pilngadības sasniegšanas, tajā darbības jomā, kurš ir līguma priekšmets, akadēmiskais grāds vai kvalifikācija, kas apliecina līdzvērtīgu zināšanu līmeni un profesionālo kvalifikāciju, kura tiek juridiski prasīta, lai minēto darbību varētu veikt otrā Pusē
                  14
               , un

               iii)
                     nesaņem atlīdzību no avota, kas atrodas otrā Pusē;

               (c)“neatkarīgi speciālisti” ir fiziskas personas, kuras nodarbojas ar pakalpojuma sniegšanu un veic uzņēmējdarbību pašnodarbinātas personas statusā kādas Puses teritorijā un kuras:

               i)
                     neveic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā;

               ii)
                     ir labā ticībā parakstījušas līgumu (bez darbā iekārtošanas un personāla nodrošināšanas pakalpojumu aģentūras starpniecības) uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, par pakalpojumu sniegšanu galapatērētājam otrā Pusē – šajā nolūkā vajadzīga viņu pagaidu klātbūtne, un

               iii)
                     kurām viņu ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās pieteikuma iesniegšanas dienā ir vismaz sešu gadu profesionālā pieredze attiecīgajā darbībā, akadēmiskais grāds vai kvalifikācija, kas apliecina līdzvērtīgu zināšanu līmeni un profesionālo kvalifikāciju, kura tiek juridiski prasīta, lai minēto darbību varētu veikt otrā Pusē
                  15
               ,

               (d)“uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki” ir fiziskas personas, kas:

               i)
                     ir bijušas nodarbinātas Puses juridiskā personā vai ir bijušas tās partneri – tieši pirms dienas, kad notikusi pārcelšana uzņēmuma ietvaros – ne mazāk kā vienu gadu vadītāju un speciālistu gadījumā un ne mazāk kā sešus mēnešus praktikantu gadījumā;

               ii)
                     pieteikuma iesniegšanas brīdī dzīvo otras Puses teritorijā;

               iii)
                     tiek pagaidu kārtā pārceltas uz tādu juridiskās personas uzņēmumu otras Puses teritorijā, kurš ir tās pašas grupas loceklis kā iniciējošā juridiskā persona, t. sk. tā pārstāvniecība, meitasuzņēmums, filiāle vai galvenais uzņēmums
                  16
               , un

               iv)
                     pieder vienai no šādām kategorijām:

               A)
                     vadītāji
                  17
               ;

               B)
                     speciālisti, vai

               C)
                     praktikanti;

               (e)“vadītājs” ir vadošā amatā strādājoša fiziska persona, kura galvenokārt dod rīkojumus otrā Pusē esoša uzņēmuma vadībai, kuras darbības vispārēju pārraudzību veic un norādījumus galvenokārt sniedz uzņēmuma direktoru padome vai akcionāri vai līdzvērtīgas personas, un kura pilda šādas funkcijas:

               i)
                     vada uzņēmumu vai tā departamentu vai apakšstruktūru;

               ii)
                     pārrauga un kontrolē citu pārraugošo, profesionālo vai vadošo darbinieku darbu un

               iii)
                     īsteno pilnvaras ieteikt pieņemt darbiniekus darbā, atlaist no darba vai veikt citas ar personālu saistītas darbības;

               (f)“speciālists” ir fiziska persona, kurai ir speciālas zināšanas, kas ir būtiskas uzņēmuma darbības jomām, metodēm vai vadībai, un kuras novērtē, ņemot vērā ne tikai zināšanas, kas ir specifiskas uzņēmumam, bet arī to, vai personai ir augsts kvalifikācijas līmenis, t. sk. atbilstoša profesionālā pieredze darba veidā vai darbībā, kā veikšanai ir vajadzīgas specifiskas tehniskas zināšanas, t. sk. iespējama piederība akreditētai profesijai, un

               (g)“praktikants” ir fiziska persona, kurai ir akadēmiskais grāds un kura ir pagaidu kārtā pārcelta karjeras attīstības mērķiem vai mācībām darba metodēs vai paņēmienos, un pārcelšanas periodā saņem atalgojumu
                  18
               .

               6.Šā panta 5. punkta b) un c) apakšpunktā minētais pakalpojumu līgums atbilst tās Puses tiesību prasībām, kurā līgumu izpilda.

               SERVIN.4.2. pants. Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos

               1.Ievērojot attiecīgos nosacījumus un kvalifikācijas, kas norādītas SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki]:

               (a)katra Puse atļauj:

               i)
                     ieceļot un pagaidu kārtā uzturēties uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem

               ii)
                     ieceļot un pagaidu kārtā uzturēties viesdarbiniekiem uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā, neprasot darba atļauju vai citu līdzīga nolūka iepriekšējas apstiprināšanas procedūru, un

               iii)
                     savā teritorijā nodarbināt uzņēmuma ietvaros pārceltus otras Puses darbiniekus;

               (b)Puse nepatur spēkā vai nepieņem ierobežojumus skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaužu veidā attiecībā uz to fizisko personu kopskaitu, kuras konkrētā nozarē drīkst ieceļot kā viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā vai kuras otras Puses investors var nodarbināt kā uzņēmuma ietvaros pārceltus darbiniekus vai nu teritoriālajā apakšiedalījumā, vai visā tās teritorijā; un

               (c)katra Puse piešķir otras Puses uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem un viesdarbiniekiem uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā pagaidu uzturēšanās laikā tās teritorijā ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir savām fiziskajām personām.

               2.Atļautais uzturēšanās ilgums ir ne vairāk kā trīs gadi vadītājiem un speciālistiem, ne vairāk kā viens gads praktikantiem un ne vairāk kā 90 dienas sešu mēnešu laikposmā viesdarbiniekiem uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā.

               SERVIN.4.3. pants. Īstermiņa viesdarbinieki

               1.Ievērojot attiecīgos nosacījumus un kvalifikācijas, kas norādītas SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki], katra Puse atļauj ieceļot un pagaidu kārtā uzturēties otras Puses īstermiņa viesdarbiniekiem to darbību veikšanas nolūkā, kuras uzskaitītas SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki], ievērojot šādus nosacījumus:

               (a)īstermiņa viesdarbinieki nav iesaistīti savu preču pārdošanā vai pakalpojumu sniegšanā plašai sabiedrībai;

               (b)īstermiņa viesdarbinieki savā vārdā nesaņem atlīdzību no tās Puses, kuras teritorijā tie uzturas pagaidu kārtā, un

               (c)īstermiņa viesdarbinieki nav iesaistīti pakalpojumu sniegšanā, izpildot līgumu, kurš noslēgts starp juridisku personu, kas nav iedibināta tās Puses teritorijā, kurā viesdarbinieki uzturas pagaidu kārtā, un patērētāju tajā, izņemot gadījumus, kas paredzēti SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki].

               2.Ja vien SERVIN-3. pielikumā [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki] nav norādīts citādi, Puse atļauj ieceļot īstermiņa viesdarbiniekiem, neprasot darba atļauju, ekonomisko vajadzību pārbaudi vai citas līdzīga nolūka iepriekšējas apstiprināšanas procedūras.

               3.Ja Puses īstermiņa viesdarbinieki ir iesaistīti pakalpojuma sniegšanā patērētājam tās Puses teritorijā, kurā viņi pagaidu kārtā uzturas saskaņā ar SERVIN-3. pielikumu [Viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos, uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un īstermiņa viesdarbinieki], minētā Puse attiecībā uz minētā pakalpojuma sniegšanu piešķir viņiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem pakalpojumu sniedzējiem.

               4.Atļautais uzturēšanās ilgums ir ne vairāk kā 90 dienas jebkurā sešu mēnešu laikposmā.

               SERVIN.4.4. pants. Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti

               1.Nozarēs, apakšnozarēs un darbībās, kas norādītas šīs sadaļas SERVIN-4. pielikumā [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti], ievērojot tajā norādītos attiecīgos nosacījumus un kvalifikācijas:

               (a)Puse atļauj līgumpakalpojumu sniedzējiem un neatkarīgajiem speciālistiem ieceļot un pagaidu kārtā uzturēties tās teritorijā;

               (b)Puse nepieņem vai nepatur spēkā ierobežojumus attiecībā uz otras Puses līgumpakalpojumu sniedzēju un neatkarīgo speciālistu kopskaitu, kam atļauts ieceļot un uzturēties pagaidu kārtā, skaitlisku kvotu vai ekonomisko vajadzību pārbaudes veidā; un

               (c)katra Puse piešķir otras Puses līgumpakalpojumu sniedzējiem un neatkarīgajiem speciālistiem attiecībā uz viņu pakalpojumu sniegšanu un tās teritorijā režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, ko tā līdzīgās situācijās piešķir saviem pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumiem.

               2.Piekļuve, kuru piešķir saskaņā ar šo pantu, attiecas tikai uz pakalpojumu, kas ir līguma priekšmets, un nedod tiesības izmantot tās Puses teritorijā pastāvošo profesionālo nosaukumu, kurā pakalpojums tiek sniegts.

               3.Pakalpojumu līguma aptverto personu skaits nav lielāks par līguma izpildei nepieciešamo, kas var būt noteikts tās Puses tiesībās, kurā pakalpojums tiek sniegts.

               4.Atļautais uzturēšanās ilgums ir kumulatīvs 12 mēnešu laikposms vai līguma darbības ilgums, atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks.

               SERVIN.4.5. pants. Neatbilstoši pasākumi

               Ciktāl attiecīgais pasākums ietekmē fizisku personu pagaidu uzturēšanos darījumdarbības nolūkā, SERVIN.4.2. panta [Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] 1. punkta b) un c) apakšpunktu, SERVIN.4.3. panta [Īstermiņa viesdarbinieki] 3. punktu un SERVIN.4.4. panta [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] 1. punkta b) un c) apakšpunktu nepiemēro:

               (a)spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:

               i)
                     attiecībā uz Savienību:

               A)
                     Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)
                     dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1 pielikumā [Esošie pasākumi];

               C)
                     dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1 pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               D)
                     tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C) punktā minētā valdība, un

               ii)
                     attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               A)
                     centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)
                     [reģionālā apakšiedalījuma līmenī], kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               C)
                     vietējas valdības līmenī;

               (b)šā punkta a) apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai atjaunošanai

               (c)izmaiņām neatbilstošā pasākumā, kuras minētas šā panta a) un b) punktā, tādā apmērā, kas nesamazina pasākuma atbilstību SERVIN.4.2. panta [Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] 1. punkta b) un c) apakšpunktam, SERVIN.4.3. panta [Īstermiņa viesdarbinieki] 3. punktam un SERVIN.4.4. panta [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti]] 1. punkta b) un c) apakšpunktam, kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām; vai

               (d)jebkādiem Puses pasākumiem, kas ir saderīgi ar SERVIN-2. pielikumā [Nākotnes pasākumi] norādīto nosacījumu vai kvalifikāciju.

               SERVIN.4.6. pants. Pārredzamība

               1.Katra Puse dara publiski pieejamu informāciju par attiecīgiem pasākumiem, kas attiecas uz otras Puses fizisko personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos, kā minēts SERVIN.4.1. panta [Darbības joma un definīcijas] 1. punktā.

               2.Šā panta 1. punktā minētā informācija, ciktāl iespējams, ietver šādu informāciju, kas attiecas uz fizisku personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos:

               (a)kategoriju, kāda ir vīzām, uzturēšanās atļaujām vai cita veida atļaujām, kas attiecas uz personas ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos;

               (b)nepieciešamo dokumentāciju un nosacījumus, kas jāizpilda;

               (c)metodi pieteikuma aizpildīšanai un iespējas iesnieguma iesniegšanai, piemēram, konsulārajās iestādēs vai tiešsaistē;

               (d)maksu par pieteikuma iesniegšanu un indikatīvu pieteikuma apstrādes termiņu;

               (e)maksimālo uzturēšanās ilgumu katram atļaujas veidam, kas minēts a) apakšpunktā;

               (f)iespējamas pagarināšanas vai atjaunošanas nosacījumus;

               (g)noteikumus attiecībā uz pavadošām apgādājamām personām;

               (h)pieejamās izskatīšanas vai pārsūdzēšanas procedūras un

               (i)attiecīgās vispārpiemērojamās tiesības, kas attiecas uz fizisko personu ieceļošanu un pagaidu uzturēšanos darījumdarbības nolūkā.

               3.Attiecībā uz 1. un 2. punktā minēto informāciju katra Puse cenšas nekavējoties informēt otru Pusi par visām jaunajām prasībām un procedūrām vai izmaiņām prasībās un procedūrās, ko Puse ievieš un kas faktiski ietekmē ieceļošanas un pagaidu uzturēšanās atļauju izsniegšanu un attiecīgā gadījumā – darba atļauju izsniegšanu pirmajā Pusē.

               5. nodaļa. Tiesiskais regulējums

               1. iedaļa. Iekšzemes regulējums

               SERVIN.5.1. pants. Darbības joma un definīcijas

               1.Šo iedaļu piemēro Pušu pasākumiem, kas saistīti ar licencēšanas prasībām un procedūrām, kvalifikācijas prasībām un procedūrām, formalitātēm un tehniskajiem standartiem, kuri ietekmē:

               (a)pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību;

               (b) izveidi vai darbību vai

               (c)pakalpojumu sniegšanu, izmantojot Puses fiziskas personas klātbūtni otras Puses teritorijā, kā noteikts SERVIN.4.1. pantā [Darbības joma un definīcijas].

               Ciktāl pasākumi attiecas uz tehniskajiem standartiem, šo iedaļu piemēro tikai pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību. Šajā iedaļā jēdziens “tehniskie standarti” neietver finanšu pakalpojumu regulatīvos vai īstenošanas tehniskos standartus.

               2.Šo iedaļu nepiemēro licencēšanas prasībām un procedūrām, kvalifikācijas prasībām un procedūrām, formalitātēm un tehniskajiem standartiem saistībā ar pasākumu, kas:

               (a)neatbilst SERVIN.2.2. pantam [Piekļuve tirgum] vai SERVIN.2.3. pantam [Valsts režīms] un ir minēts SERVIN.2.7. panta [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] 1. punkta a–c) apakšpunktā vai neatbilst SERVIN.3.2. pantam [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.3. pantam [Klātbūtne uz vietas] vai SERVIN.3.4. pantam [Valsts režīms] un ir minēts SERVIN.3.6. panta [Neatbilstoši pasākumi] 1. punkta a–c) apakšpunktā, vai neatbilst SERVIN.4.2. panta [Uzņēmuma ietvaros pārcelti darbinieki un viesdarbinieki uzņēmējdarbības veikšanas nolūkā] 1. punkta b) un c) apakšpunktam vai SERVIN.4.3. panta [Īstermiņa viesdarbinieki] 3. punktam, vai SERVIN.4.4. panta [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti] 1. punkta b) un c) apakšpunktam un ir minēts SERVIN.4.5. panta [Neatbilstoši pasākumi] 1. punktā, vai

               (b)ir minēts SERVIN.2.7. panta [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] 2. punktā vai SERVIN.3.6. panta [Neatbilstoši pasākumi] 2. punktā.

               3.Šajā iedaļā:

               (a)“atļauja” ir atļauja veikt jebkuru 1. punkta a)–c) apakšpunktā minēto darbību, kas izriet no procedūras, kura fiziskai vai juridiskai personai jāievēro, lai pierādītu atbilstību licencēšanas prasībām, kvalifikācijas prasībām, tehniskajiem standartiem vai formalitātēm minētās atļaujas iegūšanai, saglabāšanai vai atjaunošanai; un

               (b)“kompetentā iestāde” ir centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai iestāde, vai nevalstiska struktūra, kas īsteno pilnvaras, kuras tai deleģējusi centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai iestādes un kurai ir tiesības pieņemt lēmumu par a) apakšpunktā minēto atļauju.

               SERVIN.5.2. pants. Pieteikumu iesniegšana

               Katra Puse, ciktāl tas praktiski iespējams, izvairās pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs vērstos vairāk nekā vienā kompetentajā iestādē attiecībā uz katru atļaujas pieteikumu. Ja darbība, kurai pieprasa atļauju, ir vairāku kompetento iestāžu jurisdikcijā, var būt vajadzīgi vairāki atļaujas pieteikumi.

               SERVIN.5.3. pants. Pieteikumu iesniegšanas termiņi

               Ja Puse pieprasa atļauju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes, ciktāl tas praktiski iespējams, ļauj iesniegt pieteikumu jebkurā laikā visa gada garumā. Ja atļaujas pieprasīšanai ir noteikts konkrēts termiņš, Puse nodrošina, ka kompetentās iestādes nosaka samērīgu termiņu pieteikuma iesniegšanai.

               SERVIN.5.4. pants. Elektroniski pieteikumi un kopiju pieņemšana

               Ja Puse pieprasa atļauju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes:

               (a)iespēju robežās paredz, ka pieteikumi ir aizpildāmi elektroniski, t. sk. no otras Puses teritorijas, un

               (b)dokumentu oriģinālu vietā pieņem dokumentu kopijas, kas autentificētas saskaņā ar Puses valsts tiesību aktiem, ja vien kompetentās iestādes nepieprasa iesniegt dokumentu oriģinālus, lai aizsargātu atļaujas piešķiršanas procesa integritāti.

               SERVIN.5.5. pants. Pieteikumu apstrāde

               1.Ja Puse pieprasa atļauju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes:

               (a)apstrādā pieteikumus visu gadu. Ja tas nav iespējams, šī informācija būtu jāpublisko, cik vien tas iespējams savlaicīgi;

               (b)ciktāl tas praktiski iespējams, norāda indikatīvu pieteikuma apstrādes termiņu. Šis termiņš ir samērīgs, ciktāl tas ir praktiski iespējams;

               (c)pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma bez liekas kavēšanās sniedz informāciju par pieteikuma statusu;

               (d)ciktāl tas praktiski iespējams, bez liekas kavēšanās pārliecinās par iesniegtā pieteikuma pilnīgumu saskaņā ar Puses valsts normatīvajiem aktiem;

               (e)ja kompetentās iestādes uzskata, ka pieteikums ir pilnīgs apstrādes nolūkiem saskaņā ar Puses valsts normatīvajiem aktiem
                  19
               , tās samērīgā termiņā pēc pieteikuma iesniegšanas nodrošina, ka:

               i)
                     pieteikuma apstrāde ir pabeigta un

               ii)
                     pieteikuma iesniedzēju, ciktāl iespējams, rakstiski informē par pieteikumu pieņemto lēmumu
                  20
               ;

               (f)ja tās uzskata, ka pieteikums ir nepilnīgs apstrādes nolūkiem saskaņā ar Puses valsts normatīvajiem aktiem, tās samērīgā termiņā:

               i)
                     informē pieteikuma iesniedzēju, ka pieteikums ir nepilnīgs;

               ii)
                     pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma norāda papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pieteikums būtu pilnīgs, vai kā citādi sniedz norādījumus par to, kāpēc pieteikumu uzskata par nepilnīgu, un

               iii)
                     sniedz pieteikuma iesniedzējam iespēju iesniegt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pieteikums būtu pilnīgs
                  21
               ;

               tomēr, ja nekas no iepriekš minētā nav iespējams un pieteikumu noraida tā nepilnīguma dēļ, kompetentās iestādes nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs tiek informēts samērīgā termiņā, un

               (g)ja pieteikumu noraida, tad pēc savas iniciatīvas vai pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma informē pieteikuma iesniedzēju par noraidīšanas iemesliem un par termiņu minētā lēmuma pārsūdzēšanai, un attiecīgā gadījumā par pieteikuma atkārtotas iesniegšanas procedūrām; pieteikuma iesniedzējam neliedz iesniegt citu pieteikumu tikai tāpēc, ka iepriekš kāds cits pieteikums ir noraidīts.

               2.Puses nodrošina, ka to kompetentās iestādes piešķir atļauju, tiklīdz atbilstīgā pārbaudē ir konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs izpilda tās saņemšanas nosacījumus.

               3.Puses nodrošina, ka atļauja pēc tās piešķiršanas stājas spēkā bez liekas kavēšanās, ievērojot piemērojamos noteikumus
                  22
               .

               SERVIN.5.6. pants. Maksa

               1.Attiecībā uz visām saimnieciskajām darbībām, kas nav finanšu pakalpojumi, katra Puse nodrošina, ka atļaujas maksa, kuru iekasē tās kompetentās iestādes, ir samērīga un pārredzama un pati par sevi neierobežo attiecīgā pakalpojuma sniegšanu vai citas saimnieciskās darbības veikšanu. Ņemot vērā izmaksas un administratīvo slogu, katra Puse tiek mudināta atļaujas maksas maksājumus pieņemt elektroniski.

               2.Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes attiecībā uz atļauju maksām, ko tās iekasē, nodrošina pieteikumu iesniedzējiem cenrādi vai sniedz informāciju par to, kā tiek noteiktas maksu summas, un neizmanto maksas kā līdzekli, lai izvairītos no Puses saistībām vai pienākumiem.

               3.Atļaujas maksa neietver maksu par dabas resursu izmantošanu, izsoles maksu, maksu par konkursa rīkošanu vai citām nediskriminējošām koncesiju piešķiršanas metodēm, vai obligātos maksājumus par universālā pakalpojuma sniegšanu.

               SERVIN.5.7. pants. Kvalifikācijas novērtēšana

               Ja Puse pieprasa izskatīšanu, lai novērtētu atļaujas pieteikuma iesniedzēja kvalifikāciju, tā nodrošina, ka tās kompetentās iestādes izveido šādu izskatīšanu grafiku, tajā nosakot pietiekami biežus intervālus, un paredz samērīgu termiņu, lai pieteikuma iesniedzēji varētu pieprasīt izskatīšanu. Ciktāl tas praktiski iespējams, katra Puse šādu izskatīšanu pieprasījumus pieņem elektroniskā formātā un apsver iespēju izmantot elektroniskos līdzekļus citos izskatīšanas procesa aspektos.

               SERVIN.5.8. pants. Publikācija un pieejamā informācija

               1.Ja Puse pieprasa atļauju, Puse nekavējoties publicē informāciju, kas vajadzīga personām, kuras veic vai vēlas veikt SERVIN.5.1. panta [Darbības joma un definīcijas] 1. punktā minētās darbības, attiecībā uz kurām tiek pieprasīta atļauja, lai izpildītu prasības, formalitātes, tehniskos standartus un procedūras šādas atļaujas iegūšanai, saglabāšanai, grozīšanai un atjaunošanai. Šādā informācijā pēc iespējas iekļauj šādas ziņas:

               (a)licencēšanas un kvalificēšanas prasības un procedūras un formalitātes;

               (b)attiecīgo kompetento iestāžu kontaktinformāciju;

               (c)atļaujas maksu;

               (d)piemērojamos tehniskos standartus;

               (e)ar pieteikumiem saistītu lēmumu pārsūdzēšanas vai izskatīšanas procedūras;

               (f)procedūras, lai pārraudzītu vai nodrošinātu atbilstību noteikumiem un nosacījumiem par licencēm vai kvalifikācijām;

               (g)iespējas iesaistīt sabiedrību, piemēram, izmantojot uzklausīšanas vai lūdzot iesniegt piezīmes, un

               (h)indikatīvus pieteikuma apstrādes termiņus.

               Šajā iedaļā minētais “publicē” nozīmē to, ka informāciju iekļauj oficiālā izdevumā, piemēram, oficiālā vēstnesī vai oficiālā tīmekļa vietnē. Puses apvieno elektroniskās publikācijas vienā tiešsaistes portālā vai citādā veidā nodrošina to, ka kompetentās iestādes tās dara viegli pieejamas, izmantojot arī alternatīvus elektroniskos līdzekļus.

               2.Katra Puse pieprasa, lai katra tās kompetentā iestāde atbild uz ikvienu informācijas vai palīdzības pieprasījumu, ciktāl tas praktiski iespējams.

               SERVIN.5.9. pants. Tehniskie standarti

               Katra Puse mudina savas kompetentās iestādes, tām pieņemot tehniskos standartus, pieņemt tādus tehniskos standartus, kas izstrādāti atklātos un pārredzamos procesos, un mudina visas struktūras, t. sk. attiecīgās starptautiskās organizācijas, kuras izraudzītas izstrādāt tehniskos standartus, to darīt atklātos un pārredzamos procesos.

               SERVIN.5.10. pants. Atļaujas piešķiršanas nosacījumi

               1.Katra Puse nodrošina, ka ar atļaujām saistītie pasākumi ir balstīti uz kritērijiem, kas liedz kompetentajām iestādēm savas novērtēšanas pilnvaras īstenot patvaļīgi, un tie cita starpā var ietvert kompetenci un spēju sniegt pakalpojumu vai veikt jebkuru citu saimniecisko darbību, t. sk. to darīt saskaņā ar Puses regulatīvajām prasībām, piemēram, prasībām veselības un vides jomā. Lai novērstu šaubas, Puses saprot, ka, pieņemot lēmumus, kompetentā iestāde var līdzsvarot kritērijus.

               2.Šā panta 1. punktā minētie kritēriji ir:

               (a)skaidri un nepārprotami,

               (b)objektīvi un pārredzami;

               (c)iepriekš noteikti;

               (d)iepriekš publiskoti;

               (e)objektīvi un

               (f)viegli pieejami.

               3.Puse, pieņemot vai paturot spēkā pasākumu saistībā ar atļaujas piešķiršanu, nodrošina, ka:

               (a)attiecīgā kompetentā iestāde apstrādā pieteikumus, pieņem un pārvalda savus lēmumus objektīvi, taisnīgi un neatkarīgi no jebkādas personas, kas veic saimniecisko darbību, kurai tiek pieprasīta atļauja, neatļautas ietekmēšanas, un

               (b)procedūras pašas par sevi nekavē prasību izpildi.

               SERVIN.5.11. pants. Ierobežots licenču skaits

               Ja konkrētai darbībai licenču skaits ir ierobežots pieejamo dabisko resursu vai tehnisko iespēju nepietiekamības dēļ, Puse potenciālajiem pretendentiem piemēro tādu atlases procedūru, kas pilnībā garantē taisnīgumu, objektivitāti un pārskatāmību, t. sk. jo īpaši atbilstīgu publicitāti par procedūras sākšanu, veikšanu un pabeigšanu. Izstrādājot atlases procedūras noteikumus, Puse var ņemt vērā leģitīmus politikas mērķus, t. sk. apsvērumus par veselību, drošību, vides aizsardzību un kultūras mantojuma saglabāšanu.

               2. iedaļa. Vispārēji piemērojami noteikumi

               SERVIN.5.12. pants. Procedūra administratīvo lēmumu izskatīšanai

               Puse nodrošina vispārējas, arbitrāžas vai administratīvas tiesas vai procedūras, kurās noteikts, ka pēc skartā otras Puses investora vai pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma tiek ātri izskatīti, pamatotos gadījumos nosakot atbilstīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, administratīvi lēmumi, kas ietekmē iedibināšanu vai darbību, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību vai pakalpojumu sniegšanu, izmantojot Puses fiziskas personas klātbūtni otras Puses teritorijā. Šajā iedaļā “administratīvi lēmumi” ir lēmums vai darbība ar juridiskām sekām, ko piemēro konkrētai personai, precei vai pakalpojumam konkrētā gadījumā, un tas aptver arī administratīva lēmuma nepieņemšanu vai šādas darbības neveikšanu, ja to prasa Puses tiesību akti. Ja šādas procedūras nav neatkarīgas no kompetentās iestādes, kurai uzticēts attiecīgais administratīvais lēmums, Puse nodrošina, lai procedūras faktiski ļautu izskatīt lietu objektīvi un taisnīgi.

               SERVIN.5.13. pants. Profesionālās kvalifikācijas

               1.Nekas šajā pantā neliedz Pusei pieprasīt, lai fiziskām personām būtu nepieciešamās profesionālās kvalifikācijas, kas attiecīgajā darbības nozarē noteikta teritorijā, kurā tiek sniegts pakalpojums
                  23
               .

               2.Profesionālās struktūras vai iestādes, kas ir saistītas ar attiecīgo darbības nozari savās attiecīgajās teritorijās, var izstrādāt un iesniegt Partnerības padomei kopīgus ieteikumus par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. Šādu kopīgu ieteikumu pamatā ir uz pierādījumiem balstīts novērtējums par:

               (a)profesionālo kvalifikāciju atzīšanas paredzētās kārtības ekonomisko vērtību un

               (b)attiecīgo režīmu saderību, t. i., to, ciktāl ir saderīgas prasības, ko katra Puse piemēro atļauju izsniegšanai, licencēšanai, darbībai un sertifikācijai.

               3.Saņemot kopīgu ieteikumu, Partnerības padome samērīgā termiņā izskata tā saderību ar šo sadaļu. Partnerības padome pēc šādas izskatīšanas var izstrādāt un ar lēmumu – kā šā nolīguma pielikumu, ko uzskata par šīs sadaļas neatņemamu sastāvdaļu – pieņemt vienošanos attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanas nosacījumiem
                  24
               .

               4.Šā panta 3. punktā minētā vienošanās paredz nosacījumus Savienībā iegūtu profesionālo kvalifikāciju un Apvienotajā Karalistē iegūtu profesionālo kvalifikāciju atzīšanai saistībā ar darbību, uz ko attiecas šī sadaļa un pirmā temata III sadaļa [Digitālā tirdzniecība].

               5.SERVIN-6. pielikumā [Vadlīnijas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas kārtību] noteiktās vadlīnijas par profesionālo kvalifikāciju atzīšanas kārtību ņem vērā, izstrādājot šā panta 2. punktā minētos kopīgos ieteikumus, un Partnerības padome tās ņem vērā, novērtējot, vai pieņemt šādu vienošanos, kā minēts šā panta 3. punktā.

               3. iedaļa. Piegādes pakalpojumi

               SERVIN.5.14. pants. Darbības joma un definīcijas

               1.Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4. nodaļai un šīs nodaļas 1. un 2. iedaļai piemēro Puses pasākumiem, kas skar piegādes pakalpojumu sniegšanu.

               2.Šajā iedaļā:

               (a)“piegādes pakalpojumi” ir pasta pakalpojumi, kurjerpasta pakalpojumi, eksprespiegādes pakalpojumi vai eksprespasta pakalpojumi, kas ietver šādas darbības: pasta sūtījumu savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un piegādi;

               (b)“eksprespiegādes pakalpojumi” ir paātrināta un uzticama pasta sūtījumu savākšana, šķirošana, pārvadāšana un piegāde, un tie var ietvert tādus vērtību pievienojošus elementus kā, piemēram, savākšanu no izcelsmes vietas, personīgu piegādi adresātam, sūtījuma izsekošanu, iespēju mainīt galamērķi un adresātu, sūtījumam esot ceļā, vai saņemšanas apstiprinājumu;

               (c)“eksprespasta pakalpojumi” ir starptautiski eksprespiegādes pakalpojumi, ko sniedz ar EMS kooperatīva starpniecību, kas ir izraudzītu pasta operatoru brīvprātīga apvienība Pasaules Pasta savienības (UPU) ietvaros;

               (d)“licence” ir licence, ko Puses regulatīvā iestāde var pieprasīt no individuāla pakalpojumu sniedzēja, lai minētais piegādātājs piedāvātu pasta vai kurjerpasta pakalpojumus;

               (e)“pasta sūtījums” ir sūtījums, kas nepārsniedz 31,5 kg galīgajā formā, kādā tas pārvadājams jebkuram publiskam vai privātam piegādes pakalpojumu sniedzējam, un tas var ietvert tādus sūtījumus kā vēstule, pasta sūtījums, laikraksts vai katalogs;

               (f)“pasta monopols” ir ekskluzīvas tiesības sniegt konkrētus piegādes pakalpojumus Puses teritorijā vai tās apakšiedalījumā saskaņā ar minētās Puses tiesībām, un

               (g)“universālais pakalpojums” ir noteiktas kvalitātes piegādes pakalpojuma pastāvīga sniegšana par pieņemamām cenām visiem lietotājiem visās vietās kādas Puses teritorijā vai tās apakšiedalījumā.

               SERVIN.5.15. pants. Universālais pakalpojums

               1.Katrai Pusei ir tiesības noteikt tās universālā pakalpojuma saistības, kuras tā vēlas saglabāt, un lemt par to darbības jomu un īstenošanu. Visas universālā pakalpojuma saistības pārvalda pārredzamā, nediskriminējošā un neitrālā veidā attiecībā uz visiem piegādātājiem, uz kuriem attiecas šīs saistības.

               2.Ja Puse pieprasa, lai ienākošie eksprespasta pakalpojumi tiktu sniegti kā universālais pakalpojums, tā nepiešķir minētajiem pakalpojumiem preferenciālu režīmu salīdzinājumā ar citiem starptautiskiem eksprespiegādes pakalpojumiem.

               SERVIN.5.16. pants. Universālā pakalpojuma finansējums

               Puse neuzliek maksu vai citus maksājumus par tāda piegādes pakalpojuma sniegšanu, kas nav universālais pakalpojums, lai finansētu universālā pakalpojuma sniegšanu. Šo pantu nepiemēro vispārēji piemērojamiem nodokļu pasākumiem vai administratīvām maksām.

               SERVIN.5.17. pants. Tirgu kropļojošas prakses novēršana

               Katra Puse nodrošina, ka piegādes pakalpojumu sniedzējs, uz kuru attiecas universālā pakalpojuma saistības vai pasta monopols, neveic tirgu kropļojošu praksi, piemēram:

               (a)neizmanto ieņēmumus, kas gūti no tāda pakalpojuma sniegšanas, uz kuru attiecas universālā pakalpojuma saistības vai pasta monopols, lai šķērssubsidētu eksprespiegādes pakalpojumu vai citu piegādes pakalpojumu, uz ko neattiecas universālā pakalpojuma saistības, vai

               (b)nepamatoti nerada nošķīrumu starp patērētajiem attiecībā uz tarifiem vai citiem noteikumiem tādu pakalpojumu sniegšanai, uz kuriem attiecas universālais pakalpojums vai pasta monopols.

               SERVIN.5.18. pants. Licences

               1.Ja Puse pieprasa licenci piegādes pakalpojumu sniegšanai, tā dara publiski pieejamu šādu informāciju:

               (a)visas licencēšanas prasības un laikposmu, kas parasti vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par licences pieteikumu, un

               (b)licences noteikumus.

               2.Licences procedūras, saistības un prasības ir pārredzamas, nediskriminējošas, un to pamatā ir objektīvi kritēriji.

               3.Ja kompetentā iestāde noraida licences pieteikumu, tā rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par pieteikuma noraidīšanas iemesliem. Katra Puse nodrošina pārsūdzēšanas procedūru, izveidojot neatkarīgu struktūru, kas ir pieejama pieteikuma iesniedzējiem, kuriem atteikta licence. Minētā struktūra var būt tiesu iestāde.

               SERVIN.5.19. pants. Regulatoru neatkarība

               1.Katra Puse izveido vai uztur regulatoru, kas ir juridiski nošķirts un funkcionāli neatkarīgs no visiem piegādes pakalpojumu sniedzējiem. Ja Pusei pieder vai tā kontrolē piegādes pakalpojumu sniedzējus, tā nodrošina efektīvu regulatīvo funkciju strukturālu nošķīrumu no darbībām, kas saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.

               2.Regulatori veic savus uzdevumus pārredzami un savlaicīgi, un tiem ir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai veiktu uzticētos uzdevumus. To lēmumi ir taisnīgi pret visiem tirgus dalībniekiem.

               4. iedaļa. Telesakaru pakalpojumi

               SERVIN.5.20. pants. Darbības joma

               Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4. nodaļai un šīs nodaļas 1. un 2. iedaļai piemēro Puses pasākumiem, kas skar telesakaru pakalpojumu sniegšanu.

               SERVIN.5.21. pants. Definīcijas

               Šajā iedaļā:

               (a)“saistītās iekārtas” ir saistīti pakalpojumi, fiziskā infrastruktūra un citas iekārtas vai elementi, kas saistīti ar telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu un kas rada apstākļus vai atbalsta pakalpojumu sniegšanu ar minētā tīkla vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls;

               (b)“galalietotājs” ir publisko telesakaru pakalpojumu galapatērētājs vai abonents, ieskaitot pakalpojumu sniedzēju, kas nav publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējs;

               (c)“galvenās iekārtas” ir publiskā telesakaru tīkla vai publiskā telesakaru pakalpojuma iekārtas, kuras:

               i)
                     nodrošina tikai vai galvenokārt viens piegādātājs vai ierobežots skaits piegādātāju un

               ii)
                     nav ekonomiski vai tehniski izdevīgi aizstāt, lai sniegtu pakalpojumu;

               (d)“starpsavienojums” ir tādu publisko telesakaru tīklu savienošana, ko izmanto viens un tas pats vai dažādi telesakaru tīklu nodrošinātāji vai telesakaru pakalpojumu sniedzēji, lai viena pakalpojumu sniedzēja lietotāji varētu sazināties ar tā paša vai cita pakalpojumu sniedzēja lietotājiem vai piekļūt cita pakalpojumu sniedzēja nodrošinātajiem pakalpojumiem neatkarīgi no tā, vai minētos pakalpojumus sniedz iesaistītie pakalpojumu sniedzēji vai jebkurš cits pakalpojumu sniedzējs, kam ir piekļuve tīklam;

               (e)“starptautisko mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojums” ir komerciāls mobilo sakaru pakalpojums atbilstoši tirdzniecības līgumam starp publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējiem, kas dod iespēju galalietotājam izmantot tā mītnes valsts mobilo tālruni vai citu ierīci balss, datu un īsziņu pakalpojumiem, atrodoties ārpus teritorijas, kurā atrodas galalietotāja mītnes valsts publisko telesakaru tīkls;

               (f)“interneta piekļuves pakalpojums” ir publisks telesakaru pakalpojums, kas nodrošina piekļuvi internetam un tādējādi savienojamību ar praktiski visiem interneta galapunktiem neatkarīgi no izmantotās tīkla tehnoloģijas un galiekārtas;

               (g)“nomāts sakaru kanāls” ir telesakaru pakalpojumi vai iekārtas, t. sk. virtuāla rakstura pakalpojumi vai iekārtas, kas paredz atlikt jaudu, lai to īpaši lietotu vai lai tā lietotājam būtu pieejama starp diviem vai vairākiem izraudzītiem punktiem;

               (h)“nozīmīgs piegādātājs” ir telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu sniedzējs, kas, ņemot vērā cenu un nodrošinājumu, spēj būtiski ietekmēt dalības nosacījumus attiecīgajā telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu tirgū, jo tas kontrolē galvenās iekārtas vai izmanto savu stāvokli minētajā tirgū;

               (i)“tīkla elements” ir iekārta vai aprīkojums, ko izmanto telesakaru pakalpojuma sniegšanai, t. sk. iezīmes, funkcijas un spējas, ko nodrošina minētā iekārta vai aprīkojums;

               (j)“numuru pārnesamība” ir iespēja abonentiem, kas to pieprasa, vienā un tajā pašā vietā saglabāt iepriekšējos fiksētās līnijas tālruņu numurus, neradot kvalitātes, uzticamības vai izdevīguma pasliktināšanos, tiem pārejot pie tādas pašas kategorijas publisko telesakaru pakalpojumu sniedzēja;

               (k)“publiskais telesakaru tīkls” ir jebkurš telesakaru tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto, lai sniegtu publiskos telesakaru pakalpojumus, un kas atbalsta informācijas pārsūtīšanu starp tīkla pieslēgumpunktiem;

               (l)“publiskais telesakaru pakalpojums” ir jebkurš telesakaru pakalpojums, ko piedāvā sabiedrībai kopumā;

               (m)“abonents” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir līguma puse līgumā, kas noslēgts ar publisko telesakaru pakalpojumu sniedzēju par šādu pakalpojumu sniegšanu;

               (n)“telesakari” ir signālu pārraide un saņemšana, ko veic ar jebkuriem elektromagnētiskiem līdzekļiem;

               (o)“telesakaru tīkls” ir pārraides sistēmas un attiecīgos gadījumos komutācijas vai maršrutizācijas ierīces un citi resursi, t. sk. tīkla pasīvie elementi, kas nodrošina signālu pārraidi vai saņemšanu pa vadiem, pa radioviļņiem, ar optiskiem vai citiem elektromagnētiskiem līdzekļiem;

               (p)“telesakaru regulators” ir struktūra vai struktūras, kam kāda Puse ir uzdevusi regulēt telesakaru tīklus un telesakaru pakalpojumus, kuriem piemēro šo iedaļu;

               (q)“telesakaru pakalpojums” ir pakalpojums, kas pilnībā vai galvenokārt sastāv no signālu, t. sk. apraides signālu, pārraidīšanas un saņemšanas telesakaru tīklos, t. sk. to, kurus izmanto apraidei, bet kas nav pakalpojums, ar ko nodrošina vai veic redakcionālu kontroli pār saturu, kuru pārraida, izmantojot telesakaru tīklus un telesakaru pakalpojumus;

               (r)“universālais pakalpojums” ir noteiktas kvalitātes minimālo pakalpojumu kopums, kas ir pieejams visiem lietotājiem vai lietotāju lokam Puses teritorijā vai tās apakšiedalījumā neatkarīgi no viņu ģeogrāfiskās atrašanās vietas un par pieņemamām cenām, un

               (s)“lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izmanto publisko telesakaru pakalpojumu.

               SERVIN.5.22. pants. Telesakaru regulators

               1.Katra Puse izveido vai uztur telesakaru regulatoru, kas:

               (a)ir juridiski nošķirts un funkcionāli neatkarīgs no visiem telesakaru tīklu, telesakaru pakalpojumu vai telesakaru iekārtu piegādātājiem;

               (b)izmanto procedūras un pieņem lēmumus, kas ir taisnīgi attiecībā uz visiem tirgus dalībniekiem;

               (c)rīkojas neatkarīgi un neprasa un nesaņem norādījumus no ne no vienas citas struktūras saistībā ar to uzdevumu izpildi, kas tam uzticēti ar tiesībām, lai izpildītu SERVIN.5.24. pantā [Starpsavienojums], SERVIN.5.25. pantā [Piekļuve un izmantošana], SERVIN.5.26. pantā [Strīdu izšķiršana telesakaru jomā], SERVIN.5.28. pantā [Starpsavienojums ar nozīmīgiem pakalpojumu sniedzējiem] un SERVIN.5.29. pantā [Piekļuve nozīmīgu piegādātāju galvenajām iekārtām] noteiktos pienākumus;

               (d)ir regulatīvās pilnvaras, kā arī pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai veiktu c) apakšpunktā minētos uzdevumus;

               (e)ir pilnvarots nodrošināt, ka telesakaru tīklu nodrošinātāji vai telesakaru pakalpojumu sniedzēji nekavējoties pēc pieprasījuma sniedz tam visu informāciju, t. sk. finanšu informāciju
                  25
               , kas vajadzīga, lai veiktu c) apakšpunktā minētos uzdevumus, un

               (f)savas pilnvaras īsteno pārredzami un savlaicīgi.

               2.Katra Puse nodrošina, ka telesakaru regulatoram uzticētos uzdevumus publisko viegli pieejamā un skaidrā veidā, it īpaši, ja minētie uzdevumi ir uzticēti vairāk nekā vienai struktūrai.

               3.Puse, kas saglabā īpašumtiesības vai kontroli pār telesakaru tīklu nodrošinātājiem vai telesakaru pakalpojumu sniedzējiem, nodrošina efektīvu strukturālo nošķīrumu starp regulatīvo funkciju un darbībām, kuras saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.

               4.Katra Puse nodrošina, ka telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu lietotājam vai sniedzējam, kuru ietekmē telesakaru regulatora lēmums, ir tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības iestādē, kas ir neatkarīga no regulatora un citām skartajām pusēm. Kamēr nav zināms pārsūdzības iznākums, lēmums paliek spēkā, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar Puses tiesību aktiem tiek noteikti pagaidu pasākumi.

               SERVIN.5.23. pants. Atļauja nodrošināt telesakaru tīklus vai pakalpojumus

               1.Katra Puse atļauj nodrošināt telesakaru tīklus vai telesakaru pakalpojumus bez iepriekšējas oficiālas atļaujas.

               2.Katra Puse publisko visus kritērijus, piemērojamās procedūras un noteikumus, saskaņā ar kuriem pakalpojumu sniedzējiem atļauj nodrošināt telesakaru tīklus vai telesakaru pakalpojumus.

               3.Visiem atļauju piešķiršanas kritērijiem un piemērojamām procedūrām jābūt pēc iespējas vienkāršiem, objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem. Visi pienākumi un nosacījumi, kas uzlikti vai saistīti ar atļauju, ir nediskriminējoši, pārredzami un samērīgi un saistīti ar sniegtajiem pakalpojumiem vai nodrošinātajiem tīkliem.

               4.Katra Puse nodrošina, ka atļaujas pieteikuma iesniedzējs saņem rakstisku informāciju par katra atļaujas atteikuma vai atsaukšanas vai ar pakalpojumu sniedzēju saistītu konkrētu nosacījumu izvirzīšanas iemesliem. Šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējam ir tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības iestādē.

               5.Piegādātājiem uzliktās administratīvās maksas ir objektīvas, pārredzamas, nediskriminējošas un samērīgas ar administratīvajām izmaksām, kas pamatoti radušās, pārvaldot, kontrolējot un izpildot šajā iedaļā noteiktos pienākumus
                  26
               .

               SERVIN.5.24. pants. Starpsavienojums

               Katra Puse nodrošina, ka publisko telesakaru tīklu nodrošinātājam vai publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējam ir tiesības un, ja to pieprasa cits publisko telesakaru tīklu nodrošinātājs vai publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējs, pienākums risināt sarunas par starpsavienojumu, lai nodrošinātu publisko telesakaru tīklu vai publisko telesakaru pakalpojumus.

               SERVIN.5.25. pants. Piekļuve un izmantošana

               1.Katra Puse nodrošina, ka jebkuram otras Puses aptvertam uzņēmumam vai pakalpojumu sniedzējam piešķir piekļuvi publiskajiem telesakaru tīkliem vai publiskajiem telesakaru pakalpojumiem un iespēju tos izmantot ar noteikumiem, kas ir saprātīgi un nediskriminējoši
                  27
               . Šo pienākumu piemēro cita starpā darbībām, kas minētas 2.–5. punktā.

               2.Katra Puse nodrošina, ka otras Puses aptvertajiem uzņēmumiem vai pakalpojumu sniedzējiem ir piekļuve jebkuram tādam publiskajam telesakaru tīklam vai publiskajam telesakaru pakalpojumam un iespēja to izmantot, ko nodrošina tās teritorijā vai ārpus tās robežām, t. sk. privātiem nomātiem sakaru kanāliem, un šajā nolūkā, ievērojot 5. punkta noteikumus, nodrošina, ka šādiem uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem ir atļauts:

               (a)pirkt vai nomāt un piesaistīt termināli vai citas iekārtas, kuras ir savstarpēji saistītas ar tīklu un kuras ir nepieciešamas viņu darbībai;

               (b)savstarpēji savienot privāti nomātus vai īpašumā esošus sakaru kanālus ar publiskajiem telesakaru tīkliem vai ar sakaru kanāliem, ko nomā vai kas atrodas cita aptvertā uzņēmuma vai pakalpojumu sniedzēja īpašumā, un

               (c)savā darbībā pēc savas izvēles izmantot darbību protokolus, kuri nav nepieciešami, lai nodrošinātu telesakaru pakalpojumu pieejamību sabiedrībai kopumā.

               3.Katra puse nodrošina, lai otras Puses aptverties uzņēmumi vai pakalpojumu sniedzēji var izmantot publiskos telesakaru tīklus un publiskos telesakaru pakalpojumus informācijas apritei tās teritorijā un ārpus tās robežām, t. sk. to iekšējo saziņu un piekļuvi informācijai, kas atrodas datubāzēs vai citādā mašīnlasāmā formā tiek glabāta otras Puses teritorijā.

               4.Neatkarīgi no 3. punkta Puse var veikt šādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sakaru drošību un konfidencialitāti, ar nosacījumu, ka šādus pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas varētu izraisīt slēptu pakalpojumu tirdzniecības ierobežojumu vai patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju, vai šajā sadaļā paredzēto priekšrocību likvidēšanu vai samazināšanu.

               5.Katra Puse nodrošina, ka neizvirza nekādus nosacījumus attiecībā uz piekļuvi publiskajiem telesakaru tīkliem vai pakalpojumiem un to izmantošanu, izņemot tos, kas nepieciešami:

               (a)lai aizsargātu publisko telesakaru tīklu vai publisko telesakaru pakalpojumu publisko pakalpojumu sniedzēju pienākumus, īpaši to spēju padarīt to pakalpojumus pieejamus sabiedrībai kopumā, vai

               (b)lai aizsargātu publisko telesakaru tīklu vai pakalpojumu tehnisko integritāti.

               SERVIN.5.26. pants. Strīdu izšķiršana telesakaru jomā

               1.Katra Puse nodrošina, ka strīda gadījumā starp telesakaru tīklu nodrošinātājiem vai telesakaru pakalpojumu sniedzējiem saistībā ar tiesībām un pienākumiem, kas izriet no šīs iedaļas, un pēc jebkuras strīdā iesaistītās Puses pieprasījuma telesakaru regulators saprātīgā termiņā pieņem saistošu lēmumu strīda atrisināšanai.

               2.Telesakaru regulatora lēmumu publisko, ņemot vērā darījumdarbības konfidencialitātes prasības. Iesaistītajām Pusēm sniedz pilnīgu pārskatu par apsvērumiem, ar kuriem lēmums pamatots, un tām ir pārsūdzēšanas tiesības, kas minētas SERVIN.5.22. panta [Telesakaru regulators] 4. punktā.

               3.Panta 1.–2. punktā minētā procedūra neliedz Pusēm sniegt prasību tiesu iestādē.

               SERVIN.5.27. pants. Nozīmīgiem pakalpojumu sniedzējiem piemērojamie aizsardzības pasākumi konkurences jomā

               Katra Puse ievieš vai saglabā attiecīgus pasākumus, kuru mērķis ir atturēt telesakaru tīklu nodrošinātājus vai telesakaru pakalpojumu sniedzējus, kas vieni paši vai kopā ir nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji, no iesaistīšanās pret konkurenci vērstā praksē vai no šādas prakses turpināšanas. Šāda pret konkurenci vērsta prakse jo īpaši ietver:

               (a)iesaistīšanos pret konkurenci vērstā šķērssubsidēšanā;

               (b)no konkurentiem iegūtas informācijas izmantošanu ar rezultātiem, kas vērsti pret konkurenci, un

               (c)tehniskas informācijas par galvenajām iekārtām un komerciāli svarīgas informācijas, kas citiem pakalpojumu sniedzējiem nepieciešama pakalpojumu sniegšanai, savlaicīgu nesniegšanu.

               SERVIN.5.28. pants. Starpsavienojums ar nozīmīgiem pakalpojumu sniedzējiem

               1.Katra Puse nodrošina, ka nozīmīgi publisko telesakaru tīklu nodrošinātāji vai publisko telesakaru pakalpojumu sniedzēji nodrošina starpsavienojumu jebkurā tehniski iespējamā tīkla punktā. Šādu savienojumu nodrošina:

               (a)saskaņā ar nediskriminējošiem noteikumiem (ietverot tarifus, tehniskus standartus, specifikācijas, kvalitāti un uzturēšanu) un ne zemākā kvalitātē, kāda ir līdzīgiem šā nozīmīgā pakalpojumu sniedzēja paša sniegtiem pakalpojumiem vai līdzīgiem tā meitasuzņēmumu vai citu saistītu struktūru pakalpojumiem;

               (b)laikus, ar tādiem noteikumiem (ietverot tarifus, tehniskos standartus, specifikācijas, kvalitāti un uzturēšanu), kas ir pārredzami, samērīgi, ņemot vērā ekonomisko pamatojumu, un ir pietiekami atsaistīti, lai pakalpojumu sniedzējam nevajadzētu maksāt par tīkla elementiem vai iekārtām, kuras viņam nav nepieciešamas attiecīgā pakalpojuma sniegšanai, un

               (c)pēc pieprasījuma – papildus vairākumam lietotāju piedāvātajiem tīkla pieslēgumpunktiem punktos par maksu, kas atspoguļo nepieciešamā papildaprīkojuma uzstādīšanas izmaksas.

               2.Procedūras, kas piemērojamas starpsavienojumam ar nozīmīgu pakalpojumu sniedzēju, publisko.

               3.Nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji savus starpsavienojuma nolīgumus vai starpsavienojuma standartpiedāvājumus attiecīgā gadījumā publisko.

               SERVIN.5.29. pants. Piekļuve nozīmīgu piegādātāju galvenajām iekārtām

               Katra Puse nodrošina, ka nozīmīgi pakalpojumu sniedzēji ar pamatotiem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem savā teritorijā dara pieejamas savas galvenās iekārtas telesakaru tīklu nodrošinātajiem vai telesakaru pakalpojumu sniedzējiem, lai nodrošinātu publiskos telesakaru pakalpojumus, izņemot gadījumus, kad tas, pamatojoties uz savāktajiem faktiem un telesakaru regulatora veikto tirgus novērtējumu, nav nepieciešams, lai panāktu efektīvu konkurenci. Nozīmīgā piegādātāja galvenās iekārtas var ietvert tīkla elementus, nomātu sakaru kanālu pakalpojumus un saistītās iekārtas.

               SERVIN.5.30. pants. Ierobežoti resursi

               1.Katra Puse nodrošina, ka ierobežotu resursu, t. sk. radiofrekvenču spektra, numuru un piekļuves tiesību, sadali un piešķiršanu veic atklāti, objektīvi, savlaicīgi, pārredzami, nediskriminējoši un samērīgi un ņemot vērā vispārējo interešu mērķus. Ar izmantošanas tiesībām saistīto procedūru, nosacījumu un pienākumu pamatā ir objektīvi, pārredzami, nediskriminējoši un samērīgi kritēriji.

               2.Datus par piešķirto frekvenču joslu pašreizējo izmantošanu dara publiski pieejamus, bet nav nepieciešams sīkāk norādīt datus par radiofrekvenču spektru, kas piešķirts īpašām valsts vajadzībām.

               3.Puses var izmantot uz tirgu balstītas pieejas, piemēram, piedāvājumu procedūras, lai piešķirtu spektru komerciālām vajadzībām.

               4.Puses saprot, ka Puses pasākumi, ar kuriem sadala un piešķir spektru un pārvalda frekvences, paši par sevi nav nesaderīgi ar SERVIN.2.2. [Piekļuve tirgum] un SERVIN.3.2. pantu [Piekļuve tirgum]. Katra Puse saglabā tiesības noteikt un piemērot spektra un frekvenču pārvaldības pasākumus, kas var ierobežot telesakaru pakalpojumu sniedzēju skaitu, ja tas tiek darīts saskaņā ar šo nolīgumu. Tas ietver spēju sadalīt frekvenču joslas, ņemot vērā pašreizējās un nākotnes vajadzības un spektra pieejamību.

               SERVIN.5.31. pants. Universālais pakalpojums

               1.Katrai Pusei ir tiesības noteikt tās universālā pakalpojuma saistības, kuras tā vēlas saglabāt, un lemt par to darbības jomu un īstenošanu.

               2.Katra Puse pārvalda universālā pakalpojuma saistības samērīgi, pārredzami, objektīvi un nediskriminējoši, kas ir neitrāli attiecībā uz konkurenci un nerada lielāku slogu, kā nepieciešams Puses definētajam universālā pakalpojuma veidam.

               3.Katra Puse nodrošina, ka universālā pakalpojuma sniedzēju izraudzīšanas procedūras ir pieejamas visiem publisko telesakaru tīklu nodrošinātajiem vai publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējiem. Šāda izraudzīšana veicama, izmantojot efektīvu, pārredzamu un nediskriminējošu mehānismu.

               4.Ja Puse nolemj piešķirt kompensāciju universālā pakalpojuma sniedzējiem, tā nodrošina, ka šāda kompensācija nepārsniedz universālā pakalpojuma pienākuma radītās neto izmaksas.

               SERVIN.5.32. pants. Numuru pārnesamība

               Katra Puse nodrošina, ka publisko telesakaru pakalpojumu sniedzēji ar saprātīgiem noteikumiem nodrošina numuru pārnesamību.

               SERVIN.5.33. pants. Piekļuve atvērtam internetam

               1.Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji ļauj minēto pakalpojumu lietotājiem:

               (a)piekļūt informācijai un saturam un izplatīt to, izmantot un nodrošināt lietojumus un pakalpojumus pēc savas izvēles, ievērojot nediskriminējošus, saprātīgus, pārredzamus un samērīgus tīkla pārvaldības pasākumus, un

               (b)izmantot pašu izvēlētas ierīces ar noteikumu, ka šādas ierīces nekaitē citu ierīču, tīkla vai tīklā sniegto pakalpojumu drošībai.

               2.Lielākai noteiktībai – nekas šajā pantā neliedz Pusēm pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt sabiedrības drošību attiecībā uz lietotājiem tiešsaistē.

               SERVIN.5.34. pants. Informācijas konfidencialitāte

               1.Katra Puse nodrošina, ka pakalpojumu sniedzēji, kas sarunu procesā iegūst informāciju no cita pakalpojumu sniedzēja saskaņā ar SERVIN.5.24. pantu [Starpsavienojums], SERVIN.5.25. pantu [Piekļuve un izmantošana], SERVIN.5.28. pantu [Starpsavienojums ar nozīmīgiem pakalpojumu sniedzējiem] un SERVIN.5.29. pantu [Piekļuve nozīmīgu piegādātāju galvenajām iekārtām], minēto informāciju izmanto vienīgi tam mērķim, kādam tā sniegta, un vienmēr ievēro pārraidītās vai uzglabātās informācijas konfidencialitāti.

               2.Katra Puse nodrošina publisko telesakaru tīklu vai publisko telesakaru pakalpojumu izmantošanas gaitā pārraidītās informācijas un ar to saistītās datu plūsmas datu konfidencialitāti, ar nosacījumu, ka šajā nolūkā piemērotie pasākumi nerada patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju vai slēptus pakalpojumu tirdzniecības ierobežojumus.

               SERVIN.5.35. pants. Ārvalstu līdzdalība

               Attiecībā uz telesakaru tīklu vai telesakaru pakalpojumu nodrošināšanu, iedibinot uzņēmumu, un neatkarīgi no SERVIN.2.7. panta [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] Puse neizvirza kopuzņēmuma veidošanas prasības vai neierobežo ārvalstu kapitāla līdzdalību, nosakot ārvalstu akciju daļas vai atsevišķu vai kopējo ārvalstu investīciju maksimālās procentuālās daļas limitus.

               SERVIN.5.36. pants. Starptautisko mobilo sakaru viesabonēšana
                  28

               1.Puses cenšas sadarboties, lai veicinātu pārredzamus un samērīgus tarifus starptautiskajiem mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojumiem tādā veidā, kas var veicināt tirdzniecības apjoma palielināšanos starp Pusēm un paaugstināt patērētāju labklājības līmeni.

               2.Puses var nolemt veikt pasākumus, lai palielinātu pārredzamību un konkurenci attiecībā uz starptautisko mobilo sakaru viesabonēšanas tarifiem un tehnoloģiju alternatīvām viesabonēšanas pakalpojumiem, piemēram:

               (a)nodrošinot to, ka informācija par mazumtirdzniecības tarifiem ir viegli pieejama galalietotājiem, un

               (b)samazinot šķēršļus, kas traucē izmantot tehnoloģisko alternatīvas viesabonēšanai, ar kurām vienas Puses galalietotāji, apmeklējot otras Puses teritoriju, var piekļūt telesakaru pakalpojumiem, izmantojot ierīci pēc savas izvēles.

               3.Katra Puse mudina publisko telesakaru pakalpojumu sniedzējus Puses teritorijā publiskot informāciju par mazumtirdzniecības tarifiem starptautiskajiem mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojumiem, ko par balss, datu un īsziņu pakalpojumiem piedāvā galalietotājiem, tiem viesojoties otras Puses teritorijā.

               4.Nekas šajā pantā neprasa, lai Puse regulētu starptautisko mobilo sakaru viesabonēšanas pakalpojumu tarifus vai nosacījumus.

               5. iedaļa. Finanšu pakalpojumi

               SERVIN.5.37. pants. Darbības joma

               1.Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4. nodaļai un šīs nodaļas 1. un 2. iedaļai piemēro Puses pasākumiem, kas skar finanšu pakalpojumu sniegšanu.

               2.Šajā iedaļā jēdziens “darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras”, kas minētas SERVIN.1.2. panta [Definīcijas] f) punktā, ir
                  29
               :

               (a)centrālās bankas vai monetārās iestādes vai jebkuras citas publiskas struktūras veiktas darbības saskaņā ar monetāro vai valūtas maiņas kursa politiku;

               (b)darbības, kas ir sociālā nodrošinājuma vai valsts pensionēšanās plānu likumos noteiktās sistēmas daļa, un

               (c)citas darbības, ko veic publiska struktūra uz Puses vai tās publisku struktūru rēķina vai ar to garantiju, vai par to finanšu līdzekļiem.

               3.Lai šai iedaļai piemērotu SERVIN.1.2. panta [Definīcijas] f) punktu, ja Puse atļauj kādu no darbībām, kuras minētas šā panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā, veikt saviem finanšu pakalpojumu sniedzējiem, konkurējot ar valsts iestādi vai finanšu pakalpojumu sniedzēju, “darbības, ko veic, īstenojot valsts pilnvaras” neietver minētās darbības.

               4.SERVIN.1.2. panta [Definīcijas] a) punktu nepiemēro pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šī iedaļa.

               SERVIN.5.38. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā:

               (a)“finanšu pakalpojums” ir finansiāla rakstura pakalpojums, ko piedāvā kādas Puses finanšu pakalpojumu sniedzējs un kas ietver šādas darbības:

               i)
                     apdrošināšanu un ar to saistītos pakalpojumus:

               A)
                     tiešo apdrošināšanu (t. sk. līdzapdrošināšanu):

               aa)
                     dzīvības apdrošināšanu;

               bb)
                     nedzīvības apdrošināšanu;

               B)
                     pārapdrošināšanu un retrocesiju;

               C)
                     apdrošināšanas starpniecību, piemēram, apdrošināšanas brokeru un aģentūru darbību un

               D)
                     apdrošināšanas palīgpakalpojumus, piemēram, konsultācijas, aktuāra pakalpojumus, riska novērtēšanas un pretenziju izskatīšanas pakalpojumus;

               ii)
                     banku un citi finanšu pakalpojumus (izņemot apdrošināšanu):

               A)
                     noguldījumu un citu atmaksājamu naudas līdzekļu pieņemšanu no iedzīvotājiem;

               B)
                     visu veidu aizdevumus, tai skaitā patēriņa kredītus, hipotekāros kredītus, faktoringu un komercdarījumu finansēšanu;

               C)
                     finanšu nomu;

               D)
                     visus maksājumus un naudas pārskaitījumu pakalpojumus, ietverot kredītkartes, maksājumu kartes un debetkartes, ceļotāju čekus un bankas pārvedu vekseļus;

               E)
                     garantijas un saistības;

               F)
                     tirdzniecību savā vārdā vai klientu vārdā biržā vai ārpusbiržas tirgū, vai citādi ar turpmāk minēto:

               (aa)naudas tirgus instrumentiem (ieskaitot čekus, vekseļus, noguldījumu apliecības);

               (bb)ārvalstu valūtu;

               (cc)atvasinātiem instrumentiem, t. sk., bet ne tikai, standartizētiem nākotnes līgumiem un iespēju līgumiem;

               (dd)valūtas maiņas kursa un procentu likmju instrumentiem, t. sk. ar tādiem produktiem kā, piemēram, mijmaiņas darījumi, nestandartizēti procentu likmes nākotnes līgumi;

               (ee)pārvedamiem vērtspapīriem un

               (ff)citiem apgrozāmiem instrumentiem un finanšu aktīviem, ietverot dārgmetālus;

               G)
                     dalību visu veidu vērtspapīru emisijā, t. sk. riska parakstīšanu un izvietošanu, darbojoties kā aģentam (publiski vai privāti), un pakalpojumu sniegšanu saistībā ar šādu emisiju;

               H)
                     starpniecību naudas darījumos;

               I)
                     aktīvu pārvaldīšanu, piemēram, skaidras naudas vai vērtspapīru portfeļa pārvaldību, visu veidu kolektīvo investīciju pārvaldību, pensiju fondu pārvaldību, pārvaldīšanas, depozitāra un trasta pakalpojumus;

               J)
                     finanšu aktīvu, t. sk. vērtspapīru, atvasināto finanšu instrumentu un citu apgrozāmo līdzekļu, norēķinu un mijieskaita pakalpojumus;

               K)
                     finanšu informācijas sniegšanu un nosūtīšanu un finanšu datu apstrādi un ar to saistītu programmatūru, un

               L)
                     konsultatīvus, starpniecības un citi finanšu palīgpakalpojumus, kuri saistīti ar visām A) līdz K) apakšpunktā minētajām darbībām, ieskaitot kredītu datubāzi un analīzi, investīciju un portfeļu analīzi un konsultācijas, konsultācijas par pārņemšanu un par uzņēmumu pārstrukturēšanu un stratēģiju;

               (b)“finanšu pakalpojuma sniedzējs” ir jebkura Puses fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz finanšu pakalpojumus un nav publiska struktūra;

               (c)“jauns finanšu pakalpojums” ir finansiāla rakstura pakalpojums, t. sk. pakalpojumi, kas saistīti ar esošiem un jauniem produktiem vai produkta sniegšanas veidu, kuru nesniedz neviens finanšu pakalpojumu sniedzējs Puses teritorijā, bet kuru sniedz otras Puses teritorijā;

               (d)“publiska struktūra” ir:

               i)
                     kādas Puses valdība, centrālā banka vai monetārā iestāde vai Puses īpašumā vai kontrolē esoša struktūra, kas galvenokārt veic valsts pārvaldes funkcijas vai darbības valsts pārvaldes vajadzībām, izņemot struktūras, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu pakalpojumu sniegšanu uz komerciāliem noteikumiem, vai

               ii)
                     privāta struktūra, kas veic funkcijas, kuras parasti veic centrālā banka vai monetārā iestāde, ja tā pilda šīs funkcijas,

               (e)“pašregulējoša organizācija” ir nevalstiska struktūra, t. sk. vērtspapīru vai standartizētu nākotnes līgumu birža vai tirgus, tīrvērtes aģentūra vai kāda cita organizācija vai asociācija, kas saskaņā ar tiesību aktiem vai deleģējumu no centrālās, reģiona vai attiecīgā gadījumā vietējās valdības īsteno regulēšanas vai uzraudzības pilnvaras pār finanšu pakalpojumu sniedzējiem.

               SERVIN.5.39. pants. Piesardzības atkāpe

               1.Nekas šajā nolīgumā neliedz kādai Pusei pieņemt vai saglabāt tādus piesardzības pasākumus
                  30
                kā, piemēram:

               (a)investoru, noguldītāju, apdrošinājuma ņēmēju vai tādu personu aizsardzība, pret kurām finanšu pakalpojuma sniedzējam ir fiduciāri pienākumi, vai

               (b)Puses finanšu sistēmas integritātes un stabilitātes nodrošināšana.

               2.Ja šādi pasākumi neatbilst šā nolīguma noteikumiem, tos neizmanto kā līdzekli, lai izvairītos Puses saistībām vai pienākumiem, kas noteikti šajā nolīgumā.

               SERVIN.5.40. pants. Konfidenciāla informācija

               Neskarot trešo daļu [Tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās], nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas prasītu, lai Puse izpauž informāciju, kas attiecas uz atsevišķu klientu darījumiem un kontiem vai kādu konfidenciālu vai ar autortiesībām aizsargātu informāciju, kura ir publisko tiesību subjektu rīcībā.

               SERVIN.5.41. pants. Starptautiskie standarti

               Puses pieliek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski saskaņotus standartus finanšu pakalpojumu jomā attiecībā uz regulējumu un uzraudzību, cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir standarti, ko pieņēmusi: G20; Finanšu stabilitātes padome; Bāzeles Banku uzraudzības komiteja, it īpaši tās “Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”; Starptautiskās Apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācija, it īpaši tās “Apdrošināšanas galvenie principi”; Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija, it īpaši tās “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”; Finanšu darījumu darba grupa un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Pasaules forums par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā.

               SERVIN.5.42. pants. Jauni finanšu pakalpojumi Puses teritorijā

               1.Puse ļauj tās teritorijā izveidotam otras Puses finanšu pakalpojumu sniedzējam sniegt jebkādu jaunu finanšu pakalpojumu, ko tā ļautu sniegt saviem finanšu pakalpojuma sniedzējiem saskaņā saviem tiesību aktiem līdzīgās situācijās, ar noteikumu, ka, ieviešot jaunu finanšu pakalpojumu, nav jāpieņem jauni vai jāgroza spēkā esoši tiesību akti. Tas neattiecas uz otras Puses filiālēm, kas ir izveidotas Puses teritorijā.

               2.Puse var noteikt institucionālo un juridisko formu, kādā attiecīgo pakalpojumu var sniegt, un var pieprasīt atļaujas izdošanu pakalpojuma sniegšanai. Ja tāda atļauja tiek pieprasīta, lēmumu pieņem samērīgā laikā un atļauju var atteikt tikai piesardzības apsvērumu dēļ.

               SERVIN.5.43. pants. Pašregulējošas organizācijas

               Ja Puse pieprasa dalību, līdzdalību kādā pašregulējošā organizācijā vai piekļuvi tai, lai otras Puses finanšu pakalpojuma sniedzēji varētu sniegt finanšu pakalpojumus tās teritorijā, Puse nodrošina, ka minētā pašregulējošā organizācija ievēro SERVIN.2.3. pantā [Valsts režīms], SERVIN.2.4. pantā [Lielākās labvēlības režīms] un SERVIN.3.4. pantā [Valsts režīms], un SERVIN.3.5. pantā [Lielākās labvēlības režīms] noteiktos pienākumus.

               SERVIN.5.44. pants. Tīrvērtes un maksājumu sistēmas

               Saskaņā ar noteikumiem, kas atbilst attiecīgās valsts režīmam, katra Puse otras Puses finanšu pakalpojumu sniedzējiem, kurš veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, piešķir piekļuvi publisko subjektu vadītām maksājumu un norēķinu sistēmām un oficiālām finansēšanas un refinansēšanas iespējām, kas pieejamas, veicot parastu uzņēmējdarbību. Šis pants nenodrošina piekļuvi Puses pēdējās instances aizdevēju iespējām.

               6. iedaļa. Starptautiskie jūras transporta pakalpojumi

               SERVIN.5.45. pants. Darbības joma un definīcijas

               1.Šo iedaļu papildus 1., 2., 3. un 4. nodaļai un šīs nodaļas 1. iedaļai piemēro Puses pasākumiem, kas skar starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu.

               2.Šajā iedaļā un šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4. nodaļā:

               (a)“starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumi” ir pasažieru vai kravas pārvadājumi ar jūras kuģiem starp vienas Puses ostu un otras Puses vai trešās valsts ostu vai starp dažādu dalībvalstu ostām, t. sk. tieši līgumi ar citu transporta pakalpojumu sniedzējiem, lai veiktu tiešus vai multimodālus pārvadājumus ar vienotu pārvadājumu dokumentu, bet neietver tiesības sniegt citus šādus pārvadājumu pakalpojumus;

               (b)“tiešie vai multimodālie pārvadājumi” ir starptautiski kravas pārvadājumi ar vienotu starptautisku pārvadājumu dokumentu, izmantojot vairāk nekā vienu pārvadājumu veidu, tai skaitā jūras pārvadājumu;

               (c)“starptautiska krava” ir krava, ko pārvadā starp vienas Puses ostu un otras Puses vai trešās valsts ostu, vai starp dažādu dalībvalstu ostām;

               (d)“jūras pārvadājumu palīgpakalpojumi” nozīmē jūras kravu apkalpošanas pakalpojumus, muitošanas pakalpojumus, konteineru izvietošanas un novietošanas pakalpojumus, jūras aģentūras pakalpojumus un jūras kravu pārvadājumu pakalpojumus, un glabāšanas un noliktavu pakalpojumus;

               (e)“jūras kravu pārkraušanas pakalpojumi” ir darbības, ko veic stividoru kompānijas, t. sk. termināļu apsaimniekotāji, bet neietver ostas strādnieku tiešās darbības, ja šis darbaspēks tiek organizēts neatkarīgi no stividoru darbībām vai termināļa apsaimniekošanas uzņēmumiem; ietvertās darbības ir arī šādu darbību organizēšana un pārraudzība:

               i)
                     kravas iekraušana kuģī vai izkraušana no tā;

               ii)
                     kravas piestiprināšana vai atsaitēšana un

               iii)
                     kravas pieņemšana vai nodošana un uzglabāšana pirms nosūtīšanas vai pēc saņemšanas;

               (f)“muitošanas pakalpojumi” ir darbības, kas ietver muitas formalitāšu kārtošanu citas Puses vārdā attiecībā uz kravu importu, eksportu vai tranzītu neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumi ir pakalpojuma sniedzēja pamatdarbības veids vai tā pamatdarbības parasts papildinājums;

               (g)“konteineru izvietošanas un novietošanas pakalpojumi” ir darbības, kas ietver konteineru glabāšanu, piepildīšanu, izkraušanu vai labošanu un konteineru sagatavošanu pārvadāšanai ostas teritorijā vai iekšzemē;

               (h)“jūras aģentūru pakalpojumi” ir darbības, ko noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā veic aģenta statusā, pārstāvot vienas vai vairāku rēdereju vai kuģošanas sabiedrību darījumdarbības intereses šādiem mērķiem:

               i)
                     jūras pārvadājumu un saistīto pakalpojumu tirdzniecība un pārdošana, sākot ar cenas noteikšanu un beidzot ar rēķina izrakstīšanu, kravaszīmju sagatavošana rēdereju vai sabiedrību vārdā, nepieciešamo saistīto pakalpojumu iegūšana un tālākpārdošana, dokumentu sagatavošana un ar darījumdarbību saistītas informācijas sniegšana; un

               ii)
                     rīkošanās rēdereju vai sabiedrību vārdā, organizējot kuģu iebraukšanu un uzturēšanos ostā vai attiecīgā gadījumā kravu pieņemšanu;

               (i)“palīgdienestu pakalpojumi” ir – neskarot to darbību tvērumu, kuras saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var uzskatīt par kabotāžu, – starptautisku kravu, t. sk. konteinerkravu, sadalītu beztaras un sausas vai šķidras beztaras kravu sagatavošana transportēšanai un transportēšana pa jūru starp ostām, kas atrodas Puses teritorijā, ar nosacījumu, ka šāda starptautiska krava ir ceļā (en route), t. i., ir ceļā uz galamērķi vai no nosūtīšanas ostas ārpus minētās Puses teritorijas;

               (j)“jūras kravu nosūtīšanas pakalpojumi” ir darbības, kas ietver kravu pārvadājumu organizēšanu un pārraudzību nosūtītāju vārdā, veicot transporta un saistītu pakalpojumu iegādi, sagatavojot dokumentus un sniedzot ar darījumdarbību saistītu informāciju;

               (k)“ostu pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko ostas pārvaldes iestāde, tās apakšuzņēmēji vai citi pakalpojumu sniedzēji sniedz jūras ostas teritorijā vai ūdens pievadceļā uz šādu teritoriju, lai atbalstītu kravu vai pasažieru pārvadājumus, un

               (l)“glabāšanas un noliktavas pakalpojumi” ir saldētu vai atdzesētu preču glabāšanas pakalpojumi, šķidrumu vai gāzu uzglabāšanas vairumā pakalpojumi un citi glabāšanas vai noliktavas pakalpojumi.

               SERVIN.5.46. pants. Pienākumi

               1.Neskarot neatbilstošus pasākumus vai citus pasākumus, kas minēti SERVIN.2.7. pantā [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi] un SERVIN 3.6. pantā [Neatbilstoši pasākumi], katra Puse īsteno principu par neierobežotu piekļuvi starptautiskiem jūras pārvadājumu tirgiem un tirdzniecībai uz komerciāla pamata un bez diskriminācijas:

               (a)piešķirot kuģiem, kuri kuģo ar otras Puses karogu vai kurus ekspluatē otras Puses pakalpojumu sniedzēji, ne mazāk labvēlīgu režīmu par tādu, ko tā piešķir saviem kuģiem, cita starpā attiecībā uz:

               i)
                     piekļuvi ostām;

               ii)
                     ostu infrastruktūras izmantošanu;

               iii)
                     jūras palīgpakalpojumu izmantošanu un

               iv)
                     muitas atvieglojumiem un piestātņu un iekraušanas un izkraušanas iekārtu piešķiršanu; t. sk. saistītām nodevām un maksām;

               (b)darot pieejamus otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem ar noteikumiem, kas ir pieņemami un nav mazāk labvēlīgi par tiem, kādus tā piemēro saviem pakalpojumu sniedzējiem vai kuģiem vai trešās valsts kuģiem vai pakalpojumu sniedzējiem (t. sk. nodevas un maksas, sniedzamā pakalpojuma specifikācijas un kvalitāti), šādus ostas pakalpojumus: loča pakalpojumus, vilkšanas un velkoņu palīdzību, apgādi, degvielas un ūdens piegādi, atkritumu savākšanu un balasta atlikumu aizvākšanu, ostas kapteiņa pakalpojumus, navigācijas līdzekļus, avārijas remonta iekārtas, enkurvietas, piestātnes, pietauvošanas un attauvošanas pakalpojumus un krasta operatīvos pakalpojumus, kas ir būtiski kuģu ekspluatācijai, ietverot sakarus, ūdens un elektrības piegādi;

               (c)atļaujot otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem, – attiecīgā gadījumā ar kompetentās iestādes atļauju, – pārvietot īpašumā esošus vai nomātus tukšus konteinerus, kurus par samaksu nepārvadā kā kravu, starp Apvienotās Karalistes ostām vai starp kādas dalībvalsts ostām, un

               (d)atļaujot otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem sniegt palīgdienestu pakalpojumus starp Apvienotās Karalistes ostām vai dalībvalsts ostām – attiecīgā gadījumā ar kompetentās iestādes atļauju.

               2.Piemērojot 1. punktā minēto principu, katra Puse:

               (a)neievieš kravas dalīšanas režīmu turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem, ieskaitot sauso un šķidro beztaras preču tirdzniecību un līnijpārvadājumus, un samērīgā termiņā izbeidz šādu kravas dalīšanas režīmu, ja tas pastāvējis iepriekšējos nolīgumos,

               (b)nepieņem vai nepatur spēkā pasākumu, kas prasa visu vai daļu no jebkādas starptautiskas kravas pārvadāt tikai ar minētajā Pusē reģistrētiem kuģiem vai ar kuģiem, kas pieder vai ko kontrolē minētās Puses fiziskās personas;

               (c)atceļ un atturas ieviest vienpusējus pasākumus vai administratīvus, tehniskus un citus šķēršļus, kas varētu būt slēpti ierobežojumi vai kas varētu diskriminējoši ietekmēt pakalpojumu brīvu sniegšanu starptautiskos jūras pārvadājumos, un

               (d)neliedz otras Puses starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem tieši slēgt līgumus ar citiem pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem par tiešo vai multimodālo pārvadājumu pakalpojumiem.

               7. iedaļa. Juridiskie pakalpojumi

               SERVIN.5.47. pants. Darbības joma

               1.Šo iedaļu papildus šīs sadaļas 1., 2., 3. un 4. nodaļai un šīs nodaļas 1. un 2. iedaļai piemēro Puses pasākumiem, kas skar izraudzītu juridisko pakalpojumu sniegšanu.

               2.Nekas šajā iedaļā neietekmē Puses tiesības bez diskriminācijas regulēt un uzraudzīt izraudzītu juridisko pakalpojumu sniegšanu tās teritorijā.

               SERVIN.5.48. pants. Definīcijas

               Šajā iedaļā:

               a)“izraudzīti juridiskie pakalpojumi” ir juridiskie pakalpojumi saistībā ar piederības valsts jurisdikcijas tiesībām un starptautiskajām publiskajām tiesībām, izņemot Savienības tiesības;

               b)“piederības jurisdikcija” ir dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes jurisdikcija (vai jurisdikcijas daļa), kurā jurists ieguvis savas piederības jurisdikcijā noteikto profesionālo nosaukumu, vai tādā gadījumā, ja jurists ieguvis piederības jurisdikcijā noteikto profesionālo nosaukumu vairāk nekā vienā no jurisdikcijām, jebkura no šīm jurisdikcijām;

               c)“piederības jurisdikcijas tiesības” ir jurista piederības jurisdikcijas tiesības
                  31
               .

               d)“piederības jurisdikcijā noteiktais profesionālais nosaukums” ir:

               i)attiecībā uz Savienības juristu – dalībvalstī iegūts profesionālais nosaukums, kas atļauj sniegt juridiskos pakalpojumus šajā dalībvalstī, vai

               ii)attiecībā uz Apvienotās Karalistes juristu – advokāta, jurista vai juriskonsulta nosaukums, kas atļauj sniegt juridiskos pakalpojumus jebkurā Apvienotās Karalistes jurisdikcijas daļā;

               e)“jurists” ir:

               i)Savienības fiziska persona, kurai kādā dalībvalstī ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, izmantojot piederības jurisdikcijas profesionālo nosaukumu, vai

               ii)Apvienotās Karalistes fiziska persona, kurai jebkurā Apvienotās Karalistes jurisdikcijas daļā ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, izmantojot piederības jurisdikcijas profesionālo nosaukumu;

               f)
                     “otras Puses jurists” ir:

               i)ja “otrā Puse” ir Savienība – e) punkta i) apakšpunktā minētais jurists, vai

               ii)ja “otrā Puse” ir Apvienotā Karaliste – e) punkta ii) daļā minētais jurists, un

               g)“juridiskie pakalpojumi” ir šādi pakalpojumi:

               i) juridisko konsultāciju pakalpojumi un

               ii) juridiskās arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi (taču izslēdzot šādus pakalpojumus, ja tos sniedz fiziskas personas, kā noteikts SERVIN.4.1. pantā [Darbības joma un definīcijas]
                  32
               .

               “Juridiskie pakalpojumi” neietver juridisko pārstāvību kādas Puses administratīvajās aģentūrās, tiesās un citās pienācīgi izveidotās oficiālās tiesās, juridisko konsultāciju un juridiskās apstiprināšanas, dokumentācijas un sertifikācijas pakalpojumus, ko sniedz juridiskās jomas speciālisti, kuriem uzticēti publiski pienākumi tiesvedībā, piemēram, notāri, huissiers de justice vai citi officiers publics et ministériels, kuri iecelti ar valdības pieņemtu oficiālu aktu.

               SERVIN.5.49. pants. Pienākumi

               1. Puse atļauj otras Puses juristam sniegt tās teritorijā izraudzītus juridiskos pakalpojumus, izmantojot minētā jurista piederības jurisdikcijas profesionālo nosaukumu saskaņā ar SERVIN.2.2. pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.2.3. pantu [Valsts režīms], SERVIN.3.2. pantu [Piekļuve tirgum], SERVIN.3.4. pantu [Valsts režīms] un SERVIN.4.4. pantu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti].

               2.
                     Ja Puse (“viesjurisdikcija”) pieprasa reģistrēšanos tās teritorijā kā nosacījumu, lai otras Puses jurists varētu sniegt izraudzītus juridiskos pakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, šādas reģistrācijas prasības un process:

               (a)nav mazāk labvēlīgs par to, kādu piemēro trešās valsts fiziskai personai, kura, izmantojot minētās personas trešās valsts profesionālo nosaukumu, viesjurisdikcijas teritorijā sniedz juridiskus pakalpojumus saistībā ar trešās valsts tiesībām vai starptautiskajām publiskajām tiesībām, un

               (b)nenozīmē prasību pārkvalificēties vai tikt uzņemtam viesjurisdikcijas juridiskajā profesijā vai nav līdzvērtīgs šādai prasībai.

               3.
                     Šā panta 4. punktu piemēro izraudzītu juridisko pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar 1. punktu, izmantojot iedibināšanu.

               4.
                     Puse atļauj otras Puses juridiskai personai iedibināt savā teritorijā filiāli, ar kuras starpniecību saskaņā ar 1. punktu sniedz izraudzītus juridiskos pakalpojumus
                  33
               , ievērojot šīs sadaļas 2. nodaļā [Investīciju liberalizācija] izklāstītos nosacījumus. Tas neskar prasības, saskaņā ar kurām konkrēta uzņēmuma kapitāldaļu īpašnieku, īpašnieku, partneru vai direktoru procentuālā daļa būtu kvalificēta vai darbotos konkrētā profesijā, piemēram, jurista vai grāmatveža profesijā.

               SERVIN.5.50. pants. Neatbilstoši pasākumi

               1.Šīs sadaļas 5.49. pantu [Pienākumi] nepiemēro:

               a)spēkā esošam neatbilstošam Puses pasākumam:

               i)attiecībā uz Savienību:

               A) Savienības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B) dalībvalsts centrālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1 pielikumā [Esošie pasākumi];

               C) dalībvalsts reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Savienības sarakstā SERVIN-1 pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               D) tādas vietējās valdības līmenī, kas nav C) punktā minētā valdība, un

               ii)attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               A) centrālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi];

               B)reģionālās valdības līmenī, kā noteikts Apvienotās Karalistes sarakstā SERVIN-1. pielikumā [Esošie pasākumi]; vai

               C)vietējas valdības līmenī;

               b)šā punkta a) apakšpunktā norādītajai jebkurai neatbilstoša pasākuma turpināšanai vai tūlītējai atjaunošanai vai

               c)izmaiņām jebkurā neatbilstošā pasākumā, kas minēts a) un b) apakšpunktā, tādā apmērā, kurš nesamazina pasākuma atbilstību SERVIN.5.49. pantam [Pienākumi], kāda tā bijusi tieši pirms izmaiņām.

               2. SERVIN.5.49. pantu [Pienākumi] nepiemēro nevienam Puses pasākumam, kas ir saderīgs ar atrunām, nosacījumiem vai kvalifikācijām, kuri norādīti attiecībā uz SERVIN-2. pielikumā[Nākotnes pasākumi] uzskaitīto nozari, apakšnozari vai darbību.

               3.
                     Šo iedaļu piemēro, neskarot SERVIN-4. pielikumu [Līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgie speciālisti].

               III sadaļa. Digitālā tirdzniecība

               1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi

               DIGIT.1. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir atvieglot digitālo tirdzniecību, novērst nepamatotus šķēršļus elektroniski nodrošinātā tirdzniecībā un nodrošināt atvērtu, drošu un uzticamu tiešsaistes vidi uzņēmumiem un patērētājiem.

               DIGIT.2. pants. Darbības joma

               1.
                     Šo sadaļu piemēro Puses pasākumiem, kas skar elektroniski nodrošinātu tirdzniecību.

               2.
                     Šo sadaļu nepiemēro audiovizuālajiem pakalpojumiem.

               DIGIT.3. pants. Tiesības reglamentēt

               Puses atkārtoti apstiprina tiesības reglamentēt savā teritorijā, lai sasniegtu leģitīmus politikas mērķus tādās jomās kā, piemēram, sabiedrības veselības aizsardzība, sociālie pakalpojumi, publiskā izglītība, drošība, vide, tai skaitā klimata pārmaiņas, sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju tiesību aizsardzība, privātums un datu aizsardzība vai arī kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība.

               DIGIT.4. pants. Izņēmumi

               Lielākai noteiktībai – šī sadaļa neliedz Pusēm pieņemt vai paturēt spēkā pasākumus saskaņā ar EXC.1. pantu [Vispārēji izņēmumi], EXC.4. pantu [Drošības izņēmumi] un SERVIN.5.39. pantu [Piesardzības atkāpe] tajos izklāstīto sabiedrības interešu dēļ.

               DIGIT.5. pants. Definīcijas

               1.Šai sadaļai piemēro šā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] SERVIN.1.2. pantā [Definīcijas] noteiktās definīcijas.

               2.Šajā sadaļā:

               (a)“patērētājs” ir jebkura fiziska persona, kas izmanto publisko telesakaru pakalpojumu nolūkos, kas nav profesionāli nolūki;

               (b)“tiešās tirgvedības paziņojums” ir jebkāda veida komercreklāma, ar kuras palīdzību fiziska vai juridiska persona tieši paziņo tirgvedības ziņojumus lietotājam, izmantojot publisko telesakaru pakalpojumu, un kura aptver vismaz elektronisko pastu un teksta un multivides ziņojumus (SMS un MMS);

               (c)“elektroniskā autentifikācija” ir elektronisks process, kas dara iespējamu:

               (I)fiziskas vai juridiskas personas elektroniskās identifikācijas vai

               (II)elektronisko datu izcelsmes un integritātes apstiprināšanu;

               (d)“elektroniskais piegādes pakalpojums ” ir pakalpojums, kuru izmantojot ar elektroniskiem līdzekļiem tiek nosūtīti dati starp trešām personām, sniedzot apliecinājumu par nosūtīto datu apstrādi, t. sk. pierādījumu par datu nosūtīšanu un saņemšanu, un kurš nodrošina nosūtīto datu aizsardzību pret pazušanu, zādzību vai jebkādu neatļautu sagrozīšanu;

               (e)“elektroniskais zīmogs” ir elektroniski dati, ko izmanto juridiska persona un kas pievienoti citiem elektroniskajiem datiem vai loģiski saistīti ar tiem, lai garantētu to izcelsmi un integritāti;

               (f)“elektroniskais zīmogs” ir elektroniski dati, kas pievienoti citiem elektroniskajiem datiem vai loģiski saistīti ar tiem un:

               (I)ko izmanto fiziska persona, lai vienotos par elektroniskajiem datiem, uz kuriem tie attiecas, un

               (II)kas ir saistīti ar elektroniskajiem datiem, uz kuriem tie attiecas, tā, lai būtu iespējams atklāt jebkādas turpmākas datu modifikācijas;

               (g)“elektroniskais laika zīmogs” ir elektroniski dati, kas saista citus elektroniskos datus ar konkrētu laiku, apstiprinot šo pēdējo esamību minētajā laikā;

               (h)“elektroniskais uzticamības pakalpojums” ir elektronisks pakalpojums, kas ietver:

               (I)elektronisko parakstu, elektronisko zīmogu, elektronisko laika zīmogu, elektronisko piegādes pakalpojumu un ar minētajiem pakalpojumiem saistītu sertifikātu radīšanu, verifikāciju un validāciju;

               (II)tīmekļa vietņu autentifikācijas sertifikātu radīšanu, verifikāciju un validāciju vai

               (III)ar minētajiem pakalpojumiem saistītu elektronisko parakstu, zīmogu vai sertifikātu saglabāšanu;

               (i)“pārvaldes dati” ir dati, kas ir jebkura līmeņa valdības un nevalstisko struktūru rīcībā vai turējumā, īstenojot pilnvaras, ko tām piešķīris jebkurš valdības līmenis;

               (j)“publiskais telesakaru pakalpojums” ir jebkurš telesakaru pakalpojums, ko piedāvā sabiedrībai kopumā;

               (k)“lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izmanto publisko telesakaru pakalpojumu.

               2. nodaļa. Datu plūsmas un personas datu aizsardzība

               DIGIT.6. pants. Datu pārrobežu plūsmas

               1.Puses apņemas nodrošināt datu pārrobežu plūsmas, lai atvieglotu tirdzniecību digitālajā ekonomikā. Šajā nolūkā Puse neierobežo datu pārrobežu plūsmas starp Pusēm:

               (a)pieprasot Puses teritorijā datu apstrādei izmantot datošanas iekārtas vai tīkla elementus, t. sk. uzliekot par pienākumu izmantot datošanas iekārtas vai tīkla elementus, kas ir sertificēti vai apstiprināti Puses teritorijā;

               (b)pieprasot lokalizēt datus Puses teritorijā, lai tos tur uzglabātu vai apstrādātu;

               (c)aizliedzot datu uzglabāšanu vai apstrādi otras Puses teritorijā vai

               (d)iespējamo datu kontingenta pārrobežu nosūtīšanu īstenojot atbilstīgi tam, cik lielā mērā ir izmantotas datošanas iekārtas vai tīkla elementi Pušu teritorijā vai ievērotas prasības par lokalizēšanu Pušu teritorijā.

               2.Puses pārskata šā noteikuma īstenošanu un novērtē tā darbību trīs gadu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. Puse jebkurā laikā var ierosināt otrai Pusei pārskatīt 1. punktā uzskaitīto ierobežojumu sarakstu. Šādu lūgumu izskata atsaucīgi.

               DIGIT.7. pants. Personas datu un privātuma aizsardzība

               1.Katra Puse atzīst, ka personām ir tiesības uz personas datu un privātuma aizsardzību un ka šajā sakarā noteikti augsti standarti veicina uzticēšanos digitālajai ekonomikai un tirdzniecības attīstību.

               2.Nekas šajā nolīgumā neliedz kādai Pusei pieņemt vai paturēt spēkā pasākumus, lai nodrošinātu personas datu un privātuma aizsardzību, t. sk. attiecībā uz datu pārrobežu nosūtīšanu, ar noteikumu, ka Puses tiesības paredz instrumentus, kas ļauj veikt datu nosūtīšanu, ievērojot vispārpiemērojamus noteikumus
                  34
                nosūtīto datu aizsardzībai.

               3.Katra Puse informē otru Pusi par jebkuru 2. punktā minēto pasākumu, ko tā pieņem vai patur spēkā.

               3. nodaļa. Īpaši noteikumi

               DIGIT.8. pants. Muitas nodokļi par elektronisku nosūtīšanu

               1.Elektronisko nosūtīšanu uzskata par pakalpojuma sniegšanu šā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] nozīmē.

               2.Puses neuzliek muitas nodokļus par elektronisku nosūtīšanu.

               DIGIT.9.pants. Iepriekšējas atļaujas nepieprasīšana

               1.Puse nepieprasa iepriekšēju atļauju pakalpojuma sniegšanai ar elektroniskiem līdzekļiem, pamatojoties vienīgi uz to, ka pakalpojumu sniedz tiešsaistē, un nepieņem vai nepatur spēkā nekādas citas prasības ar līdzvērtīgu ietekmi.

               Pakalpojumu sniedz tiešsaistē, ja to sniedz elektroniski un bez vienlaicīgas Pušu klātbūtnes.

               2.Šā panta 1. punktu nepiemēro telesakaru pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem, azartspēļu pakalpojumiem, juridiskās pārstāvības pakalpojumiem vai notāru vai līdzvērtīgu profesiju pārstāvju pakalpojumiem, ciktāl tas ietver tiešu un konkrētu dalību valsts varas īstenošanā.

               DIGIT.10. pants. Līgumu noslēgšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus

               1.Katra Puse nodrošina, ka līgumus var noslēgt, izmantojot elektroniskos līdzekļus, un ka tās tiesības nerada šķēršļus elektronisko līgumu izmantošanā un nerada situāciju, ka līgumiem nav nekādu juridisku seku un tie nav spēkā tikai tāpēc, ka līgums noslēgts, izmantojot elektroniskos līdzekļus.

               2.Šā panta 1. punktu nepiemēro:

               (a)apraides pakalpojumiem;

               (b)azartspēļu pakalpojumiem;

               (c)juridiskās pārstāvības pakalpojumiem;

               (d)notāru vai līdzvērtīgu profesiju pārstāvju pakalpojumiem, kas ietver tiešu un konkrētu dalību valsts varas īstenošanā;

               (e)līgumiem, kas pieprasa liecinieka personisku klātbūtni;

               (f)līgumiem, kas nodibina vai nodod tiesības uz nekustamo īpašumu;

               (g)līgumiem, kuros ar likumu pieprasīta tiesu vai valsts iestāžu iesaistīšanās vai tādu profesiju pārstāvju iesaistīšanās, kas īsteno valsts varu;

               (h)līgumiem galvojuma saņemšanai, nodrošinājumiem, ko sniedz personas, kuras darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar viņu komerciālo, darījumdarbību vai profesiju, vai

               (i)līgumiem, kurus reglamentē ģimenes tiesības vai mantojuma tiesības.

               DIGIT.11. pants. Elektroniskā autentifikācija un elektroniskie uzticamības pakalpojumi

               1.Puse nenoliedz elektroniskā dokumenta, elektroniskā paraksta, elektroniskā zīmoga, elektroniskā zīmoga vai elektroniskā laika zīmoga, vai, izmantojot elektronisko piegādes pakalpojumu, nosūtīto un saņemto datu juridiskās sekas un pieļaujamību kā pierādījumu tiesvedībā, pamatojoties tikai uz to, ka tie ir elektroniskā formā.

               2.Puse nepieņem vai nepatur spēka pasākumus, kuri:

               (a)aizliegtu elektroniska darījuma Pusēm savstarpēji noteikt atbilstošās elektroniskās autentifikācijas metodes viņu darījumiem vai

               (b)liegtu elektroniskā darījuma Pusēm iespēju tiesas un administratīvās iestādēs pierādīt, ka elektroniskās autentifikācijas vai elektroniskā uzticamības pakalpojuma izmantošana minētajā darījumā atbilst piemērojamajām juridiskajām prasībām.

               3.Neskarot 2. punktu, Puse var pieprasīt, lai attiecībā uz konkrētām darījumu kategorijām elektroniskās autentifikācijas vai uzticamības pakalpojuma metodi sertificētu iestāde, kas akreditēta saskaņā ar Puses tiesībām, vai lai tā atbilstu konkrētiem snieguma standartiem, kuri ir objektīvi, pārredzami un nediskriminējoši un attiecas tikai uz konkrētās darījumu kategorijas īpašībām.

               DIGIT.12. pants. Pirmkoda nodošana vai piekļuve tam

               1.Puse nepieprasa otras Puses fiziskai vai juridiskai personai piederošas programmatūras pirmkoda nodošanu vai piekļuvi tam.

               2.Lielākai noteiktībai:

               (a)vispārējos izņēmumus, drošības izņēmumus un piesardzības atkāpi, kas minēta DIGIT.4. pantā [Izņēmumi], piemēro Puses pasākumiem, kuri pieņemti vai paturēti spēkā saistībā ar sertifikācijas procedūru, un

               (b)šā panta 1. punktu nepiemēro pirmkoda brīvprātīgai nodošanai vai piekļuves pirmkodam piešķiršanai uz komerciāliem pamatiem, ko veic otras Puses fiziska vai juridiska persona, piemēram, saistībā ar publiskā iepirkuma darījumu vai sarunu rezultātā noslēgtu līgumu.

               3.Nekas šajā pantā neietekmē:

               (a)saskaņā ar Puses konkurences tiesībām izvirzītu tiesas vai administratīvās tiesas vai konkurences iestādes prasību novērst vai labot konkurences ierobežojumu vai izkropļojumu;

               (b)regulatora prasību saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem, kas saistīti ar sabiedrības drošības aizsardzību attiecībā uz lietotājiem tiešsaistē, ievērojot aizsardzības pasākumus pret neatļautu pirmkoda izpaušanu;

               (c)intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un īstenošanu un

               (d)Puses tiesības veikt pasākumus saskaņā ar GPA III pantu, kas iekļauts ar šā temata VI sadaļas [Publiskais iepirkums] PPROC.2. pantu [Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu iekļaušana un aptvertais iepirkums].

               DIGIT.13. pants. Patērētāju uzticēšanās tiešsaistē

               1.Atzīstot to, cik svarīgi ir palielināt patērētāju uzticēšanos digitālajai tirdzniecībai, katra Puse pieņem vai patur spēkā pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to patērētāju tiesību efektīvu aizsardzību, kuri iesaistās elektroniskās komercijas darījumos, t. sk., bet ne tikai, pasākumus, kas:

               (a)aizliedz krāpniecisku un maldinošu komercpraksi;

               (b)pieprasa, lai preču piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji rīkotos labticīgi un ievērotu godīgu komercpraksi, t. sk. aizliedzot iekasēt maksu no patērētājiem par nepasūtītām precēm un pakalpojumiem;

               (c)pieprasa, lai preču piegādātāji vai pakalpojumu sniedzēji sniegtu patērētājiem skaidru un izsmeļošu informāciju, t. sk. gadījumā, ja tie darbojas ar starpnieku pakalpojumu sniedzēju starpniecību, par savu identitāti un kontaktinformāciju, attiecīgo darījumu, t. sk. par preču vai pakalpojumu galvenajām īpašībām un pilnu cenu, ieskaitot visas piemērojamās maksas, un par piemērojamām patērētāju tiesībām (starpnieku pakalpojumu sniedzēju gadījumā tas ietver iespēju, ka šādu informāciju sniedz preču piegādātājs vai pakalpojumu sniedzējs), un

               (d)nodrošina patērētājiem piekļuvi tiesiskajai aizsardzībai saistībā ar viņu tiesību pārkāpumiem, t. sk. piekļuvi tiesībām uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja par precēm vai pakalpojumiem ir samaksāts un tie netiek piegādāti vai sniegti saskaņā ar vienošanos.

               2.Puses atzīst to, cik svarīgi ir savām patērētāju aizsardzības aģentūrām vai citām attiecīgām struktūrām uzticēt pienācīgas izpildes pilnvaras un cik svarīga ir šo aģentūru sadarbība, lai aizsargātu patērētājus un vairotu patērētāju uzticēšanos tiešsaistē.

               DIGIT.14. pants. Nevēlami tiešās tirgvedības paziņojumi

               1.
                     Katra Puse nodrošina, ka lietotāji tiek efektīvi aizsargāti pret nevēlamiem tiešās tirgvedības paziņojumiem.

               2.
                     Katra Puse nodrošina, ka tiešās tirgvedības paziņojumus nesūta lietotājiem, kas ir fiziskas personas, izņemot gadījumus, kad tie saskaņā ar katras Puses tiesībām ir devuši piekrišanu šādu paziņojumu saņemšanai.

               3.
                     Neatkarīgi no 2. punkta Puse atļauj fiziskām vai juridiskām personām, kas saskaņā ar minētās Puses tiesībām ir savākušas lietotāja kontaktinformāciju saistībā ar preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, nosūtīt minētajam lietotājam tiešās tirgvedības paziņojumus par līdzīgām precēm vai pakalpojumiem.

               4.
                     Katra Puse nodrošina, ka tiešās tirgvedības paziņojumi ir skaidri identificējami, tajos skaidri norādīts, kā vārdā tie sūtīti, un norādīta informācija, kas vajadzīga, lai lietotāji varētu pieprasīt bez maksas un jebkurā laikā pārtraukt to sūtīšanu.

               5.
                     Katra Puse nodrošina lietotājiem piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, lai vērstos pret tiešās tirgvedības paziņojumu piegādātājiem, kas neievēro pasākumus, kuri pieņemti vai paturēti spēkā saskaņā ar 1.–4. punktu.

               DIGIT.15. pants. Atvērti pārvaldes dati

               1.Puses atzīst, ka, atvieglojot publisko piekļuvi pārvaldes datiem un to izmantošanu, tiek veicināta ekonomikas un sociālā attīstība, konkurētspēja, produktivitāte un inovācija.

               2.Ciktāl Puse izvēlas darīt sabiedrībai publiski pieejamus pārvaldes datus, tā, ciktāl tas praktiski iespējams, cenšas nodrošināt, ka šie dati:

               (a)ir tādā formātā, kas ļauj tos viegli meklēt, izgūt, izmantot, atkārtoti izmantot un izplatīt;

               (b)ir mašīnlasāmi un telpiski pieejamā formātā;

               (c)satur aprakstošus metadatus, kas ir pēc iespējas standartizēti;

               (d)ir pieejami, izmantojot uzticamas, ērti lietojamas un brīvi pieejamas lietojumprogrammu saskarnes;

               (e)tiek regulāri atjaunināti;

               (f)tiem nepiemēro izmantošanas nosacījumus, kas ir diskriminējoši vai nevajadzīgi ierobežo atkalizmantošanu, un

               (g)tiek darīti pieejami atkalizmantošanai, pilnībā ievērojot Pušu attiecīgos personas datu aizsardzības noteikumus.

               3.Puses cenšas sadarboties, lai noteiktu veidus, kā katra Puse var paplašināt piekļuvi pārvaldes datiem, kurus Puse ir publiskojusi, un to izmantošanu, lai palielinātu un radītu darījumdarbības iespējas – papildus šo datu izmantošanai publiskajā sektorā.

               DIGIT.16. pants. Sadarbība regulējuma jautājumos attiecībā uz digitālo tirdzniecību

               1.Puses apmainās ar informāciju par regulējuma jautājumiem saistībā ar digitālo tirdzniecību, pievēršoties šādiem aspektiem:

               (a)sadarbspējīgu elektronisko uzticamības un autentificēšanas pakalpojumu atzīšana un veicināšana;

               (b)tiešās tirgvedības paziņojumu apstrāde;

               (c)patērētāju tiesību aizsardzība un

               (d)visi citi jautājumi, kas attiecas uz digitālās tirdzniecības attīstību, t. sk. jaunās tehnoloģijas.

               2.Šā panta 1. punktu nepiemēro Puses noteikumiem un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz personas datu un privātuma aizsardzību, t. sk. attiecībā uz personas datu pārrobežu nosūtīšanu.

               DIGIT.17. pants. Vienošanās par datorpakalpojumiem

               1.Puses vienojas, ka pakalpojumu tirdzniecības un investīciju liberalizācijas nolūkā saskaņā ar šā temata II sadaļu [Pakalpojumi un investīcijas] par datorpakalpojumiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem neatkarīgi no tā, vai tos sniedz, izmantojot tīklu, t. sk. internetu, uzskata šādus pakalpojumus:

               (a)ar datoriem vai datorsistēmām saistītu konsultēšanu, adaptāciju, stratēģiju, analīzi, plānošanu, specifikāciju izstrādi, projektēšanu, izstrādi, instalēšanu, ieviešanu, integrēšanu, testēšanu, atkļūdošanu, atjaunināšanu, atbalstu, tehnisko palīdzību vai pārvaldību;

               (b)datorprogrammas, kuras definētas kā instrukciju komplekti, kas vajadzīgi datoru darbam un saziņai (sevī un par sevi), kā arī ar datorprogrammām saistītu konsultēšanu, stratēģiju, analīzi, plānošanu, specifikāciju izstrādi, projektēšanu, attīstību, instalēšanu, ieviešanu, integrēšanu, testēšanu, atkļūdošanu, atjaunināšanu, pielāgošanu, apkopi, atbalstu, tehnisko palīdzību, pārvaldību vai lietošanu;

               (c)datu apstrādi, datu glabāšanu, datu mitināšanu vai datubāžu pakalpojumus;

               (d)apkopes un labošanas pakalpojumus biroju iekārtām un aprīkojumam, t. sk. datoriem, un

               (e)tādus mācību pakalpojumus klientu personālam saistībā ar datorprogrammām, datoriem vai datorsistēmām, kas nav citur klasificēti.

               Lielākai noteiktībai – pakalpojumi, kurus dara iespējamus datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi, izņemot tos, kas uzskaitīti 1. punktā, paši par sevi nav uzskatāmi par datorpakalpojumiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem.

               IV sadaļa. Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi

               CAP.1. pants. Mērķi

               Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt kapitāla brīvu apriti un maksājumus darījumos, kuri liberalizēti šā nolīguma ietvaros.

               CAP.2. pants. Tekošais konts

               Katra Puse atļauj brīvi konvertējamā valūtā un saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās līgumu veikt visus tos maksājumus un pārvedumus attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances norēķinu kontā, kuri ietilpst šā nolīguma darbības jomā.

               CAP.3. pants. Kapitāla aprite

               1.
                     Katra Puse attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla un finanšu kontā atļauj brīvu kapitāla apriti nolūkā liberalizēt investīcijas un citus darījumus, kā noteikts šā temata II sadaļā [Pakalpojumi un investīcijas].

               2.
                     Puses apspriežas Tirdzniecības specializētajā komitejā pakalpojumu, investīciju un digitālās tirdzniecības jomā, lai atvieglotu kapitāla apriti starp tām nolūkā veicināt tirdzniecību un investīcijas.

               CAP.4. pants. Pasākumi, kas ietekmē kapitāla apriti, maksājumus vai pārvedumus

               1.CAP.2. pantu [Tekošais konts] un CAP.3. pantu [Kapitāla aprite] neinterpretē tā, ka tie liedz Pusei piemērot tās normatīvos aktus, kas attiecas uz:

               (a)bankrotu, maksātnespēju vai citu kreditora tiesību aizsardzību;

               (b)vērtspapīru, nākotnes līgumu, iespējas līgumu vai citu finanšu instrumentu izdošanu, tirdzniecību vai darījumiem ar tiem;

               (c)finanšu pārskatu iesniegšanu vai darījumu uzskaiti par kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem, ja tas nepieciešams, lai sniegtu palīdzību tiesībaizsardzības iestādēm vai finanšu regulatoriem;

               (d)noziedzīgiem nodarījumiem vai kriminālpārkāpumiem, vai krāpniecisku vai maldinošu praksi;

               (e)atbilstības nodrošināšanu rīkojumiem vai spriedumiem, kas pieņemti tiesas vai administratīvos procesos, vai

               (f)sociālā nodrošinājuma, valsts pensiju vai obligāto uzkrājumu shēmām.

               2.Panta 1. punktā minētos normatīvos aktus nepiemēro patvaļīgi vai diskriminējoši, kā arī tie nevar radīt slēptus ierobežojumus kapitāla apritei, maksājumiem vai pārvedumiem.

               CAP.5. pants. Pagaidu aizsardzības pasākumi

               1.Ārkārtējos apstākļos, ja pastāv nopietnas grūtības Savienības ekonomiskās un monetārās savienības darbībai vai šādu grūtību draudi, Savienība var pieņemt vai atstāt spēkā aizsardzības pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus.

               2.Šā panta 1. punktā minētos pasākumus ierobežo, ciktāl tas ir absolūti nepieciešams.

               CAP.6. pants. Ierobežojumi maksājumu bilances un ārējā finansējuma grūtību gadījumā

               1.Ja Pusei ir vai var rasties nopietnas maksājumu bilances un ārējas finansiālās grūtības vai to draudi, tā var pieņemt vai paturēt spēkā ierobežojošus pasākumus attiecībā uz kapitāla apriti, maksājumiem vai pārvedumiem
                  35
               .

               2.Šā panta 1. punktā minētie pasākumi:

               (a)ir saderīgi ar Starptautiskā Valūtas fonda Vienošanās līgumu;

               (b)nepārsniedz tos pasākumus, kas nepieciešami 1. punktā aprakstītajos apstākļos;

               (c)ir pagaidu rakstura, un tos pakāpeniski samazina līdz ar 1. punktā minētās situācijas uzlabošanos;

               (d)nerada nevajadzīgu kaitējumu otras Puses komerciālajām, ekonomiskajām un finanšu interesēm un

               (e)nav diskriminējoši, salīdzinot ar trešām valstīm līdzīgās situācijās.

               3.Katra Puse var pieņemt vai paturēt spēkā ierobežojošus pasākumus, lai aizsargātu savu ārējo finanšu pozīciju vai maksājumu bilanci. Minētie pasākumi atbilst GATT 1994 un 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību vienošanās par maksājumu bilances noteikumiem.

               4.Katra Puse var pieņemt vai paturēt spēkā ierobežojošus pasākumus, lai aizsargātu savu ārējo finanšu pozīciju vai maksājumu bilanci. Minētie pasākumi ir saskaņā ar GATS XII pantu.

               5.Puse, kas ir paturējusi spēkā vai pieņēmusi 1. un 2. punktā minētos pasākumus, nekavējoties paziņo par tiem otrai Pusei.

               6.Ja Puse pieņem vai patur spēkā ierobežojumus saskaņā ar šo pantu, Puses nekavējoties apspriežas Tirdzniecības specializētajā komitejā pakalpojumu, investīciju un digitālās tirdzniecības jomā, izņemot gadījumus, kad apspriedes notiek citos forumos. Minētā komiteja novērtē maksājumu bilances vai ārējās finansiālas grūtības, kas izraisījušas attiecīgos pasākumus, ņemot vērā šādus faktorus:

               (a)grūtību veids un apmērs;

               (b)ārējā ekonomikas un tirdzniecības vide un

               (c)pieejamie alternatīvie korektīvie pasākumi.

               7.Apspriedēs saskaņā ar 6. punktu izskata ikviena ierobežojošā pasākuma atbilstību 1. un 2. punktam. Ja tādi ir, tiek pieņemti visi Starptautiskā Valūtas fonda sniegtie attiecīgie statistikas vai faktu konstatējumi, un secinājumos ņem vērā Starptautiskā Valūtas fonda veikto novērtējumu par attiecīgās Puses maksājumu bilanci un ārējo finanšu stāvokli.

               V sadaļa. Intelektuālais īpašums

               1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi

               IP.1. pants. Mērķi

               Šīs sadaļas mērķi ir šādi:

               a)
                     atvieglināt inovatīvu un radošās darbības produktu un pakalpojumu ražošanu, nodrošināšanu un komercializāciju Pušu starpā, mazinot šādas tirdzniecības kropļojumus un šķēršļus šādai tirdzniecībai un tādējādi veidojot ilgtspējīgāku un iekļaujošāku ekonomiku; un

               b)
                     panākt intelektuālā īpašuma tiesību pienācīgu un iedarbīgu aizsardzību un piemērošanu.

               IP.2. pants. Darbības joma

               1.
                     Šī sadaļa papildina un sīkāk nosaka Pušu savstarpējās tiesības un pienākumus saskaņā ar TRIPS līgumu un citiem starptautiskiem līgumiem intelektuālā īpašuma jomā.

               2.
                     Šī sadaļa neliedz nevienai Pusei ieviest intelektuālā īpašuma tiesību plašāku aizsardzību un piemērošanu, nekā prasīts šajā sadaļā, ar noteikumu, ka minētā aizsardzība un piemērošana nav pretrunā šai sadaļai.

               IP.3. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               a)
                     “Parīzes konvencija” ir 1883. gada 20. marta Parīzes Konvencija par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, kas pēdējo reizi pārskatīta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā;

               b)
                     “Bernes konvencija” ir 1886. gada 9. septembra Bernes Konvencija par literatūras un mākslas darbu aizsardzību, kas pārskatīta Parīzē 1971. gada 24. jūlijā un grozīta 1979. gada 28. septembrī;

               c)
                     “Romas konvencija” ir 1961. gada 26. oktobrī Romā pieņemtā Starptautiskā konvencija par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību;

               d)
                     “WIPO” ir Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācija;

               e)
                     “intelektuālā īpašuma tiesības” ir visas intelektuālā īpašuma kategorijas, uz kurām attiecas šīs sadaļas IP.7. [Autori] līdz IP.37. pants [Augu šķirņu aizsardzība] vai TRIPS līguma II daļas 1.–7. iedaļa. Intelektuālā īpašuma aizsardzība ietver aizsardzību pret negodīgu konkurenci, uz ko norādīts Parīzes konvencijas 10.a pantā;

               f)
                     “valsts” attiecībā uz konkrētajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir Puses persona, kas atbilst kritērijiem par tiesībām uz aizsardzību, kuri paredzēti TRIPS līgumā un daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti un tiek pārvaldīti WIPO aizgādībā un kuros Puse ir līgumslēdzēja puse.

               IP.4. pants. Starptautiskie nolīgumi

               1.Puses apstiprina apņemšanos ievērot starptautiskos nolīgumus, kuros tās ir puses:

               a)
                     TRIPS līgums;

               b)
                     Romas konvencija;

               c)
                     Bernes konvencija;

               d)
                     WIPO līgums par autortiesībām, kas pieņemts Ženēvā 1996. gada 20. decembrī;

               e)
                     WIPO līgums par izpildījumu un fonogrammām, kas pieņemts Ženēvā 1996. gada 20. decembrī;

               f)
                     Madrides nolīguma par preču zīmju starptautisko reģistrāciju protokols, kas pieņemts Madridē 1989. gada 27. jūnijā un kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 12. novembrī;

               g)
                     Preču zīmju līgums, kas pieņemts Ženēvā 1994. gada 27. oktobrī;

               h)
                     Marrākešas līgums, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, un kas pieņemts Marrākešā 2013. gada 27. jūnijā;

               i)
                     Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts, kas pieņemts Ženēvā 1999. gada 2. jūlijā.

               2.Katra Puse dara visu iespējamo, lai ratificētu šādus starptautiskus nolīgumus vai tiem pievienotos:

               a)
                     Pekinas līgums par audiovizuālo izpildījumu, kas pieņemts Pekinā 2012. gada 24. jūnijā,

               b)
                     Singapūras līgums par preču zīmēm, kas pieņemts Singapūrā 2006. gada 27. martā.

               IP.5. pants. Tiesību izsmelšana

               Šī sadaļa neskar Pušu brīvību noteikt, vai un kādos apstākļos tiek piemērota intelektuālā īpašuma tiesību izsmelšana.

               IP.6. pants. Valsts režīms

               1.Attiecībā uz visām intelektuālā īpašuma kategorijām, kuras ietvertas šajā sadaļā, katra Puse otras Puses valstspiederīgajiem piešķir ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko attiecībā uz intelektuālā īpašuma aizsardzību tā piešķir saviem valstspiederīgajiem, ievērojot izņēmumus, kuri jau noteikti attiecīgi Parīzes konvencijā, Bernes konvencijā, Romas konvencijā un Līgumā par intelektuālo īpašumu attiecībā uz integrālajām shēmām, kas parakstīts Vašingtonā 1989. gada 26. maijā. Attiecībā uz izpildītājiem, fonogrammu producentiem un raidorganizācijām šis pienākums attiecas vienīgi uz tiesībām, kas noteiktas šajā nolīgumā.

               2.Šā panta 1. punktā “aizsardzība” ietver jautājumus, kas ietekmē intelektuālā īpašuma tiesību pieejamību, iegūšanu, darbības jomu, uzturēšanu un piemērošanu, kā arī jautājumus, kas ietekmē šajā sadaļā īpaši aplūkoto intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu, ieskaitot pasākumus, kuru nolūks ir novērst, ka tiek apieti IP.16. pantā [Tehnoloģisko pasākumu aizsardzība] minētie efektīvie tehnoloģiskie pasākumi un IP.17. pantā [Pienākumi attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību] minētie pasākumi attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību.

               3.Puse attiecībā uz tās tiesas un administratīvajām procedūrām var izmantot saskaņā ar 1. punktu atļautos izņēmumus, kā arī pieprasīt otras Puses valstspiederīgajam norādīt kontaktadresi tās teritorijā vai iecelt pārstāvi tās teritorijā, ja šādi izņēmumi:

               a)
                     ir nepieciešami, lai nodrošinātu to Puses normatīvo aktu ievērošanu, kas nav pretrunā šīs sadaļas noteikumiem; vai

               b)
                     netiek piemēroti veidā, kas būtu slēpts tirdzniecības ierobežojums.

               4.Šā panta 1. punkts nav piemērojams procedūrām, kas paredzētas WIPO aizgādībā noslēgtajos daudzpusējos nolīgumos par intelektuālā īpašuma tiesību iegūšanu vai saglabāšanu.

               2. nodaļa. Intelektuālā īpašuma tiesību standarti

               1. iedaļa. Autortiesības un blakustiesības

               IP.7. pants. Autori

               Katra Puse nodrošina autoriem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

               a)
                     viņu darbu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu reproducēšanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

               b)
                     viņu darbu oriģinālu vai kopiju publisku izplatīšanu jebkādā veidā, tos pārdodot vai kā citādi;

               c)
                     viņu darbu publiskošanu pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem, arī darot tos pieejamus sabiedrībai tā, lai sabiedrības locekļi tiem var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā;

               d)
                     viņu darbu oriģinālu vai kopiju komerciālu nomu sabiedrībai; katra Puse var noteikt, ka šis punkts neattiecas uz ēkām vai lietišķās mākslas darbiem.

               IP.8. pants. Izpildītāji

               Katra Puse nodrošina izpildītājiem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

               a)
                     viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju;

               b)
                     viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

               c)
                     viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju izplatīšanu sabiedrībai, pārdodot vai kā citādi;

               d)
                     viņu sniegtā izpildījuma fiksāciju pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā;

               e)
                     viņu sniegtā izpildījuma raidīšanu bezvadu sistēmā un publiskošanu, izņemot gadījumus, kad izpildījums jau ir pārraidīts vai arī tas tiek veikts no fiksācijas;

               f)
                     viņu izpildījumu fiksācijas komerciālu nomu sabiedrībai.

               IP.9. pants. Fonogrammu producenti

               Katra Puse nodrošina fonogrammu producentiem ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

               a)
                     viņu fonogrammu tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu pavairošanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

               b)
                     viņu fonogrammu, arī to kopiju, izplatīšanu sabiedrībai, tās pārdodot vai kā citādi;

               c)
                     viņu fonogrammu pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā;

               d)
                     viņu fonogrammu komerciālu nomu sabiedrībai.

               IP.10. pants. Raidorganizācijas

               Katra Puse nodrošina raidorganizācijām ekskluzīvas tiesības atļaut vai aizliegt:

               a)
                     viņu raidījumu fiksāciju neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;

               b)
                     viņu raidījumu fiksāciju tiešu vai netiešu pagaidu vai pastāvīgu reproducēšanu ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji, neatkarīgi no tā, vai minētos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;

               c)
                     viņu raidījumu fiksāciju pieejamības nodrošināšanu sabiedrībai pa vadiem vai ar bezvadu līdzekļiem tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt no pašu izvēlētas vietas pašu izvēlētā laikā, neatkarīgi no tā, vai minētos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;

               d)
                     viņu raidījumu fiksāciju, arī to kopiju, izplatīšanu sabiedrībai, tās pārdodot vai kā citādi, neatkarīgi no tā, vai šos raidījumus translē pa vadiem vai bez tiem, tai skaitā pa kabeļiem vai ar satelīta palīdzību;

               e)
                     viņu raidījumu retranslēšanu bezvadu sistēmā, kā arī to publiskošanu, ja publiskošana notiek vietās, kas pieejamas publikai par ieejas maksu.

               IP.11. pants. Komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu raidīšana un publiskošana

               1.Katra Puse paredz tiesības, kas nodrošina to, ka lietotājs maksā izpildītājiem un fonogrammu producentiem vienreizēju taisnīgu atlīdzību, ja komerciālos nolūkos publicētas fonogrammas vai šādas fonogrammas reprodukciju izmanto raidīšanai vai jebkādai publiskošanai.

               2.Katra Puse nodrošina, ka vienreizējo taisnīgo atlīdzību sadala starp attiecīgajiem izpildītājiem un fonogrammu producentiem. Katra Puse var pieņemt tiesību aktus, kas gadījumā, ja starp izpildītājiem un fonogrammu producentiem nav līguma, paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem izpildītāji un fonogrammu producenti savstarpēji sadala vienreizējo taisnīgo atlīdzību.

               3.Katra Puse izpildītājiem un fonogrammu producentiem var piešķirt plašākas tiesības attiecībā uz komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu raidīšanu un publiskošanu.

               IP.12. pants. Aizsardzības termiņš

               1.Darba autora tiesības ir spēkā visu autora mūžu un 70 gadus pēc autora nāves neatkarīgi no datuma, kad darbs ir likumīgi darīts pieejams sabiedrībai.

               2.Lai īstenotu 1. punktu, katra Puse var paredzēt īpašus noteikumus par to, kā aprēķināms aizsardzības termiņš attiecībā uz muzikālajām kompozīcijām ar vārdiem, līdzautorībā tapušiem darbiem, kā arī kinematogrāfiskiem vai audiovizuāliem darbiem. Katra Puse var paredzēt īpašus noteikumus par anonīmu vai ar pseidonīmu klajā laistu darbu aizsardzības termiņa aprēķināšanu.

               3.Raidorganizāciju tiesības beidzas 50 gadus pēc raidījuma pirmās pārraides, neatkarīgi no tā, vai šis raidījums pārraidīts pa vadiem vai pa gaisu, ietverot kabeļus un mākslīgos pavadoņus.

               4.Izpildītāju tiesības uz tādiem viņu izpildījumiem, kas nav fonogrammās, izbeidzas pēc 50 gadiem no izpildījuma fiksācijas dienas vai, ja šajā laikā tas ir likumīgi publicēts vai likumīgi publiskots, pēc 50 gadiem no pirmās tādas publicēšanas vai publiskošanas, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               5.Izpildītāju tiesības uz fonogrammās fiksētu izpildījumu izbeidzas pēc 50 gadiem no izpildījuma fiksācijas dienas vai, ja šajā laikā tas ir likumīgi publicēts vai likumīgi publiskots, pēc 70 gadiem no šādas darbības, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               6.Fonogrammu producentu tiesības izbeidzas pēc 50 gadiem no fiksācijas izdarīšanas vai, ja šajā laikā tās ir likumīgi publicētas, pēc 70 gadiem no šādas publicēšanas. Ja fonogramma nav likumīgi publicēta, tad, ja šajā laikā tā ir likumīgi publiskota, aizsardzības termiņš ir 70 gadi no šādas publiskošanas dienas. Katra Puse var paredzēt iedarbīgus pasākumus, kuri nodrošinātu to, ka peļņa, kas gūta 20 aizsardzības gadu laikā, kas sākas pēc 50 gadiem, tiek taisnīgi sadalīta starp izpildītājiem un fonogrammu producentiem.

               7.Šajā pantā noteiktos laikposmus sāk skaitīt no 1. janvāra nākamajā gadā pēc notikuma, kas tos izraisījis.

               8.Katra Puse var paredzēt garākus aizsardzības termiņus nekā šajā pantā paredzētie.

               IP.13. pants. Tālākpārdošanas tiesības

               1.Katra Puse par labu grafiskās vai plastiskās mākslas oriģināldarba autoram paredz tālākpārdošanas tiesības – kas definētas kā neatsavināmas tiesības un no kā nevar atteikties pat iepriekš – saņemt autoratlīdzību, kuras pamatā ir pārdošanas cena, kas iegūta no darba turpmākas pārdošanas pēc tam, kad autors šo darbu pirmo reizi nodevis tālāk.

               2.Tiesības, kas minētas 1. punktā, attiecas uz visām tālākpārdošanas darbībām, kurās kā pārdevējus, pircējus vai starpniekus iesaista profesionālus mākslas tirgus speciālistus, kuras veic izsoļu nami, mākslas galerijas un jebkādi mākslas darbu tirgotāji.

               3.Katra Puse var noteikt, ka 1. punktā minētās tiesības uz tālākpārdošanu neattiecas, ja pārdevējs attiecīgo darbu ir ieguvis tieši no paša autora mazāk nekā trīs gadus pirms minētās tālākpārdošanas un tālākpārdošanas cena nepārsniedz noteiktu minimālo summu.

               4.Atlīdzības un tās summu iekasēšanas kārtību nosaka katras Puses tiesību akti.

               IP.14. pants. Tiesību kolektīvā pārvaldība

               1.Lai veicinātu darbu un citu aizsargātu tiesību objektu pieejamību Pušu attiecīgajās teritorijās un tiesību ieņēmumu nodošanu starp attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām šādu darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu izmantošanai, Puses veicina sadarbību starp to attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām.

               2.Puses veicina mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz to iekasētajiem tiesību ieņēmumiem, atskaitījumiem, ko tās piemēro iekasētajiem tiesību ieņēmumiem, iekasēto tiesību ieņēmumu izmantošanu, izplatīšanas politiku un repertuāru.

               3.Puses cenšas veicināt vienošanos starp to attiecīgajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām par nediskriminējošu attieksmi pret tiesību subjektiem, kuru tiesības šīs organizācijas pārvalda saskaņā ar pārstāvības līgumiem.

               4.Puses sadarbojas, lai atbalstītu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, kas darbojas to teritorijā un ar pārstāvības līgumu pārstāv citu mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, kura darbojas otras Puses teritorijā, un lai nodrošinātu, ka tās precīzi, regulāri un rūpīgi samaksā summas, kas pienākas pārstāvētajām mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām, un sniedz pārstāvētajai mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijai informāciju par tiesību ieņēmumu summu, kas iekasēta tās vārdā, un par jebkādiem atskaitījumiem no minētajiem tiesību ieņēmumiem.

               IP.15. pants. Izņēmumi un ierobežojumi

               Katra Puse var šajā nolīguma IP 7. [Autori] līdz IP 11. [Komerciālos nolūkos publicētu fonogrammu raidīšana un publiskošana] pantā paredzēto tiesību ierobežojumus vai izņēmumus attiecināt tikai uz dažiem īpašiem gadījumiem, kas nav pretrunā darba vai cita tiesību objekta parastai izmantošanai un nepamatoti neskar tiesību subjekta likumīgās intereses.

               IP.16. pants Tehnoloģisko pasākumu aizsardzība

               1.Katra Puse paredz pienācīgu tiesisko aizsardzību pret jebkuru efektīvo tehnoloģisko pasākumu apiešanu, ko attiecīgā persona veic, apzinoties savu rīcību, vai ja tai ir pietiekams pamats apzināties savu rīcību. Katra Puse var paredzēt īpašu režīmu datorprogrammu aizsardzībai izmantoto tehnoloģisko pasākumu tiesiskai aizsardzībai.

               2.Katra Puse nodrošina pienācīgu tiesisko aizsardzību pret tādu ierīču, ražojumu vai komponentu izgatavošanu, importu, izplatīšanu, pārdošanu, nomu, pārdošanas vai nomas reklāmu vai turēšanu īpašumā komerciālā nolūkā vai tādu pakalpojumu sniegšanu:

               a)
                     kuru pārdošanu veicina, kurus reklamē vai pārdod efektīvo tehnoloģisko pasākumu apiešanas nolūkā;

               b)
                     kuru komerciāli nozīmīgais mērķis vai izmantošana, izņemot efektīvo tehnoloģisko pasākumu apiešanu, ir ļoti ierobežoti; vai

               c)
                     kuri galvenokārt ir izstrādāti, ražoti, pielāgoti vai izpildīti ar mērķi rast iespēju apiet kādus efektīvos tehnoloģiskos pasākumus vai veicināt to apiešanu.

               3.Šajā iedaļā jēdziens “tehnoloģiski pasākumi” nozīmē jebkuru tehnoloģiju, ierīci vai komponentu, kuru parasti izmanto, lai nepieļautu vai ierobežotu tādas darbības attiecībā uz darbiem vai citiem tiesību objektiem, ko nav atļāvis šajā iedaļā ietverto autortiesību vai blakustiesību subjekts. Tehnoloģiskus pasākumus uzskata par “efektīviem”, ja tiesību subjekts kontrolē aizsargātā darba vai citu tiesību objektu izmantošanu ar piekļuves kontroli vai aizsardzības procesu, piemēram, kodēšanu, trokšņu radīšanu vai citu darba vai cita tiesību objekta pārveidošanu, vai ar kopiju kontroles mehānismu, ar ko sasniedz aizsardzības mērķi.

               4.Neatkarīgi no šā panta 1. punktā paredzētās tiesiskās aizsardzības, katra Puse vajadzības gadījumā var veikt atbilstīgus pasākumus, kuri nodrošinātu, ka šajā pantā paredzētā pienācīgā tiesiskā aizsardzība pret efektīvo tehnoloģisko pasākumu apiešanu neliedz personām, uz kurām attiecas saskaņā ar IP.15. pantu [Izņēmumi un ierobežojumi] paredzētie izņēmumi vai ierobežojumi, izmantot šādus izņēmumus vai ierobežojumus.

               IP.17. pants. Pienākumi, kas attiecas uz informāciju par tiesību pārvaldību

               1.Katra Puse nodrošina pienācīgu tiesisko aizsardzību pret visām personām, kas bez atļaujas apzināti veic kādu no turpmāk minētajām darbībām:

               a)
                     elektroniskas informācijas par tiesību pārvaldību dzēšana vai mainīšana,

               b)
                     saskaņā ar šo iedaļu aizsargātu tādu darbu vai citu tiesību objektu izplatīšana, importēšana izplatīšanai, raidīšana, publiskošana vai padarīšana par pieejamu sabiedrībai, kuros bez atļaujas ir izdzēsta vai mainīta elektroniskā informācija par tiesību pārvaldību,

               ja attiecīgā persona zina vai tai ir pietiekams pamats zināt, ka, šādi rīkojoties, tā izraisa, ļauj, atvieglo vai slēpj Puses tiesību aktos paredzēto autortiesību vai blakustiesību pārkāpšanu.

               2.Šajā pantā “informācija par tiesību pārvaldību” nozīmē visu informāciju, ko sniedz tiesību subjekts un kas identificē darbu vai citus tiesību objektus, uz kuriem attiecas šis pants, autoru vai citu tiesību subjektu, vai informāciju par darba vai cita tiesību objekta izmantošanas nosacījumiem un visus numurus vai kodus, kas apzīmē minēto informāciju.

               3.Šā panta 2. punktu piemēro, ja minētā informācija attiecas uz tāda darba vai cita tiesību objekta kopiju, kas minēts šajā pantā, vai ja minētā informācija parādās saistībā ar tā publiskošanu.

               2. iedaļa. Preču zīmes

               IP.18. pants. Preču zīmju klasifikācija

               Katra Puse uztur preču zīmju klasifikācijas sistēmu, kas atbilst grozītajam un pārskatītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām.

               IP.19. pants. Apzīmējumi, no kuriem var sastāvēt preču zīme

               Preču zīme var sastāvēt no jebkuriem apzīmējumiem, proti, no vārdiem, ieskaitot personvārdus, vai zīmējumiem, burtiem, cipariem, krāsām, preču vai preču iepakojuma formas vai no skaņām, ar noteikumu, ka šādi apzīmējumi:

               a)
                     ļauj atšķirt viena uzņēmuma preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm un pakalpojumiem; un

               b)
                     katras Puses preču zīmju reģistrā tie ir atveidoti tādā veidā, kas kompetentajām iestādēm un sabiedrībai ļauj skaidri un precīzi noteikt zīmes īpašniekam piešķirtās aizsardzības priekšmetu.

               IP.20. pants. Preču zīmes piešķirtās tiesības

               1.Katra Puse nodrošina, ka preču zīmes reģistrācija tās īpašniekam piešķir ekskluzīvas tiesības. Īpašniekam ir tiesības aizliegt visām trešām personām bez īpašnieka piekrišanas darījumos izmantot:

               a)
                     jebkādu apzīmējumu, kas ir identisks reģistrētajai preču zīmei, attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, par kuriem reģistrēta preču zīme;

               b)
                     jebkādu apzīmējumu, ja tā identiskums vai līdzība reģistrētajai preču zīmei un ja šīs preču zīmes aptverto preču vai pakalpojumu identiskums vai līdzība apzīmējuma aptvertajām precēm vai pakalpojumiem varētu maldināt sabiedrību, ieskaitot iespēju asociēt apzīmējumu ar reģistrēto preču zīmi.

               2.Reģistrētas preču zīmes īpašniekam ir tiesības neļaut trešām personām darījuma ietvaros Puses teritorijā ievest preces, ja attiecīgā preču zīme ir reģistrēta, bet nav laista brīvā apgrozībā Puses teritorijā, ja šādas preces, arī iepakojums, ievestas no citām valstīm vai no otrās Puses teritorijas un bez atļaujas apzīmētas ar preču zīmi, kura ir identiska preču zīmei, kas reģistrēta attiecībā uz šādām precēm, vai kuru pēc tās būtiskajiem aspektiem nevar atšķirt no minētās preču zīmes.

               3.Preču zīmes īpašnieka tiesības atbilstoši 2. punktam netiek īstenotas, ja procedūrā, kurā jānoskaidro, vai ir noticis preču zīmes pārkāpums, preču deklarētājs vai turētājs sniedz pierādījumus, ka reģistrētās preču zīmes īpašniekam nav tiesību aizliegt laist preces tirgū galamērķa valstī.

               IP.21. pants. Reģistrācijas procedūra

               1.Katra Puse nodrošina preču zīmju reģistrācijas sistēmu, kurā katrs galīgais negatīvais attiecīgās preču zīmju administrācijas pieņemts lēmums, arī daļējs reģistrācijas atteikums, tiek rakstiski paziņots attiecīgajai personai, ir pienācīgi pamatots un pārsūdzams.

               2.Katra Puse nodrošina iespēju trešām personām iebilst pret preču zīmju pieteikumiem vai attiecīgā gadījumā pret preču zīmju reģistrāciju. Šāda iebildumu izskatīšana notiek, uzklausot abas Puses.

               3.Katra Puse nodrošina preču zīmju pieteikumu un reģistrēto preču zīmju elektronisku datubāzi, kas ir publiski pieejama.

               4.Katra Puse dara visu iespējamo, lai nodrošinātu elektronisku sistēmu preču zīmju pieteikumiem un preču zīmju apstrādei, reģistrācijai un uzturēšanai.

               IP.22. pants. Plaši pazīstamas preču zīmes

               Lai nodrošinātu plaši pazīstamu preču zīmju aizsardzību, kā noteikts Parīzes konvencijas 6.a pantā un TRIPS līguma 16. panta 2. un 3. punktā, katra Puse piemēro Vienoto rekomendāciju par plaši pazīstamu preču zīmju aizsardzības noteikumiem, ko Parīzes Rūpnieciskā īpašuma aizsardzības savienības asambleja un WIPO Ģenerālā asambleja pieņēmusi WIPO dalībvalstu asambleju 34. sanāksmju kārtā 1999. gada 20.–29. septembrī.

               IP.23. pants. Izņēmumi no preču zīmju piešķirtajām tiesībām

               1.Katra Puse nosaka ierobežotus izņēmumus attiecībā uz tiesībām, ko piešķir preču zīme, – tādus kā aprakstošo apzīmējumu, arī ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, godīga izmantošana, un var noteikt arī citus ierobežotus izņēmumus, ar nosacījumu, ka šādu izņēmumu gadījumā tiek ievērotas preču zīmes īpašnieka un trešo personu likumīgās intereses.

               2.Preču zīme nedod tās īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai izmantot komercdarbībā:

               a)
                     trešās personas vārdu vai adresi – ja trešā persona ir fiziska persona;

               b)
                     apzīmējumus vai norādes attiecībā uz preču vai sniegtā pakalpojuma veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi, preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai citas preču vai pakalpojumu īpašības; vai

               c)
                     preču zīmi nolūkā identificēt vai norādīt uz precēm vai pakalpojumiem kā tādiem, kas pieder minētās preču zīmes īpašniekam, it īpaši gadījumos, kad preču zīmes izmantošana ir nepieciešama, lai norādītu nolūku, kādā izmanto preci vai pakalpojumu, proti, kā piederumus vai rezerves daļas,

               ar nosacījumu, ka šī trešā persona minēto rūpnieciskos vai komercdarījumos izmanto godīgi.

               3.Preču zīme nedod īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai komercdarbībā izmantot agrākas tiesības, kas ir spēkā tikai konkrētā apvidū, ja attiecīgās Puses tiesību akti atzīst šīs tiesības un tās tiek izmantotas teritorijā, kurā tiek atzītas.

               IP.24. pants. Atcelšanas pamats

               1.Katra Puse paredz, ka preču zīme ir atceļama, ja nepārtrauktā piecu gadu laikposmā Puses attiecīgajā teritorijā īpašnieks saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, to faktiski nav lietojis vai ar īpašnieka piekrišanu tā faktiski nav lietota un nav dibināta iemesla to nelietot.

               2.Katra Puse paredz arī, ka preču zīme ir atceļama, ja piecu gadu laikposmā pēc datuma, kad pabeigta reģistrācijas procedūra, Puses attiecīgajā teritorijā īpašnieks saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, to nav faktiski lietojis vai ar īpašnieka piekrišanu tā faktiski nav lietota un nav dibināta iemesla to nelietot.

               3.Tomēr neviena persona nevar prasīt atcelt īpašnieka tiesības uz preču zīmi, ja starplaikā starp piecu gadu perioda izbeigšanos un atcelšanas pieteikuma iesniegšanu preču zīmes faktiska lietošana ir sākta vai atsākta. Lietošanas sākumu vai atsākumu triju mēnešu periodā pirms atcelšanas pieprasījuma iesniegšanas, kas sācies, visagrākais, beidzoties nepārtrauktajam piecu gadu nelietošanas periodam, tomēr neievēro, ja priekšdarbi sākumam vai atsākumam notiek tikai pēc tam, kad īpašnieks uzzinājis, ka iespējams iesniegt atcelšanas pieprasījumu.

               4.Preču zīme ir atceļama arī tad, ja pēc dienas, kurā tā reģistrēta:

               a)
                     īpašnieka darbības vai bezdarbības rezultātā tā komercdarbībā kļuvusi par vispārpieņemtu nosaukumu precei vai pakalpojumam, kam tā reģistrēta;

               b)
                     preču zīmes īpašnieka īstenotas lietošanas vai lietošanas ar īpašnieka piekrišanu rezultātā saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kam tā reģistrēta, tā var maldināt sabiedrību, jo īpaši attiecībā uz šo preču vai pakalpojumu īpašībām, kvalitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.

               IP.25. pants. Tiesības aizliegt sagatavošanas darbības attiecībā uz iepakojuma vai citu līdzekļu lietošanu

               Ja pastāv risks, ka iepakojums, etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementi vai ierīces, vai citi līdzekļi, kuriem attiecīgā preču zīme ir piestiprināta, varētu tikt lietoti attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem un minētā izmantošana izraisītu preču zīmes īpašnieka tiesību pārkāpumu, minētās preču zīmes īpašniekam ir tiesības aizliegt šādas darbības, ja tās tiek veiktas komercdarbībā:

               a)
                     piestiprināt iepakojumam, etiķetēm, birkām, drošības vai autentiskuma elementiem vai ierīcēm, vai jebkādiem citiem līdzekļiem, pie kuriem zīme var tikt piestiprināta, apzīmējumu, kas ir identisks vai līdzīgs preču zīmei; vai

               b)
                     piedāvāt vai laist tirgū, vai uzglabāt šādos nolūkos, vai importēt, vai eksportēt iepakojumu, etiķetes, birkas, drošības vai autentiskuma elementus vai ierīces, vai citus līdzekļus, kuriem ir piestiprināta zīme.

               IP.26. pants. Negodprātīgi pieteikumi

               Preču zīmi var pasludināt par spēkā neesošu, ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums iesniegts negodprātīgos nolūkos. Katra Puse var noteikt, ka tādu preču zīmi nereģistrē.

               3. iedaļa. Dizains

               IP.27. pants. Reģistrētu dizainparaugu aizsardzība

               1.Katra Puse nodrošina jaunu un oriģinālu patstāvīgi radītu dizainparaugu aizsardzību. Šo aizsardzību nodrošina ar reģistrāciju, un tā piešķir īpašniekiem ekskluzīvas tiesības saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem.

               Piemērojot šo pantu, Puse var uzskatīt, ka dizainparaugs, kam ir individuāla būtība, ir oriģināls.

               2.Reģistrēta dizainparauga īpašniekam ir tiesības neļaut trešām personām bez īpašnieka piekrišanas izgatavot, piedāvāt pārdošanai, pārdot, importēt, eksportēt, uzglabāt ražojumu, uz kura ir aizsargātais dizainparaugs un kurš iemieso aizsargāto dizainparaugu, vai izmantot priekšmetus, uz kuriem ir aizsargātais dizainparaugs vai kuri to iemieso, ja šīs darbības tiek veiktas komerciālos nolūkos.

               3.Dizainparaugu, ko izmanto vai iekļauj ražojumā, kurš ir kompleksa ražojuma sastāvdaļa, uzskata par jaunu un oriģinālu:

               a)
                     ja sastāvdaļa, kad tā ir iekļauta kompleksajā ražojumā, paliek redzama minētā ražojuma parastās izmantošanas laikā, un

               b)
                     ciktāl sastāvdaļas redzamās iezīmes pašas par sevi atbilst novitātes un oriģinalitātes prasībām.

               4.Šā panta 3. punkta a) apakšpunktā jēdziens “parastā izmantošana” ir tiešā lietotāja veikta izmantošana, izņemot apkopi, apkalpošanu vai remontu.

               IP.28. pants. Aizsardzības ilgums

               Reģistrētu dizainparaugu aizsardzības kopējais ilgums, ieskaitot reģistrētu dizainparaugu atjaunojumus, ir 25 gadi no pieteikuma iesniegšanas datuma
                  36
               .

               IP.29. pants. Nereģistrētu dizainparaugu aizsardzība

               1.Katra Puse nereģistrēta dizainparauga īpašniekiem piešķir tiesības liegt nereģistrēta dizainparauga izmantošanu trešām personām bez īpašnieka piekrišanas tikai tad, ja apstrīdētā izmantošana izriet no nereģistrēta dizainparauga kopēšanas tās attiecīgajā teritorijā
                  37
               . Šāda izmantošana ietver vismaz produkta piedāvāšanu pārdošanā, laišanu tirgū, importu vai eksportu.

               2.Aizsardzības termiņš, kas pieejams nereģistrētiem dizainparaugiem, ilgst vismaz trīs gadus no dienas, kad dizainparaugs nodots atklātībai attiecīgās Puses teritorijā.

               IP.30. pants. Izņēmumi

               1.Katra Puse var noteikt ierobežotus izņēmumus dizainparaugu, arī nereģistrētu dizainparaugu, aizsardzībai, ja izņēmumi nav nepamatoti pretrunā dizainparaugu parastai izmantošanai un nepamatoti neierobežo dizainparauga īpašnieka likumīgās intereses, ņemot vērā trešo personu likumīgās intereses.

               2.Aizsardzību neattiecina uz dizainparaugiem, kas veidoti  vienīgi tehnisku vai funkcionālu apsvērumu dēļ. Dizainparaugs neattiecas uz ražojuma izskatu, kas ir noteikti jāreproducē precīzā formā un izmēros, lai ražojumu, kurā dizainparaugs ir iekļauts vai kuram tas ir pielietots, mehāniski pievienotu vai ievietotu, novietotu ap to vai novietotu pretī citam ražojumam tā, lai abi ražojumi varētu funkcionēt.

               3.Atkāpjoties no 2. punkta, dizainparaugs saskaņā ar IP 27. panta [Reģistrētu dizainparaugu aizsardzība] 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem ir dizainparaugs, kura nolūks ir vairākus savstarpēji nomaināmus ražojumus samontēt vai savienot moduļu sistēmā.

               IP.31. pants. Saistība ar autortiesībām

               Katra Puse nodrošina, ka dizainparaugiem, arī nereģistrētiem dizainparaugiem, ir tiesības uz aizsardzību atbilstīgi attiecīgās Puses tiesību aktiem autortiesību jomā no dienas, kurā dizainparaugs ir radīts vai fiksēts jebkādā veidā. Kādā mērā un ar kādiem nosacījumiem, ietverot prasīto oriģinalitātes līmeni, šādu aizsardzību piešķir, nosaka katra Puse.

               4. iedaļa. Patenti

               IP.32. pants. Patenti un sabiedrības veselība

               1.Puses atzīst PTO ministru konferencē 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemtās Deklarācijas par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību (“Dohas deklarācija”) nozīmi. Interpretējot un īstenojot tiesības un pienākumus saskaņā ar šo iedaļu, Puses nodrošina, ka tiek ievērota Dohas deklarācija.

               2.Katra Puse īsteno TRIPS līguma 31.a pantu, kā arī TRIPS līguma pielikumu un šā pielikuma papildinājumu.

               IP.33. pants. Ar zāļu vai augu aizsardzības līdzekļa patentu piešķirtā aizsardzības perioda pagarināšana

               1.Puses atzīst, ka zālēm un augu aizsardzības līdzekļiem
                  38
               , kurus to attiecīgajās teritorijās aizsargā patents, pirms to piedāvāšanas to attiecīgajos tirgos var piemērot administratīvu atļaujas piešķiršanas procedūru. Puses atzīst, ka laikposms, kas paiet no patenta pieteikuma iesniegšanas līdz pirmajai atļaujai laist zāles vai līdzekli tirgū, kā šim nolūkam definēts attiecīgajos tiesību aktos, var saīsināt patenta faktiskās aizsardzības laikposmu.

               2.Katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem nodrošina turpmāku aizsardzību zālēm vai līdzeklim, kas ir aizsargāts ar patentu un kam ir piemērota 1. punktā minētā administratīvā atļaujas piešķiršanas procedūra, kuras nolūks ir kompensēt patenta īpašniekam patenta faktiskās aizsardzības laikposma samazinājumu. Šādas turpmākas aizsardzības nodrošināšanas noteikumus un nosacījumus, arī attiecībā uz tās ilgumu, nosaka saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem.

               3.Šajā sadaļā “zāles” ir:

               a)
                     jebkura viela vai vielu salikums, kam uzrādītas īpašības cilvēku vai dzīvnieku slimību ārstēšanai vai profilaksei; vai

               b)
                     jebkura viela vai vielu salikums, ko var izmantot vai ievadīt cilvēkiem vai dzīvniekiem vai nu ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai ar mērķi noteikt medicīnisku diagnozi.

               5. iedaļa. Neizpaustas informācijas aizsardzība

               IP.34. pants. Komercnoslēpuma aizsardzība

               1.Lai komercnoslēpuma turētājs varētu novērst komercnoslēpuma iegūšanu, izmantošanu vai izpaušanu, kad tas notiek veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, un panākt savu tiesību aizsardzību, katra Puse nodrošina atbilstīgas civiltiesiskās procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

               2.Šajā iedaļā:

               a)
                     “komercnoslēpums” ir informācija, kas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

               i)
                     tā ir slepena tādā nozīmē, ka tā nav kā veselums vai precīzs tās komponentu izkārtojums un salikums vispārzināma vai pieejama gatavā veidā personām aprindās, kuras parasti izmanto minētā veida informāciju;

               ii)
                     tai ir komerciāla vērtība slepenības dēļ; un

               iii)
                     tā attiecīgajos apstākļos ir bijusi pakļauta saprātīgiem slepenības glabāšanas pasākumiem, ko veic persona, kura likumīgi kontrolē informāciju;

               b)
                     "komercnoslēpuma turētājs" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas likumīgi kontrolē komercnoslēpumu.

               3.Šajā iedaļā vismaz šāda veida rīcība ir uzskatāma par tādu, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei:

               a)
                     komercnoslēpuma iegūšana bez komercnoslēpuma turētāja piekrišanas, ja tas iegūts, neatļauti piekļūstot dokumentiem, priekšmetiem, materiāliem, vielām vai elektroniskām datnēm, kas ir komercnoslēpuma turētāja likumīgā kontrolē un satur komercnoslēpumu vai no kā šo komercnoslēpumu var izsecināt, tos piesavinoties vai tos kopējot;

               b)
                     komercnoslēpuma izmantošana vai izpaušana, ja to bez komercnoslēpuma turētāja piekrišanas izdarījusi persona, par kuru konstatēts, ka tā atbilst kādam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

               i)
                     tā ir ieguvusi komercnoslēpumu a) apakšpunktā minētajā veidā;

               ii)
                     tā ir pārkāpusi konfidencialitātes līgumu vai citu pienākumu neizpaust komercnoslēpumu; vai

               iii)
                     tā ir pārkāpusi līgumisku pienākumu vai citu pienākumu ierobežot komercnoslēpuma izmantošanu;

               c)
                     komercnoslēpuma iegūšana, izmantošana vai izpaušana gadījumos, kad persona šādas iegūšanas, izmantošanas vai izpaušanas laikā zinājusi vai attiecīgajos apstākļos tai būtu vajadzējis zināt, ka komercnoslēpums ir ticis tieši vai netieši iegūts no citas personas, kas komercnoslēpumu izmantojusi vai izpaudusi nelikumīgi b) apakšpunkta nozīmē.

               4.Nekas šajā iedaļā nav interpretējams tā, ka tas liktu kādai no Pusēm uzskatīt turpmāk minēto rīcību par tādu, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei:

               a)
                     neatkarīgs atklājums vai izveide;

               b)
                     tāda produkta reversā inženierija, kas ir darīts pieejams sabiedrībai vai kas likumīgi ir informācijas ieguvēja rīcībā, ja informācijas ieguvējs ir brīvs no jebkāda juridiski spēkā esoša pienākuma ierobežot komercnoslēpuma iegūšanu;

               c)
                     komercnoslēpuma iegūšana, izmantošana vai izpaušana saskaņā ar katras Puses tiesību aktos noteikto vai atļauto;

               d)
                     darba ņēmēju vai to pārstāvju tiesību uz informāciju un apspriešanos izmantošana saskaņā ar minētās Puses normatīvajiem aktiem.

               5.Nekas šajā iedaļā netiek saprasts kā tāds, kas ietekmē katras Puses aizsargātās vārda un informācijas brīvības – arī plašsaziņas līdzekļu brīvības un plurālisma – īstenošanu, ierobežo darba ņēmēju mobilitāti vai ietekmē sociālo partneru patstāvību un tiesības slēgt koplīgumus saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem.

               IP.35. pants. Tādu datu aizsardzība, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju zāļu laišanai tirgū

               1.Katra Puse aizsargā konfidenciālu komercinformāciju, kas iesniegta, lai saņemtu atļauju laist tirgū zāles (“tirdzniecības atļauja”), pret izpaušanu trešām personām, izņemot gadījumus, kad tiek veikti pasākumi, kuru nolūks ir nodrošināt datu aizsardzību pret negodīgu komerciālu izmantošanu, vai kad izpaušana ir nepieciešama sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs.

               2.Katra Puse nodrošina, ka ierobežotu laiku, ko nosaka tās iekšējie tiesību akti, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti tās iekšējos tiesību aktos, par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu atbildīgā iestāde bez pirmās tirdzniecības atļaujas turētāja nepārprotamas piekrišanas neakceptē nevienu turpmāku tirdzniecības atļaujas pieteikumu, kura pamatā ir pirmsklīnisko testu vai klīniskās izpētes rezultāti, kas šai iestādei iesniegti pirmās tirdzniecības atļaujas pieteikumā, ja vien starptautiskajos nolīgumos, kuros abas Puses ir puses, nav noteikts citādi.

               3.Katra Puse nodrošina arī, ka ierobežotu laiku, ko nosaka tās tiesību akti, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti tās tiesību aktos, zāles, ko iestāde pēc tam atļāvusi, pamatojoties uz pirmsklīnisko testu un klīniskās izpētes rezultātiem, kas minēti 2. punktā, nelaiž tirgū bez pirmās tirdzniecības atļaujas turētāja nepārprotamas piekrišanas, ja vien starptautiskajos nolīgumos, kuros abas Puses ir puses, nav noteikts citādi.

               4.Šis pants neskar papildu aizsardzības periodus, ko katra Puse var paredzēt minētās Puses tiesību aktos.

               IP.36. pants. Augu aizsardzības līdzekļu vai biocīdu tirdzniecības atļaujas saņemšanai iesniegto datu aizsardzība

               1.Katra Puse atzīst pagaidu tiesības, kas piemīt tāda izmēģinājuma vai pētījuma ziņojuma īpašniekam, kurš pirmo reizi iesniegts, lai saņemtu kādas aktīvās vielas, augu aizsardzības līdzekļa vai biocīda tirdzniecības atļauju un kurā aplūkots attiecīgā produkta drošums un iedarbīgums. Šajā laikposmā izmēģinājuma vai pētījuma ziņojumu neizmanto nevienas citas personas labā, kura vēlas saņemt kādas aktīvās vielas, augu aizsardzības līdzekļa vai biocīda tirdzniecības atļauju, ja vien nav pierādīts, ka pirmais īpašnieks nepārprotami dod piekrišanu. Šajā pantā minētās tiesības sauc par datu aizsardzību.

               2.Izmēģinājuma vai pētījuma ziņojumam, kas iesniegts aktīvās vielas vai augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecības atļaujas saņemšanai, jāatbilst šādiem nosacījumiem:

               a)
                     tas vajadzīgs atļaujas piešķiršanai vai atļaujas grozīšanai, lai atļautu lietošanu citiem kultūraugiem; un

               b)
                     ir apstiprināta tā atbilstība labas laboratoriju prakses vai labas pētījumu prakses principiem.

               3.Datu aizsardzības termiņš ir vismaz 10 gadi no dienas, kad attiecīgā iestāde Puses teritorijā piešķīrusi pirmo atļauju.

               4.Katra Puse nodrošina, ka valsts iestādes, kas atbild par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, neizmanto 1. un 2. punktā minēto informāciju nākamā pieteikuma iesniedzēja labā attiecībā uz jebkuru secīgu tirdzniecības atļauju, neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav darīta pieejama sabiedrībai.

               5.Katra Puse paredz noteikumus, kuru nolūks ir izvairīties no divkāršiem izmēģinājumiem ar mugurkaulniekiem.

               6. iedaļa. Augu šķirnes

               IP.37. pants. Augu šķirņu aizsardzība

               Katra Puse aizsargā augu šķirnes saskaņā ar Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV), kas pēdējo reizi pārskatīta Ženēvā 1991. gada 19. martā. Puses sadarbojas, lai veicinātu šīs tiesības un nodrošinātu to izpildi.

               3. nodaļa. Intelektuālā īpašuma tiesību izpilde

               1. iedaļa. Vispārīgi noteikumi

               IP.38. pants. Vispārēji pienākumi

               1.Katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem nodrošina pasākumus, procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri vajadzīgi, lai panāktu intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu.

               Šīs nodaļas 1., 2. un 4. iedaļā termins “intelektuālā īpašuma tiesības” neietver tiesības, uz kurām attiecas 2. nodaļas 5. iedaļa [Neizpaustas informācijas aizsardzība].

               2.Šā panta 1. punktā minētie pasākumi, procedūras un aizsardzības līdzekļi:

               a)
                     ir taisnīgi un vienlīdzīgi;

               b)
                     nav nevajadzīgi sarežģīti vai dārgi un neietver nesamērīgus termiņus un nepamatotus kavējumus;

               c)
                     ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi;

               d)
                     tiek piemēroti tā, lai izvairītos no šķēršļu radīšanas likumīgai tirdzniecībai un nodrošinātu aizsardzības līdzekļus pret to ļaunprātīgu izmantošanu.

               IP.39. pants. Personas, kas ir tiesīgas prasīt minēto pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanu

               Katra Puse par personām, kas ir tiesīgas prasīt šīs nodaļas 2. un 4. iedaļā minēto pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanu, atzīst:

               a)
                     intelektuālā īpašuma tiesību subjektus saskaņā ar Puses tiesību aktiem;

               b)
                     visas citas personas, kas ir pilnvarotas izmantot minētās tiesības, jo īpaši licenciātus, ciktāl to atļauj Puses tiesību akti un saskaņā ar tiem; un

               c)
                     federācijas un apvienības
                  39
               , ciktāl to atļauj Puses tiesību akti un saskaņā ar tiem.

               2. iedaļa. Civiltiesiskā un administratīvā piemērošana

               IP.40. pants. Pasākumi pierādījumu saglabāšanai

               1.Katra Puse nodrošina, ka pat pirms tiesvedības uzsākšanas kādā lietā kompetentās tiesu iestādes, saņemot iesniegumu no puses, kas ir sniegusi tai pieejamus pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, kas tās intelektuālā īpašuma tiesības ir pārkāptas vai drīzumā tiks pārkāptas, var noteikt ātrus un iedarbīgus pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt attiecīgos iespējamā pārkāpuma pierādījumus, ievērojot attiecīgos aizsardzības pasākumus un konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības.

               2.Šādi pasākumi var ietvert iespējamo pārkāpuma preču un attiecīgā gadījumā to materiālu un darbarīku, ko izmanto šo preču ražošanai un / vai izplatīšanai, kā arī ar minētajām precēm saistīto dokumentu sīku aprakstīšanu, ņemot vai neņemot to paraugus, vai arestu.

               IP.41. pants. Pierādījumi

               1.Katra Puse veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai kompetentās tiesu iestādes, saņemot iesniegumu no puses, kas ir sniegusi pieejamus pierādījumus savas prasības pamatošanai un, pamatojot savu prasību, ir norādījusi uz pierādījumiem, kas ir pretējās puses kontrolē, varētu, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzību, pieprasīt, lai pretējā puse uzrāda šos pierādījumus.

               2.Katra Puse veic arī pasākumus, kuri vajadzīgi, lai kompetentās tiesu iestādes attiecīgā gadījumā, kad intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi izdarīti komerciālā mērogā, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā 1. punktā varētu izdot rīkojumu par pretējās puses kontrolē esošu bankas, finanšu vai tirdzniecības dokumentu paziņošanu, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzību.

               IP.42. pants. Tiesības uz informāciju

               1.Katra Puse nodrošina, ka kompetentās tiesu iestādes civilajā tiesvedībā par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu, atbildot uz pamatotu un samērīgu prasītāja pieprasījumu, var dot rīkojumu pārkāpējam vai jebkurai citai personai sniegt informāciju par to preču vai pakalpojumu izcelsmi un izplatīšanas tīkliem, ar kurām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.

               2.1. punktā “jebkura cita persona” ir persona:

               a)
                     par kuru konstatēts, ka tās rīcībā ir pārkāpuma preces komerciālai darbībai raksturīgā daudzumā;

               b)
                     par kuru ir konstatēts, ka tā izmanto pārkāpuma pakalpojumus komercdarbībai raksturīgā daudzumā;

               c)
                     par kuru ir konstatēts, ka tā komercdarbībai raksturīgā daudzumā sniedz pakalpojumus, ko izmanto pārkāpuma darbībās; vai

               d)
                     kuru a), b) vai c) apakšpunktā minētā persona ir norādījusi kā personu, kas iesaistīta attiecīgo preču izgatavošanā, ražošanā vai izplatīšanā vai attiecīgo pakalpojumu sniegšanā.

               3.Šā panta 1. punktā minētā informācija attiecīgi ietver:

               a)
                     attiecīgo preču vai pakalpojumu izgatavotāju, ražotāju, izplatītāju, piegādātāju un citu iepriekšējo turētāju vārdus vai nosaukumus un adreses, kā arī paredzēto vairumtirgotāju un mazumtirgotāju vārdus vai nosaukumus un adreses;

               b)
                     informāciju par izgatavotajiem, saražotajiem, piegādātajiem, saņemtajiem vai pasūtītajiem daudzumiem, kā arī cenu, kas maksāta par attiecīgajām precēm vai pakalpojumiem.

               4.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neskarot citus Puses tiesību aktus, kas:

               a)
                     dod tiesību subjektam tiesības saņemt plašāku informāciju;

               b)
                     reglamentē saskaņā ar šo pantu iegūtās informācijas izmantošanu civilajā tiesvedībā;

               c)
                     reglamentē atbildību par tiesību uz informāciju ļaunprātīgu izmantošanu;

               d)
                     paredz iespēju atteikties sniegt informāciju, kas piespiestu 1. punktā minēto personu atzīt, ka tā vai tās tuvi radinieki ir piedalījušies intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumā;

               e)
                     reglamentē informācijas avotu konfidencialitātes aizsardzību vai persondatu apstrādi.

               IP.43. pants. Pagaidu un piesardzības pasākumi

               1.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma attiecībā uz iespējamo pārkāpēju var izdot rīkojumu par pagaidu noregulējumu, lai novērstu iespējamu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu vai uz laiku aizliegtu iespējamo tiesību pārkāpumu turpināšanu, attiecīgā gadījumā iekasējot regulāru kavējuma naudu, ja tas paredzēts minētās Puses tiesību aktos, vai lai šādas rīcības turpināšanu pieļautu tikai tad, ja ir dota garantija, kas paredzēta kompensācijas nodrošināšanai tiesību subjektam. Rīkojumu par pagaidu noregulējumu saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem var izdot arī attiecībā uz starpnieku, kura pakalpojumus trešā persona izmanto intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpšanai.

               2.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma ir pilnvarotas dot rīkojumu konfiscēt vai nogādāt atpakaļ preces, ar kurām, iespējams, tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, ar mērķi novērst to nokļūšanu vai apriti tirdzniecības kanālos.

               3.Ja iespējams pārkāpums ir izdarīts komerciālā mērogā, katra Puse nodrošina, ka tad, ja prasītājs norāda uz apstākļiem, kas var traucēt kaitējuma atlīdzinājuma piedziņu, tiesu iestādes var dot rīkojumu kā piesardzības pasākumu piemērot iespējamā pārkāpēja kustamā un nekustamā īpašuma konfiskāciju, arī viņa bankas kontu un citu aktīvu bloķēšanu. Tālab kompetentās iestādes var pieprasīt bankas, finanšu vai tirdzniecības dokumentus vai atbilstīgu pieeju vajadzīgajai informācijai.

               4.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes attiecībā uz 1., 2. un 3. punktā minētajiem pasākumiem ir pilnvarotas likt prasītājam sniegt tām visus prasītājam pieejamos pierādījumus, lai pietiekamā mērā tās pārliecinātu, ka prasītājs ir attiecīgo tiesību subjekts un ka prasītāja tiesības tiek pārkāptas vai šāds pārkāpums drīzumā var notikt.

               IP.44. pants. Korektīvi pasākumi

               1.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma, neskarot tiesību subjektam pārkāpuma dēļ radīto kaitējumu un neparedzot nekādu kompensāciju, var dot rīkojumu iznīcināt preces, ja ir konstatējušas, ka ar tām ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, vai vismaz pavisam izņemt minētās preces no tirdzniecības kanāliem. Attiecīgos gadījumos tiesu iestādes ar tādiem pašiem nosacījumiem var arī dot rīkojumu iznīcināt materiālus un darbarīkus, ko galvenokārt izmanto šo preču radīšanā vai ražošanā.

               2.Katras Puses tiesu iestādēm ir pilnvaras dot rīkojumu veikt minētos pasākumus uz pārkāpēja rēķina, ja vien nav īpašu iemeslu tā nedarīt.

               IP.45. pants. Izpildraksti

               Katra Puse nodrošina, ka tad, ja pieņemts tiesas lēmums, kurā konstatēts intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums, tiesu iestādes var attiecībā uz pārkāpēju izdot izpildrakstu, kura nolūks ir aizliegt turpināt pārkāpumu. Katra Puse arī nodrošina, ka tiesu iestādes var izdot izpildrakstu pret starpniekiem, kuru pakalpojumus trešā persona izmanto, lai pārkāptu intelektuālā īpašuma tiesības.

               IP.46. pants. Alternatīvi pasākumi

               Katra Puse var noteikt, ka attiecīgos gadījumos un pēc tās personas pieprasījuma, uz kuru attiecas IP.44. pantā [Korektīvi pasākumi] vai IP.45. pantā [Izpildraksti] paredzētie pasākumi, tiesu iestādes šajos divos pantos paredzēto pasākumu piemērošanas vietā var likt izmaksāt naudas kompensāciju cietušajai personai, ja vainīgā persona ir rīkojusies neapzināti un bez nolaidības, ja attiecīgo pasākumu veikšana minētajai personai radītu nesamērīgu kaitējumu un ja naudas kompensācija cietušajai personai šķiet pieņemama.

               IP.47. pants. Zaudējumu atlīdzība

               1.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes pēc cietušās puses pieprasījuma piespriež pārkāpējam, kas ir apzināti iesaistījies pārkāpuma darbībā vai kam ir bijis pamats apzināties, ka iesaistās pārkāpuma darbība, maksāt tiesību subjektam atlīdzību, kura atbilst pārkāpuma dēļ tiesību subjektam radītā kaitējuma apmēram.

               2.Katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes, nosakot zaudējumus:

               a)
                     ņem vērā visus attiecīgos aspektus, piemēram, cietušajai pusei radītās negatīvās ekonomiskās sekas, arī negūto peļņu, pārkāpēja negodīgi gūto peļņu un attiecīgos gadījumos arī citus elementus, kas nav ekonomiski faktori, piemēram, tiesību subjektam pārkāpuma rezultātā radīto morālo kaitējumu; vai

               b)
                     attiecīgos gadījumos kā alternatīvu a) apakšpunktā minētajam var zaudējumu apmēru noteikt kā vienreizēju maksājumu, pamatojoties uz vismaz tādiem elementiem kā honorāru vai maksājumu summa, kas būtu saņemta, ja pārkāpējs būtu prasījis atļauju izmantot attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības.

               3.Ja pārkāpējs ir iesaistījies pārkāpuma darbībās neapzināti vai viņam nav bijis pamata to apzināties, katra Puse var noteikt, ka tiesu iestādes var dot rīkojumu atmaksāt cietušajai personai peļņu vai izmaksāt kompensāciju, kas var būt noteikta iepriekš.

               IP.48. pants. Tiesāšanās izdevumi

               Katra Puse nodrošina, ka pamatotus un samērīgus tiesāšanās izdevumus un citus izdevumus, kas radušies lietā uzvarējušai pusei, parasti sedz lietā zaudējusī puse, ja vien tas nav pretrunā taisnīguma principiem.

               IP.49. pants. Tiesas nolēmumu publicēšana

               Katra Puse nodrošina, ka tiesvedībā par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu tiesu iestādes pēc prasītāja lūguma un par pārkāpēja līdzekļiem var piemērot attiecīgus pasākumus informācijas izplatīšanai par tiesas nolēmumu, arī nolēmuma paziņošanai un publicēšanai pilnā vai daļējā veidā.

               IP.50. pants. Pieņēmums par autortiesībām vai īpašuma tiesībām

               3. nodaļā [Intelektuālā īpašuma tiesību izpilde] paredzēto pasākumu, procedūru un aizsardzības līdzekļu piemērošanas nolūkā:

               a)
                     lai literāra vai mākslas darba autoru, ja nav pierādījumu par pretējo, uzskatītu par autoru, kas tādējādi ir tiesīgs sākt tiesvedību, ir pietiekami, ka autora vārds ierastā veidā tiek minēts darbā vai uz tā; un

               b)
                     šā panta a) apakšpunktu mutatis mutandis piemēro blakustiesību subjektiem attiecībā uz to aizsargāto tiesību objektu.

               IP.51. pants. Administratīvās procedūras

               Ciktāl administratīvo procedūru lēmumu rezultātā var tikt noteikts kāds civiltiesiskās aizsardzības līdzeklis, šādas procedūras atbilst principiem, kas pēc būtības ir līdzvērtīgi šajā iedaļā norādītajiem.

               3. iedaļa. Civiltiesiskas procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas saistīti ar komercnoslēpumu

               IP.52. pants. Civiltiesiskas procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas saistīti ar komercnoslēpumu

               1.Katra Puse nodrošina, ka personām, kas piedalās IP.34. panta [Komercnoslēpumu aizsardzība] 1. punktā minētajā civiltiesiskajā procedūrā vai kam ir piekļuve dokumentiem, kuri veido daļu no minētās procedūras, nav atļauts izmantot un izpaust nevienu komercnoslēpumu vai varbūtēju komercnoslēpumu, par ko kompetentās tiesu iestādes, atbildot uz pienācīgi pamatotu ieinteresētas personas pieprasījumu, norādījušas, ka tas ir konfidenciāls, un kas šīm personām ir kļuvis zināms pēc šādas piedalīšanās vai piekļūšanas.

               2.Katra Puse nodrošina, ka 1. punktā minētais pienākums paliek spēkā pēc civiltiesvedības beigām tik ilgi, cik nepieciešams.

               3.Civiltiesiskajās procedūrās, kas minētas IP.34. panta [Komercnoslēpumu aizsardzība] 1. punktā, katra Puse nodrošina, ka tās tiesu iestādes ir pilnvarotas vismaz:

               a)
                     norīkot pagaidu pasākumus saskaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, lai pārtrauktu un aizliegtu komercnoslēpuma izmantošanu vai izpaušanu kādā veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei;

               b)
                     norīkot pasākumus saskaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, ar kuriem liek pārtraukt vai attiecīgā gadījumā aizliegt izmantot vai izpaust komercnoslēpumu tādā veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei;

               c)
                     saskaņā ar tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem norīkot personai, kura ir ieguvusi, izmantojusi vai izpaudusi komercnoslēpumu kādā veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, un kura zināja vai kurai būtu vajadzējis zināt, ka tā iegūst, izmanto vai izpauž komercnoslēpumu tādā veidā, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, samaksāt komercnoslēpuma turētājam zaudējumu atlīdzību, kas atbilst faktiskajam kaitējumam, kurš radies šādas komercnoslēpuma iegūšanas, izmantošanas vai izpaušanas rezultātā;

               d)
                     veikt īpašus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai saglabātu tāda komercnoslēpuma vai varbūtējā komercnoslēpuma konfidencialitāti, kas izmantots vai minēts IP.34. panta [Komercnoslēpumu aizsardzība] 1. punktā minētajās procedūrās. Šādi īpaši pasākumi saskaņā ar katras Puses attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, ieskaitot tiesības uz aizstāvību, var ietvert iespēju pilnīgi vai daļēji ierobežot piekļuvi konkrētiem dokumentiem, ierobežot piekļuvi tiesas sēdēm un to attiecīgajiem ierakstiem vai protokoliem, darīt pieejamu tiesas lēmuma nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumu saturošās daļas ir svītrotas vai rediģētas;

               e)
                     noteikt sankcijas personām, kas piedalās tiesas procesā un kas nepilda vai atsakās izpildīt tiesas rīkojumus par komercnoslēpuma vai varbūtējā komercnoslēpuma aizsardzību.

               4.Katra Puse nodrošina, ka šajā pantā paredzētos pasākumus, procedūras vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus noraida, ja komercnoslēpuma iespējamā iegūšana, izmantošana vai izpaušana, kas ir pretrunā godīgai komercpraksei, ir veikta saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem šādos gadījumos:

               a)
                     lai atklātu amatpārkāpumu, ļaunprātīgu rīcību vai nelikumīgu darbību sabiedrības vispārējo interešu aizsardzības nolūkā;

               b)
                     informāciju izpauž darbinieki saviem pārstāvjiem šo pārstāvju pienākumu likumīgas īstenošanas ietvaros, un tas ir nepieciešams, lai minētie pārstāvji varētu likumīgi pildīt savas funkcijas;

               c)
                     lai aizsargātu likumīgas intereses, kas atzītas minētās Puses normatīvajos aktos.

               4. iedaļa. Izpilde uz robežas

               IP.53. pants. Pasākumi uz robežām

               1.Attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm katra Puse pieņem vai patur spēkā kārtību, kādā tiesību subjekts var iesniegt pieprasījumu kompetentajai iestādei
                  40
                atlikt aizdomīgo preču izlaišanu vai tās aizturēt. Šajā iedaļā “aizdomīgās preces” ir preces, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj preču zīmes, autortiesības un blakustiesības, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, patentus, funkcionālos modeļus, rūpnieciskos dizainparaugus, integrālshēmu konfigurācijas shēmas vai augu šķirņu aizsardzības tiesības.

               2.Katrai Pusei ir elektroniskas sistēmas, ar kurām muita var pārvaldīt apmierinātos vai reģistrētos pieprasījumus.

               3.Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes neiekasē maksu, kura segtu administratīvās izmaksas, kas rodas pieprasījuma apstrādē vai uzskaitē.

               4.Katra Puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes saprātīgā termiņā pieņem lēmumu par pieprasījumu apmierināšanu vai reģistrēšanu.

               5.Katra Puse nosaka, ka 1. punktā minētos pieprasījumus attiecina uz vairākiem sūtījumiem.

               6.Attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm katra Puse nodrošina, ka tās muitas dienesti pēc savas iniciatīvas var atlikt aizdomīgo preču izlaišanu vai tās aizturēt.

               7.Katra Puse nodrošina, ka tās muitas dienesti aizdomīgo preču identificēšanai izmanto riska analīzi.

               8.Katra Puse var atļaut tās muitas dienestiem pēc pieprasījuma sniegt tiesību subjektam informāciju par precēm, arī to aprakstu un faktisko vai aplēsto daudzumu, un, ja zināms, nosūtītāja, importētāja, eksportētāja vai saņēmēja vārdu/nosaukumu un adresi, kā arī to preču izcelsmes vai proveniences valsti, kuru izlaišana ir apturēta vai kuras ir aizturētas.

               9.Katrai Pusei ir procedūras, kas ļauj aizdomīgās preces iznīcināt bez iepriekšējas administratīvas procedūras vai tiesvedības pārkāpumu oficiālai konstatācijai, ja attiecīgās personas piekrīt vai neiebilst pret iznīcināšanu. Ja aizturētās preces netiek iznīcinātas, katra Puse nodrošina, ka, izņemot ārkārtas gadījumus, no šādām precēm atbrīvojas ārpus tirdzniecības aprites tā, lai izvairītos no kaitējuma tiesību subjektam.

               10.Katrai Pusei ir procedūras, kas ļauj ātri iznīcināt viltotu preču zīmju preces un pirātiskas preces, kuras sūta pasta vai kurjerpasta sūtījumos.

               11.Katra Puse nosaka, ka pēc muitas dienestu pieprasījuma piešķirtā vai reģistrētā pieteikuma turētājam ir pienākums atlīdzināt muitas dienestiem vai citām personām, kuras rīkojas muitas dienestu vārdā, visas izmaksas, kas tām radušās no brīža, kad preces ir aizturētas vai kad to izlaišana ir apturēta, ieskaitot izmaksas par preču uzglabāšanu, darbībām ar tām, kā arī visas izmaksas, kas saistītas ar preču iznīcināšanu vai likvidēšanu.

               12.Katra Puse var nolemt šo pantu nepiemērot tādu preču importam, ko tiesību subjekts laidis tirgū citā valstī vai kas laistas tirgū citā valstī ar tiesību subjekta piekrišanu. Puse var no šā panta piemērošanas jomas izslēgt nekomerciālas preces, kas atrodas ceļotāju personīgajā bagāžā.

               13.Katra Puse ļauj saviem muitas dienestiem uzturēt regulāru dialogu un veicināt sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un citām iestādēm, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā.

               14.Puses sadarbojas aizdomīgu preču starptautiskās tirdzniecības jautājumā. Proti, Puses, ciktāl iespējams, apmainās ar svarīgu informāciju par aizdomīgu preču tirdzniecību, kas ietekmē otru Pusi.

               15.Neskarot citas sadarbības formas, Protokolu par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās piemēro tādu intelektuālā īpašuma tiesību normatīvo aktu pārkāpumiem, kuru piemērošana saskaņā ar šo pantu ir Puses muitas dienestu kompetencē.

               IP.54. pants. Saskanība ar GATT 1994 un TRIPS līgumu

               Muitas dienestiem veicot pasākumus uz robežas nolūkā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, neatkarīgi no tā, vai tas aplūkots šajā iedaļā, Puses nodrošina, ka pasākumi atbilst to saistībām saskaņā ar GATT 1994 un TRIPS līgumu, jo īpaši GATT 1994 V pantam un TRIPS līguma III daļas 41. pantam un 4. iedaļai.

               4. nodaļa. Citi noteikumi

               IP.55. pants. Sadarbība

               1.Puses sadarbojas, lai atbalstītu to saistību un pienākumu izpildi, ko tās uzņēmušās saskaņā ar šo sadaļu.

               2.Sadarbības jomas cita starpā ietver šādas darbības:

               a)
                     informācijas apmaiņa par intelektuālā īpašuma tiesību tiesisko regulējumu un attiecīgajiem tiesību aizsardzības un piemērošanas noteikumiem;

               b)
                     pieredzes apmaiņa par likumdošanas progresu, intelektuālā īpašuma tiesību izpildi un muitas, policijas, administratīvo un tiesu iestāžu veikto piemērošanu centrālajā un zemākā līmenī;

               c)
                     koordinācija, arī ar citām valstīm, kuras nolūks ir novērst viltotu preču eksportu;

               d)
                     tehniskā palīdzība, spēju veidošana, personāla apmaiņa un apmācība;

               e)
                     intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un aizstāvēšana un informācijas izplatīšana šajā sakarā, arī uzņēmēju aprindās un pilsoniskajā sabiedrībā;

               f)
                     patērētāju un tiesību subjektu informēšana;

               g)
                     iestāžu sadarbības uzlabošana, jo īpaši starp Pušu intelektuālā īpašuma aizsardzības iestādēm;

               h)
                     sabiedrības izglītošana un sabiedrības izpratnes veicināšana par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas politiku;

               i)
                     intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un piemērošanas veicināšana publiskā un privātā sektora sadarbības ceļā, iesaistot mazos un vidējos uzņēmumus;

               j)
                     iedarbīgu stratēģiju izstrāde ar mērķi noteikt mērķauditoriju un informēšanas programmas, kas palīdzētu palielināt patērētāju un plašsaziņas līdzekļu informētību par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi, arī par draudiem veselībai un drošībai un par saistību ar organizēto noziedzību.

               3.Puses tieši vai ar Tirdzniecības specializētās intelektuālā īpašuma komitejas starpniecību uztur kontaktus visos jautājumos, kas saistīti ar šīs sadaļas īstenošanu un darbību.

               IP.56. pants. Brīvprātīgas ieinteresēto personu iniciatīvas

               Katra Puse cenšas veicināt ieinteresēto personu brīvprātīgas iniciatīvas, kuru nolūks ir samazināt intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus, arī tiešsaistē un citās tirdzniecības vietās, koncentrējoties uz konkrētām problēmām un meklējot praktiskus risinājumus, kas ir reālistiski, līdzsvaroti, samērīgi un taisnīgi visām iesaistītajām personām, tai skaitā šādos veidos:

               a)
                     katra Puse cenšas savā teritorijā sapulcināt ieinteresētās personas nolūkā veicināt brīvprātīgas iniciatīvas, kuru mērķis ir rast risinājumus un atrisināt domstarpības intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes jomā un samazināt pārkāpumu skaitu;

               b)
                     Puses tiecas savstarpēji apmainīties ar informāciju par centieniem veicināt ieinteresēto personu brīvprātīgas iniciatīvas to attiecīgajās teritorijās; un

               c)
                     Puses cenšas veicināt atklātu dialogu un sadarbību starp Pušu ieinteresētajām personām un mudināt Pušu ieinteresētās personas kopīgi rast risinājumus un atrisināt domstarpības par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un piemērošanu un pārkāpumu skaita samazināšanu.

               IP.57. pants. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saistītā pārskatīšana

               Ņemot vērā attiecīgos noteikumus jebkurā iepriekšējā divpusējā līgumā starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no otras puses, Puses var kopīgi pielikt saprātīgas pūles, lai vienotos par noteikumiem attiecībā uz Pušu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un faktisku piemērošanu vietējā līmenī.

               VI sadaļa. Publiskais iepirkums

               1. nodaļa. Darbības joma

               PPROC.1. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir garantēt katras Puses piegādātājiem lielākas iespējas piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās un uzlabot publiskā iepirkuma procedūru pārredzamību.

               PPROC.2. pants. Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu iekļaušana un aptvertais iepirkums

               1.
                     Ar šo šajā sadaļā iekļauj Nolīguma par valsts iepirkumu (“GPA”) noteikumus, kas norādīti PPROC-1. pielikuma A iedaļā, ieskaitot katras Puses pielikumus GPA I papildinājumam.

               2.
                     Šajā sadaļā “aptvertais iepirkums” ir iepirkums, kam piemēro GPA II pantu, un arī iepirkums, kas norādīts PPROC-1. pielikuma B iedaļā.

               3.
                     Attiecībā uz aptverto iepirkumu katra Puse otras Puses piegādātājiem, precēm vai pakalpojumiem mutatis mutandis piemēro PPROC-1. pielikuma A iedaļā norādītos GPA noteikumus.

               2. nodaļa. Papildu noteikumi aptvertajam iepirkumam

               PPROC.3. pants. Elektronisko līdzekļu izmantošana iepirkumā

               1.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās iepirkuma veicēji aptverto iepirkumu īsteno, iespējami plašāk izmantojot elektroniskos līdzekļus.

               2.
                     Uzskata, ka iepirkuma veicējs aptverto iepirkumu īsteno ar elektroniskiem līdzekļiem, ja iepirkuma veicējs izmanto elektroniskos informācijas un saziņas līdzekļus šādām vajadzībām:

               a)
                     paziņojumu un iepirkuma dokumentācijas publicēšana iepirkuma procedūrās; un

               b)
                     dalības pieteikumu un piedāvājumu iesniegšana.

               3.
                     Izņemot īpašas situācijas, šādi elektroniskie informācijas un saziņas līdzekļi ir nediskriminējoši, vispārpieejami un sadarbspējīgi ar vispārlietotiem informācijas un komunikācijas tehnoloģiju produktiem, un tie neierobežo piekļuvi iepirkuma procedūrai.

               4.
                     Katra Puse nodrošina, ka saskaņā ar tās tiesību aktiem tās iepirkuma veicēji saņem un apstrādā elektroniskos rēķinus.

               PPROC.4. pants. Elektroniskā publikācija

               Attiecībā uz aptverto iepirkumu visi paziņojumi par iepirkumu, ieskaitot paziņojumus par paredzētu iepirkumu, kopsavilkuma paziņojumus, paziņojumus par plānotu iepirkumu un paziņojumus par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ir bez maksas tieši pieejami elektroniskā veidā, izmantojot vienotu piekļuves punktu internetā.

               PPROC.5. pants. Apstiprinoši pierādījumi

               Katra Puse nodrošina, ka dalības pieteikumu iesniegšanas laikā vai piedāvājumu iesniegšanas laikā iepirkuma veicēji nepieprasa piegādātājiem iesniegt visus apstiprinošos pierādījumus vai to daļu, kas apliecina, ka tie neatrodas nevienā no situācijām, kurās piegādātāju var izslēgt, un atbilst dalības nosacījumiem, ja vien tas nav nepieciešams iepirkuma pareizai veikšanai.

               PPROC.6. pants. Dalības nosacījumi

               Katra Puse nodrošina, ka gadījumā, kad tās iepirkuma veicēji kā nosacījumu dalībai aptvertajā iepirkumā pieprasa piegādātājam pierādīt iepriekšēju pieredzi, tās neprasa, lai piegādātājam būtu šāda pieredze minētās Puses teritorijā.

               PPROC.7. pants. Reģistrācijas sistēmas un kvalificēšanas procedūras

               Puse, kurai ir izveidota piegādātāju reģistrācijas sistēma, nodrošina, ka ieinteresētie piegādātāji var pieprasīt reģistrāciju jebkurā laikā. Visus ieinteresētos piegādātājus, kas iesnieguši pieteikumu, saprātīgā termiņā informē par lēmumu apstiprināt vai noraidīt to pieprasījumu.

               PPROC.8. pants. Atlases konkurss

               Katra Puse nodrošina, ka gadījumā, kad iepirkuma veicējs izmanto atlases konkursa procedūru, iepirkuma veicējs izsūta uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu tādam skaitam piegādātāju, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu patiesu konkurenci, neietekmējot iepirkuma sistēmas darbības efektivitāti.

               PPROC.9. pants. Pārmērīgi zemas cenas

               Papildus GPA XV panta 6. punktam, ja iepirkuma veicējs saņem piedāvājumu, kura cena ir nesamērīgi zemāka par citos iesniegtajos piedāvājumos norādīto cenu, tas var arī apspriesties ar piegādātāju par to, vai cenā ir ņemta vērā subsīdiju piešķiršana.

               PPROC.10. pants. Vides, sociālie un darba apsvērumi

               Katra Puse nodrošina, ka tās iepirkuma veicēji visā iepirkuma procedūrā var ņemt vērā vides, darba un sociālos apsvērumus, ar noteikumu, ka minētie apsvērumi ir saderīgi ar 1. un 2. nodaļā paredzētajiem noteikumiem un ir norādīti paziņojumā par paredzētu iepirkumu vai citā paziņojumā, ko izmanto kā paziņojumu par paredzētu iepirkumu, vai iepirkuma dokumentācijā.

               PPROC.11. pants. Iekšējās pārskatīšanas procedūras

               1.
                     Ja Puse izraugās neatkarīgu administratīvo iestādi saskaņā ar GPA XVIII panta 4. punktu, minētā Puse nodrošina, ka:

               (a)izraudzītās iestādes pārstāvji ir neatkarīgi, objektīvi un amata pildīšanas laikā brīvi no ārējas ietekmes;

               (b)izraudzītās iestādes pārstāvjus, viņiem esot amatā, nevar atbrīvot pret viņu gribu, izņemot gadījumu, kad viņu atbrīvošanu nosaka noteikumi, kas reglamentē izraudzīto iestādi, un

               (c)priekšsēdētājam vai vismaz vienam citam izraudzītās iestādes loceklim ir juridiskā un profesionālā kvalifikācija, kas ir līdzvērtīga kvalifikācijai, kāda nepieciešama tiesnešiem, juristiem vai citiem juridiskajiem ekspertiem, kuri ir kvalificēti saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem.

               2.
                     Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā procedūras, kuras nodrošina tūlītējus pagaidu pasākumus, kas saglabā piegādātājam iespēju piedalīties iepirkumā. Šādu GPA XVIII panta 7. punkta a) apakšpunktā noteiktu pagaidu pasākumu rezultātā var apturēt iepirkuma procesu vai, ja iepirkuma veicējs ir noslēdzis līgumu un Puse tā ir noteikusi — apturēt līguma izpildi. Procedūrās var paredzēt, ka, pieņemot lēmumu par to, vai šādi pasākumi jāpiemēro, var ņemt vērā sevišķi svarīgas nelabvēlīgās sekas attiecīgajām interesēm, ieskaitot sabiedrības intereses. Pamatojumu pasākumu nepiemērošanai sniedz rakstveidā.

               3.
                     Ja piegādātājs, kas ir ieinteresēts vai piedalās iepirkumā, ir iesniedzis sūdzību 1. punktā minētajai izraudzītajai iestādei, katra Puse principā nodrošina, ka iepirkuma veicējs neslēdz līgumu, kamēr minētā izraudzītā iestāde saskaņā ar tās noteikumiem un procedūrām nav pieņēmusi lēmumu vai ieteikumu par sūdzību, kurā noteikti pagaidu pasākumi, korektīvi pasākumi vai kompensācija par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu, kā minēts 2., 5. un 6. punktā. Katra Puse var noteikt, ka nenovēršamos un pietiekami pamatotos apstākļos līgumu tomēr var noslēgt.

               4.
                     Katra Puse var noteikt:

               (a)nogaidīšanas periodu starp lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu un līguma noslēgšanu, lai dotu pietiekamu laiku neizraudzītajiem piegādātājiem izvērtēt, vai ir lietderīgi sākt pārskatīšanas procedūru, vai

               (b)pietiekamu laiku ieinteresētajam piegādātājam iesniegt sūdzību, kas var būt pamats līguma izpildes apturēšanai.

               5.
                     Korektīvi pasākumi saskaņā ar GPA XVIII panta 7. punkta b) apakšpunktu var ietvert vienu vai vairākus no šiem pasākumiem:

               (a)diskriminējošu tehnisko, ekonomisko vai finansiālo specifikāciju svītrošana uzaicinājumā uz konkursu, līguma dokumentos vai citos dokumentos, kas attiecas uz konkursa procedūru, un jaunas iepirkuma procedūras veikšana;

               (b)iepirkuma procedūras atkārtošana, nemainot nosacījumus;

               (c)līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas lēmuma atcelšana un jauna līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas lēmuma pieņemšana;

               (d)līguma izbeigšana vai pasludināšana par spēkā neesošu; vai

               (e)citu pasākumu pieņemšana ar mērķi novērst 1. un 2. nodaļas noteikumu pārkāpumu, piemēram, rīkojums samaksāt konkrētu naudas summu, līdz pārkāpums tiek faktiski novērsts.

               6.
                     Saskaņā ar GPA XVIII panta 7. punkta b) apakšpunktu katra Puse var noteikt kompensāciju par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu. Šajā sakarā, ja Puses pārskatīšanas iestāde nav tiesa un ja piegādātājs uzskata, ka ir pārkāpti vietējie normatīvie akti, ar kuriem īsteno 1. un 2. nodaļā noteiktās saistības, piegādātājs saskaņā ar Puses tiesu procedūrām var vērsties tiesā, arī nolūkā iegūt kompensāciju.

               7.
                     Katra Puse pieņem vai atstāj spēkā nepieciešamās procedūras, ar kurām tiek faktiski īstenoti pārskatīšanas iestāžu lēmumi vai ieteikumi vai tiek faktiski izpildīti tiesu iestāžu nolēmumi pārsūdzības gadījumā.

               3. nodaļa. Valsts režīms ārpus aptvertā iepirkuma

               PPROC.12. pants. Definīcijas

               1.
                     Šajā nodaļā Puses saskaņā ar šo nodaļu piešķirtais režīms nozīmē:

               a)
                     attiecībā uz Apvienoto Karalisti – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā vislabvēlīgākais režīms, ko līdzīgās situācijās piemēro Apvienotās Karalistes piegādātājiem; un

               b)
                     attiecībā uz dalībvalsti – ne mazāk labvēlīgu režīmu kā vislabvēlīgāko režīmu, ko līdzīgās situācijās šajā dalībvalstī piemēro minētās dalībvalsts piegādātājiem.

               2.
                     Šajā nodaļā Puses piegādātājs, kas ir juridiska persona, ir:

               a)
                     attiecībā uz Savienību – juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar Savienības vai vismaz vienas tās dalībvalsts tiesību aktiem un kas Savienības teritorijā veic būtisku uzņēmējdarbību, ko Savienība saskaņā ar savu paziņojumu PTO par Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (WT/REG39/1) saprot kā līdzvērtīgu LESD 54. pantā nostiprinātajam jēdzienam “faktiska un nepārtraukta saikne” ar dalībvalsts ekonomiku; un

               b)
                     attiecībā uz Apvienoto Karalisti – juridiska persona, kas izveidota vai organizēta saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un ir iesaistīta būtiskā uzņēmējdarbībā Apvienotās Karalistes teritorijā.

               PPROC.13. pants. Valsts režīms vietējiem piegādātājiem

               1.
                     Ikvienā iepirkumā Puses pasākuma rezultātā otras Puses piegādātājiem, kas veic uzņēmējdarbību Puses teritorijā, izveidojot, iegādājoties vai saglabājot juridisku personu, nedrīkst rasties mazāk labvēlīgs režīms par to, kādu minētā Puse piešķir līdzīgiem saviem piegādātājiem
                  41
               .

               2.
                     Uz šajā pantā paredzētā valsts režīma pienākuma piemērošanu joprojām attiecas GPA III pantā noteiktie drošības un vispārējie izņēmumi, pat ja iepirkums nav aptvertais iepirkums saskaņā ar šo sadaļu.

               4. nodaļa. Citi noteikumi

               PPROC.14. pants. Tirgus piekļuves saistību grozījumi un labojumi

               Katra Puse saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas PPROC.15. [Grozījumi] līdz PPROC.18. pantā [PPROC-1. pielikuma iedaļas grozījumi], var grozīt vai labot savas tirgus piekļuves saistības, kas izklāstītas tās attiecīgajā apakšiedaļā PPROC-1. pielikuma B iedaļā.

               PPROC.15. pants. Grozījumi

               1.
                     Puse, kas plāno grozīt PPROC-1. pielikuma B iedaļas apakšiedaļu:

               (a)rakstiski informē otru Pusi un

               (b)iekļauj paziņojumā priekšlikumu par atbilstīgiem kompensējošiem pielāgojumiem otrai Pusei, kuru nolūks ir saglabāt tirgus piekļuves saistību līmeni, kas pielīdzināms tam, kāds tas bijis pirms grozījuma.

               2.
                     Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta Pusei nav jānodrošina otrai Pusei kompensējoši pielāgojumi, ja ierosinātais grozījums attiecas uz iepirkuma veicēju, pār kuru Puse aptvertā iepirkuma jomā faktiski ir zaudējusi kontroli un ietekmi.

               Puses kontroli vai ietekmi pār iepirkuma veicēja īstenoto aptverto iepirkumu uzskata par faktiski zudušu, ja iepirkuma veicējs ir pakļauts konkurencei tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota.

               3. Otra Puse var iebilst pret 1. punkta a) apakšpunktā minēto grozījumu, ja tā apstrīd, ka:

               (a)kompensējoši pielāgojumi, kas ierosināti saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, ir adekvāti, lai saglabātu salīdzināmu savstarpēji saskaņoto tirgus piekļuves saistību līmeni; vai

               (b)grozījums attiecas uz iepirkuma veicēju, pār kuru Puse faktiski atcēlusi savu kontroli vai ietekmi, kā paredzēts 2. punktā.

               Otra Puse rakstiski iesniedz iebildumus 45 dienu laikā pēc 1. punkta a) apakšpunktā minētā paziņojuma saņemšanas vai arī tiek uzskatīts, ka tā ir pieņēmusi kompensējošos pielāgojumus vai grozījumus, arī šā nolīguma sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] vajadzībām.

               PPROC.16. pants. Labojumi

               1.
                     Puse, kas plāno labot PPROC-1. pielikuma B iedaļas apakšiedaļu, par to rakstiski paziņo otrai Pusei.

               Šādas izmaiņas PPROC-1. pielikuma B iedaļas apakšiedaļā uzskata par labojumu, ar noteikumu, ka tās neietekmē savstarpēji saskaņotās tirgus piekļuves saistības, kas paredzētas šajā sadaļā:

               (a)izmaiņas iepirkuma veicēja nosaukumā;

               (b)divu vai vairāku minētajā apakšiedaļā uzskaitīto iepirkuma veicēju apvienošana; un

               (c)minētajā apakšiedaļā uzskaitīto iepirkuma veicēju sadalīšana divos vai vairākos iepirkuma veicējos, ko pievieno tajā pašā apakšiedaļā uzskaitītajiem iepirkuma veicējiem.

               2.
                     Puse var paziņot otrai Pusei par iebildumu pret ierosinātajiem labojumiem 45 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas dienas. Ja Puse iesniedz iebildumu, tā izklāsta iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka ierosinātais labojums nav izmaiņas, kas paredzētas 1. punktā, un raksturo ierosinātā labojuma ietekmi uz šajā sadaļā paredzētajām abpusēji saskaņotajām tirgus piekļuves saistībām. Ja 45 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas dienas šādi iebildumi netiek iesniegti rakstiski, uzskata, ka Puse ir piekritusi ierosinātajiem labojumiem.

               PPROC.17. pants. Konsultācijas un strīdu izšķiršana

               Ja Puse iebilst pret ierosinātajiem grozījumiem vai ierosinātajiem kompensējošajiem pielāgojumiem, kas minēti PPROC.15. pantā [Grozījumi], vai ierosinātajiem labojumiem, kas minēti PPROC.16. pantā [Labojumi], Puses cenšas atrisināt šo jautājumu konsultāciju ceļā. Ja 60 dienu laikā pēc iebilduma saņemšanas nav panākta vienošanās, Puse, kas vēlas grozīt vai labot savu apakšiedaļu PPROC-1. pielikuma B iedaļā, var nodot jautājumu strīda izšķiršanai saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana], lai noteiktu, vai iebildums ir pamatots.

               PPROC.18. pants. PPROC-1. pielikuma B iedaļas grozīšana

               Ja Puse neiebilst pret grozījumiem saskaņā ar PPROC.15. panta [Grozījumi] 3. punktu vai labojumiem saskaņā ar PPROC.16. panta [Labojumi] 2. punktu vai ja Puses savstarpēji vienojas par grozījumiem vai labojumiem konsultāciju ceļā, kā minēts PPROC.17. pantā [Konsultācijas un strīdu izšķiršana], vai ja jautājums ir noregulēts saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana], Partnerības padome groza PPROC-1. pielikuma B iedaļas attiecīgo apakšiedaļu, lai atspoguļotu attiecīgos grozījumus vai labojumus, vai kompensējošos pielāgojumus.

               PPROC.19. pants. Sadarbība

               1.
                     Puses atzīst ieguvumus, ko var radīt sadarbība publiskā iepirkuma tirgu savstarpējās liberalizācijas veicināšanā plašākā starptautiskā mērogā.

               2.
                     Puses viena otrai dara pieejamu gada statistiku par aptverto iepirkumu, ja tā ir tehniski pieejama.

               VII sadaļa. Mazie un vidējie uzņēmumi

               SME.1. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu spēju gūt labumu no pirmā temata [Tirdzniecība].

               SME.2. pants. Informācijas apmaiņa

               1.
                     Katra Puse izveido vai uztur publiski pieejamu tīmekļa vietni mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kurā ir informācija par pirmo tematu [Tirdzniecība], tostarp šāda:

               a)
                     pirmā temata [Tirdzniecība] kopsavilkums;

               b)
                     pirmā temata [Tirdzniecība] to noteikumu apraksts, kurus katra Puse uzskata par būtiskiem abu Pušu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un

               c)
                     jebkāda papildu informācija, kuru katra Puse uzskata par lietderīgu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir ieinteresēti gūt labumu no pirmā temata [Tirdzniecība].

               2.
                     Katra Puse 1. punktā paredzētajā tīmekļa vietnē iekļauj interneta saiti uz:

               a)
                     pirmā temata [Tirdzniecība] tekstu;

               b)
                     otras Puses līdzvērtīgu tīmekļa vietni un

               c)
                     to savu iestāžu tīmekļa vietnēm, kas pēc Puses ieskatiem varētu sniegtu noderīgu informāciju personām, kuras interesē tirdzniecība un darījumdarbība tās teritorijā.

               3.
                     Katra Puse 1. punktā paredzētajā tīmekļa vietnē iekļauj interneta saiti uz tās iestāžu tīmekļa vietnēm, kurā ir informācija saistībā ar turpmāk minēto:

               a)
                     muitas normatīvie akti, importa, eksporta un tranzīta procedūras, kā arī attiecīgās veidlapas, dokumenti un cita vajadzīgā informācija;

               b)
                     normatīvie un administratīvie akti un procedūras attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, tai skaitā ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm;

               c)
                     tehniskie normatīvie akti, tai skaitā vajadzības gadījumā atbilstības novērtēšanas obligātās procedūras un saites uz atbilstības novērtējuma struktūru sarakstiem gadījumos, kad trešās personas veikta atbilstības novērtēšana ir obligāta, kā tas paredzēts šā temata I sadaļas [Preču tirdzniecība] 4. nodaļā [Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai];

               d)
                     normatīvie akti par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem saistībā ar importu un eksportu, kā paredzēts šā temata I sadaļas [Preču tirdzniecība] 3. nodaļā [Sanitārie un fitosanitārie jautājumi];

               e)
                     normatīvie akti par publisko iepirkumu, vienoto piekļuves punktu internetā paziņojumiem par publisko iepirkumu, kā paredzēts šā temata VI sadaļā [Publiskais iepirkums] un citos attiecīgos minētās sadaļas noteikumos;

               f)
                     uzņēmumu reģistrācijas procedūras un

               g)
                     cita informācija, ko Puse uzskata par noderīgu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

               4.
                     Katra Puse 1. punktā minētajā tīmekļa vietnē iekļauj interneta saiti uz datubāzi, kurā meklēšanu veic elektroniski pēc tarifa nomenklatūras koda un kurā ir šāda informācija attiecībā uz piekļuvi tās tirgum:

               a)
                     attiecībā uz tarifa pasākumiem un ar tarifiem saistītu informāciju:

               i)
                     muitas nodokļu un kvotu likmes, tai skaitā vislielākās labvēlības režīms, likmes attiecībā uz valstīm, kam nav piešķirts vislielākās labvēlības režīms, un preferenciālās likmes un tarifa likmes kvotas;

               ii)
                     akcīzes nodokļi;

               iii)
                     nodokļi (pievienotās vērtības nodoklis/pārdošanas nodoklis);

               iv)
                     muitas vai citas maksas, tai skaitā konkrētiem produktiem piemērojamas nodevas;

               v)
                     izcelsmes noteikumi, kā paredzēts šā temata I sadaļas [Preču tirdzniecība] 2. nodaļā [Izcelsmes noteikumi];

               vi)
                     nodokļu atmaksa, atlikšana vai cita veida atbalsts, kura rezultātā samazina vai atmaksā muitas nodokļus vai atbrīvo no tiem;

               vii)
                     kritēriji, ko izmanto preces muitas vērtības noteikšanai; kā arī

               viii)
                     citi tarifa pasākumi;

               b)
                     attiecībā uz netarifa pasākumiem, kas saistīti ar tarifu nomenklatūru:

               i)
                     importa procedūrām nepieciešamā informācija; kā arī

               ii)
                     ar netarifa pasākumiem saistītā informācija.

               5.
                     Katra Puse regulāri vai pēc otras Puses lūguma atjaunina 1.-4. punktā minēto informāciju un saites savā tīmekļa vietnē, lai nodrošinātu, ka šāda informācija un saites ir atjauninātas un precīzas.

               6.
                     Katra Puse nodrošina, ka 1.-4. punktā minētā informācija un saites ir sniegtas piemērotā veidā, lai tās izmantotu mazie un vidējie uzņēmumi.  Katra Puse cenšas nodrošināt, ka informācija ir pieejama angļu valodā.

               7.
                     Par piekļuvi informācijai, kas sniegta saskaņā ar 1.-4. punktu, nevienai Pušu personai netiek prasīta maksa.

               SME.3. pants. Mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti

               1.
                     Katra Puse, šim nolīgumam stājoties spēkā, norīko kontaktpunktu, kurš pilda šajā pantā uzskaitītās funkcijas, un paziņo otrai Pusei tā kontaktinformāciju. Puses nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām minētajā kontaktinformācijā.

               2.
                     Pušu mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti veic šādas funkcijas:

               a)
                     cenšas nodrošināt, ka mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības tiek ņemtas vērā, īstenojot pirmo tematu [Tirdzniecība], un ka abu Pušu mazie un vidējie uzņēmumi var izmantot pirmā temata [Tirdzniecība] priekšrocības;

               b)
                     apsver veidus, kā nostiprināt Pušu sadarbību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nozīmīgos jautājumos ar mērķi palielināt mazo un vidējo uzņēmumu iespējas nodarboties ar tirdzniecību un investīcijām;

               c)
                     nodrošina, ka SME.2. pantā [Informācijas apmaiņa] minētā informācija ir atjaunināta, precīza un būtiska maziem un vidējiem uzņēmumiem. Ar mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkta starpniecību katra Puse var ierosināt papildu informāciju, ko otra Puse var iekļaut savās tīmekļa vietnēs, kuras jāuztur saskaņā ar SME.2. pantu [Informācijas apmaiņa];

               d)
                     izskata ikvienu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nozīmīgu jautājumu saistībā ar pirmā temata [Tirdzniecība] īstenošanu, tai skaitā:

               i)
                     apmainās ar informāciju, lai palīdzētu Partnerības padomei veikt tās uzdevumu pārraudzīt un īstenot tos pirmā temata [Tirdzniecība] aspektus, kas saistīti ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

               ii)
                     palīdz specializētajām komitejām, kopīgajām darba grupām un kontaktpunktiem, kas izveidoti ar šo nolīgumu, izskatīt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nozīmīgus jautājumus;

               e)
                     periodiski ziņo par savām darbībām, kas īstenotas kopīgi vai atsevišķi, Partnerības padomei izskatīšanai; kā arī

               f)
                     pēc Pušu vienošanās izskata ikvienu citu jautājumu, kas izriet no nolīguma un skar mazos un vidējos uzņēmumus.

               3.
                     Pušu mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti pilda savas funkcijas, izmantojot Pušu noteiktos saziņas kanālus, kas var ietvert elektronisko pastu, videokonferences vai citus līdzekļus. Attiecīgā gadījumā tie var arī tikties klātienē.

               4.
                     Mazo un vidējo uzņēmumu kontaktpunkti, pildot savas funkcijas, attiecīgā gadījumā var censties sadarboties ar ekspertiem un ārējām organizācijām.

               SME.4. pants. Saistība ar sesto daļu

               Šai sadaļai nepiemēro sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana].

               VIII sadaļa. Enerģija

               1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi

               ENER.1. pants. Mērķi

               Šīs sadaļas mērķi ir veicināt tirdzniecību un investīcijas starp Pusēm enerģijas un izejvielu jomās un atbalstīt piegādes drošību un vides ilgtspēju, īpaši sniedzot ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām šajās jomās.

               ENER.2. pants. Definīcijas

               1.
                     Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“Energoregulatoru sadarbības aģentūra” ir aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/942, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru
                  42
               ;

               (b)“atļauja” ir tāda atļauja, licence, koncesija vai līdzīgs administratīvs vai līgumisks instruments, ar ko Puses kompetentā iestāde pilnvaro kādu subjektu veikt konkrētu saimniecisko darbību tās teritorijā;

               (c)“balansēšana” ir:

               (I)attiecībā uz elektroenerģijas sistēmām — visas darbības un procesi visos laikposmos, ar kuru palīdzību elektroenerģijas pārvades sistēmu operatori pastāvīgi nodrošina sistēmas frekvences uzturēšanu iepriekš noteiktā stabilitātes diapazonā un vajadzīgo rezervju apjoma atbilstību nepieciešamajai kvalitātei;

               (II)attiecībā uz gāzes sistēmām — darbības, ko gāzes pārvades sistēmu operatori veic, lai mainītu gāzes plūsmas virzienu uz pārvades tīklu vai no tā, izņemot tās darbības, kas saistītas ar gāzi, ko neuzskaita kā izvadītu no sistēmas, un pārvades sistēmas operatora izmantoto gāzi sistēmas darbības nodrošināšanai;

               (d)“sadale” ir:

               (I)attiecībā uz elektroenerģiju — elektroenerģijas transportēšana augstsprieguma, vidēja sprieguma un zemsprieguma sadales sistēmās nolūkā to piegādāt patērētājiem, bet neietver piegādi;

               (II)attiecībā uz gāzi — dabasgāzes transportēšana vietējos vai reģionālos gāzes cauruļvadu tīklos, lai to piegādātu patērētājiem, bet neietver piegādi;

               (e)“sadales sistēmas operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par elektroenerģijas vai gāzes sadales sistēmas darbību, uzturēšanas nodrošināšanu un vajadzības gadījumā attīstību noteiktā teritorijā un attiecīgā gadījumā par tās starpsavienošanu ar citām sistēmām un par sistēmas spēju ilgtermiņā apmierināt saprātīgu elektroenerģijas vai gāzes sadales pieprasījumu;

               (f)“elektroenerģijas starpsavienotājs” ir pārvades līnija:

               (I)starp Pusēm, izņemot jebkuru šādu līniju, kas pilnībā atrodas vienotajā elektroenerģijas tirgū Īrijā un Ziemeļīrijā;

               (II)starp Lielbritāniju un vienoto elektroenerģijas tirgu Īrijā un Ziemeļīrijā, kas neietilpst i) daļas tvērumā;

               (g)“energoprodukti” ir ENER-1. pielikumā ar attiecīgo Harmonizētās sistēmas (HS) kodu uzskaitītās preces, no kurām tiek ražota enerģija;

               (h)“subjekts” ir jebkura fiziska persona, juridiska persona vai uzņēmums, vai to grupa;

               (i)“gāzes starpsavienotājs” ir pārvades līnija, kas šķērso Pušu robežu vai plešas tai pāri;

               (j)“ražošana” ir elektroenerģijas ražošana;

               (k)“ogļūdeņraži” ir ENER-1. pielikumā ar attiecīgo HS kodu uzskaitītās preces.

               (l)“starpsavienojuma punkts” attiecībā uz gāzi ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno Savienības un Apvienotās Karalistes ieejas-izejas sistēmas vai savieno ieejas-izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas rezervēšanas procedūras, ko izpilda tīkla lietotāji;

               (m)“izejvielas” ir ENER-1. pielikumā ar attiecīgo HS nodaļu uzskaitītās preces.

               (n)“atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģijas veids, tai skaitā elektroenerģija, kas iegūts no atjaunojamiem nefosilajiem energoresursiem;

               (o)“standarta jaudas produkts” ir attiecībā uz gāzi noteikts transportēšanas jaudas apjoms konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā;

               (p)“pārvade” ir:

               (I)attiecībā uz elektroenerģiju — elektroenerģijas transportēšana ļoti augsta sprieguma un augstsprieguma sistēmā nolūkā to piegādāt patērētājiem vai izplatītājiem, bet neietver piegādi;

               (II)attiecībā uz gāzi — dabasgāzes transportēšana tīklā, ko galvenokārt veido augstspiediena cauruļvadi, kuri nav augšposma cauruļvadu tīkls, kā arī nav daļa no augstspiediena cauruļvadiem, kurus galvenokārt lieto vietējai dabasgāzes sadalei, lai to piegādātu patērētājiem, bet neietverot piegādi;

               (q)“pārvades sistēmas operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas veic pārvades funkciju vai atbild par elektroenerģijas vai gāzes pārvades sistēmas darbību, uzturēšanas nodrošināšanu un vajadzības gadījumā attīstību konkrētā teritorijā un attiecīgā gadījumā par tās starpsavienošanu ar citām sistēmām un attiecīgi par sistēmas spēju ilgtermiņā apmierināt saprātīgu elektroenerģijas vai gāzes transportēšanas pieprasījumu;

               (r)“augšposma cauruļvadu tīkls” ir jebkāds cauruļvads vai cauruļvadu tīkls, ko ekspluatē vai būvē naftas vai gāzes ražošanas projekta satvarā vai izmanto, lai pārvadītu dabasgāzi no viena vai vairākiem tādiem projektiem uz pārstrādes iekārtu vai termināli, vai pēdējo piekrastes termināli;

               2.
                     Šajā sadaļā atsauces uz “nediskriminējoši” un “nediskrimināciju” nozīmē lielākās labvēlības režīmu, kā definēts SERVIN.2.4. pantā [Lielākās labvēlības režīms] un SERVIN.3.5. pantā [Lielākās labvēlības režīms], un valsts režīmu, kā definēts SERVIN. 2.3. pantā [Valsts režīms] un SERVIN 3.4. pantā [Valsts režīms], kā arī režīms saskaņā ar noteikumiem, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, kādus līdzīgās situācijās piešķir jebkuram citam līdzīgam subjektam.

               ENER.3. pants. Saistība ar pārējām sadaļām

               1.           Enerģētikai un izejvielām piemēro II sadaļas 2. nodaļu [Investīciju liberalizācija] un 3. nodaļu [Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība]. Ja pastāv neatbilstība starp šo sadaļu un II sadaļu [Pakalpojumi un investīcijas] un SERVIN-1. līdz SERVIN-6. pielikumiem, prevalē II sadaļa [Pakalpojumi un investīcijas] un SERVIN-1. līdz SERVIN-6. pielikumi.

               2.           GOODS.4.A panta [Tranzīta brīvība] nolūkos, ja puse uztur vai ievieš dabasgāzes vai elektroenerģijas virtuālās tirdzniecības sistēmu, izmantojot cauruļvadus vai elektroenerģijas tīklus, proti, sistēmu, kas neprasa tranzītā pārvadītās dabasgāzes vai elektroenerģijas fizisko identifikāciju, bet kuras pamatā ir ielaides un izlaides ieskaita sistēma, uzskata, ka starptautiskajam tranzītam vispiemērotākie maršruti, kā minēts šajā pantā, ietver šādu virtuālo tirdzniecību.

               3.           Piemērojot XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļu [Subsīdiju kontrole], piemēro arī ENER-2. pielikumu. XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļa [Subsīdiju kontrole] attiecas uz ENER-2. pielikumu. Uz strīdiem, kas Pušu starpā rodas saistībā ar ENER-2. pielikuma interpretāciju un piemērošanu, attiecina XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļas 3.13. pantu [Strīdu izšķiršana].

               ENER.4. pants. Principi

               Atbilstoši šā nolīguma noteikumiem katra Puse patur tiesības pieņemt, paturēt spēkā un īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumīgus sabiedriskās politikas mērķus, piemēram, nodrošinātu energoproduktu un izejvielu piegādi, aizsargātu sabiedrību, vidi, tostarp cīnītos pret klimata pārmaiņām, aizsargātu sabiedrības veselību un patērētājus un veicinātu drošību un drošumu.

               2. nodaļa. Elektroenerģija un gāze

               1. iedaļa. Konkurence elektroenerģijas un gāzes tirgos

               ENER.5. pants. Konkurence tirgos un nediskriminācija

               1.Lai panāktu godīgu konkurenci, katra Puse nodrošina, ka tās tiesiskais regulējums attiecībā uz elektroenerģijas vai dabasgāzes ražošanu, pārvadi, sadali vai piegādi ir nediskriminējošs noteikumu, maksu un režīma ziņā.

               2.Katra Puse nodrošina, ka patērētāji paši var brīvi izvēlēties elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādātāju to attiecīgajos mazumtirdzniecības tirgos saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem.

               3.Neskarot katras Puses tiesības noteikt kvalitātes prasības, šīs nodaļas noteikumus, kas attiecas uz dabasgāzi, piemēro arī biogāzei un no biomasas iegūtai gāzei vai citu veidu gāzei, ciktāl tādu gāzi var tehniski un droši ievadīt un transportēt dabasgāzes sistēmā.

               4.Šo pantu nepiemēro pārrobežu tirdzniecībai, un tas neskar katras Puses tiesības reglamentēt, lai sasniegtu likumīgus sabiedriskās politikas mērķus, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

               ENER.6. pants. Noteikumi par elektroenerģijas un gāzes vairumtirgiem

               1.Katra Puse nodrošina, ka elektroenerģijas un dabasgāzes vairumcenas atspoguļo faktisko piedāvājumu un pieprasījumu. Šajā nolūkā katra Puse nodrošina, ka elektroenerģijas un dabasgāzes vairumtirgu noteikumi:

               (a)veicina brīvu cenu veidošanos;

               (b)nenosaka nekādus tirdzniecību ierobežojošus tehniskus limitus cenu noteikšanai;

               (c)rada apstākļus efektīvai elektroenerģijas ražošanas aktīvu, enerģijas uzkrāšanas un pieprasījumreakcijas dispečēšanai un elektroenerģijas sistēmas efektīvai izmantošanai;

               (d)rada apstākļus dabasgāzes sistēmas efektīvai izmantošanai; un

               (e)rada apstākļus atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas integrēšanai un nodrošina efektīvu un drošu elektroenerģijas sistēmas darbību un attīstību.

               2.Katra Puse nodrošina, ka balansēšanas tirgi ir organizēti tā, lai nodrošinātu:

               (a)nediskrimināciju dalībnieku vidū un šiem dalībniekiem nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi;

               (b)to, ka pakalpojumi tiek definēti pārredzami;

               (c)to, ka pakalpojumi tiek iepirkti pārredzamā tirgū balstītā veidā, ņemot vērā jauno tehnoloģiju ienākšanu; un

               (d)to, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotājiem piemēro saprātīgus un nediskriminējošus noteikumus, iepērkot produktus un pakalpojumus.

               Puse var nolemt nepiemērot c) apakšpunktu, ja balansēšanas pakalpojumu tirgū trūkst konkurences.

               3.Katra Puse nodrošina, ka jebkurš jaudas mehānisms elektroenerģijas tirgos ir skaidri definēts, pārredzams, samērīgs un nediskriminējošs. Nevienai no pusēm netiek prasīts atļaut jaudai, kas izvietota otras Puses teritorijā, piedalīties kādā jaudas mehānismā tās elektroenerģijas tirgos.

               4.Katra Puse novērtē pasākumus, kas nepieciešami, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu gāzes integrēšanu.

               5.Šis pants neskar katras Puses tiesības reglamentēt, lai sasniegtu likumīgus sabiedriskās politikas mērķus, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

               ENER.7. pants. Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas aizliegums elektroenerģijas un gāzes vairumtirgos

               1.Katra Puse aizliedz tirgus manipulāciju un iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu darījumos elektroenerģijas un dabasgāzes vairumtirgos, tai skaitā ārpusbiržas tirgos, elektroenerģijas un dabasgāzes biržās un tirgos elektroenerģijas un dabasgāzes, jaudu, balansēšanas un papildpakalpojumu tirdzniecībai visos laikposmos, tostarp nākotnes, nākamās dienas un tekošās dienas tirgos.

               2.Katra Puse uzrauga tirdzniecības darbību šajos tirgos, lai atklātu un novērstu tirdzniecību, kuras pamatā ir iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācija.

               3.Puses sadarbojas, tostarp saskaņā ar ENER.20. pantu [Sadarbība starp regulatīvajām iestādēm], lai atklātu un novērstu tirdzniecību, kuras pamatā ir iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācija, un attiecīgā gadījumā var apmainīties ar informāciju, tai skaitā par tirgus uzraudzības un izpildes pasākumiem.

               ENER.8. pants. Trešo personu piekļuve pārvades un sadales tīkliem

               1.Katra Puse nodrošina tādas sistēmas ieviešanu, kas trešām personām dod piekļuvi pārvades un sadales tīkliem saskaņā ar publicētiem tarifiem, kuri tiek piemēroti objektīvi un nediskriminējoši.

               2.Neskarot ENER.4. pantu [Principi], katra Puse nodrošina, ka pārvades un sadales sistēmu operatori tās teritorijā piešķir piekļuvi savām pārvades vai sadales sistēmām subjektiem šīs Puses tirgū saprātīgā laikposmā no dienas, kad iesniegts piekļuves pieprasījums.

               Katra Puse nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori attiecībā uz pieslēgumu elektroenerģijas tīklam un tā izmantošanu izturas pret atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotājiem saskaņā ar saprātīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem.

               Pārvades vai sadales sistēmas operators var atteikt piekļuvi, ja tam nav vajadzīgās jaudas. Visus šādus atteikumus pienācīgi pamato.

               3.Neskarot likumīgus sabiedriskās politikas mērķus, katra Puse nodrošina, ka maksas, ko pārvades un sadales sistēmu operatori piemēro subjektiem šīs Puses tirgū par piekļuvi tīkliem, pieslēgšanos tiem vai to izmantošanu, un attiecīgā gadījumā maksas par saistītiem tīkla pastiprinājumiem, ir izmaksas pienācīgi atspoguļojošas un pārredzamas. Katra Puse nodrošina, ka tiek publicēti noteikumi, nosacījumi, tarifi un visa tāda informācija, kas var būt nepieciešama, lai efektīvi īstenotu tiesības piekļūt pārvades un sadales sistēmām un tās izmantot.

               4.Katra Puse nodrošina, ka 1. un 3. punktā minētos tarifus un maksas subjektiem šīs Puses tirgū piemēro nediskriminējoši.

               ENER.9. pants. Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru nodalīšana

               1.Katra Puse nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori veic savas funkcijas pārredzami un nediskriminējoši.

               2.Katra Puse īsteno tādu kārtību pārvades sistēmu operatoriem, kas efektīvi novērš visus interešu konfliktus, kuri rodas tāpēc, ka viena un tā pati persona īsteno kontroli pār pārvades sistēmas operatoru un ražotāju vai piegādātāju.

               ENER.10. pants. Sabiedriskās politikas mērķi trešo personu piekļuvei un īpašumtiesību nodalīšana

               1.Ja tas nepieciešams likumīga sabiedriskās politikas mērķa sasniegšanai un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, Puse var nolemt nepiemērot ENER.8. pantu [Trešo personu piekļuve pārvades un sadales tīkliem] un ENER.9. pantu [Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru nodalīšana]:

               (a)jauniem vai izolētiem tirgiem vai sistēmām;

               (b)infrastruktūrai, kas atbilst ENER-3. pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

               2.
                     Ja tas nepieciešams likumīga sabiedriskās politikas mērķa sasniegšanai un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, katra Puse var nolemt nepiemērot ENER.5. pantu [Konkurence tirgos un nediskriminācija] un ENER.6. pantu [Noteikumi par elektroenerģijas un gāzes vairumtirgiem]:

               (a)maziem vai izolētiem elektroenerģijas tirgiem vai sistēmām;

               (b)maziem, jauniem vai izolētiem dabasgāzes tirgiem vai sistēmām.

               ENER.11. pants. Spēkā esošie atbrīvojumi starpsavienotājiem

               Katra Puse nodrošina, ka atbrīvojumus, kas starpsavienojumiem starp Savienību un Apvienoto Karalisti piešķirti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/943
                  43
                63. pantu un ar tiesību aktiem, ar kuriem to attiecīgajās jurisdikcijās transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK
                  44
                36. pantu un kuru noteikumi ir spēkā pēc pārejas perioda beigām, turpina piemērot saskaņā ar Pušu attiecīgo jurisdikciju tiesību aktiem un piemērojamajiem noteikumiem.

               ENER.12. pants. Neatkarīga regulatīvā iestāde

               1.Katra Puse nodrošina, ka tiek izraudzīta un uzturēta darbībā neatkarīga elektroenerģijas un gāzes regulatīvā iestāde vai iestādes, kam ir šādas pilnvaras un pienākumi:

               (a)noteikt vai apstiprināt tarifus, maksas un nosacījumus attiecībā uz piekļuvi ENER.8. pantā [Trešo personu piekļuve pārvades un sadales tīkliem] minētajiem tīkliem un to pamatā esošās metodoloģijas;

               (b)nodrošināt atbilstību ENER.9. pantā [Sistēmas darbība un pārvades tīklu operatoru nodalīšana] un ENER.10. pantā [Sabiedriskās politikas mērķi un trešo personu piekļuves un īpašumtiesību nodalīšana] minētajai kārtībai;

               (c)pieņemt saistošus lēmumus vismaz saistībā ar a) un b) apakšpunktu;

               (d)noteikt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

               2.Veicot šos pienākumus un īstenojot šīs pilnvaras, neatkarīga regulatīvā iestāde vai iestādes rīkojas objektīvi un pārredzami.

               2. iedaļa. Tirdzniecība, izmantojot starpsavienotājus

               ENER.13. pants. Elektroenerģijas starpsavienotāju efektīva izmantošana

               1.Lai nodrošinātu elektroenerģijas starpsavienotāju efektīvu izmantošanu un mazinātu šķēršļus tirdzniecībai starp Savienību un Apvienoto Karalisti, katra Puse nodrošina, ka:

               (a)elektroenerģijas starpsavienotāju jaudas piešķiršana un pārslodzes vadība ir tirgū balstīta, pārredzama un nediskriminējoša;

               (b)elektroenerģijas starpsavienotāju maksimālais jaudas līmenis tiek darīts pieejams, ievērojot

               (I)nepieciešamību nodrošināt drošu sistēmas darbību; un

               (II)sistēmu visefektīvāko izmantošanu;

               (c)elektroenerģijas starpsavienotāja jaudu var samazināt tikai ārkārtas situācijās, un jebkāda šāda samazināšana notiek nediskriminējošā veidā;

               (d)šā panta mērķu atbalstam publicē informāciju par jaudas aprēķinu;

               (e)nav noteiktas tīkla maksas par atsevišķiem darījumiem elektroenerģijas starpsavienotājos un rezerves cenas par to izmantošanu;

               (f)jaudas piešķiršanu un pārslodzes vadību elektroenerģijas starpsavienotājos koordinē starp attiecīgajiem Savienības pārvades sistēmu operatoriem un Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem; šādā koordinācijā ietilpst tādas kārtības izstrāde, kas nepieciešama stabilu un efektīvu rezultātu sasniegšanai visos attiecīgajos laikposmos, proti, nākotnes, nākamās dienas, tekošās dienas un balansēšanas laikposmos; un

               (g)jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības kārtība veicina labvēlīgus apstākļus ekonomiski efektīvu elektroenerģijas starpsavienojumu attīstībai un investīcijām tajos.

               2.Šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minētā koordinācija un kārtība neietver Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoru dalību Savienības jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības procedūrās un nenozīmē to.

               3.Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas drīz tiek noslēgts daudzpusējs nolīgums saistībā ar kompensāciju par izmaksām, kas rodas, pārvadot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas starp:

               (a)pārvades sistēmu operatoriem, kas piedalās pārvades sistēmu operatoru savstarpējā kompensāciju mehānismā, kurš izveidots ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 838/2010
                  45
               ; un

               (b)Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem.

               4.Šā panta 3. punktā minētā daudzpusējā nolīguma mērķis ir nodrošināt, ka:

               (a)Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem piemēro līdzvērtīgu režīmu kā pārvades sistēmas operatoram valstī, kas piedalās pārvades sistēmu operatoru savstarpējā kompensāciju mehānismā; un

               (b)režīms, ko piemēro Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem, nav labvēlīgāks salīdzinājumā ar režīmu, ko piemērotu pārvades sistēmas operatoram, kas piedalās pārvades sistēmu operatoru savstarpējā kompensāciju mehānismā.

               5.Neatkarīgi no 1. punkta e) apakšpunkta, kamēr nav noslēgts 3. punktā minētais daudzpusējs nolīgums, pārvades sistēmas izmantošanas maksu var iekasēt par plānotu importu un eksportu starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

               14. pants. Elektroenerģijas tirdzniecības kārtība visos laikposmos

               1.
                     Attiecībā uz jaudas piešķiršanu un pārslodzes vadību nākamās dienas posmā Specializētā enerģētikas komiteja prioritārā kārtā saskaņā ar ENER.19. pantu [Pārvades sistēmu operatoru sadarbība] veic vajadzīgos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori konkrētā grafikā izstrādā kārtību, kurā izklāstītas tehniskās procedūras saskaņā ar ENER-4. pielikumu.

               2.
                     Ja Specializētā enerģētikas komiteja neiesaka Pusēm īstenot šādas tehniskās procedūras saskaņā ar ENER.19. panta [Pārvades sistēmu operatoru sadarbība] 4. punktu, tā pieņem lēmumus un sniedz ieteikumus, kas vajadzīgi elektroenerģijas starpsavienotāju jaudas piešķiršanai nākamās dienas tirgus laikposmā saskaņā ar ENER-4. pielikumu.

               3.
                     Specializētā enerģētikas komiteja pastāvīgi pārskata kārtību visiem laikposmiem un jo īpaši balansēšanas un tekošās dienas laikposmiem, un var ieteikt katrai Pusei pieprasīt saviem pārvades sistēmu operatoriem sagatavot tehniskās procedūras saskaņā ar ENER.19. pantu [Pārvades sistēmu operatoru sadarbība] kārtības uzlabošanai konkrētam laikposmam.

               4.
                     Specializētā enerģētikas komiteja pastāvīgi pārskata, vai tehniskās procedūras, kas izstrādātas saskaņā ar 1. punktu, joprojām atbilst ENER-4. pielikuma prasībām, un nekavējoties risina visus apzinātos jautājumus.

               ENER.15. pants. Gāzes starpsavienotāju efektīva izmantošana

               1.Lai nodrošinātu gāzes starpsavienotāju efektīvu izmantošanu un mazinātu šķēršļus tirdzniecībai starp Savienību un Apvienoto Karalisti, katra Puse nodrošina, ka:

               (a)gāzes starpsavienotāju maksimālais jaudas līmenis tiek darīts pieejams, ievērojot nediskriminācijas principu un ņemot vērā:

               (I)nepieciešamību nodrošināt drošu sistēmas darbību; un

               (II)sistēmu visefektīvāko izmantošanu;

               (b)gāzes starpsavienotāju jaudas piešķiršanas mehānismi un pārslodzes vadības procedūras ir tirgū balstītas, pārredzamas un nediskriminējošas un ka jaudas piešķiršanai starpsavienojumu punktos parasti izmanto izsoles.

               2.Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

               (a)pārvades sistēmu operatori cenšas kopīgi piedāvāt standarta jaudas produktus, kas sastāv no ieejas un izejas attiecīgās jaudas starpsavienojuma punkta abās pusēs;

               (b)pārvades sistēmu operatori koordinē procedūras, kas saistītas ar gāzes starpsavienojumu izmantošanu starp attiecīgajiem Savienības pārvades sistēmu operatoriem un Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoriem.

               3.Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā koordinācija neietver Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoru dalību Savienības procedūrās, kas saistītas ar gāzes starpsavienotāju izmantošanu, un nenozīmē to.

               3. iedaļa. Tīkla attīstība un piegādes drošība

               ENER.16. pants. Tīkla attīstība

               1.Puses sadarbojas, lai veicinātu energoinfrastruktūras, kas savieno to teritorijas, savlaicīgu attīstību un sadarbspēju.

               2.Katra Puse nodrošina, ka elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu tīkla attīstības plāni tiek sastādīti, publicēti un regulāri atjaunināti.

               ENER.17. pants. Sadarbība piegādes drošības jomā

               1.Puses sadarbojas elektroenerģijas un dabasgāzes piegādes drošības jomā.

               2.Puses laikus apmainās ar informāciju par visiem riskiem, kas apzināti saskaņā ar ENER.18. pantu [Riskgatavība un ārkārtas rīcības plāni].

               3.Puses apmainās ar plāniem, kas minēti ENER.18. pantā [Riskgatavība un ārkārtas rīcības plāni]. Attiecībā uz Savienību šie plāni var būt dalībvalstu vai reģionālā līmenī.

               4.Puses bez liekas kavēšanās viena otru informē, ja ir ticama informācija, ka var rasties traucējumi vai cita krīze, kas saistīta ar elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādi, un par plānotajiem vai veiktajiem pasākumiem.

               5.Puses nekavējoties viena otru informē faktisku piegādes traucējumu vai citas krīzes gadījumā, kas nepieciešams, lai varētu veikt iespējamos koordinētus ietekmes mazināšanas un atjaunošanas pasākumus.

               6.Puses apmainās ar paraugpraksi attiecībā uz īstermiņa un sezonālās pietiekamības novērtējumiem.

               7.Puses izstrādā atbilstošus satvarus sadarbībai elektroenerģijas un dabasgāzes piegādes drošības jomā.

               ENER.18. pants. Riskgatavība un ārkārtas rīcības plāni

               1.Katra Puse novērtē riskus, kas ietekmē elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādes drošību, tostarp šādu risku iespējamību un ietekmi, un arī pārrobežu riskus.

               2.Katra Puse izstrādā un regulāri atjaunina plānus, kuros iztirzāts, kā novērst apzinātos riskus, kas ietekmē elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādes drošību. Šādos plānos ietver pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu vai mazinātu visu saskaņā ar 1. punktu apzināto risku iespējamību un ietekmi, un pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotos elektroenerģijas vai dabasgāzes krīzei un mazinātu tās ietekmi.

               3.Šā panta 2. punktā minētajos plānos ietvertie pasākumi:

               (a)ir skaidri definēti, pārredzami, samērīgi, nediskriminējoši un pārbaudāmi;

               (b)būtiski nekropļo tirdzniecību starp Pusēm; un

               (c)neapdraud otras Puses elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādes drošību.

               Krīzes gadījumā Puses aktivizē tirgū nebalstītus pasākumus tikai kā galēju līdzekli.

               4. iedaļa. Tehniskā sadarbība

               ENER.19. pants. Pārvades sistēmu operatoru sadarbība

               1.Katra Puse nodrošina, ka pārvades sistēmu operatori izstrādā efektīvu un iekļaujošu darba kārtību, kas nepieciešama, lai atbalstītu plānošanas un darbības uzdevumus, kuri saistīti ar šīs sadaļas mērķu sasniegšanu, tostarp, ja to iesaka Specializētā enerģētikas komiteja, tehnisko procedūru sagatavošanu, lai efektīvi īstenotu noteikumus, kas ietverti:

               (a)ENER.13. pantā [Elektroenerģijas starpsavienotāju efektīva izmantošana];

               (b)ENER.14. pantā [Elektroenerģijas tirdzniecības kārtība visos laikposmos];

               (c)ENER.15. pantā [Gāzes starpsavienotāju efektīva izmantošana];

               (d)ENER.16. pantā [Tīkla attīstība]; un

               (e)ENER.17. pants. [Sadarbība piegādes drošības jomā]

               Darba kārtība, kas minēta pirmajā daļā, ietver satvarus sadarbībai starp elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) 2019/943 (“ENTSO-E”), un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009
                  46
                (“ENTSO-G”), no vienas puses, un elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoriem Apvienotajā Karalistē, no otras puses. Šajos satvaros aptver vismaz šādas jomas:

               (a)elektroenerģijas un gāzes tirgus;

               (b)piekļuvi tīkliem;

               (c)elektroenerģijas un gāzes piegādes drošību;

               (d)atkrastes energoresursu enerģiju;

               (e)infrastruktūras plānošanu;

               (f)elektroenerģijas un gāzes starpsavienotāju efektīvu izmantošanu; un

               (g)gāzes sektora dekarbonizāciju un gāzes kvalitāti.

               Specializētā enerģētikas komiteja, cik drīz vien praktiski iespējams, vienojas par izplatīšanai pārvades sistēmu operatoriem paredzētajām vadlīnijām, kas attiecas uz darba kārtību un satvariem sadarbībai.

               Šā panta otrajā daļā minētie satvari sadarbībai neietver Apvienotās Karalistes pārvades sistēmu operatoru dalību ENTSO-E vai ENTSO-G un nepiešķir tiem dalībai līdzvērtīgu statusu.

               2.Specializētā enerģētikas komiteja var ieteikt katrai Pusei pieprasīt saviem pārvades sistēmu operatoriem sagatavot tehniskās procedūras, kas minētas 1. punkta pirmajā daļā.

               3.Katra Puse nodrošina, ka tās attiecīgie pārvades sistēmu operatori lūdz Energoregulatoru sadarbības aģentūras un Apvienotās Karalistes regulatīvās iestādes, kas izraudzīta saskaņā ar ENER.12. pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde], atzinumus par tehniskajām procedūrām attiecīgi domstarpību gadījumā un jebkurā gadījumā pirms minēto tehnisko procedūru pabeigšanas. Pušu attiecīgie pārvades sistēmu operatori šos atzinumus kopā ar tehnisko procedūru projektu iesniedz Specializētajai enerģētikas komitejai.

               4.Specializētā enerģētikas komiteja izskata tehnisko procedūru projektu un var ieteikt Pusēm īstenot šādas procedūras savā attiecīgajā iekšzemes kārtībā, pienācīgi ņemot vērā atzinumus, ko sniegušas Energoregulatoru sadarbības aģentūra un Apvienotās Karalistes regulatīvā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar ENER.12. pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde]. Specializētā enerģētikas komiteja uzrauga šādu tehnisko procedūru efektīvu darbību un var ieteikt tās atjaunināt.

               ENER.20. pants. Sadarbība starp regulatīvajām iestādēm

               1.
                     Puses nodrošina, ka Energoregulatoru sadarbības aģentūra un Apvienotās Karalistes regulatīvā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar ENER.12. pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde], iespējami drīz iedibina kontaktus un pieņem administratīvu kārtību šā nolīguma mērķu sasniegšanas veicināšanai. Kontakti un administratīva kārtība aptver vismaz šādas jomas:

               (a)elektroenerģijas un gāzes tirgus;

               (b)piekļuvi tīkliem;

               (c)tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu elektroenerģijas un gāzes vairumtirgos;

               (d)elektroenerģijas un gāzes piegādes drošību;

               (e)infrastruktūras plānošanu;

               (f)atkrastes energoresursu enerģiju;

               (g)elektroenerģijas un gāzes starpsavienotāju efektīvu izmantošanu;

               (h)pārvades sistēmu operatoru sadarbību; un

               (i)gāzes sektora dekarbonizāciju un gāzes kvalitāti.

               Specializētā enerģētikas komiteja, cik drīz vien praktiski iespējams, vienojas par izplatīšanai regulatīvajām iestādēm paredzētajām vadlīnijām, kuras attiecas uz administratīvu kārtību šādai sadarbībai.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētā administratīvā kārtība neietver saskaņā ar ENER.12. pantu [Neatkarīga regulatīvā iestāde] izraudzītas Apvienotās Karalistes regulatīvās iestādes dalību Energoregulatoru sadarbības aģentūrā un nepiešķir tai šādai dalībai līdzvērtīgu statusu.

               3. nodaļa. Droša un ilgtspējīga enerģija

               ENER.21. pants. Atjaunojamo energoresursu enerģija un energoefektivitāte

               1.Katra Puse veicina energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu.

               Katra Puse nodrošina, ka tās noteikumi, ko piemēro licencēšanai vai līdzvērtīgiem pasākumiem, kuri piemērojami atjaunojamo energoresursu enerģijai, ir nepieciešami un samērīgi.

               2.Savienība atkārtoti apstiprina mērķrādītāju attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru bruto galapatēriņā 2030. gadā, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001
                  47
               .

               Savienība atkārtoti apstiprina savus energoefektivitātes mērķrādītājus 2030. gadam, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES
                  48
               .

               3.Apvienotā Karaliste atkārtoti apstiprina:

               (a)savu vērienīgo ieceri attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru bruto galapatēriņā 2030. gadā, kā izklāstīts tās nacionālajā enerģētikas un klimata plānā;

               (b)savu vērienīgo ieceri attiecībā uz absolūtu primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa līmeni 2030. gadā, kā izklāstīts tās nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.

               4.Puses informē viena otru par 2. un 3. punktā minētajiem jautājumiem.

               ENER.22. pants. Atbalsts atjaunojamo energoresursu enerģijai

               1.Katra Puse nodrošina, ka atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai veicina atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas integrēšanu elektroenerģijas tirgū.

               2.Biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasu kā atjaunojamo energoresursu enerģiju atbalsta tikai tad, ja šie kurināmie/degvielas atbilst stingriem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, uz kuriem attiecināma pārbaude.

               3.Katra Puse skaidri nosaka visas tehniskās specifikācijas, kuras jāievēro attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas aprīkojumu un sistēmām, lai varētu gūt labumu no atbalsta shēmām. Šādās tehniskajās specifikācijās ņem vērā sadarbību, kas izvērsta saskaņā ar ENER.25. pantu [Sadarbība standartu jomā], TBT.4. pantu [Tehniskie noteikumi] un TBT.5. pantu [Standarti].

               ENER.23. pants. Sadarbība atjaunojamo atkrastes energoresursu enerģijas sektora attīstīšanā

               1.Puses sadarbojas atjaunojamo atkrastes energoresursu enerģijas sektora attīstīšanā, apmainoties ar paraugpraksi un attiecīgā gadījumā veicinot konkrētu projektu attīstīšanu.

               2.Par pamatu izmantojot Ziemeļu jūru enerģētiskās sadarbības satvaru, Puses rada apstākļus īpaša foruma izveidei tehniskām diskusijām starp Eiropas Komisiju, dalībvalstu ministrijām un publiskajām iestādēm, Apvienotās Karalistes ministrijām un publiskajām iestādēm, pārvades sistēmu operatoriem un atkrastes energoresursu enerģijas nozari un ieinteresētajām personām plašākā mērogā saistībā ar atkrastes tīkla attīstīšanu un ziemeļu jūru reģiona atjaunojamo energoresursu enerģijas lielo potenciālu. Šāda sadarbība ietver vismaz šādas jomas:

               (a)hibrīdprojektus un kopīgus projektus;

               (b)jūras telpisko plānošanu;

               (c)atbalsta satvaru un finansējumu;

               (d)paraugpraksi attiecībā uz attiecīgo sauszemes un atkrastes tīklu plānošanu;

               (e)informācijas apmaiņu par jaunajām tehnoloģijām; un

               (f)paraugprakses apmaiņu saistībā ar attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un tehniskajiem standartiem.

               ENER.24. pants. Atkrastes darbību risks un drošums

               1.Puses sadarbojas un apmainās ar informāciju ar mērķi uzturēt augstu drošuma un vides aizsardzības līmeni saistībā ar visām atkrastes naftas un gāzes nozares darbībām.

               2.Puses veic attiecīgus pasākumus, lai atkrastes naftas un gāzes nozares darbībās novērstu smagus negadījumus un ierobežotu šādu negadījumu sekas.

               3.Puses veicina paraugprakses apmaiņu starp savām iestādēm, kuru kompetencē ir atkrastes naftas un gāzes nozares darbību drošums un vides aizsardzība. Atkrastes naftas un gāzes nozares darbību drošuma un vides aizsardzības regulējums ir neatkarīgs no jebkādām funkcijām, kas saistītas ar atkrastes naftas un gāzes nozares darbību licencēšanu.

               ENER.25. pants. Sadarbība standartu jomā

               Saskaņā ar TBT.5. pantu [Standarti] un TBT.11. pantu [Sadarbība] Puses sekmē sadarbību starp regulatoriem un standartizācijas iestādēm, kas atrodas to attiecīgajās teritorijās, lai veicinātu starptautisko standartu izstrādi attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģiju ar mērķi sniegt ieguldījumu ilgtspējīgā enerģētikas un klimata politikā.

               ENER.26. pants. Pētniecība, izstrāde un inovācija

               Puses veicina pētniecību, izstrādi un inovāciju energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā.

               4. nodaļa. Energoprodukti un izejvielas

               ENER.27. pants. Eksporta cenas noteikšana

               Puse nenosaka augstāku cenu energoproduktu vai izejvielu eksportam uz otru Pusi nekā cena, ko iekasē par šiem energoproduktiem vai izejvielām, ja tās paredzētas iekšzemes tirgum, izmantojot tādus pasākumus kā licences vai minimālās cenas prasības.

               ENER.28. pants. Regulēta cenu noteikšana

               Ja Puse nolemj regulēt elektroenerģijas vai dabasgāzes iekšzemes piegādes cenu patērētājiem, tā to var darīt, tikai lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķi, un tikai nosakot regulētu cenu, kas ir skaidri definēta, pārredzama, nediskriminējoša un samērīga.

               ENER.29. pants. Atļauja ogļūdeņražu izpētei un ieguvei un elektroenerģijas ražošanai

               1.Ja Puse pieprasa atļauju ogļūdeņražu izpētei vai ieguvei vai elektroenerģijas ražošanai, minētā Puse piešķir šādas atļaujas, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas ir izstrādāti un publicēti pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa sākuma saskaņā ar II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] 5. nodaļas [Tiesiskais regulējums] 1. iedaļā [Iekšzemes regulējums] izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem un procedūrām.

               2.Neatkarīgi no šā panta 1. punkta un ENER.3. panta [Saistība ar pārējām sadaļām] katra Puse var piešķirt atļaujas saistībā ar ogļūdeņražu izpēti vai ieguvi, neievērojot ar publikāciju saistītos nosacījumus un procedūras, kas izklāstītas SERVIN.5.8. pantā [Publikācija un pieejamā informācija], pamatojoties uz pienācīgi pamatotiem izņēmumiem, kas paredzēti piemērojamos tiesību aktos.

               3.Finansiāli vai mantiski ieguldījumi, ko prasa no subjektiem, kuriem ir piešķirta atļauja, nedrīkst traucēt šādu subjektu pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesam.

               4.Katra Puse nodrošina, ka atļaujas pieteikuma iesniedzējam ir tiesības jebkuru lēmumu par atļauju pārsūdzēt iestādē, kas ir augstāka vai neatkarīga no iestādes, kura pieņēmusi lēmumu, vai prasīt, lai šāda augstāka vai neatkarīga iestāde minēto lēmumu pārskata. Katra Puse nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējam tiek sniegts administratīvā lēmuma pamatojums, lai pieteikuma iesniedzējs vajadzības gadījumā varētu izmantot pārsūdzības vai pārskatīšanas procedūras. Piemērojamos noteikumus par pārsūdzību vai pārskatīšanu publicē.

               ENER.30. pants. Enerģijas aprīkojuma un infrastruktūras drošums un integritāte

               Šo sadaļu neinterpretē tā, ka tā liedz Pusei pieņemt pagaidu pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu enerģijas  aprīkojuma vai infrastruktūras drošumu un saglabātu to integritāti, ar noteikumu, ka šos pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu slēptus ierobežojumus tirdzniecībai vai investīcijām starp Pusēm.

               5. nodaļa. Nobeiguma noteikumi

               ENER.31. pants. Efektīva īstenošana un grozījumi

               1.
                     Partnerības padome var grozīt ENER-1. pielikumu un ENER-3. pielikumu. Partnerības padome var pēc vajadzības atjaunināt ENER-2. pielikumu, lai nodrošinātu šā pielikuma darbību laika gaitā.

               2.
                     Specializētā enerģētikas komiteja var grozīt ENER-4. pielikumu.

               3.
                     Specializētā enerģētikas komiteja sniedz ieteikumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to šīs sadaļas nodaļu efektīvu īstenošanu, par kurām tā ir atbildīga.

               ENER.32. pants. Dialogs

               Puses izveido regulāru dialogu šīs sadaļas mērķu sasniegšanas veicināšanai.

               ENER.33. pants Šīs sadaļas darbības izbeigšana

               1.           Šo sadaļu beidz piemērot 2026. gada 30. jūnijā.

               2.           Neraugoties uz 1. punktu, laikposmā no 2026. gada 1. jūlija līdz 2026. gada 31. decembrim Partnerības padome var nolemt, ka šī sadaļa tiks piemērota līdz 2027. gada 31. martam. Laikposmā no 2027. gada 1. aprīļa līdz 2027. gada 31. decembrim, kā arī jebkurā brīdī jebkurā gadā pēc tam, Partnerības padome var nolemt, ka šī sadaļa tiks piemērota līdz nākamā gada 31. martam.

               3.           Šo pantu piemēro, neskarot FISH.17. pantu [Izbeigšana], FINPROV.8. pantu [Izbeigšana] un OTH.10. pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana].

               IX sadaļa. Pārredzamība

               TRNSY.1. pants. Mērķis

               1.
                     Atzīstot ietekmi, kāda to attiecīgajai regulatīvajai videi var būt uz savstarpējo tirdzniecību un investīcijām, Puses cenšas nodrošināt uzņēmējiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, paredzamu regulatīvo vidi un efektīvas procedūras.

               2.
                     Puses apstiprina savas saistības attiecībā uz pārredzamību atbilstīgi PTO nolīgumam un pamatojas uz šīm saistībām šajā sadaļā izklāstītajos noteikumos.

               TRNSY.2. pants. Definīcija

               Šajā sadaļā “administratīvs lēmums” ir lēmums vai darbība ar juridiskām sekām, ko piemēro konkrētai personai, precei vai pakalpojumam konkrētā gadījumā, un aptver arī lēmuma nepieņemšanu vai šādas darbības neveikšanu, ja to prasa kādas Puses tiesības.

               TRNSY.3. pants. Darbības joma

               Šo sadaļu piemēro attiecībā uz I līdz VIII sadaļām, X līdz XII sadaļām un sesto tematu [Citi noteikumi].

               TRNSY.4. pants. Publicēšana

               1.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās tiesības, noteikumi, procedūras un vispārēji piemērojami administratīvie nolēmumi tiek nekavējoties publicēti oficiāli noteiktā plašsaziņas līdzeklī un, ja iespējams, elektroniskā veidā vai citādi darīti pieejami tā, lai jebkura persona varētu ar tiem iepazīties.

               2.
                     Ciktāl tas ir atbilstīgi, katra Puse sniedz paskaidrojumu par 1. punktā minēto pasākumu mērķi un pamatojumu.

               3.
                     Katra Puse nodrošina samērīgu laikposmu starp tās normatīvo aktu publicēšanu un stāšanos spēkā, izņemot gadījumus, kad steidzamības dēļ tas nav iespējams.

               TRNSY.5. pants. Jautājumi

               1.
                     Katra Puse izveido vai saglabā atbilstīgus un samērīgus mehānismus, lai atbildētu uz jebkuras personas jautājumiem par normatīvajiem aktiem.

               2.
                     Katra Puse nekavējoties sniedz informāciju un atbild uz otras Puses jautājumiem par spēkā esošiem vai plānotiem normatīvajiem aktiem, ja vien saskaņā ar citu šā nolīguma noteikumu nav izveidots īpašs mehānisms.

               TRNSY.6. pants. Vispārēji piemērojamu pasākumu pārvaldība

               1.
                     Katra Puse piemēro savus vispārēji piemērojamos tiesību aktus, noteikumus, procedūras un administratīvos nolēmumus objektīvā, neatkarīgā un saprātīgā veidā.

               2.
                     Ja attiecībā uz otras Puses personām, precēm vai pakalpojumiem tiek uzsākta administratīva procedūra saistībā ar normatīvo aktu piemērošanu, katra Puse:

               (a)cenšas personām, kuras tieši skar administratīvā procedūra, saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem savlaicīgi paziņot par tās sākšanu, sniedzot arī procedūras būtības aprakstu, tiesisko pamatojumu, saskaņā ar kuru procedūra tiek uzsākta, un strīdīgo jautājumu vispārīgu aprakstu; un

               (b)pirms galīgā administratīvā lēmuma nodrošina šīm personām pienācīgu iespēju iesniegt faktus un argumentus, kas pamato to nostāju, ja to pieļauj termiņš, procedūras veids un sabiedrības intereses.

               TRNSY.7. pants. Pārskatīšana un pārsūdzība

               1.
                     Katra Puse izveido vai saglabā tiesas, šķīrējtiesas vai administratīvās tiesas un procedūras, lai nekavējoties pārskatītu un vajadzības gadījumā labotu administratīvos lēmumus. Katra Puse nodrošina, ka tās tiesas īsteno pārsūdzības vai pārskatīšanas procedūras nediskriminējošā un objektīvā veidā. Minētās tiesas ir objektīvas un neatkarīgas no iestādes, kurai uzticēta administratīvā izpilde.

               2.
                     Katra Puse nodrošina, ka 1. punktā minētajām procedūrā iesaistītajām pusēm tiek dota pienācīga iespēja atbalstīt vai aizstāvēt savu nostāju.

               3.
                     Katra Puse saskaņā ar savām tiesībām nodrošina, ka visi lēmumi, kas pieņemti 1. punktā minētajā procedūrā, pamatojas uz pierādījumiem un iesniegtiem dokumentiem vai, attiecīgā gadījumā, uz kompetentās administratīvās iestādes apkopotiem datiem.

               4.
                     Katra Puse nodrošina, ka 3. punktā minētos lēmumus, kurus var pārsūdzēt vai pārskatīt saskaņā ar tās tiesībām, īsteno iestāde, kam ir uzticēta administratīvā izpilde.

               TRNSY.8. pants. Saistība ar citām sadaļām

               Šajā sadaļā izklāstītie noteikumi papildina īpašos pārredzamības noteikumus, kas izklāstīti tajās šīs daļas sadaļās, uz kurām attiecas šī sadaļa.

               X sadaļa. Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība

               GRP.1. pants. Vispārīgi principi

               1.
                     Katra Puse var brīvi noteikt savu pieeju labai regulatīvajai praksei saskaņā ar šo nolīgumu tādā veidā, kas atbilst tās tiesiskajam regulējumam, praksei, procedūrām un pamatprincipiem
                  49
               , kuri ir tās regulatīvās sistēmas pamatā.

               2.
                     Neko šajā sadaļā neinterpretē tā, ka kādai Pusei tiktu prasīts:

               (a)atkāpties no savām regulatīvo pasākumu sagatavošanas un pieņemšanas iekšzemes procedūrām;

               (b)veikt darbības, kuras apdraudētu vai kavētu regulatīvo pasākumu, ar ko sasniedz tās publiskās politikas mērķus, savlaicīgu pieņemšanu, vai

               (c)sasniegt kādu konkrētu regulatīvu rezultātu.

               3.
                     Nekas šajā sadaļā neietekmē kādas Puses tiesības noteikt vai regulēt savu aizsardzības līmeni, tiecoties sasniegt vai sekmējot tās publiskās politikas mērķu sasniegšanu šādās jomās:

               (a)sabiedrības veselība;

               (b)cilvēku un dzīvnieku dzīvības un veselības vai augu aizsardzība, kā arī dzīvnieku labturība;

               (c)arodveselība un darba drošība;

               (d)darba apstākļi;

               (e)vide, t. sk. klimata pārmaiņas;

               (f) patērētāju tiesību aizsardzība;

               (g)sociālā aizsardzība un sociālais nodrošinājums;

               (h)datu aizsardzība un kiberdrošība;

               (i)kultūras daudzveidība;

               (j)finanšu sistēmas integritāte un stabilitāte un investoru aizsardzība;

               (k)enerģētiskā drošība un

               (l)cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.

               Lielākai noteiktībai — jo īpaši pirmā apakšpunkta c) un d) punkta nolūkos tiek turpināts piemērot dažādus kolektīvo darba attiecību modeļus, tostarp sociālo partneru lomu un autonomiju, kā paredzēts kādas Puses tiesībās vai valsts praksē, ieskaitot tiesības un praksi attiecībā uz darba koplīgumiem un koplīgumu izpildi.

               4.
                     Regulatīvie pasākumi nerada slēptu šķērsli tirdzniecībai.

               GRP.2. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā:

               (a)“regulatīvā iestāde” ir:

               (I)attiecībā uz Savienību — Eiropas Komisija un

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti — Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Viņas Majestātes valdība un Apvienotās Karalistes decentralizētās administrācijas.

               b)
                     “regulatīvie pasākumi” ir:

               (I)attiecībā uz Savienību:

               A)
                     regulas un direktīvas, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 288. pantā, un

               B)
                     īstenošanas un deleģētie akti, kā noteikts attiecīgi LESD 290. un 291. pantā, un

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               A)
                     primārie tiesību akti un

               B)
                     sekundārie tiesību akti.

               GRP.3. pants. Darbības joma

               1.
                     Šī sadaļa attiecas uz regulatīviem pasākumiem, ko attiecīgā gadījumā ierosina vai izdod katras Puses regulatīvā iestāde attiecībā uz jebkuru jautājumu, uz kuru attiecas I līdz IX sadaļa, XI sadaļa un XII sadaļa, un sestais temats [Citi noteikumi].

               2.
                     GRP.12. pants [Regulatīvās sadarbības pasākumi] un GRP.13. pants [Specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā] attiecas arī uz citiem vispārēji piemērojamiem pasākumiem, ko izdevusi vai ierosinājusi kādas Puses regulatīvā iestāde attiecībā uz jebkuru 1. punktā minēto sadaļu aptvertu jautājumu un kas saistās ar regulatīvās sadarbības pasākumiem, piemēram, uz pamatnostādnēm, politikas dokumentiem vai ieteikumiem.

               3.
                     Šī sadaļa neattiecas uz dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un regulatīvajiem pasākumiem, regulatīvo praksi vai pieejām.

               4.
                     Visi 1. punktā minēto sadaļu konkrētie noteikumi prevalē pār šīs sadaļas noteikumiem, ciktāl tas vajadzīgs šo konkrēto noteikumu piemērošanai.

               GRP.4. pants. Iekšējā koordinācija

               Katrai Pusei ir iekšējās koordinācijas vai pārskatīšanas procesi vai mehānismi attiecībā uz regulatīvajiem pasākumiem, ko izstrādā tās regulatīvā iestāde. Ar šādiem procesiem vai mehānismiem cita starpā būtu jācenšas:

               (a)veicināt labu regulatīvo praksi, tostarp to, kas izklāstīta šajā sadaļā;

               (b)identificēt nevajadzīgu dublēšanos un nekonsekventas prasības starp pašas Puses regulatīvajiem pasākumiem un izvairīties no tā;

               (c)nodrošināt atbilstību Puses starptautiskajiem pienākumiem tirdzniecības un investīciju jomā un

               (d)veicināt to, lai tiktu apsvērta sagatavošanā esošo regulatīvo pasākumu ietekme, tostarp — saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām — ietekme uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem
                  50
               .

               GRP.5. pants. Procesu un mehānismu apraksts

               Katra Puse dara publiski pieejamus to procesu vai mehānismu aprakstus, kurus tās regulatīvā iestāde izmanto, lai sagatavotu, novērtētu vai pārskatītu regulatīvos pasākumus. Minētajos aprakstos ir norādes uz attiecīgajiem noteikumiem, pamatnostādnēm vai procedūrām, tostarp tām, kuras attiecas uz sabiedrības iespējām izteikt piezīmes.

               GRP.6. pants. Agrīna informācija par plānotu regulatīvo pasākumu

               1.
                     Katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām vismaz reizi gadā dara publiski pieejamu sarakstu ar plānotiem nozīmīgiem
                  51
                regulatīvajiem pasākumiem, kurus tās regulatīvā iestāde pamatoti plāno ierosināt vai pieņemt gada laikā. Izpildot savas saistības saskaņā ar šo sadaļu, katras Puses regulatīvā iestāde var noteikt, kas ir “nozīmīgs” regulatīvs pasākums.

               2.
                     Katrai Pusei attiecībā uz katru nozīmīgu regulatīvo pasākumu, kas iekļauts 1. punktā minētajā sarakstā, pēc iespējas ātrāk jādara publiski pieejams arī:

               (a)īss tā darbības jomas un mērķu apraksts un

               (b)ja tas ir zināms, paredzamais tā pieņemšanas laiks, kā arī sabiedriskās apspriešanas iespējas.

               GRP.7. pants. Sabiedriskā apspriešana

               1.
                     Sagatavojot nozīmīgu regulatīvo pasākumu, katra Puse saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde:

               (a)publicē vai nu regulatīvā pasākuma projektu, vai apspriešanas dokumentus, kuros ir pietiekama informācija par šādu izstrādājamo regulatīvo pasākumu, lai ikviena persona varētu novērtēt, vai un kā pasākums var būtiski ietekmēt minētās personas intereses;

               (b)bez diskriminācijas piedāvā pienācīgas iespējas ikvienai personai sniegt piezīmes un

               (c)izskata saņemtās piezīmes.

               2.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, un cenšas uzturēt sabiedrībai bez maksas pieejamus tiešsaistes pakalpojumus, lai publicētu attiecīgos regulatīvos pasākumus vai 1. punkta a) apakšpunktā minētos dokumentus un saņemtu piezīmes saistībā ar sabiedrisko apspriešanu.

               3.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde saskaņā ar tās attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām dara publiski pieejamu šajā pantā minēto sabiedrisko apspriešanu rezultātu kopsavilkumu.

               GRP.8. pants. Ietekmes novērtējums

               1.
                     Katra Puse apstiprina savu nodomu nodrošināt, ka tās regulatīvā iestāde saskaņā ar saviem attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām veic nozīmīgu regulatīvo pasākumu, kurus tā gatavo, ietekmes novērtējumus. Šādi noteikumi un procedūras var paredzēt izņēmumus.

               2.
                     Veicot ietekmes novērtējumu, katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvajai iestādei ir procesi un mehānismi, kas veicina šādu faktoru apsvēršanu:

               (a)regulatīvā pasākuma nepieciešamība, tostarp tā jautājuma būtība un nozīme, ko paredzēts risināt ar regulatīvo pasākumu;

               (b)visi realizējami un piemēroti regulatīvi un neregulatīvi risinājumi, tostarp iespēja nereglamentēt, ar ko būtu iespējams sasniegt Puses publiskās politikas mērķus;

               (c)ciktāl tas iespējams un attiecīgā gadījumā – šo risinājumu potenciālā sociālā, ekonomiskā un vides ietekme, tostarp ietekme uz starptautisko tirdzniecību un investīcijām un – saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām – ietekme uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un

               (d)attiecīgā gadījumā – kā apskatītie risinājumi ir saistīti ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, tostarp norādot jebkādu atšķirību iemeslus.

               3.
                     Attiecībā uz regulatīvās iestādes veiktu regulatīvā pasākuma ietekmes novērtējumu katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde sagatavo galīgo ziņojumu, kurā sīki izklāstīti faktori, ko tā ņēmusi vērā savā novērtējumā, un minētās iestādes attiecīgie konstatējumi. Katra Puse pēc iespējas dara šādus ziņojumus publiski pieejamus ne vēlāk kā tad, kad ir publiskots GRP.2. panta [Definīcijas] b) punkta i) apakšpunkta A) punktā vai ii) apakšpunkta A) punktā minētais regulatīvais pasākums vai GRP.2. panta [Definīcijas] b) punkta i) apakšpunkta B) punktā vai ii) apakšpunkta B) punktā minētais regulatīvais pasākums.

               GRP.9. pants. Retrospektīvs izvērtējums

               1.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvajā iestādē ir procesi vai mehānismi, lai attiecīgā gadījumā veiktu spēkā esošo regulatīvo pasākumu periodiskus retrospektīvus izvērtējumus.

               2.
                     Veicot periodisku retrospektīvu izvērtējumu, katra Puse cenšas apsvērt, vai pastāv iespējas efektīvāk sasniegt minētās Puses publiskās politikas mērķus un samazināt nevajadzīgu regulatīvo slogu, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

               3.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās regulatīvā iestāde publisko visus esošos plānus attiecībā uz retrospektīvajiem izvērtējumiem un šādu retrospektīvo izvērtējumu rezultātus.

               GRP.10. pants. Regulatīvais reģistrs

               Katra Puse nodrošina, ka spēkā esošie regulatīvie pasākumi tiek publicēti izraudzītā reģistrā, kurā tiek norādīti regulatīvie pasākumi un kurš ir publiski pieejams tiešsaistē bez maksas. Reģistram būtu jāļauj meklēt regulatīvos pasākumus pēc citātiem vai atsevišķiem vārdiem. Katra Puse periodiski atjaunina savu reģistru.

               GRP.11. pants. Informācijas apmaiņa par labu regulatīvo praksi

               Puses cenšas apmainīties ar informāciju par labu regulatīvo praksi, kā noteikts šajā sadaļā, tostarp Tirdzniecības specializētajā komitejā regulatīvās sadarbības jomā.

               GRP.12. pants. Regulatīvās sadarbības pasākumi

               1.
                     Puses var brīvprātīgi iesaistīties regulatīvās sadarbības pasākumos, neskarot savu lēmumu pieņemšanas autonomiju un savu attiecīgo tiesisko kārtību. Puse var atteikties iesaistīties vai var izstāties no dalības regulatīvās sadarbības pasākumā. Pusei, kas atsakās iesaistīties regulatīvās sadarbības pasākumā vai izstājas no dalības tajā, būtu jāpaskaidro otrai Pusei sava lēmuma iemeslus.

               2.
                     Katra Puse var otrai Pusei ierosināt regulatīvās sadarbības pasākumu. Tā iesniedz savu priekšlikumu ar tāda kontaktpunkta starpniecību, kas izraudzīts saskaņā ar GRP.14. pantu [Kontaktpunkti]. Otra Puse saprātīgā termiņā izskata minēto priekšlikumu un informē iesniedzēju Pusi par to, vai tā uzskata ierosināto pasākumu par piemērotu regulatīvajai sadarbībai.

               3.
                     Lai apzinātu pasākumus, kas ir piemēroti regulatīvajai sadarbībai, katra Puse ņem vērā:

               (a)sarakstu, kas minēts GRP.6. panta [Agrīna informācija par plānotu regulatīvo pasākumu] 1. punktā, un

               (b)priekšlikumus par regulatīvās sadarbības pasākumiem, kurus iesniegušas kādas Puses personas, kuri ir pamatoti un kuriem pievienota attiecīgā informācija.

               4.
                     Ja Puses nolemj iesaistīties kādā regulatīvās sadarbības pasākumā, katras Puses regulatīvā iestāde attiecīgā gadījumā cenšas:

               (a)informēt otras Puses regulatīvo iestādi par to, ka tiek gatavoti jauni vai tiek pārskatīti spēkā esoši regulatīvie pasākumi un citi vispārēji piemērojami pasākumi, kas minēti GRP.3. panta [Darbības joma] 2. punktā un kas ir būtiski regulatīvās sadarbības pasākumam;

               (b)pēc pieprasījuma sniegt informāciju un apspriest regulatīvos pasākumus un citus vispārēji piemērojamus pasākumus, kas minēti GRP.3. panta [Darbības joma] 2. punktā un kas ir būtiski regulatīvās sadarbības pasākumam, un

               (c)sagatavojot jaunus vai pārskatot spēkā esošus regulatīvos pasākumus vai citus vispārēji piemērojamus pasākumus, kas minēti GRP.3. panta [Darbības joma] 2. punktā, pēc iespējas apsvērt otras Puses regulatīvo pieeju tajā pašā vai saistītā jautājumā.

               GRP.13. pants. Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā

               1.
                     Tirdzniecības specializētajai komitejai regulatīvās sadarbības jomā ir šādas funkcijas:

               (a)uzlabot un veicināt labu regulatīvo praksi un regulatīvo sadarbību starp Pusēm;

               (b)nodrošināt viedokļu apmaiņu par sadarbības pasākumiem, kas ierosināti vai veikti saskaņā ar GRP.12. pantu [Regulatīvās sadarbības pasākumi];

               (c)mudināt uz regulatīvo sadarbību un koordināciju starptautiskos forumos, tostarp attiecīgā gadījumā periodisku divpusēju informācijas apmaiņu par saistītiem notiekošiem vai plānotiem pasākumiem.

               2.
                     Tirdzniecības specializētā komiteja regulatīvās sadarbības jomā var uzaicināt ieinteresētās personas piedalīties savās sanāksmēs.

               GRP.14. pants. Kontaktpunkti

               Mēneša laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā katra Puse izraugās kontaktpunktu, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Pusēm.

               GRP.15. pants. Strīdu izšķiršanas nepiemērošana

               Sestās daļas I sadaļu [Strīdu izšķiršana] nepiemēro strīdiem par šīs sadaļas interpretāciju un piemērošanu.

               XI sadaļa. Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai

               Pirmā nodaļa. Vispārīgi noteikumi

               1.1. pants. Principi un mērķi

               1.Puses atzīst, ka tirdzniecībai un investīcijām starp Savienību un Apvienoto Karalisti, ko veic saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem, ir vajadzīgi nosacījumi, kuri nodrošina vienlīdzīgus apstākļus atvērtai un godīgai konkurencei starp Pusēm un kuri nodrošina, ka tirdzniecība un investīcijas notiek tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgu attīstību.

               2.Puses atzīst, ka ilgtspējīga attīstība ietver ekonomikas attīstību, sociālo attīstību un vides aizsardzību, visiem trim elementiem esot savstarpēji atkarīgiem un savstarpēji pastiprinošiem, un apstiprina savu apņemšanos veicināt starptautiskās tirdzniecības un investīciju attīstību tādā veidā, kas veicina ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu.

               3.Katra Puse atkārtoti apstiprina savu mērķi līdz 2050. gadam panākt visas ekonomikas mēroga klimatneitralitāti.

               4.Puses apstiprina savu kopīgo izpratni par to, ka to ekonomiskās attiecības var sniegt abpusēji apmierinošus rezultātus tikai tad, ja saistības attiecībā uz vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei izturēs laika pārbaudi, novēršot tirdzniecības vai investīciju izkropļojumus un veicinot ilgtspējīgu attīstību. Tomēr Puses atzīst, ka šīs sadaļas mērķis nav saskaņot Pušu standartus. Puses ir apņēmības pilnas uzturēt un uzlabot savus attiecīgos augstos standartus jomās, uz kurām attiecas šī sadaļa.

               1.2. pants. Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja
                  52
                un zinātniskā un tehniskā informācija

               1.Puses apstiprina katras Puses tiesības noteikt savu politiku un prioritātes šīs sadaļas aptvertajās jomās, noteikt aizsardzības līmeni, kuru tā uzskata par piemērotu, un pieņemt vai grozīt savas tiesības un politiku tādā veidā, kas atbilst katras Puses starptautiskajām saistībām, tostarp tās saistībām saskaņā ar šo sadaļu.

               2.Puses atzīst, ka saskaņā ar piesardzības pieeju gadījumos, kad ir pamatots iemesls bažām, ka pastāv potenciāla nopietna vai nenovēršama kaitējuma draudi videi vai cilvēku veselībai, pilnīgs zinātniskā pamatojuma un pierādījumu trūkums netiks izmantots kā iemesls tam, lai neļautu Pusei pieņemt pienācīgus pasākumus šāda kaitējuma novēršanai.

               3.Sagatavojot vai īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi vai darba apstākļus un kuri var ietekmēt tirdzniecību vai investīcijas, katra Puse ņem vērā attiecīgo, pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju, starptautiskos standartus, pamatnostādnes un ieteikumus.

               1.3. pants. Strīdu izšķiršana

               Sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļa [Strīdu izšķiršana] neattiecas uz šo nodaļu, izņemot 1.2. panta [Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja un zinātniskā un tehniskā informācija] 2. punktu. 9.1. pants [Apspriedes] un 9.2. pants [Ekspertu grupa[ attiecas uz 1.1. panta [Principi un mērķi] 3. punktu.

               Otrā nodaļa. Konkurences politika

               2.1. pants. Principi un definīcijas

               1.Puses atzīst, cik svarīga to tirdzniecības un investīciju attiecībās ir brīva un neizkropļota konkurence. Puses atzīst to, ka pret konkurenci vērsta darījumdarbības prakse potenciāli var izkropļot tirgu pareizu darbību un mazināt ieguvumus, kurus sniedz tirdzniecības liberalizācija.

               2.Šajā nodaļā “ekonomikas dalībnieks” ir vienība vai vienību grupa, kas veido vienu ekonomisku vienību neatkarīgi no tās juridiskā statusa, kura veic saimniecisku darbību, piedāvājot tirgū preces vai pakalpojumus.

               2.2. pants. Konkurences tiesības

               1.Atzīstot 2.1. pantā [Principi un definīcijas] noteiktos principus, katra Puse uztur spēkā konkurences tiesības, ar ko efektīvi novērš šādu pret konkurenci vērstu darījumdarbības praksi:

               a)nolīgumi starp ekonomikas dalībniekiem, ekonomikas dalībnieku apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir novērst, ierobežot vai izkropļot konkurenci;

               b)viena vai vairāku ekonomikas dalībnieku dominējošā stāvokļa izmantošana un

               c)apvienošanās vai iegādes (Apvienotās Karalistes gadījumā) un koncentrācijas (Savienības gadījumā) starp ekonomikas dalībniekiem, kurām var būt būtiska pret konkurenci vērsta ietekme.

               2.Šā panta 1. punktā minētās konkurences tiesības attiecas uz visiem ekonomikas dalībniekiem neatkarīgi no to valstspiederības vai īpašumtiesību statusa.

               3.Katra Puse var paredzēt atbrīvojumus no tās konkurences tiesību piemērošanas leģitīmu sabiedriskās politikas mērķu sasniegšanā, ja minētie atbrīvojumi ir pārredzami un samērīgi ar šiem mērķiem.

               2.3. pants. Izpilde

               1.Katra Puse veic atbilstīgus pasākumus, lai savā teritorijā panāktu savu konkurences tiesību izpildi.

               2.Katra Puse nodrošina iestādi vai iestādes, kuru darbība ir neatkarīga un kuras ir kompetenta attiecībā uz Puses konkurences tiesību efektīvu izpildi.

               3.Katra Puse piemēro savas konkurences tiesības pārredzami un nediskriminējoši, ievērojot procesuālā taisnīguma principus, tostarp attiecīgo ekonomikas dalībnieku tiesības uz aizstāvību, neatkarīgi no to valstspiederības vai īpašumtiesību statusa.

               2.4. pants. Sadarbība

               1.Lai sasniegtu šīs nodaļas mērķus un pastiprinātu Pušu attiecīgo konkurences tiesību efektīvu izpildi, Puses atzīst, cik svarīga ir sadarbība starp to attiecīgajām konkurences iestādēm attiecībā uz notikumiem konkurences politikas jomā un izpildes pasākumiem.

               2.Piemērojot 1. punktu, Eiropas Komisija vai dalībvalstu konkurences iestādes, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes konkurences iestāde vai iestādes, no otras puses, cenšas sadarboties un koordinēt, ja tas ir iespējams un lietderīgi, savus izpildes pasākumus attiecībā uz vienu un to pašu vai saistīto rīcību vai darījumiem.

               3.Lai atvieglotu 1. un 2. punktā minēto sadarbību un koordināciju, Eiropas Komisija un dalībvalstu konkurences iestādes, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes konkurences iestāde vai iestādes, no otras puses, var apmainīties ar informāciju, ciktāl to atļauj katras Puses tiesību akti.

               4.Lai īstenotu šā panta mērķus, Puses var noslēgt tādu atsevišķu nolīgumu par sadarbību un koordināciju starp Eiropas Komisiju, dalībvalstu konkurences iestādēm un Apvienotās Karalistes konkurences iestādi vai iestādēm, kurš var ietvert nosacījumus konfidenciālas informācijas apmaiņai un izmantošanai.

               2.5. pants. Strīdu izšķiršana

               Uz šo nodaļu neattiecas strīdu izšķiršana saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana].

               Trešā nodaļa. Subsīdiju kontrole

               3.1. pants. Definīcijas

               1.Šajā nodaļā:

               a)“ekonomikas dalībnieks” ir vienība vai vienību grupa, kas veido vienu ekonomikas vienību neatkarīgi no tās juridiskā statusa, kura veic saimniecisku darbību, piedāvājot tirgū preces vai pakalpojumus;

               b)“subsīdija” ir finansiāla palīdzība, kas:

               i) izriet no Pušu resursiem, ietverot:

               A) tiešu vai netiešu līdzekļu pārvedumu, piemēram, tiešas dotācijas, aizdevumus vai aizdevumu garantijas,

               B) atteikšanos no ieņēmumiem, kas citādi pienāktos vai

               C) preču vai pakalpojumu nodrošināšanu vai preču vai pakalpojumu iegādi,

               ii) sniedz vienam vai vairākiem ekonomikas dalībniekiem ekonomiskas priekšrocības;

               iii) ir specifiska, ciktāl tā uz tiesību akta pamata vai faktiski sniedz priekšrocības konkrētiem ekonomikas dalībniekiem salīdzinājumā ar citiem attiecībā uz konkrētu preču ražošanu vai pakalpojumu sniegšanu; un

               iv) ietekmē vai varētu ietekmēt tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm.

               2.Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkta piemērošanas vajadzībām:

               (a)nodokļu pasākumu neuzskata par specifisku, izņemot, ja ar to:

               i) konkrētiem ekonomikas dalībniekiem samazina nodokļu saistības, kas tiem citādi būtu jāmaksā saskaņā ar parasto nodokļu režīmu un

               ii) attieksme pret minētajiem ekonomikas dalībniekiem parastā nodokļu režīma ietvaros ir labvēlīgāka nekā pret citiem, kas atrodas salīdzināmā situācijā. šā punkta nolūkos parastu nodokļu režīmu raksturo tā iekšējais mērķis, iezīmes (piemēram, nodokļa bāze, nodokļa maksātājs, ar nodokli apliekamais notikums vai nodokļa likme) un iestāde, kura ir institucionāli, procesuāli, ekonomiski un finansiāli autonoma un kuras kompetencē ir izstrādāt nodokļu režīma iezīmes.

               (b)neskarot a) apakšpunktu, subsīdiju neuzskata par specifisku, ja to pamato principi, kas raksturīgi vispārējās sistēmas struktūrai. Nodokļu pasākumu gadījumā šādu raksturīgu principu piemēri ir nepieciešamība apkarot krāpšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, administratīvā pārvaldāmība, nodokļu dubultās uzlikšanas novēršana, nodokļu neitralitātes princips, ienākuma nodokļa progresīvais raksturs un tā pārdales mērķis vai nepieciešamība ievērot nodokļu maksātāju spēju maksāt;

               (c)neskarot a) apakšpunktu, nodevas, kurām ir īpašs mērķis, neuzskata par specifiskām, ja to struktūra ir vajadzīga sabiedriskās politikas mērķiem, kas nav saistīti ar ekonomiku, piemēram, tādiem kā nepieciešamība ierobežot konkrētu darbību vai ražojumu negatīvo ietekmi uz vidi vai cilvēku veselību, ciktāl sabiedriskās politikas mērķi nav diskriminējoši
                  53
               .

               3.2. pants. Piemērošanas joma un izņēmumi

               1.Šīs nodaļas 3.4. pantu [Principi], 3.5. pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi ] un 3.12. pantu [Korektīvi pasākumi ] nepiemēro subsīdijām, kas piešķirtas, lai kompensētu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai citi ārkārtēji neekonomiski notikumi.

               2.Nekas šajā nodaļā neliedz Pusēm piešķirt sociāla rakstura subsīdijas, kas paredzētas galapatērētājiem.

               3.Subsīdijas, ko piešķir uz laiku, lai reaģētu uz valsts vai pasaules mēroga ārkārtas situāciju ekonomikā, ir mērķtiecīgas, samērīgas un efektīvas minētās ārkārtas situācijas novēršanai. Šādām subsīdijām nepiemēro 3.5. pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi ] un 3.12. pantu [Korektīvi pasākumi ].

               4.Šo nodaļu nepiemēro subsīdijām, ja kopējā, vienam ekonomikas dalībniekam piešķirtā summa jebkurā trīs fiskālo gadu laikposmā ir mazāka par 325 000 speciālo aizņēmuma tiesību. Partnerības padome var grozīt minēto robežvērtību.

               5.Šo nodaļu nepiemēro subsīdijām, uz kurām attiecas Nolīguma par lauksaimniecību IV daļas vai 2. pielikuma noteikumi, un subsīdijām, kas saistītas ar zivju un zivju produktu tirdzniecību.

               6.Šo nodaļu nepiemēro subsīdijām, kas saistītas ar audiovizuālo nozari.

               7.Nodaļas 3.9. pantu [Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība ] nepiemēro subsīdijām, ko finansē no Pušu resursiem pārvalstiskā līmenī.

               8.Attiecībā uz subsīdijas gaisa pārvadātājiem, šajā nodaļā visas atsauces uz “ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm” aizstāj ar atsauci uz “ietekmi uz konkurenci starp pušu gaisa pārvadātājiem gaisa transporta pakalpojumu sniegšanā”, ietverot arī tos gaisa transporta pakalpojumus, kas nav ietverti 2. temata [Aviācija] I sadaļā [Gaisa transports].

               3.3. pants. Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi

               1.Uz subsīdijām, ko piešķir ekonomikas dalībniekiem, kuriem uzticēts sniegt īpašus uzdevumus sabiedrības interesēs, tostarp sabiedrisko pakalpojumu saistības, attiecas 3.4. pants [Principi], ciktāl minētajā pantā izklāstīto principu piemērošana juridiski vai faktiski netraucē veikt attiecīgajam ekonomikas dalībniekam uzticēto īpašo uzdevumu. Uzdevumu uztic iepriekš pārredzamā veidā.

               2.Puses nodrošina, ka kompensācijas summa, kas piešķirta ekonomiskajam dalībniekam, kuram uzticēts uzdevums sabiedrības interesēs, nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kuras radušās minētā uzdevuma izpildē, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu par uzdevuma izpildi. Puses nodrošina, ka piešķirtā kompensācija netiek izmantota, lai šķērssubsidētu darbības, uz kurām neattiecas uzticētā uzdevuma joma. Uz kompensāciju, kas ir mazāka par 15 miljoniem speciālo aizņēmuma tiesību par katru uzdevumu, neattiecas pienākumi saskaņā ar 3.7. pantu [Pārredzamība]. Partnerības padome var grozīt šo robežvērtību.

               3.Šo nodaļu nepiemēro tad, ja kopējā kompensācija ekonomikas dalībniekam, kas veic uzdevumus sabiedrības interesēs, jebkurā trīs fiskālo gadu laikposmā ir mazāka par 750 000 speciālo aizņēmuma tiesību. Partnerības padome var grozīt šo robežvērtību.

               3.4. pants. Principi

               1.Lai nodrošinātu, ka subsīdijas netiek piešķirtas tad, ja tām ir vai varētu būt būtiska ietekme uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm, katra Puse ievieš un saglabā efektīvu subsīdiju kontroles sistēmu, ar kuru nodrošina, ka subsīdiju piešķiršanā tiek ievēroti šādi principi:

               a)subsīdiju nolūks ir sasniegt konkrētu sabiedriskās politikas mērķi, lai novērstu konstatētu tirgus nepilnību vai risinātu tādus taisnīguma apsvērumus kā, piemēram, sociālās grūtības vai sadales problēmas (“mērķis”);

               b)subsīdijas ir samērīgs un aprobežojas ar to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi;

               c)subsīdijas ir paredzētas tam, lai radītu izmaiņas labuma guvēja ekonomiskajā rīcībā, kas veicina mērķa sasniegšanu un ko nevarētu sasniegt, ja subsīdijas netiktu piešķirtas;

               d)subsīdijām parasti nebūtu jākompensē izmaksas, ko labuma guvējs būtu finansējis bez jebkādām subsīdijām;

               e)subsīdijas ir piemērots politikas instruments, lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķi, un šo mērķi nevar sasniegt ar citiem mazāk kropļojošiem līdzekļiem;

               f)subsīdiju pozitīvais ieguldījums mērķa sasniegšanā atsver jebkādu negatīvo ietekmi, jo īpaši negatīvo ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.

               2.Neskarot 1. punktu, katra Puse attiecīgā gadījumā piemēro 3.5. pantā [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi ] izklāstītos nosacījumus, ja attiecīgajām subsīdijām ir vai varētu būt būtiska ietekme uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.

               3.Katras Puses ziņā ir noteikt, kā tās tiek īstenoti tās pienākumi saskaņā ar 1. un 2. punktu, izstrādājot tās subsīdiju kontroles sistēmu savos iekšzemes tiesību aktos, ar noteikumu, ka katra Puse nodrošina, ka 1. un 2. punktā minētos pienākumus tās tiesību aktos īsteno tādā veidā, ka individuālas subsīdijas likumību nosaka principi.

               3.5. pants. Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi

               1.Subsīdiju, kas minētas 3.4. panta [Principi] 2. punktā, kategorijas un tām piemērojamie nosacījumi ir šādi. Partnerības padome var pēc vajadzības atjaunināt šos noteikumus, lai nodrošinātu šā panta darbību laika gaitā.

               Neierobežotas valsts garantijas

               2.Subsīdija ekonomikas dalībnieka parādu vai saistību garantijas veidā bez jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz minēto parādu un saistību apjomu vai minētās garantijas ilgumu ir aizliegta.

               Glābšana un pārstrukturēšana

               3.Subsīdijas grūtībās nonākuša vai maksātnespējīga ekonomikas dalībnieka pārstrukturēšanai gadījumos, kad ekonomikas dalībnieks nav sagatavojis ticamu pārstrukturēšanas plānu, ir aizliegta. Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir reālistiski pieņēmumi, lai samērīgā laikposmā nodrošinātu grūtībās nonākuša vai maksātnespējīga ekonomikas dalībnieka dzīvotspējas atjaunošanu ilgtermiņā. Pārstrukturēšanas plāna sagatavošanas laikā ekonomikas dalībnieks var saņemt pagaidu likviditātes atbalstu aizdevumu vai aizdevumu garantiju veidā. Izņemot mazos un vidējos uzņēmumus, ekonomikas dalībnieks vai tā īpašnieki, kreditori vai jauni investori iegulda ievērojamus līdzekļus vai aktīvus pārstrukturēšanas izmaksās. Šā punkta nolūkos grūtībās nonācis vai maksātnespējīgs ekonomikas dalībnieks ir tas, kurš gandrīz noteikti īsā līdz vidējā termiņā pārtrauktu darījumdarbību, ja subsīdija netiktu piešķirta.

               4.Izņemot ārkārtas apstākļus, subsīdijas maksātnespējīgu vai grūtībās nonākušu ekonomikas dalībnieku glābšanai un pārstrukturēšanai būtu jāatļauj tikai tad, ja tās palīdz sasniegt sabiedrības interešu mērķi, izvairoties no sociālām grūtībām vai novēršot nopietnas tirgus nepilnības, jo īpaši attiecībā uz darbvietu zaudēšanu vai tādu svarīgu pakalpojumu pārtraukšanu, kurus ir grūti atkārtot. Izņemot neparedzētus apstākļus, kurus nav izraisījis labuma guvējs, subsīdijas nebūtu jāpiešķir vairāk kā vienu reizi jebkurā 5 gadu laikposmā.

               5.Šā panta 3. un 4. punktu nepiemēro subsīdijām grūtībās nonākušām vai maksātnespējīgām bankām, kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām.

               Bankas, kredītiestādes un apdrošināšanas sabiedrības

               6.Neskarot SERVIN.5.39. pantu [Piesardzības atkāpe], subsīdijas banku, kredītiestāžu un apdrošināšanas sabiedrību pārstrukturēšanai var piešķirt, tikai pamatojoties uz ticamu pārstrukturēšanas plānu, kas atjauno ilgtermiņa dzīvotspēju. Ja ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanos nevar ticami pierādīt, jebkādas subsīdijas bankām, kredītiestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām aprobežojas ar to, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu to sakārtotu likvidāciju un iziešanu no tirgus, vienlaikus līdz minimumam samazinot subsīdijas apjomu un tās negatīvo ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.

               7.Nodrošina, ka piešķīrēja iestāde saņem pienācīgu atlīdzību par pārstrukturēšanas subsīdiju un ka labuma guvējs, tā akcionāri, kreditori vai uzņēmumu grupa, pie kuras pieder labuma guvējs, no saviem līdzekļiem sniedz būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas vai likvidācijas izmaksās. Subsīdijas likviditātes nodrošināšanai ir īslaicīgas, tās neizmanto zaudējumu segšanai un nekļūst par kapitāla atbalstu. Par subsīdijām, kas piešķirtas, lai atbalstītu likviditātes nodrošināšanu, piešķīrējai iestādei izmaksā pienācīgu atlīdzību.

               Eksporta subsīdijas

               8.Ir aizliegtas subsīdijas, kuras juridiski vai faktiski
                  54
                ir atkarīgas no eksporta rezultātiem attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, ja tas ir vienīgais nosacījums vai viens no vairākiem citiem nosacījumiem, izņemot attiecībā uz:

               (a)nenododamo risku īstermiņa kredītapdrošināšanu; vai

               (b)eksporta kredītiem un eksporta kredītu garantijām vai apdrošināšanas programmām, kas ir atļautas saskaņā ar SKP nolīgumu, to lasot kopā ar jebkādiem kontekstam nepieciešamiem pielāgojumiem.

               9.Šā panta 8. punkta a) apakšpunkta vajadzībām "nododamais risks" ir komercrisks un politisks risks ar maksimālo riska periodu, kas ir mazāks par diviem gadiem publiskiem un nepubliskiem pircējiem nododamo risku valstīs
                  55
               . Var uzskatīt, ka valsts uz laiku ir izslēgta no nododamo risku valstu grupas, ja trūkst pietiekamas privātā tirgus kapacitātes šādu iemeslu dēļ:

               (a)ievērojama privātās kredītapdrošināšanas kapacitātes samazināšanās;

               (b)ievērojami pasliktinās valsts sektora reitings; vai

               (c)ievērojami pasliktinās uzņēmumu sektora darbība.

               10.Šāda nododamo risku valsts pagaidu izslēgšana attiecībā uz Pusi stājas spēkā saskaņā ar minētās Puses lēmumu, pamatojoties uz 9. punktā minētajiem kritērijiem, un tikai tad, ja minētā Puse pieņem šādu lēmumu. Minētā lēmuma publicēšanu uzskata par paziņojumu otrai Pusei par šādu pagaidu izslēgšanu, ciktāl tas attiecas uz pirmo Pusi.

               11.Ja subsidētais apdrošinātājs sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu, visu nododamo risku apdrošināšanu veic uz komerciāliem pamatiem. Šādā gadījumā apdrošinātājs ne tieši, ne netieši negūst labumu no subsīdijām nododamo risku apdrošināšanai.

               Subsīdijas, kas atkarīgas no iekšzemes satura izmantošanas

               12.Neskarot SERVIN.2.6. pantu [Veiktspējas prasības] un SERVIN.2.7. pantu [Neatbilstoši pasākumi un izņēmumi], ir aizliegtas subsīdijas, kuru vienīgais nosacījums vai viens no vairākiem citiem nosacījumiem ir iekšzemes preču vai pakalpojumu izmantošana importētu preču vai pakalpojumu vietā.

               Lieli pārrobežu vai starptautiskās sadarbības projekti

               13.Subsīdijas var piešķirt saistībā ar lieliem pārrobežu vai starptautiskas sadarbības projektiem, piemēram, projektiem transporta, enerģētikas, vides, pētniecības un izstrādes jomā, kā arī saistībā ar pirmreizējiem izvēršanas projektiem, lai stimulētu jaunu tehnoloģiju rašanos un ieviešanu (izņemot ražošanu). Ieguvumi no šādiem pārrobežu vai starptautiskās sadarbības projektiem nedrīkst aprobežoties tikai ar ekonomikas dalībniekiem vai nozari vai iesaistītajām valstīm, šiem ieguvumiem ir jābūt plašākiem un nozīmīgākiem, un to blakusietekme neaprobežojas tikai ar valsti, kas piešķir subsīdiju, attiecīgo nozare un labuma guvēju.

               Enerģētika un vide

               14.Puses atzīst drošas, cenas ziņā pieejamas un ilgtspējīgas enerģētikas sistēmas un vides ilgtspējas svarīgumu, jo īpaši saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām, kas rada eksistenciālus draudus cilvēcei. Tādēļ, neskarot 3.4. pantu [Principi], subsīdijām saistībā ar enerģētiku un vidi vajadzētu stimulēt un būt vērstām uz to, lai labuma guvējs nodrošinātu drošu, cenas ziņā pieejamu un ilgtspējīgu energosistēmu un labi funkcionējošu un konkurētspējīgu enerģijas tirgu vai palielinātu vides aizsardzības līmeni salīdzinājumā ar līmeni, kas tiktu sasniegts bez subsīdijas. Šāda subsīdijas neatbrīvo labuma guvēju no saistībām, kas izriet no labuma guvēja kā piesārņotāja pienākumiem saskaņā ar attiecīgās Puses tiesībām.

               Subsīdijas gaisa pārvadātājiem maršrutu apkalpošanai

               15.Subsīdijas gaisa pārvadātājam
                  56
                maršrutu apkalpošanai nepiešķir, izņemot:

               (a)ja pastāv sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar 3.3. pantu [Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi];

               (b)īpašos gadījumos, kad šis finansējums sniedz labumu sabiedrībai kopumā; vai

               (c)tās ir sākumposma subsīdijas jaunu maršrutu atvēršanai reģionālajām lidostām ar nosacījumu, ka tas palielina iedzīvotāju mobilitāti un veicina reģionālo attīstību.

               3.6. pants. Subsīdiju izmantošana

               Katra Puse nodrošina, ka ekonomikas dalībnieki izmanto subsīdijas tikai konkrētajam mērķim, kuram tās ir piešķirtas.

               3.7. pants. Pārredzamība

               1.Attiecībā uz visām subsīdijām, kas piešķirtas vai saglabātas tās teritorijā, katra Puse sešu mēnešu laikā pēc subsīdijas piešķiršanas oficiālā tīmekļa vietnē vai publiskā datubāzē dara publiski pieejamu šādu informāciju:

               (a)juridiskais pamats un politikas mērķis vai subsīdijas mērķis;

               (b)subsīdijas saņēmēja nosaukums, ja pieejams;

               (c)subsīdijas piešķiršanas datums, subsīdijas ilgums un citi ar subsīdiju saistītie termiņi; un

               (d)subsīdijas summa vai budžetā paredzētā summa subsīdijai.

               2.Attiecībā uz subsīdijām nodokļu pasākumu veidā informāciju publisko viena gada laikā no dienas, kad jāiesniedz nodokļu deklarācija. Pārredzamības pienākumi attiecībā uz subsīdijām nodokļu pasākumu veidā attiecas uz to pašu informāciju, kas uzskaitīta 1. punktā, izņemot 1. punkta d) apakšpunktā prasīto informāciju, kuru var sniegt diapazonā.

               3.Papildus 1. punktā noteiktajam pienākumam Puses dara pieejamu informāciju par subsīdijām saskaņā ar 4. vai 5. punktu.

               4.Attiecībā uz Savienību atbilstība 3. punktam nozīmē, ka attiecībā uz jebkuru subsīdiju, kas piešķirta vai saglabāta tās teritorijā, sešu mēnešu laikā pēc subsīdijas piešķiršanas informācija ir publiski pieejama oficiālā tīmekļa vietnē vai publiskā datubāzē, kas ļauj ieinteresētajām personām novērtēt atbilstību 3.4. pantā [Principi] noteiktajiem principiem.

               5.Attiecībā uz Apvienoto Karalisti atbilstība 3. punktam nozīmē, ka Apvienotā Karaliste nodrošina, ka:

               (a)ja ieinteresētā persona paziņo piešķīrējai iestādei, ka tā var lūgt, lai tiesa pārskata i) subsīdijas piešķiršanu, ko veikusi piešķīrēja iestāde, vai ii) jebkuru attiecīgo piešķīrējas iestādes vai neatkarīgās struktūras vai iestādes lēmumu,

               (b)28 dienu laikā no rakstiska pieprasījuma iesniegšanas piešķīrēja iestāde, neatkarīga struktūra vai iestāde sniedz ieinteresētajai personai informāciju, kas ļauj ieinteresētajai personai novērtēt 3.4. pantā [Principi] noteikto principu piemērošanu, ievērojot samērīgus ierobežojumus, kuriem ir leģitīms mērķis, piemēram, komercnoslēpums, konfidencialitāte vai saziņas konfidencialitāte.

               Pirmās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju sniedz ieinteresētajai personai, lai tā varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par to, vai iesniegt prasību, vai varētu izprast un pienācīgi identificēt strīdus jautājumus ierosinātajā prasībā.

               6.Šajā pantā, 3.10. pantā [ Tiesas] un 3.11. pantā [Atgūšana] “ieinteresētā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, ekonomikas dalībnieks vai ekonomikas dalībnieku apvienība, kuras intereses varētu ietekmēt subsīdijas piešķiršana, jo īpaši labuma guvējs, ekonomikas dalībnieki, kas konkurē ar labuma guvēju, vai attiecīgās arodasociācijas.

               7.Šajā pantā noteiktie pienākumi neskar Pušu pienākumus saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem par informācijas brīvību vai piekļuvi dokumentiem.

               3.8. pants. Apspriešanās par subsīdiju kontroli

               1.Ja Puse uzskata, ka otra Puse ir piešķīrusi subsīdiju vai ka ir skaidri pierādījumi tam, ka otra Puse plāno piešķirt subsīdiju un ka subsīdijas piešķiršanai ir vai varētu būt negatīva ietekme uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm, tā var pieprasīt otrai Pusei sniegt paskaidrojumu par to, kā attiecībā uz šo subsīdiju ir ievēroti 3.4. pantā [Principi] minētie principi.

               2.Puse var arī pieprasīt 3.7. panta [Pārredzamība] 1. punktā uzskaitīto informāciju, ciktāl informācija jau nav darīta publiski pieejama oficiālā tīmekļa vietnē vai publiskā datubāzē, kā minēts 3.7. panta [Pārredzamība] 1. punktā , vai ciktāl informācija jau nav darīta pieejama viegli pieejamā veidā.

               3.Otra Puse sniedz pieprasīto informāciju rakstiski ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja kādu pieprasīto informāciju nevar sniegt, minētā Puse savā rakstiskajā atbildē paskaidro, kāpēc šādas informācijas nav.

               4.Ja pieprasītāja Puse pēc pieprasītās informācijas saņemšanas joprojām uzskata, ka subsīdijai, ko piešķīrusi vai plānojusi piešķirt otra Puse, ir vai varētu būt negatīva ietekme uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm, pieprasītāja Puse var pieprasīt apspriešanos Tirdzniecības specializētajā komitejā par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai. Pieprasījumu iesniedz rakstiski un tajā ietver paskaidrojumu par iemesliem, kāpēc pieprasītāja Puse pieprasa apspriešanos.

               5.Tirdzniecības specializētajā komitejā par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai cenšas nonākt pie jautājuma savstarpēji apmierinoša risinājuma. Tās pirmā sanāksme notiek 30 dienu laikā pēc apspriešanās pieprasījuma.

               6.Apspriešanās termiņus, kas minēti 3. un 5. punktā, var pagarināt, Pusēm vienojoties.

               3.9. pants. Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība

               1.Katra Puse izveido vai uztur savā darbībā neatkarīgu iestādi vai struktūru, kurai ir atbilstoša loma tās subsīdiju kontroles režīmā. Minētajai neatkarīgajai iestādei vai struktūrai, pildot savas darbības funkcijas, ir nepieciešamās neatkarības garantijas, un tā darbojas objektīvi.

               2.Puses mudina to attiecīgās neatkarīgās iestādes vai struktūras, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā, savstarpēji sadarboties kopīgu interešu jautājumos savu attiecīgo funkciju ietvaros, arī par 3.1. [Definīcijas] – 3.7. [Pārredzamība] panta piemērošanu. Puses vai to attiecīgās neatkarīgās iestādes vai struktūras var vienoties par atsevišķu satvaru minēto neatkarīgo iestāžu sadarbībai.

               3.10. pants. Tiesas

               1.Katra Puse saskaņā ar tās vispārīgajiem un konstitucionālajiem tiesību aktiem un procedūrām nodrošina, ka tās tiesas ir kompetentas:

               a)
                     pārskatīt piešķīrējas iestādes vai – attiecīgā gadījumā – neatkarīgās iestādes vai struktūras pieņemtos lēmumus par subsīdijām, lai pārbaudītu to atbilstību minētās Puses tiesību aktiem, ar kuriem īsteno 3.4. pantu [Principi];

               b)
                     pārskatīt visus citus attiecīgos neatkarīgās iestādes vai struktūras lēmumus un jebkuru attiecīgu bezdarbību;

               c)
                     piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir efektīvi saistībā ar a) un b) apakšpunktu, cita starpā piešķīrējas iestādes rīcības apturēšanu, aizliegšanu vai rīcības pieprasīšanu, zaudējumu atlīdzināšanu un subsīdijas atgūšanu no labuma guvēja, ja un ciktāl šādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir pieejami saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem šā nolīguma spēkā stāšanās dienā;

               d)
                     izskatīt ieinteresēto personu prasības saistībā ar subsīdijām, uz kurām attiecas šī nodaļa; gadījumos, kad ieinteresētajai personai saskaņā ar minētās Puses tiesību aktiem ir tiesības celt prasību attiecībā uz subsīdiju.

               2.Katrai Pusei ar attiecīgās tiesas atļauju, ja tāda ir vajadzīga, ir tiesības saskaņā ar otras Puses vispārīgajiem tiesību aktiem un procedūrām piedalīties lietās, kas minētas 1. punktā.

               3.Neskarot pienākumus uzturēt vai vajadzības gadījumā izveidot šā panta 1. un 2. punktā un 3.11. pantā [Atgūšana] minētās kompetences, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un piedalīšanās tiesības, nekas šajā pantā neuzliek nevienai Pusei pienākumu izveidot prasījumu tiesības, tiesiskās aizsardzības līdzekļus, procedūras vai tās attiecīgo publisko iestāžu lēmumu pārskatīšanas tvērumu vai pamatojumu, kas pārsniedz to, kas jau pastāv saskaņā ar tās tiesību aktiem šā nolīguma spēkā stāšanās dienā.

               Nekas šajā pantā neliek nevienai Pusei paplašināt tvērumu vai pamatojumu attiecībā uz to, kā tiesas pārskata Apvienotās Karalistes parlamenta aktus, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes aktus vai Eiropas Savienības Padomes aktus, kas pārsniedz to, kas jau pastāv saskaņā ar tās tiesību aktiem šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
                  57
               .

               3.11. pants. Atgūšana

               1.Katrai Pusei ir efektīvs mehānisms subsīdiju atgūšanai saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem, neskarot citus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas pastāv attiecīgās Puses tiesību aktos
                  58
               .

               2.Katra Puse nodrošina, gadījumā, ja ieinteresētā persona, kā definēts 3.7. panta [Pārredzamība] 6. punktā, ir apstrīdējusi lēmumu piešķirt subsīdiju tiesā šā panta 3. punktā noteiktajā termiņā, atgūšanu var norīkot, ja Puses tiesa konstatē materiāltiesisku kļūdu, jo:

               (a)pasākumu, kas veido subsīdiju, piešķīrējs neuzskatīja par subsīdiju;

               (b)subsīdijas piešķīrējs nav piemērojis 3.4. pantā [Principi ] noteiktos principus, kā tie īstenoti attiecīgās Puses tiesību aktos, vai piemērojis tos veidā, kas ir zemāks par attiecīgās Puses tiesību aktos noteikto pārskatīšanas standartu; vai

               (c)subsīdijas piešķīrējs, lemjot par subsīdijas piešķiršanu, ir rīkojies ārpus savām pilnvarām vai nepareizi izmantojis šīs pilnvaras saistībā ar principiem, kas izklāstīti 3.4. pantā [Principi], kā tie ir īstenoti šīs Puses tiesību aktos.

               3.Piemērojot šo pantu, noteikto termiņu nosaka šādi:

               (a)attiecībā uz Savienību – tas sākas dienā, kad oficiālajā tīmekļa vietnē vai publiskajā datubāzē ir darīta pieejama 3.7. panta [Pārredzamība] 1., 2. un 4. punktā norādītā informācija, un tas nav īsāks par vienu mēnesi;

               (b)attiecībā uz Apvienoto Karalisti:

               i) tas sākas dienā, kad oficiālajā tīmekļa vietnē vai publiskajā datubāzē ir darīta pieejama 3.7. panta [Pārredzamība] 1. un 2. punktā minētā informācija;

               ii) tas beidzas vienu mēnesi vēlāk, ja vien pirms minētās dienas ieinteresētā persona nav pieprasījusi informāciju saskaņā ar 3.7. panta 5. punktā noteikto procedūru;

               iii) kad ieinteresētā persona ir saņēmusi 3.7. panta 5. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju, kas ir pietiekama minētajā punktā noteiktajiem mērķiem, sākas vēl viens viena mēneša periods, kura beigās beidzas noteiktais termiņš;

               iv) diena, kad saņemta informācija saskaņā ar iii) punktu, ir diena, kurā piešķīrēja iestāde apliecina, ka tā ir sniegusi 3.7. panta [Pārredzamība] 5. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju, kas ir pietiekama minētajiem mērķiem, neatkarīgi no turpmākas vai paskaidrojošas sarakstes pēc minētās dienas;

               v) termiņus, kas noteikti i) līdz iii) punktā, var pagarināt tiesību aktos.

               4.Šā panta 3. punkta b) apakšpunkta vajadzībām attiecībā uz shēmām noteiktais termiņš sākas tad, kad tiek publicēta b) apakšpunktā minētā informācija, nevis tad, kad tiek veikti turpmākie maksājumi, ja:

               (a)subsīdiju acīmredzami piešķir saskaņā ar shēmas noteikumiem;

               (b)shēmas izveidotājs ir publiskojis informāciju, kas jāpublicē saskaņā ar 3.7. Panta [Pārredzamība] 1. un 2. punktu attiecībā uz shēmu; un

               (c)informācija, kas sniegta par shēmu saskaņā ar b) apakšpunktu, ietver informāciju par subsīdiju, kas ļautu ieinteresētajai personai noteikt, vai to var ietekmēt shēma, un šī informācija ietver vismaz subsīdijas mērķi, labuma guvēju kategorijas, noteikumus un nosacījumus subsīdijas saņemšanai un subsīdijas aprēķina pamatu (tostarp visus attiecīgos nosacījumus attiecībā uz subsīdiju proporcijām vai apjomiem).

               5.Šajā pantā subsīdijas atgūšana nav nepieciešama, ja subsīdija ir piešķirta, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes Parlamenta aktu, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes aktu vai Eiropas Savienības Padomes aktu.

               6.Nekas šajā pantā neliedz Pusei saskaņā ar tās tiesību aktiem paredzēt papildu situācijas, kurās ir iespējama atgūšana kā tiesību aizsardzības līdzeklis, kas pārsniedz šajā pantā noteiktās situācijas.

               7.Puses atzīst, ka atgūšana ir svarīgs koriģējošs instruments ikvienā subsīdiju kontroles sistēmā. Pēc ikvienas Puses pieprasījuma Puses Partnerības padomē apsver papildu vai alternatīvus atgūšanas mehānismus, kā arī attiecīgus šā panta grozījumus. Partnerības padomē ikviena Puse var ierosināt grozījumus, lai pieļautu atšķirīgus pasākumus to attiecīgajiem atgūšanas mehānismiem. Pusei otras Puses priekšlikums ir jāizskata labā ticībā un tam jāpiekrīt, ja šī Puse uzskata, ka tas ietver pasākumus, kas ir vismaz tikpat efektīvs līdzeklis atgūšanas īstenošanai kā Puses mehānismi. Pēc tam Partnerības padome var veikt attiecīgus grozījumus šajā pantā
                  59
               .

               3.12. pants. Korektīvie pasākumi

               1. Puse var iesniegt otrai Pusei rakstisku pieprasījumu sniegt informāciju un apspriesties par subsīdiju, par ko tā uzskata, ka tā rada, vai pastāv nopietns risks, ka tā radīs, būtisku negatīvu ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm. Pieprasītājai Pusei minētajā pieprasījumā būtu jāsniedz visa attiecīgā informācija, lai ļautu Pusēm rast savstarpēji pieņemamu risinājumu, tostarp subsīdijas apraksts un pieprasītājas Puses bažas par tās ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām.

               2.Ne vēlāk kā 30 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas pieprasījuma saņēmēja Puse sniedz rakstisku atbildi, sniedzot pieprasīto informāciju pieprasītājai Pusei, un Puses sāk apspriešanos, ko uzskata par pabeigtu 60 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien Puses nevienojas citādi. Šāda apspriešanās un jo īpaši visa par konfidenciālu noteiktā informācija un Pušu tās gaitā ieņemtā nostāja ir konfidenciāla un neskar nevienas Puses tiesības jebkuros turpmākajos procesos.

               3.Ne agrāk kā 60 dienas pēc 1. punktā minētās pieprasījuma iesniegšanas dienas pieprasītāja Puse var vienpusēji veikt atbilstošus korektīvos pasākumus, ja ir pierādījumi, ka pieprasījuma saņēmējas Puses subsīdija rada vai pastāv nopietns risks, ka tā radīs, būtisku negatīvu ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm.

               4.Ne agrāk kā 45 dienas pēc 1. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas pieprasījuma iesniedzēja Puse paziņo pieprasījuma saņēmējai Pusei par korektīvajiem pasākumiem, ko tā plāno veikt saskaņā ar 3. punktu. Pieprasītāja Puse sniedz visu attiecīgo informāciju par pasākumiem, ko tā plāno veikt, lai ļautu Pusēm rast savstarpēji pieņemamu risinājumu. Pieprasītāja Puse nevar veikt minētos korektīvos pasākumus agrāk kā 15 dienas no dienas, kad par šiem pasākumiem paziņots pieprasījuma saņēmējai Pusei.

               5.Puses novērtējums par to, vai pastāv nopietns būtiskas negatīvas ietekmes risks, pamatojas uz faktiem, nevis tikai uz apgalvojumiem, pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām. Apstākļu izmaiņām, kas radītu situāciju, kurā subsīdija izraisītu šādu būtisku negatīvu ietekmi, jābūt skaidri paredzamām.

               6.
                     Puses novērtējums par subsīdijas esamību vai būtisku subsīdijas izraisītu negatīvu ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm balstās uz ticamiem pierādījumiem, nevis tikai uz pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām, un attiecas uz identificējamām precēm, pakalpojumu sniedzējiem vai citiem ekonomikas dalībniekiem attiecīgi arī subsīdiju shēmu gadījumā.

               7.
                     Partnerības padome var uzturēt ilustratīvu sarakstu ar to, kas varētu radīt būtisku negatīvu ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām starp Pusēm 1. un 3. punkta nozīmē. Tas neskar Pušu tiesības veikt korektīvus pasākumus.

               8.Korektīvie pasākumi, ko veic saskaņā ar 3. punktu, aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams un samērīgs, lai labotu radīto būtisko negatīvo ietekmi vai novērstu šādas būtiskas ietekmes risku. Priekšroka ir pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību.

               9.Piecu dienu laikā no dienas, kad stājas spēkā 3. punktā minētie korektīvie pasākumi un bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13. pantu [Apspriešanās], informētā Puse saskaņā ar INST.14. panta [Šķīrējtiesas procedūra] 2. punktu, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei, var pieprasīt izveidot šķīrējtiesu, kura var pieņemt lēmumu par to, vai:

               (a)pieprasītājas Puses veiktais korektīvais pasākums ir saderīgs ar 3. vai 8. punktu;

               (b)pieprasītāja Puses nepiedalījās apspriedēs pēc tam, kad pieprasījuma saņēmēja Puse sniedza pieprasīto informāciju un piekrita šādu apspriežu rīkošanai; vai

               (c)korektīvais pasākums ir pieņemts vai par to ir paziņots, neievērojot attiecīgi 3. vai 4. punktā minētos termiņus.

               Minētais pieprasījums neaptur korektīvos pasākumus. Turklāt šķīrējtiesa nevērtē, kā Puses piemēro 3.4. pantu [Principi] un 3.5. pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi].

               10.Šķīrējtiesa, kas izveidota pēc 9. punktā minētā pieprasījuma, veic lietas izskatīšanu saskaņā ar INST.34B. pantu [Īpašas procedūras korektīviem pasākumiem un līdzsvara atjaunošanai] un sniedz galīgo nolēmumu 30 dienu laikā pēc tās izveidošanas.

               11.Ja lēmums ir atbildētājai pusei nelabvēlīgs, atbildētāja puse ne vēlāk kā 30 dienu laikā no šķīrējtiesas nolēmuma pasludināšanas dienas paziņo prasītājai pusei par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu minēto nolēmumu.

               12. Pēc tam, kad 10. punktā minētajā procedūrā ir pieņemts atbildētājai Pusei nelabvēlīgs lēmums, prasītāja Puse 30 dienu laikā pēc nolēmuma pieņemšanas var pieprasīt šķīrējtiesai noteikt saistību apturēšanas līmeni saskaņā ar šo nolīgumu vai papildinošu nolīgumu, kas nepārsniedz līmeni, kurš līdzvērtīgs zudumam vai samazinājumam, ko radījusi korektīvo pasākumu piemērošana, ja tā uzskata, ka koriģējošo pasākumu neatbilstība 3. vai 8. punktam ir būtiska. Pieprasījumā ierosina saistību apturēšanas līmeni saskaņā ar principiem, kas izklāstīti INST.34.C pantā [Saistību apturēšana LPFS.3.12. panta [Korektīvie pasākumi] 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un FISH.14. panta 6. punkta nolūkā]. Prasītāja Puse var apturēt saistības saskaņā ar šo nolīgumu vai papildinošu nolīgumu atbilstīgi saistību apturēšanas līmenim, ko noteikusi šķīrējtiesa. Šādu apturēšanu nepiemēro agrāk kā 15 dienas pēc šāda nolēmuma.

               13.Puse neatsaucas uz PTO nolīgumu vai kādu citu starptautisku nolīgumu, lai liegtu otrai Pusei veikt pasākumus saskaņā ar šo pantu, tostarp arī gadījumos, kad minētie pasākumi ir šajā nolīgumā vai kādā papildinošā nolīgumā paredzēto saistību izpildes apturēšana.

               14.Lai novērtētu, vai korektīvo pasākumu noteikšana vai saglabāšana attiecībā uz tā paša ražojuma importu aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams vai samērīgs šā panta mērķiem, Puse:

               a)
                     ņem vērā kompensācijas pasākumus, ko piemēro vai saglabā saskaņā ar IV sadaļas [Preču tirdzniecība] GOODS.17. panta [Tirdzniecības aizsardzības instrumenti] 3. punktu; un

               b)
                     var ņemt vērā antidempinga pasākumus, ko piemēro vai saglabā saskaņā ar IV sadaļas [Preču tirdzniecība] 17. panta 3. punktu [Tirdzniecības aizsardzības līdzekļi].

               15.Puse vienlaikus nepiemēro korektīvo pasākumu saskaņā ar šo pantu un līdzsvara atjaunošanas pasākumu saskaņā ar 9.4. pantu [Līdzsvara atjaunošana ], lai novērstu ietekmi uz tirdzniecību vai investīcijām, ko tieši radījusi viena un tā pati subsīdija.

               16.Ja Puse, pret kuru veikti korektīvi pasākumi, neiesniedz pieprasījumu saskaņā ar šā panta 9. punktu tajā noteiktajā termiņā, minētā Puse var uzsākt INST.14. pantā [Šķīrējtiesas procedūra] minēto šķīrējtiesas procedūru, lai apstrīdētu korektīvu pasākumu, pamatojoties uz šā panta 9. punktā izklāstītajiem iemesliem, bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13. pantu [Apspriešanās ]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē.

               17.Šā panta 9. un 16. punktā minēto procedūru vajadzībām, novērtējot, vai korektīvs pasākums ir absolūti nepieciešams vai samērīgs, šķīrējtiesa pienācīgi ņem vērā 5. un 6. punktā, kā arī 13., 14. un 15. punktā izklāstītos principus.

               3.13. pants. Strīdu izšķiršana

               1.Ievērojot 2. un 3. punktu, sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana ] piemēro strīdiem starp Pusēm par šīs nodaļas interpretāciju un piemērošanu, izņemot 3.9. pantu [Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība] un 3.10. pantu [Tiesas].

               2.Šķīrējtiesai nav jurisdikcijas attiecībā uz:

               (a)individuālu subsīdiju, ieverot jautājumu, vai šāda subsīdija atbilst principiem, kas izklāstīti 3.4. panta [Principi] 1. punktā, izņemot attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti 3.5. panta 2. punktā [Neierobežotas valsts garantijas], 3.–5. punktā [Glābšana un pārstrukturēšana], 8.–11. punktā [Eksporta subsīdijas] un 12. punktā [Subsīdijas, kas atkarīgas no iekšzemes satura izmantošanas]; un

               (b)jautājumu, vai atgūšana kā tiesiskās aizsardzības līdzeklis 3.11. panta [Atgūšana] nozīmē katrā atsevišķā gadījumā ir piemērota pareizi.

               3.Sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana] piemēro 3.12. pantam [Korektīvi pasākumi] saskaņā ar minēto pantu un INST.34.B pantu [Īpašas procedūras korektīviem pasākumiem un līdzsvara atjaunošanai].

               Ceturtā nodaļa. Valsts uzņēmumi, uzņēmumi, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, un izraudzīti monopoli

               4.1. pants. Definīcijas

               1.Šajā nodaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“vienošanās” ir Vienošanās par pamatnostādnēm attiecībā uz oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kas izstrādāta ESAO ietvaros, vai turpmākas saistības, kuras izstrādātas ESAO ietvaros vai ārpus tās un kuras ir apstiprinājušas vismaz 12 PTO sākotnējās dalībnieces, kas bija arī 1979. gada 1. janvāra Vienošanās dalībnieces;

               (b) “komercdarbība” ir darbības, kuru rezultāts ir tādas preces ražošana vai tāda pakalpojuma sniegšana, ko paredzēts pārdot attiecīgajā tirgū uzņēmuma noteiktā daudzumā un par uzņēmuma noteiktām cenām uz piedāvājuma un pieprasījuma nosacījumu pamata, un kuras veic ar nolūku gūt peļņu; darbības, ko veic uzņēmums, kurš darbojas pēc bezpeļņas vai izmaksu segšanas principa, nav darbības, ko veic ar nolūku gūt peļņu;

               (c)“komerciāli apsvērumi” ir apsvērumi attiecībā uz cenu, kvalitāti, pieejamību, pārdošanas iespējamību, transportēšanu un citiem pirkšanas vai pārdošanas noteikumiem vai citi faktori, kas parasti būtu jāņem vērā komerciālu lēmumu pieņemšanā privātā uzņēmumā, kurš attiecīgajā darījumdarbības jomā vai rūpniecības nozarē darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem;

               (d)“aptverta vienība” ir:

               (I)izraudzīts monopols;

               (II)uzņēmums, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, vai

               (III)valsts uzņēmums.

               (e)“izraudzīts monopols” ir vienība, tostarp konsorcijs vai valsts aģentūra, kas kādas Puses teritorijā konkrētajā tirgū ir izraudzīta par vienīgo preču vai pakalpojumu piegādātāju vai pircēju, bet neietver vienību, kurai ir piešķirtas ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības, tikai pamatojoties uz šādu piešķīrumu; šajā kontekstā “izraudzīt” nozīmē izveidot vai atļaut monopolu vai paplašināt monopola tvērumu, ietverot papildu preci vai pakalpojumu;

               (f)“uzņēmums” ir uzņēmums, kā definēts SERVIN.1.2. panta [Definīcijas] g) punktā.

               (g)“uzņēmums, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kam kāda Puse juridiski vai faktiski ir piešķīrusi īpašas tiesības vai privilēģijas;

               (h)“pakalpojums, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras” ir pakalpojums, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras, kā tas definēts GATS;

               (i)“īpašas tiesības vai privilēģijas” ir tiesības vai privilēģijas, ar kurām kāda Puse nosaka vai līdz diviem vai vairāk uzņēmumiem ierobežo to uzņēmumu skaitu, kam ir atļauts piegādāt kādu preci vai pakalpojumu, izņemot saskaņā ar objektīviem, samērīgiem un nediskriminējošiem kritērijiem, būtiski ietekmējot jebkura cita uzņēmuma spēju piegādāt to pašu preci vai sniegt to pašu pakalpojumu tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai produkta tirgū būtībā līdzvērtīgos apstākļos;

               (j)“valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā:

               (I)kādai Pusei tieši pieder vairāk nekā 50 % akciju kapitāla;

               (II)kāda Puse tieši vai netieši kontrolē vairāk nekā 50 % balsstiesību izmantošanu;

               (III)kādai Pusei ir pilnvaras iecelt vairākumu locekļu direktoru padomē vai jebkādā citā līdzvērtīgā vadības struktūrā vai

               (IV)kāda Puse spēj īstenot kontroli pār uzņēmumu. Lai konstatētu kontroli, katrā atsevišķā gadījumā ņem vērā visus attiecīgos juridiskos un faktiskos apstākļus.

               4.2. pants. Piemērošanas joma

               1.Šī nodaļa attiecas uz komercdarbību veicošām aptvertām vienībām visos pārvaldes līmeņos. Ja aptverta vienība iesaistās gan komercdarbībā, gan nekomerciālā darbībā, šī nodaļa attiecas tikai uz komercdarbību.

               2.Šo nodaļu nepiemēro:

               (a)aptvertajām iestādēm, kas darbojas kā iepirkuma iestādes, kā definēts katras Puses GPA 1. papildinājuma 1. līdz 3. pielikumā un X sadaļas [Publiskais iepirkums] PPROC-1. PIELIKUMA. PUBLISKAIS IEPIRKUMS B iedaļas katras Puses attiecīgo apakšiedaļu 1. punktā, kas veic aptverto iepirkumu, kā definēts X sadaļas [Publiskais iepirkums] PPROC.2. panta [Dažu Nolīguma par valsts iepirkumu noteikumu iekļaušana un aptvertais iepirkums] 2. punktā;

               (b)pakalpojumiem, ko sniedz, īstenojot valsts pilnvaras.

               3.Šo nodaļu aptvertai vienībai nepiemēro, ja kādā no iepriekšējiem trim secīgiem fiskālajiem gadiem gada ieņēmumi no attiecīgā uzņēmuma vai monopola komercdarbības ir bijuši mazāki par 100 miljoniem speciālo aizņēmuma tiesību.

               4.4.5. pantu [Nediskriminējoša attieksme un komercapsvērumi] nepiemēro finanšu pakalpojumu sniegšanai, ko veic aptverta vienība saskaņā ar valdības pilnvarojumu, ja šāda finanšu pakalpojumu sniegšana:

               (a)atbalsta eksportu vai importu, ar noteikumu, ka minētie pakalpojumi:

               I.nav paredzēti komercfinansējuma aizstāšanai vai

               II.tiek piedāvāti ar noteikumiem, kuri nav labvēlīgāki par tiem, ko varētu saņemt par salīdzināmiem finanšu pakalpojumiem komerctirgū, vai

               (b)atbalsta privātas investīcijas ārpus Puses teritorijas, ar noteikumu, ka šie pakalpojumi:

               I.nav paredzēti komercfinansējuma aizstāšanai vai

               II.tiek piedāvāti ar noteikumiem, kuri nav labvēlīgāki par tiem, ko varētu saņemt par salīdzināmiem finanšu pakalpojumiem komerctirgū, vai

               (c)tiek piedāvāti ar noteikumiem, kas atbilst vienošanās noteikumiem, ja minētie pakalpojumi ietilpst vienošanās darbības jomā.

               5.Neskarot šā panta 3. punktu, 4.5. pantu [Nediskriminējoša attieksme un komerciāli apsvērumi ] nepiemēro šādām nozarēm: audiovizuālajiem pakalpojumiem; iekšzemes jūras kabotāžai
                  60
                un pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem, kā noteikts SERVIN.1.1 panta [Mērķis un darbības joma] 5. punktā.

               6.4.5. pantu [Nediskriminējoša attieksme un komercapsvērumi] nepiemēro, ja Puses aptverta vienība veic preču vai pakalpojumu pirkšanu vai pārdošanu saskaņā ar:

               (a)jebkuru esošu neatbilstošu pasākums, ko Puse patur spēkā, turpina, atjauno vai groza saskaņā ar [SERVIN.2.7. panta [Neatbilstīgi pasākumi un izņēmumi] 1. punktu vai SERVIN.3.6. panta [Neatbilstoši pasākumi] 1. punktu, kā noteikts tās attiecīgajos sarakstos SERVIN-1 un SERVIN-2. pielikumos]. vai

               (b)jebkuru neatbilstošu pasākumu, ko Puse pieņem vai patur spēkā attiecībā uz nozarēm, apakšnozarēm vai darbībām saskaņā ar [SERVIN.2.7. panta [Neatbilstīgi pasākumi un izņēmumi] 2. punktu vai SERVIN.3.6. panta [Neatbilstoši pasākumi] 2. punktu, kā noteikts tās attiecīgajos sarakstos SERVIN-1 un SERVIN-2. pielikumos].

               4.3. pants. Saistība ar PTO līgumu

               Puses apstiprina savas tiesības un saistības saskaņā ar GATT 1994 XVII panta 1.–3. punktu, Vienošanos par GATT 1994 XVII panta interpretāciju, kā arī GATS VIII panta 1., 2. un 5. punktu.

               4.4. pants. Vispārīgi noteikumi

               1.Neskarot katras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nodaļu, nekas šajā nodaļā neliedz kādai Pusei izveidot vai saglabāt aptvertu vienību.

               2.Puse neprasa aptvertai vienībai vai nemudina to rīkoties tādā veidā, kas nav saderīgs ar šo nodaļu.

               4.5. pants. Nediskriminējoša attieksme un komercapsvērumi

               1.Katra Puse nodrošina, ka katra tās aptvertā vienība, iesaistoties komercdarbībā:

               (a)darbojas saskaņā ar komercapsvērumiem, pērkot vai pārdodot preces vai pakalpojumus, izņemot, ja tas notiek, lai izpildītu savus sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas uzdevumus, kuri nav pretrunā ar b) vai c) apakšpunktu;

               (b)pērkot preces vai pakalpojumus:

               I.piešķir otras Puses uzņēmuma piegādātām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir Puses pašas uzņēmumu piegādātām līdzīgām precēm vai sniegtiem līdzīgiem pakalpojumiem, un

               II.piešķir precēm, ko Puses teritorijā piegādā aptverta vienība, vai pakalpojumiem, kurus Puses teritorijā sniedz aptverta vienība, ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir Puses pašas uzņēmumu piegādātām līdzīgām precēm vai sniegtiem līdzīgiem pakalpojumiem attiecīgajā tirgū šīs Puses teritorijā, un

               (c)pārdodot preces vai pakalpojumus:

               I.piešķir otras Puses uzņēmumam ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir Puses pašas uzņēmumiem, un

               II.piešķir aptvertai vienībai Puses teritorijā ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir Puses pašas uzņēmumiem attiecīgajā tirgū šīs Puses teritorijā
                  61
               .

               2.Šā panta 1. punkta *b) un c) apakšpunkts neliedz aptvertajai vienībai:

               (a)pirkt vai piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus uz atšķirīgiem nosacījumiem, tostarp nosacījumiem attiecībā uz cenu, ja minētie atšķirīgie nosacījumi ir balstīti uz komercapsvērumiem, vai

               (b)atteikties pirkt vai piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus, ja šāds atteikums ir balstīts uz komercapsvērumiem.

               4.6. pants. Tiesiskais regulējums

               1.Katra Puse ievēro un maksimāli izmanto attiecīgos starptautiskos standartus, tai skaitā ESAO Pamatnostādnes par valsts uzņēmumu korporatīvo pārvaldību.

               2.Katra Puse nodrošina, ka jebkura regulatīvā iestāde un jebkura cita iestāde, kas veic regulatīvas funkcijas un ko Puse izveido vai saglabā:

               (a)ir neatkarīga un neatskaitās nevienam no šīs iestādes regulētajiem uzņēmumiem un

               (b)līdzīgos apstākļos rīkojas objektīvi attiecībā uz visiem šīs iestādes regulētajiem uzņēmumiem, tostarp aptvertām vienībām; objektivitāte, ar kādu iestāde īsteno savas regulatīvās funkcijas, ir jāvērtē, ņemot vērā minētās iestādes parasto darbības modeli vai praksi.

               Nozarēs, kurās Puses šajā nolīgumā ir vienojušās par konkrētiem pienākumiem šai iestādei, prevalē attiecīgie šā nolīguma noteikumi.

               3.Katra Puse konsekventi un nediskriminējoši piemēro savus normatīvos aktus attiecībā uz aptvertām vienībām.

               4.7. pants. Informācijas apmaiņa

               1.Puse, kurai ir iemesls uzskatīt, ka otras Puses aptvertas vienības komercdarbība negatīvi ietekmē tās intereses saskaņā ar šo nodaļu, var rakstiski pieprasīt otrai Pusei sniegt informāciju par minētās vienības komercdarbību, kas saistīta ar noteikumu izpildi saskaņā ar 2. punktu.

               2.Ar noteikumu, ka 1. punktā minētajā pieprasījumā ir iekļauts paskaidrojums par to, kā iestādes darbības var ietekmēt pieprasījuma iesniedzējas Puses intereses saskaņā ar šo nodaļu, un norādīts, kuras no turpmāk minētajām informācijas kategorijām ir jāsniedz, pieprasījuma saņēmēja Puse sniedz šādu pieprasīto informāciju:

               (a)vienības īpašnieki un balsošanas struktūra, norādot akciju un balsstiesību kumulatīvo procentuālo daļu, kura šajā vienībā kumulatīvi pieder pieprasījuma saņēmējai Pusei un tās aptvertām struktūrām;

               (b)apraksts par īpašām akcijām vai īpašām balsstiesībām vai citām tiesībām, kas ir pieprasījuma saņēmējai Pusei un tās aptvertām struktūrām, ciktāl šādas tiesības atšķiras no tiesībām, kas saistītas ar vienības parastajām akcijām;

               (c)vienības organizatoriskās struktūras apraksts un tās direktoru padomes vai līdzvērtīgas struktūras sastāvs;

               (d)apraksts par valdības struktūrvienībām vai publiskām iestādēm, kas regulē vai pārrauga vienību, apraksts par ziņošanas prasībām, kuras vienībai izvirzījušas minētās struktūrvienības vai publiskās iestādes, kā arī apraksts par minēto struktūrvienību vai publisko iestāžu tiesībām un praksi attiecībā uz augstākā līmeņa vadītāju un direktoru padomes vai jebkādas citas līdzvērtīgas struktūras locekļu iecelšanu amatā, atbrīvošanu no amata vai atalgojumu;

               (e)vienības gada ieņēmumi un kopējie aktīvi par pēdējo trīs gadu periodu, par kuru informācija ir pieejama;

               (f)visi izņēmumi, atbrīvojumi un saistīti pasākumi, no kuriem vienība gūst labumu saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Puses normatīvajiem aktiem,

               (g)jebkāda publiski pieejama papildu informācija par vienību, tostarp gada finanšu pārskati un trešo personu veiktu revīziju atzinumi.

               3.Šā panta 1. un 2. punkts neliek Pusei izpaust konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā tās normatīvajiem aktiem, traucētu tiesībaizsardzību vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm vai kaitētu konkrētu uzņēmumu likumīgajām komercinteresēm.

               4.Ja pieprasītā informācija nav pieejama, pieprasījuma saņēmēja Puse rakstiski paziņo pieprasījuma iesniedzējai Pusei iemeslus, kāpēc šī informācija nav pieejama.

               Piektā nodaļa. Nodokļu politika

               5.1. pants. Laba pārvaldība

               Puses atzīst un apņemas īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, jo īpaši globālos standartus attiecībā uz nodokļu pārredzamību un informācijas apmaiņu, kā arī godīgu konkurenci nodokļu jomā. Puses atkārtoti pauž atbalstu ESAO Rīcības plānam par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS) un apstiprina savu apņemšanos īstenot ESAO minimālos standartus cīņai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Puses veicinās labu pārvaldību nodokļu jautājumos, uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā un sekmēs nodokļu ieņēmumu iekasēšanu.

               5.2. pants. Nodokļu standarti

               1.Puse pārejas perioda beigās nepazemina vai nesamazina tās tiesību aktos paredzēto aizsardzības līmeni zem līmeņa, kas paredzēts standartos un noteikumos, par kuriem pārejas perioda beigās ir panākta vienošanās ESAO ietvaros attiecībā uz:

               (a)informācijas apmaiņu (pēc pieprasījuma, spontāni vai automātiski) par finanšu pārskatiem, pārrobežu mēroga nodokļu nolēmumiem, pārskatiem par katru valsti starp nodokļu administrācijām un potenciālajām pārrobežu nodokļu plānošanas shēmām;

               (b)noteikumiem par procentu ierobežošanu, kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem un hibrīdneatbilstībām.

               2.Puse nepazemina vai nesamazina aizsardzības līmeni, kas pārejas perioda beigās paredzēts tās tiesību aktos attiecībā uz kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību (izņemot nelielas un savstarpēji nesaistītas ieguldījumu brokeru sabiedrības) publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti.

               5.3. pants. Strīdu izšķiršana

               Uz šo nodaļu neattiecas strīdu izšķiršana saskaņā ar sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana].

               Sestā nodaļa. Darba un sociālie standarti

               6.1. pants. Definīcija

               1.Šajā nodaļā “darba un sociālās aizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis, kas vispārēji paredzēts Pušu tiesībās un standartos
                  62
                katrā no šādām jomām:

               (a)pamattiesības darbā;

               (b)arodveselības un darba drošības standarti;

               (c)taisnīgi darba apstākļi un nodarbinātības standarti;

               (d)tiesības uz informāciju un uzklausīšanu uzņēmuma līmenī vai

               (e)uzņēmumu pārstrukturēšana.

               2.Attiecībā uz Savienību “darba un sociālās aizsardzības līmenis” ir darba un sociālās aizsardzības līmenis, kas ir piemērojams visām dalībvalstīm un tajās un kas ir kopīgs visām dalībvalstīm.

               6.2. pants. Aizsardzības līmeņa nepazemināšana

               1.Puses apstiprina katras Puses tiesības noteikt savu politiku un prioritātes šīs nodaļas aptvertajās jomās, noteikt darba un sociālās aizsardzības līmeni, ko tā uzskata par piemērotiem, un pieņemt vai grozīt savas tiesības un politiku tādā veidā, kas atbilst katras Puses starptautiskajām saistībām, tostarp saistībām saskaņā ar šo nodaļu.

               2.Puse veidā, kas ietekmē tirdzniecību vai investīcijas Pušu starpā, nevājina vai nesamazina darba un sociālās aizsardzības līmeni zem līmeņa, kas ir spēkā pārejas perioda beigās, tostarp nespējot efektīvi īstenot savas tiesības un standartus.

               3.Puses atzīst, ka katra Puse patur tiesības izmantot saprātīgu rīcības brīvību un pieņemt bona fide lēmumus par darbaspēka tiesību aktu izpildei nepieciešamo resursu piešķiršanu citām darba tiesību jomām, kurām ir noteikta augstāka prioritāte, ar nosacījumu, ka minētās rīcības brīvības izmantošana un minētie lēmumi nav pretrunā Puses pienākumiem saskaņā ar šo nodaļu.

               4.Puses cenšas turpināt paaugstināt savu attiecīgo darba un sociālās aizsardzības līmeni, kas minēts šajā nodaļā.

               6.3. pants. Izpilde

               Izpildes nolūkos, kā minēts 6.2. pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana], katra Puse ievieš un saglabā efektīvas iekšzemes izpildes sistēmu un jo īpaši efektīvu darba inspekciju sistēmu saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām attiecībā uz darba apstākļiem un darba ņēmēju aizsardzību; nodrošina, ka ir pieejamas administratīvas un tiesvedības procedūras, kas ļauj publiskajām iestādēm un privātpersonām laicīgi celt prasības saistībā ar darba tiesību un sociālo standartu pārkāpumiem; un paredz piemērotus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp pagaidu aizsardzības pasākumus, kā arī samērīgas un atturošas sankcijas. Iekšzemē īstenojot un izpildot 6.2. panta [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana] noteikumus, katra Puse respektē sociālo partneru lomu un autonomiju valsts līmenī – vajadzības gadījumā saskaņā ar piemērojamām tiesībām un praksi.

               6.4. pants. Strīdu izšķiršana

               1.Puses dara visu iespējamo, izmantojot dialogu, apspriešanos, informācijas apmaiņu un sadarbību, lai risinātu jebkādas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu.

               2.Atkāpjoties no sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļas [Strīdu izšķiršana], ja starp Pusēm rodas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu, tad Puses izmanto tikai tās procedūras, kas noteiktas saskaņā ar šīs sadaļas 9.1. pantu [Apspriedes], 9.2. pantu [Ekspertu grupa] un 9.3. pantu [Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās].

               Septītā nodaļa. Vide un klimats

               7.1. pants. Definīcijas

               1.Šajā nodaļā “vides aizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis, kurš vispārēji paredzēts Puses tiesībās un kura nolūks ir aizsargāt vidi, tostarp novērst vides ietekmes radītos draudus cilvēku dzīvībai vai veselībai, tai skaitā katrā no šādām jomām:

               (a)rūpnieciskās emisijas;

               (b)emisijas gaisā un gaisa kvalitāte;

               (c)dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana;

               (d)atkritumu apsaimniekošana;

               (e)ūdensvides aizsardzība un saglabāšana;

               (f)jūras vides aizsardzība un saglabāšana;

               (g)ķīmisko vielu ražošanas, izmantošanas, izdalīšanās vai likvidēšanas radīto cilvēku veselības vai apkārtējās vides apdraudējumu novēršana, samazināšana vai likvidēšana, vai

               (h)tādas ietekmes uz vidi pārvaldīšana, kuru izraisa lauksaimnieciskā vai pārtikas ražošana, jo īpaši antibiotiku un atsārņotāju pielietošanas rezultātā.

               2.Attiecībā uz Savienību “vides aizsardzības līmenis” ir vides aizsardzības līmenis, kas ir piemērojams visām dalībvalstīm un tajās un kas ir kopīgs visām dalībvalstīm.

               3.Šajā nodaļā “klimata aizsardzības līmenis” ir aizsardzības līmenis attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un to piesaisti un ozona slāni noārdošo vielu pakāpenisku izmantošanas izbeigšanu. Attiecībā uz siltumnīcefekta gāzēm tas nozīmē:

               (a)attiecībā uz Savienību – visas ekonomikas mēroga mērķi 40 % apmērā līdz 2030. gadam, t. sk. Savienības sistēmu oglekļa cenu noteikšanai;

               (b)attiecībā uz Apvienoto Karalisti — Apvienotās Karalistes ekonomikas mēroga daļu no šā 2030. gada mērķa, t. sk. Apvienotās Karalistes sistēmu oglekļa cenu noteikšanai.

               7.2. pants. Aizsardzības līmeņa nepazemināšana

               1.Puses apstiprina katras Puses tiesības noteikt savu politiku un prioritātes šīs nodaļas aptvertajās jomās, noteikt vides aizsardzības līmeni vai klimata aizsardzības līmeni, ko tā uzskata par piemērotiem, un pieņemt vai grozīt savas tiesības un politiku tādā veidā, kas atbilst katras Puses starptautiskajām saistībām, tostarp saistībām saskaņā ar šo nodaļu.

               2.Puse tādā veidā, kas ietekmē tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm, nevājina vai nesamazina savu vides aizsardzības līmeni vai klimata aizsardzības līmeni zem līmeņa, kāds ir spēkā pārejas perioda beigās, tai skaitā nespējot efektīvi izpildīt savus vides tiesību aktus vai klimata aizsardzības līmeni.

               3.Puses atzīst, ka katra Puse patur tiesības izmantot saprātīgu rīcības brīvību un pieņemt bona fide lēmumus par vides tiesību aktu izpildei nepieciešamo resursu piešķiršanu citām vides tiesību un klimata politikas jomām, kurām ir noteikta augstāka prioritāte, ar nosacījumu, ka minētās rīcības brīvības izmantošana un minētie lēmumi nav pretrunā Puses pienākumiem saskaņā ar šo nodaļu.

               4.Šajā nodaļā, ciktāl Puses vides tiesību aktos ir paredzēti mērķi 7.1. pantā [Definīcijas] minētajās jomās, tie pārejas perioda beigās ir iekļauti Puses vides aizsardzības līmenī. Šie mērķi ietver tos mērķus, kuru sasniegšana ir paredzēta kādā datumā pēc pārejas perioda beigām. Šis punkts attiecas arī uz ozona slāni noārdošām vielām.

               5.Puses cenšas turpināt paaugstināt savu attiecīgo vides aizsardzības līmeni vai attiecīgo klimata aizsardzības līmeni, kas minēts šajā nodaļā.

               7.3. pants. Oglekļa cenas noteikšana

               1.Katra Puse no 2021. gada 1. janvāra ievieš efektīvu oglekļa cenas noteikšanas sistēmu.

               2.Katra sistēma aptver siltumnīcefekta gāzu emisiju, ko rada elektroenerģijas ražošana, siltuma ražošana, rūpniecība un aviācija.

               3.Pušu attiecīgo oglekļa cenas noteikšanas sistēmu efektivitāte nodrošina aizsardzības līmeni, kas paredzēts 7.2. pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana].

               4.Atkāpjoties no 2. punkta, aviāciju iekļauj vēlākais divu gadu laikā, ja tā nav iekļauta jau tagad. Savienības oglekļa cenas noteikšanas sistēmas tvērums aptver lidojumus no Eiropas Ekonomikas zonas uz Apvienoto Karalisti.

               5.Katra Puse saglabā savu oglekļa cenas noteikšanas sistēmu, ciktāl tā ir efektīvs katras Puses instruments cīņā pret klimata pārmaiņām, un jebkurā gadījumā nodrošina aizsardzības līmeni, kas paredzēts 7.2. pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana].

               6.Puses sadarbojas oglekļa cenas noteikšanas jomā. Puses nopietni apsver iespēju sasaistīt savas attiecīgās oglekļa cenas noteikšanas sistēmas tādā veidā, kas saglabā šo sistēmu integritāti un paver iespēju palielināt to efektivitāti.

               7.4. pants. Vides un klimata principi

               1.Ņemot vērā faktu, ka Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir kopīga biosfēra, kas ir svarīgs aspekts no pārrobežu piesārņojuma viedokļa, katra Puse apņemas ievērot starptautiski atzītos vides principus, kurus tā apņēmusies ievērot, piemēram, 1992. gada 14. jūnijā pieņemtajā Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijā (“1992. gada Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācija”) un daudzpusējos vides nolīgumos, tostarp Ņujorkā 1992. gada 9. maijā pieņemtajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) un Riodežaneiro 1992. gada 5. jūnijā pieņemtajā Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (“Konvencija par bioloģisko daudzveidību”), proti:

               (a)principu, saskaņā ar kuru vides aizsardzība būtu jāintegrē politikas veidošanā, tostarp veicot ietekmes novērtējumus;

               (b)preventīvas rīcības principu, lai novērstu kaitējumu videi;

               (c)piesardzības pieeju, kas minēta 1.2. panta [Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja un zinātniskā un tehniskā informācija] 2. punktā;

               (d)principu, saskaņā ar kuru videi nodarīta kaitējuma labošana būtu jāveic, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un

               (e)principu “piesārņotājs maksā”.

               2.Puses atkārtoti apstiprina savas attiecīgās saistības attiecībā uz procedūrām, ar kurām novērtē ierosinātās darbības iespējamo ietekmi uz vidi, un gadījumos, kad konkrētiem projektiem, plāniem un programmām varētu būt būtiska ietekme uz vidi, tostarp uz veselību, cita starpā attiecīgi veic ietekmes uz vidi novērtējumu vai stratēģisku vides novērtējumu.

               3.Šīs procedūras – vajadzības gadījumā un atbilstīgi katras Puses tiesību aktiem – ietver vides ziņojuma tvēruma noteikšanu un tā sagatavošanu, sabiedrības līdzdalības pasākumu un apspriešanās veikšanu, kā arī vides ziņojuma un sabiedrības līdzdalības un apspriešanās rezultātu ņemšanu vērā apstiprinātajā projektā vai pieņemtajā plānā, vai programmā.

               7.5. pants. Izpilde

               1.Izpildes nolūkos, kā minēts 7.2. pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana], katra Puse saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina, ka:

               (a)vietējās iestādes, kas ir kompetentas panākt attiecīgo tiesību aktu izpildi attiecībā uz vidi un klimatu, pienācīgi ņem vērā iespējamos šādu tiesību aktu pārkāpumus, par kuriem tām ir kļuvis zināms; minētajām iestādēm ir pieejami atbilstoši un efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tostarp, vajadzības gadījumā, pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kā arī samērīgas un atturošas sankcijas, un

               (b)valsts administratīvā vai tiesas procedūras ir pieejamas fiziskām un juridiskām personām, kuras ir pietiekami ieinteresētas celt prasības par šādu tiesību aktu pārkāpumiem un izmantot efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un tiesvedība nav pārmērīgi dārga un notiek taisnīgā, objektīvā un pārredzamā veidā.

               7.6. pants. Sadarbība uzraudzības un izpildes jomā

               Puses nodrošina, ka Eiropas Komisija un Apvienotās Karalistes uzraudzības struktūras regulāri tiekas un sadarbojas, lai efektīvi uzraudzītu un izpildītu tiesības attiecībā uz vidi un klimatu, kā minēts 7.2. pantā [Aizsardzības līmeņa nepazemināšana].

               7.7. pants. Strīdu izšķiršana

               1.Puses dara visu iespējamo, izmantojot dialogu, apspriešanos, informācijas apmaiņu un sadarbību, lai risinātu jebkādas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu.

               2.Atkāpjoties no sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļas, ja starp Pusēm rodas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu, tad Puses izmanto tikai tās procedūras, kas noteiktas saskaņā ar šīs sadaļas 9.1. pantu [Apspriedes], 9.2. pantu [Ekspertu grupa] un 9.3. pantu [Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās].

               Astotā nodaļa. Citi instrumenti tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai

               8.1. pants. Konteksts un mērķi

               1.Puses atsaucas uz Darba kārtību 21 un 1992. gada Riodežaneiro Vides un attīstības deklarāciju, 2002. gada Johannesburgas plānu pasaules samita par ilgtspējīgu attīstību lēmumu īstenošanai, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2008. gada Deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai, kas pieņemta Starptautiskās Darba konferences 97. sesijā Ženēvā 2008. gada 10. jūnijā (“SDO 2008. gada Deklarācija par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai”), ANO 2012. gada konferences par ilgtspējīgu attīstību noslēguma dokumentu “Nākotne, kādu vēlamies”, kas apstiprināts ar ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 66/288, kura pieņemta 2012. gada 27. jūlijā, un ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju 70/1 2015. gada 25. septembrī, kā arī tās ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

               2.Ņemot vērā 1. punktu, šīs nodaļas mērķis ir veicināt ilgtspējīgas attīstības, jo īpaši tās darba un vides aspektu, integrāciju Pušu tirdzniecības un investīciju attiecībās un šajā sakarā papildināt Pušu saistības saskaņā ar 6. nodaļu [Darba un sociālie standarti] un 7. nodaļu [Vide un klimats].

               8.2. pants. Pārredzamība

               1.Puses uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pārredzamību kā nepieciešamu elementu, lai veicinātu sabiedrības līdzdalību un informācijas publiskošanu saistībā ar šo nodaļu. Katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem, šīs nodaļas, IX nodaļas [Pārredzamība] un X nodaļas [Laba regulatīvā prakse] noteikumiem:

               (a)nodrošina, ka jebkurš vispārēji piemērojams pasākums, ar kuru tiecas sasniegt šīs nodaļas mērķus, tiek pārvaldīts pārredzamā veidā, tostarp nodrošinot sabiedrībai saprātīgas iespējas un pietiekami daudz laika izteikt piezīmes un publicējot šādus pasākumus;

               (b)nodrošina, ka sabiedrībai tiek sniegta piekļuve attiecīgai vides informācijai, kas ir valsts iestāžu rīcībā vai ir tām pieejama, kā arī nodrošina minētās informācijas aktīvu izplatīšanu sabiedrībai, izmantojot elektroniskus līdzekļus;

               (c)sekmē publiskas debates ar nevalstiskajiem dalībniekiem un to starpā par tādas politikas izstrādi un definēšanu, kuras rezultātā valsts iestādes varētu pieņemt tiesību aktus, kas attiecas uz šo nodaļu; attiecībā uz vidi tas ietver sabiedrības līdzdalību projektos, plānos un programmās; un

               (d)veicina sabiedrības informētību par Puses tiesību aktiem un standartiem, kas attiecas uz šo nodaļu, kā arī par izpildes un atbilstības procedūrām, ko panāk, veicot pasākumus, lai vairotu sabiedrības zināšanas un izpratni; attiecībā uz darba tiesībām un standartiem tas ietver darba ņēmējus, darba devējus un to pārstāvjus.

               8.3. pants. Daudzpusēji darba standarti un nolīgumi

               1.Puses apstiprina savu apņemšanos veicināt starptautiskās tirdzniecības attīstību tā, lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, kā noteikts SDO 2008. gada Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai.

               2.Saskaņā ar SDO konstitūciju un SDO Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un tās izpildes pasākumiem, kurus Starptautiskā Darba konference pieņēma 86. sesijā Ženēvā 1998. gada 18. jūnijā, katra Puse apņemas ievērot, veicināt un efektīvi īstenot starptautiski atzītos darba pamatstandartus, kā noteikts SDO pamatkonvencijās, proti:

               (a)biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunu tiesību faktisku atzīšanu;

               (b)jebkāda piespiedu vai obligātā darba izskaušanu;

               (c)bērnu darba faktisku atcelšanu un

               (d)diskriminācijas izskaušanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.

               3.Katra Puse pastāvīgi un neatlaidīgi cenšas ratificēt SDO pamatkonvencijas, ja tas vēl nav izdarīts.

               4.Puses regulāri un vajadzības gadījumā apmainās ar informāciju par dalībvalstu un Apvienotās Karalistes attiecīgo situāciju un sasniegto attiecībā uz SDO konvenciju vai protokolu, kurus SDO klasificējusi kā atjauninātus, un citu attiecīgo starptautisko instrumentu ratifikāciju.

               5.Katra Puse apņemas efektīvi īstenot visas SDO konvencijas, kuras ir ratificējusi attiecīgi Apvienotā Karaliste un Savienības dalībvalstis, un dažādos Eiropas Sociālās hartas noteikumus, kurus ir pieņēmušas attiecīgi Savienības dalībvalstis un Apvienotā Karaliste kā Eiropas Padomes dalībvalstis
                  63
               .

               6.Katra Puse ar savu tiesību un prakses palīdzību turpina veicināt SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, kas izklāstīta SDO 2008. gada Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai (“SDO programma pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai”), un saskaņā ar attiecīgajām SDO konvencijām un citām starptautiskām saistībām, jo īpaši attiecībā uz:

               (a)pienācīgiem darba apstākļiem visiem, cita starpā attiecībā uz algām un izpeļņu, darba laiku, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un citiem darba nosacījumiem;

               (b)veselības aizsardzību un drošību darbā, tostarp darba traumu vai arodslimību novēršanu, un kompensāciju šādu traumu vai slimību gadījumā; un

               (c)nediskrimināciju attiecībā uz darba apstākļiem, tostarp migrējošiem darba ņēmējiem.

               7.Katra Puse aizsargā un veicina sociālo dialogu darba jautājumos starp darba ņēmējiem, darba devējiem un to attiecīgajām organizācijām, kā arī ar pārvaldes iestādēm.

               8.Puses sadarbojas attiecībā uz darba politikas un pasākumu aspektiem, kuri saistīti ar tirdzniecību, tostarp vajadzības gadījumā daudzpusējos forumos, piemēram, SDO ietvaros. Šāda sadarbība cita starpā var attiekties uz:

               (a)fundamentālo, prioritāro un citu atjaunināto SDO konvenciju īstenošanas aspektiem, kas saistīti ar tirdzniecību;

               (b)ar tirdzniecību saistītiem aspektiem SDO programmā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, tostarp uz saikni starp tirdzniecību un pilnīgu un produktīvu nodarbinātību, darba tirgus pielāgošanu, darba pamatstandartiem, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs, sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu, sociālo dialogu un dzimumu līdztiesību;

               (c)darba tiesību un standartu ietekmi uz tirdzniecību un investīcijām vai tirdzniecības un investīciju tiesību ietekmi uz darbu;

               (d)dialogu un informācijas apmaiņu par darba noteikumiem Pušu attiecīgo tirdzniecības nolīgumu kontekstā un šo noteikumu īstenošanu un

               (e)jebkādu citu sadarbības veidu, ko uzskata par atbilstošu.

               9.Apzinot sadarbības jomas un veicot sadarbības pasākumus, Puses apsver visus darba ņēmēju, darba devēju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju sniegtos viedokļus.

               8.4. pants. Daudzpusēji nolīgumi vides jomā

               1.Puses atzīst ANO Vides asamblejas (UNEA) ANO Vides programmas (UNEP) un daudzpusējās vides pārvaldības un nolīgumu svarīgumu starptautiskās sabiedrības atbildē uz globālām vai reģionālām vides problēmām un uzsver vajadzību palielināt tirdzniecības un vides politikas, noteikumu un pasākumu savstarpējo atbalstu.

               2.Ņemot vērā 1. punktu, katra Puse apņemas efektīvi īstenot daudzpusējos vides nolīgumus, protokolus un grozījumus, ko tā ir ratificējusi savās tiesībās un praksē.

               3.Puses regulāri un vajadzības gadījumā apmainās ar informāciju par šādiem jautājumiem:

               (a)to situācija attiecībā uz daudzpusējo vides nolīgumu, tostarp to protokolu un grozījumu, ratifikāciju un īstenošanu;

               (b)notiekošas sarunas par jauniem daudzpusējiem vides nolīgumiem un

               (c)katras Puses attiecīgais viedoklis par to, vai kļūt par vēl citu daudzpusēju vides nolīgumu pusi.

               4.Puses atkārtoti apstiprina katras Puses tiesības pieņemt vai saglabāt pasākumus, lai veicinātu to daudzpusējo vides nolīgumu mērķu sasniegšanu, kuros tā ir puse. Puses atgādina, ka pasākumus, kas pieņemti vai izpildīti, lai īstenotu šādus daudzpusējus vides nolīgumus, var pamatot saskaņā ar XII sadaļas [Izņēmumi] EXC.1. pantu [Vispārēji izņēmumi].

               5.Puses sadarbojas attiecībā uz vides politikas un pasākumu aspektiem, kuri saistīti ar tirdzniecību, tostarp – attiecīgā gadījumā – tādos daudzpusējos forumos kā ANO Augsta līmeņa politiskais forums ilgtspējīgas attīstības jautājumos, ANO Vides asambleja (UNEA), daudzpusējie vides nolīgumi, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) vai PTO. Šāda sadarbība cita starpā var attiekties uz:

               (a)iniciatīvām attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, tostarp iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt aprites ekonomiku, zaļo izaugsmi un piesārņojuma mazināšanu;

               (b)iniciatīvām, lai veicinātu vides preces un pakalpojumus, tostarp novēršot saistītos tarifu un netarifu šķēršļus;

               (c)vides tiesību un standartu ietekmi uz tirdzniecību un investīcijām vai tirdzniecības un investīciju tiesību ietekmi uz vidi;

               (d)Čikāgā 1944. gada 7. decembrī pieņemtās Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma un citu pasākumu īstenošanu, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi, tostarp gaisa satiksmes pārvaldības jomā, un

               (e)citiem ar tirdzniecību saistītiem daudzpusēju vides nolīgumu aspektiem, tostarp to protokoliem, grozījumiem un īstenošanu.

               6.Sadarbība atbilstīgi 5. punktam var ietvert tehniskas apmaiņas, informācijas un paraugprakses apmaiņas, pētniecības projektus, pētījumus, ziņojumus, konferences un darbseminārus.

               7.Puses apsver sabiedrības un ieinteresēto personu sniegtos viedokļus vai devumu attiecībā uz sadarbības pasākumu definēšanu un īstenošanu, un tās pēc tam vajadzības gadījumā var iesaistīt šādas ieinteresētās personas minētajās darbībās.

               8.5. pants. Tirdzniecība un klimata pārmaiņas

               1.Puses atzīst, cik svarīgi ir steidzami rīkoties, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un to ietekmi, un tirdzniecības un investīciju nozīmi šā mērķa sasniegšanā atbilstīgi UNFCCC, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā Parīzē 2015. gada 12. decembrī pieņemtā Parīzes nolīguma (“Parīzes nolīgums”) nolūkam un mērķiem, kā arī citiem daudzpusējiem vides nolīgumiem un daudzpusējiem instrumentiem klimata pārmaiņu jomā.

               2.Ņemot vērā 1. punktu, katra Puse:

               (a)apņemas efektīvi īstenot UNFCCC un pieņemto Parīzes nolīgumu, saskaņā ar kuru viens no galvenajiem mērķiem ir stiprināt globālo reakciju uz klimata pārmaiņām un noturēt temperatūras paaugstināšanos pasaulē krietni zem 2°C salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni, kā arī turpināt centienus ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5ºC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni;

               (b)veicina tirdzniecības un klimata politikas un pasākumu savstarpēju atbalstu, tādējādi veicinot pāreju uz resursefektīvu ekonomiku ar zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un klimatnoturīgu attīstību;

               (c)veicina šķēršļu novēršanu tirdzniecībai ar tādām precēm un pakalpojumiem un ieguldījumiem tādās precēs un pakalpojumos, kas ir īpaši svarīgi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, piemēram, atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektīvi produkti un pakalpojumi, piemēram, novēršot tarifu un netarifu šķēršļus vai pieņemot politikas regulējumu, kurš veicina vislabāko pieejamo risinājumu izmantošanu.

               3.Puses sadarbojas, lai stiprinātu sadarbību ar tirdzniecību saistītos klimata pārmaiņu politikas un pasākumu aspektos attiecīgi divpusēji, reģionāli un starptautiskos forumos, tostarp UNFCCC, PTO, Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām, kas pieņemts Monreālā 1987. gada 26. augustā (“Monreālas protokols”), Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) un Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO). Šāda sadarbība cita starpā var attiekties uz:

               (a)politikas dialogu un sadarbību attiecībā uz Parīzes nolīguma īstenošanu, piemēram, saistībā ar līdzekļiem, lai veicinātu noturību pret klimata pārmaiņām, atjaunojamo energoresursu enerģiju, mazoglekļa tehnoloģijas, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu, ilgtspējīgas un klimatnoturīgas infrastruktūras attīstību, emisiju monitoringu, starptautiskos oglekļa dioksīda emisiju tirgus;

               (b)atbalstu tam, ka SJO izstrādā un pieņem vērienīgus un efektīvus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumus, kas jāīsteno kuģiem, kuri iesaistīti starptautiskajā tirdzniecībā;

               (c)atbalstu tam, ka ICAO izstrādā un pieņem vērienīgus un efektīvus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumus;

               (d)atbalstu vērienīgai ozona slāni noārdošo vielu izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai un fluorogļūdeņražu izmantošanas pakāpeniskai samazināšanai saskaņā ar Monreālas protokolu, veicot pasākumus, lai kontrolētu to ražošanu, patēriņu un tirdzniecību; videi draudzīgu alternatīvu ieviešanu; drošības un citu attiecīgu standartu atjaunināšanu, kā arī Monreālas protokolā reglamentēto vielu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu.

               8.6. pants. Tirdzniecība un bioloģiskā daudzveidība

               1.Puses atzīst, cik svarīgi ir saglabāt un ilgtspējīgi izmantot bioloģisko daudzveidību un tirdzniecības nozīmīgumu šo mērķu sasniegšanā, tostarp veicinot ilgtspējīgu tirdzniecību vai kontrolējot vai ierobežojot apdraudēto sugu tirdzniecību, saskaņā ar attiecīgajiem daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā, kuru puses tās ir, un saskaņā ar to pieņemtajiem lēmumiem, jo īpaši Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās protokoliem un Vašingtonā 1973. gada 3. martā pieņemto Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES).

               2.Ņemot vērā 1. punktu, katra Puse:

               (a)īsteno efektīvus pasākumus, lai apkarotu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz trešām valstīm;

               (b)veicināt CITES kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un ilgtspējīgas pārvaldības instrumenta izmantošanu, tostarp iekļaujot CITES papildinājumos dzīvnieku un augu sugas tajos gadījumos, kad konkrēto sugu saglabāšana tiek uzskatīta par apdraudētu starptautiskās tirdzniecības dēļ;

               (c)sekmē tādu produktu tirdzniecību, kas iegūti, ilgtspējīgi izmantojot bioloģiskos resursus, un kas veicina bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu,

               (d)turpina veikt pasākumus, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību, ja tā ir pakļauta spiedienam, kurš saistīts ar tirdzniecību un ieguldījumiem, jo īpaši, veicot pasākumus, lai novērstu invazīvu svešzemju sugu izplatīšanos.

               3.Puses sadarbojas ar tirdzniecību saistītos jautājumos, kuri ir būtiski šim pantam, tostarp vajadzības gadījumā tādos daudzpusējos forumos kā CITES un Konvencija par bioloģisko daudzveidību. Šāda sadarbība cita starpā var attiekties uz: tirdzniecību ar savvaļas dzīvniekiem un augiem un dabas resursiem, ekosistēmu un saistīto pakalpojumu izvērtēšanu un novērtēšanu, piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kuri gūti no to izmantošanas saskaņā ar Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kuri iegūti no to izmantošanas, kas pieņemts Nagojā 2010. gada 29. oktobrī.

               8.7. pants. Tirdzniecība un meži

               1.Puses atzīst, cik svarīgi ir saglabāt un ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, lai nodrošinātu vides funkcijas un pavērtu ekonomiskās un sociālās iespējas esošajām un nākamajām paaudzēm, kā arī atzīst tirdzniecības nozīmi šā mērķa sasniegšanā.

               2.Ņemot vērā 1. punktu un atbilstīgi savām starptautiskajām saistībām, katra Puse:

               (a)turpina īstenot pasākumus, lai apkarotu nelikumīgu mežizstrādi un ar to saistītu tirdzniecību, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz trešām valstīm, un sekmē tirdzniecību ar likumīgi iegūtiem meža produktiem;

               (b)sekmē mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu un koksnes un koksnes izstrādājumu, kas iegūti saskaņā ar ieguves valsts tiesībām un no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, tirdzniecību un patēriņu, un

               (c)apmainās ar otru Pusi ar informāciju par iniciatīvām, kas saistītas ar tirdzniecību, ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas, mežu pārvaldības un meža seguma saglabāšanas jomā, un Puses sadarbojas, lai maksimāli palielinātu to attiecīgo savstarpēji interesējošo politiku ietekmi un savstarpējo atbalstu.

               3.Puses sadarbojas, lai stiprinātu to sadarbību ar tirdzniecību saistītos ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas, meža seguma saglabāšanas un nelikumīgas mežizstrādes aspektos, tostarp vajadzības gadījumā daudzpusējos forumos.

               8.8. pants. Tirdzniecība un jūras bioloģisko resursu un akvakultūras ilgtspējīga pārvaldība

               1.Puses atzīst, cik svarīgi ir saglabāt un ilgtspējīgi pārvaldīt jūras bioloģisko resursus un ekosistēmas, kā arī veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu akvakultūru, un atzīst tirdzniecības nozīmi šo mērķu sasniegšanā.

               2.Ņemot vērā 1. punktu, katra Puse:

               (a)apņemas rīkoties saskanīgi un attiecīgā gadījumā ievērot attiecīgos ANO un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) nolīgumus, Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu, kas pieņemts Ņujorkā 1995. gada 4. augustā, FAO Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā, kas pieņemts Romā 1993. gada 24. novembrī, FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu un FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, kas apstiprināts FAO konferences 36. sesijā Romā 2009. gada 22. novembrī, kā arī piedalīties FAO iniciatīvā attiecībā uz Globālo zvejas kuģu, transporta saldētājkuģu un apgādes kuģu reģistru;

               (b)veicina ilgtspējīgu zivsaimniecību un labu zivsaimniecības pārvaldību, aktīvi piedaloties to attiecīgo starptautisko organizāciju vai struktūru darbā, kurās tās ir dalībnieces, novērotājas vai sadarbības partneres, kas nav līgumslēdzējas puses, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) darbā, vajadzības gadījumā efektīvi uzraugot, kontrolējot vai nodrošinot RZPO rezolūciju, ieteikumu vai pasākumu izpildi, un īstenojot savas nozvejas dokumentāciju vai sertifikācijas shēmas un ostas valsts pasākumus;

               (c)pieņem un uztur savus attiecīgos efektīvos instrumentus NNN zvejas apkarošanai, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izslēgt NNN zvejas produktus no tirdzniecības plūsmām, un šajā nolūkā sadarbojas;

               (d)veicina ilgtspējīgas un atbildīgas akvakultūras attīstību, tostarp vajadzības gadījumā attiecībā uz FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā ietverto mērķu un principu īstenošanu.

               3.Puses sadarbojas zvejniecības un akvakultūras politikas un pasākumu saglabāšanas un ar tirdzniecību saistītu aspektu jomā, tostarp attiecīgi PTO, RZPO un citos daudzpusējos forumos, lai veicinātu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi un ilgtspējīgi pārvaldītu zvejas un akvakultūras darbību rezultātā iegūtu zivju produktu tirdzniecību.

               4.Šis pants neskar otrās daļas V temata [Zvejniecība] noteikumus.

               8.9. pants. Ilgtspējīgu attīstību veicinoša tirdzniecība un ieguldījumi

               1.Puses apstiprina savu apņemšanos ar tirdzniecības un investīciju palīdzību sekmēt ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu ekonomikas, sociālajā un vides jomā.

               2.Saskaņā ar 1. punktu Puses turpina veicināt:

               (a)tirdzniecības un ieguldījumu politiku, ar kuru tiek atbalstīti pienācīga darba nodrošināšanas programmā noteiktie četri stratēģiskie mērķi, kas atbilst SDO 2008. gada Deklarācijai par sociālo taisnīgumu taisnīgai globalizācijai, tostarp attiecībā uz iztikas minimumu, darba aizsardzību un citiem ar darba apstākļiem saistītiem aspektiem;

               (b)tirdzniecību ar tādām precēm un pakalpojumiem un ieguldījumus tādās precēs un pakalpojumos kā atjaunojamo energoresursu enerģija un energoefektīvi produkti un pakalpojumi, tostarp novēršot ar to saistītos netarifu šķēršļus vai pieņemot politikas regulējumu, kurš veicina vislabāko pieejamo risinājumu izmantošanu;

               (c)tādu preču un pakalpojumu tirdzniecību, kuri palīdz uzlabot sociālos apstākļus un ieviest videi draudzīgu praksi, tostarp tādas preces uz pakalpojumus, kam piemēro brīvprātīgās ilgtspējas nodrošināšanas shēmas, piemēram, godīgas un ētiskas tirdzniecības shēmas un ekomarķējumus; un

               (d)sadarbību daudzpusējos forumos šajā pantā minētajos jautājumos.

               3.Puses atzīst, cik svarīgi ir risināt konkrētus ilgtspējīgas attīstības jautājumus, pārskatot, uzraugot un novērtējot iespējamo darbību potenciālo ietekmi ekonomikas, sociālajā un vides jomā, ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus.

               8.10. pants. Tirdzniecība un atbildīga piegādes ķēdes pārvaldība

               1.Puses atzīst piegādes ķēžu atbildīgas pārvaldības nozīmi, izmantojot atbildīgas darījumdarbības un korporatīvas sociālas atbildības praksi, un tirdzniecības nozīmi šā mērķa sasniegšanā.

               2.Ņemot vērā 1. punktu, katra Puse:

               (a)sekmē korporatīvu sociālu atbildību un atbildīgu darījumdarbību, tostarp nodrošinot atbalstošus politikas regulējumus, kas mudina uzņēmumus izmantot attiecīgo praksi, un

               (b)atbalsta pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem, piemēram, ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem, SDO Trīspusējai deklarācijai par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, ANO Globālajam līgumam un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, un to īstenošanu, turpmākos pasākumus un izplatīšanu.

               3.Puses atzīst, cik lietderīgas ir starptautiskas, katras nozares specifiskai atbilstošas pamatnostādnes korporatīvas sociālas atbildības un atbildīgas darījumdarbības jomā, un mudina kopīgi rīkoties šajā jomā. Saistībā ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un to papildinājumiem Puses arī īsteno pasākumus, lai veicinātu minēto vadlīniju pārņemšanu.

               4.Puses sadarbojas, lai stiprinātu sadarbību ar tirdzniecību saistītos aspektos tajos jautājumos, uz kuriem attiecas šis pants, tostarp vajadzības gadījumos sadarbojoties divpusējos forumos, tai skaitā apmainoties ar informāciju, paraugpraksi un iesaistes iniciatīvām.

               8.11. pants. Strīdu izšķiršana

               1.Puses dara visu iespējamo, izmantojot dialogu, apspriešanos, informācijas apmaiņu un sadarbību, lai risinātu jebkādas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu.

               2.Atkāpjoties no sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļas [Strīdu izšķiršana], ja starp Pusēm rodas domstarpības par šīs nodaļas piemērošanu, tad Puses izmanto tikai tās procedūras, kas noteiktas saskaņā ar 9.1. pantu [Apspriedes] un 9.2. pantu [Ekspertu grupa].

               Devītā nodaļa. Horizontālie un institucionālie noteikumi

               9.1. pants. Apspriedes

               1.Puse var lūgt apspriedes ar otru Pusi par jebkuru jautājumu, kas rodas saistībā ar 1. nodaļas [Vispārīgi noteikumi] 1.1. panta [Principi un mērķi] 3. punktu, 6. nodaļu [Darba un sociālie standarti], 7. nodaļu [Vide un klimats] un 8. nodaļu [Citi instrumenti tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai], otrai Pusei iesniedzot rakstisku pieprasījumu. Prasītāja Puse savā rakstiskajā pieprasījumā norāda pieprasījuma iemeslus un pamatojumu, tostarp attiecīgos pasākumus, precizējot noteikumus, kurus tā uzskata par piemērojamiem. Apspriedes jāuzsāk nekavējoties, tiklīdz Puse iesniegusi pieprasījumu rīkot apspriešanos, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien Puses nevienojas par ilgāku laikposmu.

               2.Puses apspriežas, lai panāktu savstarpēji apmierinošu jautājuma risinājumu. Apspriežu laikā katra Puse sniedz otrai Pusei pietiekamu informāciju, kas ir tās rīcībā, lai ļautu pilnībā pārbaudīt uzdotos jautājumus. Katra Puse cenšas nodrošināt to savu kompetento iestāžu, kurām ir zinātība apspriežamajā jautājumā, personāla dalību apspriedēs.

               3.Jautājumos, kas saistīti ar daudzpusējiem nolīgumiem vai instrumentiem, kuri minēti 1.1. panta [Principi un mērķi] 3. punktā, 6. nodaļā [Darba un sociālie standarti], 7. nodaļā [Vide un klimats] un 8. nodaļā [Citi instrumenti tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai], Puses ņem vērā no SDO vai attiecīgām struktūrām vai organizācijām, kas izveidotas atbilstīgi daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā, pieejamo informāciju. Attiecīgā gadījumā Puses kopīgi konsultējas ar šādām organizācijām vai to struktūrām, vai ar jebkuru citu ekspertu vai struktūru, ko tās uzskata par piemērotu.

               4.Katra Puse vajadzības gadījumā var lūgt viedokli vietējām konsultantu grupām, kas minētas INST.7. pantā [Vietējās konsultantu grupas], vai citu ekspertu padomu.

               5.Visus Pušu panāktos risinājumus publisko.

               9.2. pants. Ekspertu grupa

               1.Par ikvienu jautājumu, kas nav apmierinoši atrisināts, izmantojot 9.1. pantā [Apspriedes] norādīto apspriešanos, Puse 90 dienu laikā pēc šajā pantā minētā pieprasījuma rīkot apspriešanos saņemšanas, iesniedzot rakstisku pieprasījumu otrai Pusei, var pieprasīt ekspertu grupas sasaukšanu minētā jautājuma izskatīšanai. Pieprasījumā norāda izskatāmo pasākumu un tādā veidā, kas pietiekami skaidri atspoguļo sūdzību, precizē un izskaidro, kādā veidā minētais pasākums neatbilst attiecīgajā nodaļā vai nodaļās paredzētajiem noteikumiem.

               2.Ekspertu grupā ir trīs locekļi.

               3.Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai savā pirmajā sanāksmē pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izveido sarakstu ar vismaz 15 personām, kuras vēlas un spēj darboties kā grupas locekļi. Katra Puse nosauc vismaz piecas personas, kuras ietver sarakstā kā grupas locekļus. Turklāt Puses nosauc arī vismaz piecas personas, kuras nav nevienas Puses valstspiederīgie un kuras vēlas un spēj darboties kā ekspertu grupas priekšsēdētājs. Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai nodrošina to, ka saraksts tiek atjaunināts un ka ekspertu skaits tajā vienmēr ir vismaz 15.

               4.Ekspertiem, kas ierosināti kā grupas locekļi, jābūt specializētām zināšanām vai pieredzei darba vai vides tiesībās, citos jautājumos, uz kuriem attiecas attiecīgā nodaļa vai nodaļas, vai strīdu izšķiršanā, kas rodas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem. Viņi rīkojas patstāvīgi un nesaņem norādījumus no kādas organizācijas vai valdības jautājumos, kas attiecas uz strīdiem. Viņi nav saistīti ar kādu no Pusēm, un nesaņem norādes no tām. Tās nav personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

               5.Ja vien Puses piecu dienu laikā no ekspertu grupas izveidošanas dienas nevienojas citādi, tās pilnvaras ir:

               “ņemot vērā attiecīgos noteikumus, izskatīt jautājumu, kas minēts pieprasījumā par ekspertu grupas izveidi, un saskaņā ar šo pantu sniegt ziņojumu, kurā ietverti konstatējumi par pasākuma atbilstību attiecīgajiem noteikumiem.”

               6.Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar daudzpusējiem standartiem vai nolīgumiem, kas aptverti šajā sadaļā, ekspertu grupai būtu jālūdz informācija no SDO vai attiecīgajām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šiem nolīgumiem, tostarp visi attiecīgie pieejamie interpretējošie norādījumi, konstatējumi vai lēmumi, kurus pieņēmusi SDO un minētās struktūras.

               7.Ekspertu grupa var pieprasīt un saņemt rakstiskus iesniegumus vai jebkādu citu informāciju no personām, kam ir attiecīgā informācija vai speciālās zināšanas.

               8.Ekspertu grupa dara pieejamu katrai Pusei šādu informāciju, ļaujot tām 20 dienu laikā pēc saņemšanas iesniegt piezīmes.

               9.Ekspertu grupa sniedz Pusēm starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu, norādot konstatētos faktus, tās lēmumus par jautājumu, tostarp par to, vai atbildētāja Puse ir ievērojusi savas saistības atbilstoši attiecīgajai nodaļai vai nodaļām, un jebkādu tās konstatējumu un lēmumu loģisko pamatojumu. Lielākai noteiktībai – Puses ir vienisprātis, ka gadījumos, kad ekspertu grupa savā ziņojumā sniedz ieteikumus, atbildētājai Pusei nav jāievēro šie ieteikumi, lai nodrošinātu atbilstību nolīgumam.

               10. Ekspertu grupa sniedz Pusēm starpposma ziņojumu 100 dienu laikā pēc ekspertu grupas izveides dienas. Ja ekspertu grupa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, ekspertu grupas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad ekspertu grupa plāno iesniegt starpposma ziņojumu. Ekspertu grupa savu starpposma ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 125 dienu laikā pēc ekspertu grupas izveides dienas.

               11. Katra Puse 25 dienu laikā pēc starpposma ziņojuma saņemšanas var iesniegt ekspertu grupai pamatotu pieprasījumu pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Puse var sniegt piezīmes par otras Puses pieprasījumu 15 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas.

               12. Pēc šo piezīmju izskatīšanas ekspertu grupa sagatavo galīgo ziņojumu. Ja 11. punktā minētajā laikposmā nav iesniegts pieprasījums pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus, tad starpposma ziņojums kļūst par ekspertu grupas galīgo ziņojumu.

               13. Ekspertu grupa sniedz Pusēm savu galīgo ziņojumu 175 dienu laikā pēc ekspertu grupas izveides dienas. Ja ekspertu grupa uzskata, ka šo termiņu nav iespējams ievērot, tad ekspertu grupas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad ekspertu grupa plāno iesniegt galīgo ziņojumu. Ekspertu grupa savu galīgo ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 195 dienu laikā pēc ekspertu grupas izveides dienas.

               14. Galīgais ziņojums ietver jebkura Pušu rakstiska pieprasījuma par starpposma ziņojumu apspriešanu un skaidri iztirzā Pušu piezīmes.

               15. Puses publisko galīgo ziņojumu 15 dienu laikā pēc tam, kad ekspertu grupa to iesniegusi.

               16.Ja ekspertu grupas galīgajā ziņojumā ir noteikts, ka Puse nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar attiecīgo nodaļu vai nodaļām, tad Puses 90 dienu laikā pēc galīgā ziņojuma iesniegšanas apspriež pienācīgus pasākumus, kas jāīsteno, ņemot vērā ekspertu grupas ziņojumu. Ne vēlāk kā 105 dienas pēc tam, kad ziņojums tika iesniegts Pusēm, atbildētāja Puse informē savas iekšzemes konsultantu grupas, kas izveidotas saskaņā ar INST.7. pantu [Vietējās konsultantu grupas], un prasītājas Pusi par savu lēmumu attiecībā uz visiem pasākumiem, kuri ir jāīsteno.

               17. Turpmākos pasākumus pēc ekspertu grupas ziņojuma uzrauga Tirdzniecības specializētā komiteja jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai. Pušu vietējās konsultantu grupas, kas izveidotas saskaņā ar INST.7. pantu [Vietējās konsultantu grupas], šajā sakarā var iesniegt apsvērumus Tirdzniecības specializētajai komitejai jautājumos par vienlīdzīgiem apstākļiem atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai.

               18.Ja Pusēm ir atšķirīgi viedokļi par kāda pasākuma, kas veikts, lai novērstu neatbilstību, esību vai atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse var iesniegt rakstisku pieprasījumu sākotnējai ekspertu grupai izlemt šo jautājumu. Pieprasījumā norāda visus izskatāmos pasākumus un tādā veidā, kas pietiekami skaidri atspoguļo sūdzību, paskaidro, kādā veidā minētais pasākums neatbilst attiecīgajiem noteikumiem. Ekspertu grupa iesniedz savus konstatējumus Pusēm 45 dienu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas.

               19.Ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, INST.14. panta [Arbitrāža] 1. punktu, INST.29. pantu [Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi], INST.30. pantu [Šķīrējtiesas procesu apturēšana un izbeigšana], INST.31. pantu [Savstarpēji saskaņots risinājums], INST.32. pantu [Laikposmi], INST.34. pantu [Izmaksas], INST.15. pantu [Šķīrējtiesas izveide] vai INST.28. pantu [Šķīrējtiesnešu aizstāšana], kā arī INST PIELIKUMU [Strīdu izšķiršanas reglaments] un INST-X PIELIKUMU [Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss] piemēro mutatis mutandis.

               9.3. pants. Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās

               1.Strīdiem starp Pusēm, kuri attiecas uz 6. nodaļas [Darba un sociālie standarti] un 7. nodaļas [Vide un klimats] noteikumu interpretāciju un piemērošanu, piemēro 9.2. pantu [Ekspertu grupa].

               2.Attiecībā uz šiem strīdiem – papildus pantiem, kas uzskaitīti 9.2. panta [Ekspertu grupa] 19. punktā, mutatis mutandis piemēro INST.24. pantu [Tiesiskās aizsardzības pagaidu līdzekļi] un INST.25. pantu [Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude].

               3.Puses atzīst, ka gadījumos, kad atbildētāja Puses izvēlas neveikt nekādas darbības, lai nodrošinātu atbilstību ekspertu grupas ziņojumam un šim nolīgumam, prasītājai Pusei arī turpmāk ir pieejami visi saskaņā ar INST.24. pantu [Tiesiskās aizsardzības pagaidu līdzekļi] atļautie tiesiskās aizsardzības līdzekļi.

               9.4. pants. Līdzsvara atjaunošana

               1.Puses atzīst katras Puses tiesības noteikt savu turpmāko politiku un prioritātes attiecībā uz darba un sociālo, vides vai klimata aizsardzību vai attiecībā uz subsīdiju kontroli veidā, kas atbilst katras Puses starptautiskajām saistībām, tostarp saistībām saskaņā ar šo nolīgumu. Vienlaikus Puses atzīst, ka būtiskas atšķirības šajās jomās var ietekmēt tirdzniecību vai investīcijas starp Pusēm tādā veidā, kas maina apstākļus, kuri ir bijuši šā nolīguma noslēgšanas pamatā.

               2.Ja būtiskas atšķirības Pušu starpā 1. punktā minētajās jomās rada būtisku ietekmi uz Pušu savstarpējo tirdzniecību vai investīcijām, jebkura Puse var veikt līdzsvara atjaunošanas pasākumus stāvokļa uzlabošanai. Šādu pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt līmeni, kas ir obligāti nepieciešams un samērīgs stāvokļa labošanai. Priekšroku dod tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Puses novērtējums par šādu ietekmi ir balstīts uz ticamiem pierādījumiem, nevis tikai uz pieņēmumiem vai maz ticamu iespējamību.

               3.Līdzsvara atjaunošanas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, piemēro šādas procedūras:

               (a)Attiecīgā Puse bez kavēšanās ar Partnerības padomes starpniecību informē otru Pusi par līdzsvara atjaunošanas pasākumiem, kurus tā plāno veikt, sniedzot visu attiecīgo informāciju. Puses nekavējoties sāk apspriešanos. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 14 dienu laikā no paziņojuma sniegšanas dienas, ja vien tā nav kopīgi pabeigta pirms minētā termiņa.

               (b)Ja netiek rasts abpusēji pieņemams risinājums, attiecīgā Puse var pieņemt līdzsvara atjaunošanas pasākumus ne ātrāk kā piecas dienas pēc apspriešanās beigām, ja vien informētā Puse tajā pašā piecu dienu laikposmā saskaņā ar INST.14. panta [Arbitrāža]
                  64
                2. punktu otrai Pusei iesniegtā rakstiskā pieprasījumā nepieprasa izveidot šķīrējtiesu, lai izlemtu, vai paziņotie līdzsvara atjaunošanas pasākumi atbilst šā panta 2. punktam.

               (c)Šķīrējtiesa savu galīgo nolēmumu sniedz 30 dienu laikā pēc tās izveides. Ja šķīrējtiesa minētajā laikposmā galīgo nolēmumu nesniedz, attiecīgā Puse var pieņemt līdzsvara atjaunošanas pasākumus ne ātrāk kā trīs dienas pēc minētā 30 dienu laikposma beigām. Tādā gadījumā otra Puse var veikt pretpasākumus, kas ir samērīgi pieņemtajiem līdzsvara atjaunošanas pasākumiem, līdz šķīrējtiesa būs pieņēmusi galīgo nolēmumu. Priekšroku dod tādiem pretpasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Šādiem pretpasākumiem, kurus var pieņemt ne ātrāk kā trīs dienas pēc konsultēšanās pabeigšanas, mutatis mutandis piemēro a) apakšpunktu.

               (d)Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi, ka līdzsvara atjaunošanas pasākumi atbilst 2. punktam, attiecīgā Puse var pieņemt šos līdzsvara atjaunošanas pasākumus atbilstīgi otrai Pusei paziņotajam.

               (e)Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi, ka līdzsvara atjaunošanas pasākumi 2. punktam neatbilst, attiecīgā Puse trīs dienu laikā pēc nolēmuma pasludināšanas paziņo prasītājai Pusei par pasākumiem
                  65
               , kurus tā plāno pieņemt, lai izpildītu šķīrējtiesas nolēmumu. Ja prasītāja Puse uzskata, ka paziņotie pasākumi neatbilst šķīrējtiesas nolēmumam, mutatis mutandis piemēro INST.23. panta [Atbilstības pārskatīšana] 2. punktu, INST.24. pantu [Tiesiskās aizsardzības pagaidu līdzekļi]
                  66
                un INST.25. pantu [Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude]. Procedūras saskaņā ar INST.23. panta [Atbilstības pārskatīšana] 2. punktu, INST.24. pantu [Tiesiskās aizsardzības pagaidu līdzekļi] un INST.25. pantu [Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude] neaptur paziņoto pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo punktu.

               (f)Ja līdzsvara atjaunošanas pasākumi tika pieņemti pirms šķīrējtiesas nolēmuma saskaņā ar c) apakšpunktu, jebkuri pretpasākumi, kas pieņemti saskaņā ar minēto apakšpunktu, tiek atcelti nekavējoties un nekādā gadījumā vēlāk kā piecas dienas pēc šķīrējtiesas nolēmuma pieņemšanas.

               (g)Puse neatsaucas uz PTO nolīgumu vai kādu citu starptautisku nolīgumu, lai liegtu otrai Pusei veikt pasākumus saskaņā ar 2. un 3. punktu, t. sk. gadījumos, kad minētie pasākumi ir šajā nolīgumā paredzēto saistību izpildes apturēšana.

               (h)Ja informētā Puse pieprasījumu saskaņā ar b) apakšpunktu neiesniedz šajā apakšpunktā paredzētajā laikposmā, minētā Puse var, bez iespējas pirms tam konsultēties saskaņā ar INST.13. pantu [Konsultēšanās], uzsākt arbitrāžas procedūru, kas minēta INST.14. pantā [Arbitrāža]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē.

               4.Lai noturīgāk nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp Pušu uzņemtajām saistībām šajā nolīgumā, jebkura no Pusēm var ne ātrāk kā četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā pieprasīt pārskatīt šā nolīguma pirmā temata [Tirdzniecība] darbību. Puses var vienoties pārskatīšanā iekļaut citus šā nolīguma tematus.

               5.Šādu pārskatīšanu uzsāk pēc Puses pieprasījuma, ja šī Puse uzskata, ka viena vai abas Puses ir bieži veikušas pasākumus saskaņā ar 2. vai 3. punktu, vai ja pasākums, kas būtiski ietekmē tirdzniecību vai investīcijas Pušu starpā, ir piemērots 12 mēnešus. Šajā punktā attiecīgie pasākumi ir tie, kurus šķīrējtiesa nav apstrīdējusi vai nav uzskatījusi par pilnīgi nevajadzīgiem saskaņā ar 3. punkta d) vai h) apakšpunktu. Šo pārskatīšanu var sākt ātrāk nekā četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

               6.Saskaņā ar 4. vai 5. punktu pieprasīto pārskatīšanu sāk trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas un pabeidz sešu mēnešu laikā.

               7.Pārskatīšanu, pamatojoties uz 4. vai 5. punktu, var atkārtot ne biežāk kā reizi četros gados pēc iepriekšējās pārskatīšanas pabeigšanas. Ja Puse ir pieprasījusi pārskatīšanu saskaņā ar 4. vai 5. punktu, tā nevar pieprasīt papildu pārskatīšanu nedz saskaņā ar 4. punktu, nedz 5. punktu vismaz četrus gadus pēc iepriekšējās pārskatīšanas pabeigšanas vai attiecīgā gadījumā pēc jebkāda grozoša nolīguma stāšanās spēkā.

               8.Pārskatīšanā izskata, vai šis nolīgums nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp Pušu tiesībām un pienākumiem, jo īpaši attiecībā uz pirmā temata [Tirdzniecība] darbību, un vai tādēļ ir nepieciešams grozīt šā nolīguma noteikumus.

               9.Partnerības padome var nolemt, ka pārskatīšanas rezultātā nav nepieciešama nekāda rīcība. Tomēr, ja Puses uzskata, ka pēc pārskatīšanas ir nepieciešams grozīt šo nolīgumu, Puses dara visu iespējamo, lai risinātu sarunas un noslēgtu nolīgumu, ar ko veic vajadzīgos grozījumus. Šādas sarunas attiecas tikai uz pārskatīšanā apzinātajiem jautājumiem.

               10.Ja 9. punktā minētais grozošais nolīgums netiek pieņemts viena gada laikā no dienas, kad Puses sāka sarunas, jebkura no Pusēm var paziņot par nolīguma pirmā temata [Tirdzniecība] vai jebkura cita temata, kas iekļauts pārskatīšanā, darbības izbeigšanu vai Puses var nolemt turpināt sarunas. Ja Puse izbeidz pirmā temata [Tirdzniecība] darbību, tajā pašā dienā tiek izbeigta trešā temata [Autotransports] darbība. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.

               11.Ja pirmā temata [Tirdzniecība] darbību izbeidz saskaņā ar 10. punktu, tajā pašā dienā tiek izbeigta otrā temata [Aviācija] darbība, ja vien Puses nevienojas integrēt XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] attiecīgās daļas otrajā tematā [Aviācija].

               12.4.–9. punktam nepiemēro sestā temata [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] I sadaļu [Strīdu izšķiršana].

               XII sadaļa. Izņēmumi

               EXC.1. pants. Vispārēji izņēmumi

                  a)Nekas otrās daļas pirmā temata I sadaļas pirmajā nodaļā [Valsts režīms un preču tirgus pieejamība] un piektajā nodaļā [Muita un tirdzniecības atvieglošana], otrās daļas pirmā temata VIII sadaļā [Enerģētika un izejvielas], otrās daļas pirmā temata XI sadaļas ceturtajā nodaļā [Valsts uzņēmumi], otrās daļas pirmā temata III sadaļā [Digitālā tirdzniecība] un otrās daļas pirmā temata II sadaļas otrajā nodaļā [Investīciju liberalizācija] nav interpretējams kā šķērslis, kas liedz Pusei pieņemt vai saglabāt pasākumus, kuri ir saderīgi ar GATT 1994 XX pantu. Šajā nolūkā GATT 1994 XX pants, t. sk. tā piezīmes un papildnoteikumi, mutatis mutandis tiek iekļauti šajā nolīgumā un kļūst par tā daļu.

                  b)Ievērojot prasību, ka šādus pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp valstīm, kurās pastāv līdzīgi apstākļi, vai slēptus ierobežojumus investīciju liberalizācijai vai pakalpojumu tirdzniecībai, nekas otrās daļas pirmā temata VIII sadaļā [Enerģētika un izejvielas], otrās daļas pirmā temata XI sadaļas ceturtajā nodaļā [Valsts uzņēmumi], otrās daļas pirmā temata III sadaļā [Digitālā tirdzniecība], otrās daļas pirmā temata II sadaļā [Pakalpojumi un investīcijas] un otrās daļas pirmā temata IV sadaļā [Kapitāla aprite, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] nav interpretējams kā šķērslis, kas liedz Pusei pieņemt vai īstenot pasākumus, kas nepieciešami:

               (a)sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai
                  67
               ;

               (b)cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;

               (c)lai nodrošinātu tiesību aktu vai noteikumu, kuri nav nesaderīgi ar šā nolīguma nosacījumiem, ievērošanu, ieskaitot tos, kas attiecas uz:

               (I)krāpnieciskas vai maldinošas prakses novēršanu vai līgumsaistību neizpildes sekām,

               (II)personu privātuma aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un individuālu dokumentu un kontu konfidencialitātes aizsardzību; un

               (III)drošību.

                  c)Lielākai noteiktībai Puses saprot, ka tādā mērā, ciktāl šādi pasākumi ir citādi nesaderīgi ar iepriekš minēto nodaļu, iedaļu vai sadaļu noteikumiem:

               (a)pasākumi, kas minēti GATT 1994 XX panta b) punktā un šā panta 2. punkta b) apakšpunktā, ietver vides pasākumus, kuri nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības un veselības aizsardzībai;

               (b)GATT 1994 XX panta g) punktu piemēro pasākumiem, kas saistīti ar dzīvo un nedzīvo izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu; kā arī

               (c)uz pasākumiem, kas pieņemti daudzpusēju nolīgumu vides jomā īstenošanai, var attiekties GATT 1994 XX panta b) vai g) punkts vai šā panta 2. punkta b) apakšpunkts.

                  d)Pirms Puse veic jebkādus pasākumus, kas paredzēti GATT 1994 XX panta i) un j) punktā, minētā Puse sniedz otrai Pusei visu attiecīgo informāciju nolūkā rast abām Pusēm pieņemamu risinājumu. Ja no informācijas sniegšanas brīža 30 dienu laikā nav panākta vienošanās, Puse var piemērot attiecīgos pasākumus. Ārkārtēju un kritisku apstākļu dēļ, kuros nepieciešama tūlītēja rīcība un iepriekšēja informēšana vai izskatīšana nav iespējama, Puse, kas paredzējusi pasākumus veikt, var nekavējoties piemērot piesardzības pasākumus, kuri nepieciešami situācijas risināšanai. Minētā Puse par to nekavējoties informē otru Pusi.

               EXC.2. pants. Nodokļu politika

                  1.
                        Nekas otrās daļas pirmā temata I līdz VII sadaļā, VIII sadaļas ceturtajā nodaļā [Enerģētika un izejvielas], otrās daļas pirmā temata IX līdz XII sadaļā vai otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] neietekmē Savienības vai tās dalībvalstu un Apvienotās Karalistes tiesības un pienākumus, kas izriet no jebkuras nodokļu konvencijas. Ja pastāv neatbilstība starp šo nolīgumu un kādu šādu nodokļu konvenciju, tad, ciktāl pastāv neatbilstība, prevalē nodokļu konvencija. Attiecībā uz nodokļu konvenciju starp Savienību vai tās dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti attiecīgās kompetentās iestādes saskaņā ar šo nolīgumu un minēto nodokļu konvenciju kopīgi nosaka, vai pastāv neatbilstība starp šo nolīgumu un nodokļu konvenciju
                     68
                  .

                  2.
                        Otrās daļas pirmā temata II sadaļas otrajā nodaļas [Investīciju liberalizācija] SERVIN.2.4. pantu un otrās daļas pirmā temata II sadaļas trešās nodaļas [Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] SERVIN.3.4. pantu nepiemēro priekšrocībai, kas noteikta saskaņā ar nodokļu konvenciju.

               3.
                     Ievērojot prasību, ka nodokļu pasākumus nepiemēro tādā veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp valstīm, kurās pastāv līdzīgi apstākļi, vai slēptus ierobežojumus tirdzniecībai un investīcijām, nekas otrās daļas pirmā temata I līdz VII sadaļā, VIII sadaļas ceturtajā nodaļā [Enerģētika un izejvielas], IX līdz XII sadaļā vai otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] nav interpretējams kā šķērslis, kas liedz Pusei pieņemt, paturēt spēkā vai īstenot jebkuru pasākumu:

               (a)ar mērķi nodrošināt tiešo nodokļu taisnīgu vai iedarbīgu
                  69
                uzlikšanu vai iekasēšanu vai

               (b)kas nošķir nodokļu maksātājus, kuri nav vienādā situācijā, it īpaši saistībā ar viņu dzīvesvietu vai vietu, kur ieguldīts viņu kapitāls.

                  4.
                        Šajā pantā:

               (a)“rezidences vieta” ir rezidences vieta nodokļu vajadzībām;

               (b)“nodokļu konvencija” ir konvencija par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu vai cits starptautisks nolīgums vai vienošanās, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem, un

               (c)"tiešie nodokļi” ietver visus ienākuma vai kapitāla nodokļus, tai skaitā nodokļus par ieguvumiem no īpašuma atsavināšanas, īpašuma, mantojuma un dāvinājuma nodokļus, algas un uzņēmuma maksātās darba samaksas nodokļus, kā arī kapitāla novērtēšanas nodokļus.

               EXC.3. pants. PTO atbrīvojumi

               Ja pienākums, kas noteikts šā nolīguma otrās daļas pirmā temata I līdz XII sadaļā un otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi], pēc būtības ir līdzvērtīgs PTO līgumā ietvertam pienākumam, jebkurš pasākums, kas atbilst atbrīvojumam, kurš pieņemts, ievērojot PTO līguma IX pantu, tiek uzskatīts par atbilstīgu pēc būtības līdzvērtīgajam šā nolīguma noteikumam.

               EXC.4. pants. Izņēmumi drošības apsvērumu dēļ

               Nekas šā nolīguma otrās daļas pirmā temata I līdz XII sadaļā un otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] nav interpretējams kā:

               (a)prasība Pusei sniegt jebkādu informāciju vai atļaut piekļūt tai, ja Puse uzskata, ka tās izpaušana ir pretrunā Puses būtiskām drošības interesēm, vai

               (b)šķērslis, kas attur Pusi no rīcības, ko tā uzskata par nepieciešamu būtisko drošības interešu aizsardzībai:

               (I)saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā inventāra ražošanu vai transportu un citu preču un materiālu ražošanu, transportu un darījumiem, pakalpojumiem un tehnoloģiju, un saimnieciskajām darbībām, ko tieši vai netieši veic nolūkā apgādāt militāru formējumu;

               (II)saistībā ar materiāliem, kas neitronu iedarbībā pārvēršas par skaldmateriāliem, un kodoltermiskajai sintēzei izmantojamiem materiāliem vai materiāliem, no kuriem iegūst šādus materiālus; vai

               (III)kara laikā vai citā starptautisko attiecību ārkārtas situācijā; vai

               (c)šķērslis, kas attur Pusi rīkoties saskaņā ar tās saistībām, kas paredzētas ANO Statūtos, starptautiskā miera un drošības uzturēšanai.

               EXC.5. pants.: Konfidenciāla informācija

               1.
                     Nekas šā nolīguma otrās daļas pirmā temata I līdz X sadaļā, XI sadaļā, izņemot XI sadaļas LPFS.2.26. pantu [Nodokļu standarti], un XII sadaļā vai otrās daļas sestajā tematā [Citi noteikumi] nav interpretējams kā prasība Pusei darīt pieejamu konfidenciālu informāciju, kuras izpaušana traucētu tiesībaizsardzībai vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, vai skartu konkrētu publisku vai privātu uzņēmumu likumīgas komerciālās intereses, izņemot gadījumus, kad šķīrējtiesa pieprasa sniegt konfidenciālu informāciju strīdu izšķiršanas procedūrā saskaņā ar sestās daļas I sadaļu [Strīdu izšķiršana], vai ja ekspertu grupai ir nepieciešama šāda konfidenciāla informācija procedūrā saskaņā ar LPFS.9.2. pantu [Ekspertu grupa] vai LPFS.9.3. pantu [Ekspertu grupa aizsardzības līmeņa nepazemināšanas jomās].  Šādos gadījumos šķīrējtiesa vai — attiecīgā gadījumā — ekspertu grupa nodrošina konfidencialitātes pilnīgu aizsardzību saskaņā ar INST-X PIELIKUMU [Reglaments].

               2.
                     Ja Puse Partnerības padomei vai komitejām iesniedz informāciju, kura saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem tiek uzskatīta par konfidenciālu, tad otra Puse šo informāciju uzskata par konfidenciālu, ja vien iesniedzēja Puse nepiekrīt citādai attieksmei.

               OTRAIS TEMATS. AVIĀCIJA

               I sadaļa. Gaisa transports

               AIRTRN.1. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               a)
                     “gaisa pārvadātājs” ir gaisa transporta uzņēmums ar derīgu licenci vai tās ekvivalentu;

               b)
                     “Savienības gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas atbilst AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;

               c)
                     “Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas atbilst AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1. vai 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem;

               d)
                     “aeronavigācijas pakalpojumi” ir gaisa satiksmes pakalpojumi, sakaru, navigācijas un pārraudzības pakalpojumi, meteoroloģiskie pakalpojumi aeronavigācijai un aeronavigācijas informācijas pakalpojumi;

               e)
                     “gaisa kuģa ekspluatanta apliecība” ir pārvadātājam izdots dokuments, kas apstiprina, ka attiecīgajam gaisa pārvadātājam ir profesionalitāte un struktūra, kas garantē gaisa kuģu drošu ekspluatāciju apliecībā norādītajās aviācijas darbībās;

               f)
                     “gaisa satiksmes pārvaldība” ir gaisā un uz zemes veicamo funkciju kopums (gaisa satiksmes pakalpojumi, gaisa telpas pārvaldība un gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība), kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un efektīvu gaisa kuģu kustību visās darbības fāzēs;

               g)
                     “gaisa transports” ir par atlīdzību vai nomā publiski piedāvāta pasažieru, bagāžas, kravas un pasta atsevišķi vai apvienojumā veikta pārvadāšana gaisa kuģos;

               h)
                     “valsts piederības noteikšana” ir konstatēšana, ka pārvadātājs, kurš piedāvā sniegt gaisa transporta pakalpojumus saskaņā ar šo sadaļu, izpilda AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] prasības, kas attiecas uz tā atrašanos īpašumā, faktisko vadību un galveno darbības vietu;

               i)
                     “kompetentās iestādes” Apvienotajai Karalistei ir Apvienotās Karalistes varas iestādes, kas atbild par regulatīvajām un administratīvajām funkcijām, kuras Apvienotajai Karalistei jāpilda saskaņā ar šo sadaļu, bet Savienībai – Savienības un dalībvalstu varas iestādes, kas atbild par regulatīvajām un administratīvajām funkcijām, kuras Savienībai jāpilda saskaņā ar šo sadaļu; un Savienībai — Savienības un dalībvalstu varas iestādes, kas atbild par regulatīvajām un administratīvajām funkcijām, kuras Savienībai jāpilda saskaņā ar šo sadaļu;

               j)
                     “konvencija” ir 1944. gada 7. decembrī Čikāgā parakstītā Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kurā ietilpst:

               i)
                     grozījumi, kas stājušies spēkā saskaņā ar Konvencijas 94. panta a) apakšpunktu un ko ratificējušas gan Apvienotā Karaliste, gan attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis – kā kurā gadījumā, un

               ii)
                     tās pielikumi vai to grozījumi, kas pieņemti saskaņā ar Konvencijas 90. pantu, tādā mērā, cik pielikums vai grozījums tajā brīdī darbojas gan Apvienotajai Karalistei, gan dalībvalstij vai dalībvalstīm, kā kurā gadījumā;

               k)
                     “diskriminācija” ir jebkāda veida diferenciācija bez objektīva pamatojuma attiecībā uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu vajadzībām pielietoto preču piegādi vai pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, sniegšanu vai attiecībā uz publisko iestāžu attieksmi saistībā ar šādiem pakalpojumiem;

               l)
                     “faktiska kontrole” ir attiecības, ko veido tiesības, līgumi vai citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā, ņemot vērā attiecīgus faktiskus vai juridiskus apsvērumus, dod iespēju tieši vai netieši izšķirīgi ietekmēt uzņēmumu, it sevišķi:

               i)
                     tiesības izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai daļu no tiem;

               ii)
                     tiesības vai līgumi, kas piešķir izšķirīgu ietekmi uz uzņēmumu vadības struktūru sastāvu, balsošanu vai lēmumiem vai kā citādi izšķirīgi ietekmē uzņēmuma darbību;

               m)
                     “sagatavotības konstatējums” ir atzinums, ka pārvadātājam, kurš piedāvā sniegt gaisa transporta pakalpojumus saskaņā ar šo sadaļu, ir apmierinošas finansiālās iespējas un piemērota vadības pieredze tādu pakalpojumu sniegšanā un tas ir gatavs izpildīt normatīvo aktu prasības un prasības, kas reglamentē tādu pakalpojumu sniegšanu;

               n)
                     “pilnas izmaksas” ir pakalpojuma sniegšanas izmaksas, kurām var būt pieskaitītas pienācīgas kapitālieguldījumu un aktīvu amortizācijas procentu summas, kā arī uzturēšanas, ekspluatācijas, pārvaldības un administrēšanas izmaksas;

               o)
                     “ICAO” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskā civilās aviācijas organizācija;

               p)
                     “galvenā darbības vieta” ir vieta, kur atrodas gaisa pārvadātāja valde vai reģistrēts birojs, kurā tiek veiktas gaisa pārvadātāja galvenās finansiālās funkcijas un tā darbības vadība, ieskaitot nepārtrauktu lidojumderīguma uzraudzību;

               q)
                     “peronpārbaude” ir kontrole, kurā Puses kompetentā iestāde vai tās ieceltie pārstāvji otras Puses gaisa kuģī un tā ārpusē pārliecinās par gaisa kuģa un apkalpes locekļu attiecīgo dokumentu derīgumu un gaisa kuģa un tā iekārtu acīmredzamo stāvokli;

               r)
                     “pašpakalpojumi” ir apkalpošana uz zemes, ko gaisa pārvadātājs veic tieši sev vai citam gaisa pārvadātājam, kurā

                i)
                     vienam ir līdzdalības vairākums otrā vai

                ii)
                     kādai vienai struktūrai ir līdzdalības vairākums katrā no tām;

               s)
                     “regulāri gaisa transporta pakalpojumi” ir sabiedrības locekļiem rezervēšanai tieši pieejami gaisa transporta pakalpojumi, ko plāno un par atlīdzību izpilda pēc publiskota kustības saraksta vai kas ir tik regulāri un bieži, ka veido acīmredzami sistemātisku virkni, un papildreisi regulāro reisu pārslogojuma gadījumā.

               t)
                     “nekomerciāla nosēšanās” ir nosēšanās, kuras iemesls nav gaisa transporta pasažieru, bagāžas, kravas un/vai pasta uzņemšana vai izlaišana;

               u)
                     “tarifs" ir cena, likme vai maksa par gaisa transporta pasažieru, bagāžas un/vai kravu (izņemot pastu) pārvadāšanu (ieskaitot citus ar to saistītus transporta veidus), ko prasa gaisa pārvadātāji, ieskaitot to aģentus, kā arī tādas cenas, likmes vai maksas pieejamības nosacījumi;

                v)
                     “lietošanas maksa” ir maksa, ko gaisa pārvadātājam prasa par lidostas, aeronavigācijas (ieskaitot lidošanu pāri) vai aviācijas drošības iekārtu vai pakalpojumu izmantošanu, ieskaitot ar to saistītu pakalpojumu un iekārtu izmantošanu, vai maksa, kas saistīta ar vidi, ieskaitot troksni, un maksa par vietējā gaisa kvalitātes problēmu risināšanu lidostās un to apkaimē;

                AIRTRN.2. pants. Maršrutu saraksts

               1.
                     Ievērojot AIRTRN.3. punktu [Satiksmes tiesības], Savienība Apvienotajai Karalistei dod tiesības Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem gaisa transportā darboties šādos maršrutos:

               punkti Apvienotās Karalistes teritorijā – starppunkti – punkti Savienības teritorijā – punkti citur.

               2.
                     Ievērojot AIRTRN.3. punktu [Satiksmes tiesības], Apvienotā Karaliste dod Savienībai tiesības Savienības pārvadātājiem gaisa transportā darboties šādos maršrutos:

               punkti Savienības teritorijā – starppunkti – punkti Apvienotās Karalistes teritorijā – punkti citur.

               AIRTRN.3. pants. Satiksmes tiesības

               1.
                     Katra Puse dod otrai Pusei tiesības tās attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem gaisa transporta darbībai AIRTRN.2. pantā [Maršrutu saraksts] norādītajos maršrutos

               a) lidot pāri tās teritorijai bez nosēšanās,

               b) tās teritorijā nosēsties nekomerciālos nolūkos.

               2.
                     Apvienotajai Karalistei ir tiesības tās pārvadātājiem nosēsties Savienības teritorijā, lai sniegtu regulārus un neregulārus gaisa transporta pakalpojumus starp jebkuriem punktiem Apvienotās Karalistes teritorijā un jebkuriem punktiem Savienības teritorijā (trešās un ceturtās brīvības satiksmes tiesības).

               3.
                     Savienībai ir tiesības tās pārvadātājiem nosēsties Apvienotās Karalistes teritorijā, lai sniegtu regulārus un neregulārus gaisa transporta pakalpojumus starp jebkuriem punktiem Savienības teritorijā un jebkuriem punktiem Apvienotās Karalistes teritorijā (trešās un ceturtās brīvības satiksmes tiesības).

               4.
                     Neatkarīgi no 1., 2. un 3. punkta un neskarot 9. punktu, dalībvalstis un Apvienotā Karaliste, ievērojot Pušu attiecīgos iekšējos noteikumus un procedūras, var divpusēji nolīgt kārtību, kādā tās saskaņā ar šo nolīgumu viena otrai piešķir šādas tiesības:

               a)
                     Apvienotajai Karalistei – tās gaisa pārvadātāju tiesības nolaisties attiecīgās dalībvalsts teritorijā, lai sniegtu regulārus un neregulārus kravu gaisa transporta pakalpojumus starp punktiem šīs dalībvalsts teritorijā un punktiem trešā valstī tāda pakalpojuma ietvaros, kura sākumpunkts vai beigupunkts ir Apvienotās Karalistes teritorijā (piektās brīvības satiksmes tiesības);

               b)
                     attiecīgajai dalībvalstij – Savienības gaisa pārvadātāju tiesības nolaisties Apvienotās Karalistes teritorijā, lai sniegtu regulārus un neregulārus kravu gaisa transporta pakalpojumus starp punktiem Apvienotās Karalistes teritorijā un punktiem trešā valstī tāda pakalpojuma ietvaros, kura sākumpunkts vai beigupunkts ir minētās dalībvalsts teritorijā (piektās brīvības satiksmes tiesības).

               5.
                     Saskaņā ar 4. punktu savstarpēji piešķirtās tiesības regulē šīs sadaļas noteikumi.

               6.
                     Neviena no Pusēm vienpusēji neierobežo saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu sniegto gaisa transporta pakalpojumu apjomu, pārvadāšanas jaudu, biežumu, regularitāti, maršrutēšanu, sākumpunktu vai beigupunktu un gaisa kuģu tipu, ko tiem izmanto otras Puses gaisa pārvadātāji, atskaitot gadījumus, kad tas tiek nediskriminējoši prasīts muitas, tehnisku, operatīvu, gaisa satiksmes pārvaldības, drošības, vides vai veselības aizsardzības apsvērumu dēļ, vai ja šajā sadaļā nav noteikts citādi.

               7.
                     Šī sadaļa nav uztverama tā, ka tā Apvienotās Karalistes pārvadātājiem dotu tiesības kādas ES dalībvalsts teritorijā uzņemt gaisa kuģī pasažierus, bagāžu, kravu vai pastu pārvadāšanai par atlīdzību un ar ceļamērķi citā minētās dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijas punktā.

               8.
                     Šī sadaļa nav uztverama tā, ka tā Savienības gaisa pārvadātājiem dotu tiesības Apvienotās Karalistes teritorijā pārvadāšanai par atlīdzību un ar ceļamērķi citā Apvienotās Karalistes teritorijas punktā uzņemt gaisa kuģī pasažierus, bagāžu, kravu vai pastu.

               9.
                     Ievērojot Pušu attiecīgos iekšējos noteikumus un procedūras, Apvienotās Karalistes un dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut neregulārus gaisa transporta pakalpojumus, uz kuriem neattiecas šajā pantā noteiktās tiesības, ja aiz tiem neslēpjas regulāri pakalpojumi, un var divpusēji noteikt kārtību par to, kādas procedūras ievērojamas gaisa pārvadātāju pieprasījumu izskatīšanā un lēmumu pieņemšanā par tiem.

               AIRTRN.4. pants. Kodu koplietošana un bloku rezervēšana

               1.
                     Gaisa transporta pakalpojumos saskaņā ar AIRTRN.3. pantu [Satiksmes tiesības] var šādi izmantot bloku rezervēšanu vai kodu koplietošanu:

               a)
                     Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var būt par komercpārvadātāju apkalpojošam pārvadātājam, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai trešās valsts apkalpojošam pārvadātājam, kuram saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir nepieciešamās satiksmes tiesības, kā arī tiesības tās gaisa pārvadātājiem minētās tiesības izlietot attiecīgajā nolīgtajā kārtībā;

               b)
                     Savienības gaisa pārvadātājs var būt par komercpārvadātāju apkalpojošam pārvadātājam, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai trešās valsts apkalpojošam pārvadātājam, kuram saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem ir nepieciešamās satiksmes tiesības, kā arī tiesības tās gaisa pārvadātājiem minētās tiesības izlietot attiecīgajā nolīgtajā kārtībā;

               c)
                     Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var būt par apkalpojošo pārvadātāju komercpārvadātājam, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai trešās valsts komercpārvadātājam, kuram saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir nepieciešamās tiesības attiecīgi vienoties par attiecīgo kārtību;

               d)
                     Savienības gaisa pārvadātājs var būt par apkalpojošo pārvadātāju komercpārvadātājam, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai trešās valsts komercpārvadātājam, kuram saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem ir nepieciešamās tiesības vienoties par attiecīgo kārtību;

               e)
                     šā punkta a)–d) apakšpunktā noteiktās kārtības ietvaros vienas Puses gaisa pārvadātājs var nolīgtā bloku rezervēšanas vai kodu koplietošanas kārtībā darboties kā komercpārvadātājs, starp jebkuriem diviem punktiem veicot pārvadājumus, kuru sākumpunkts un beigupunkts atrodas otras Puses teritorijā, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

               i)
                     šā punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi par apkalpojošo pārvadātāju; un

               ii)
                     attiecīgais transporta pakalpojums ietilpst komercpārvadātāja pārvadājumos starp kādu punktu tā Puses teritorijā un minēto beigupunktu otras Puses teritorijā.

               2.
                     Vienas Puses gaisa pārvadātājs var būt komercpārvadātājs bloku rezervēšanā vai kodu koplietošanā pārvadājumos starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas otras Puses teritorijā, otrs – trešā valstī, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

               a)
                     pēc vajadzības 1. punkta a) apakšpunkta vai b) apakšpunkta nosacījumi par apkalpojošo pārvadātāju; un

               b)
                     attiecīgais transporta pakalpojums ietilpst komercpārvadātāja pārvadājumos starp kādu punktu tā Puses teritorijā un minēto punktu trešā valstī.

               3.
                     Pārdodot katru biļeti, kas saistīta ar šajā pantā norādīto kārtību, pircēju pie rezervēšanas informē, kura pārvadātājs apkalpos katru pārvadājuma daļu. Ja tas nav iespējams vai ja pēc rezervēšanas notiek izmaiņas, pasažierim dara zināmu apkalpojošā pārvadātāja identitāti, tiklīdz tā ir noteikta. Katrā gadījumā apkalpojošā(-o) pārvadātāja(-u) identitāti pasažierim dara zināmu pie reģistrācijas vai, ja netiek prasīta reģistrēšanās savienotam reisam, pirms iekāpšanas.

               4.
                     Puses var prasīt, lai to kompetentās iestādes šajā pantā norādīto kārtību apstiprina, pārbaudot atbilstību tajā izklāstītajiem nosacījumiem un citām šā nolīguma prasībām, it īpaši konkurences un drošuma un drošības ziņā.

               5.
                     Kodu koplietošanas vai bloku rezervēšanas dēl nekādā gadījumā Pušu gaisa pārvadātāji uz šā nolīguma pamata nevar izmantot satiksmes tiesības, kas nav noteiktas AIRTRN.3. pantā [Satiksmes tiesības].

               AIRTRN.5. pants. Darbības elastīgums

               Tiesības, ko Puses viena otrai piešķir saskaņā ar AIRTRN.3. panta [Satiksmes tiesības] 2., 3. un 4. punktu, tajā noteiktajās robežās ietver visas šīs prerogatīvas:

               a)
                     veikt reisus vienā vai abos virzienos;

               b)
                     apvienot dažādus reisa numurus vienā gaisa kuģa darbībā;

               c)
                     apkalpot maršrutu saraksta punktus jebkurā kombinācijā un secībā;

               d)
                     gaisa pārvadātājam jebkurā punktā pārcelt pārvadājumus uz citu savu gaisa kuģi (gaisa kuģa maiņa);

               e)
                     veikt starpnosēšanos jebkuros punktos katras Puses teritorijā vai ārpus tās;

               f)
                     lidot tranzītā caur otras Puses teritoriju;

               g)
                     apvienot pārvadājumus vienā gaisa kuģī, neņemot vērā, kur pārvadājumi sākas;

               h)
                     vienā pārvadājumā apkalpot vairāk nekā vienu punktu (terminālu kopapkalpošana).

               AIRTRN.6. pants. Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas

               1.
                     Saņemot darbības atļaujas pieprasījumu noteiktā formā un veidā no vienas Puses gaisa pārvadātāja gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo sadaļu, attiecīgās pilnvaras un/vai tehniskās atļaujas otra Puse piešķir ar minimālu procesuālu kavēšanos, ja ir izpildīti visi tālāk minētie nosacījumi,

               a)
                     Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja gadījumā:

               i)
                     gaisa pārvadātāja īpašnieks tieši vai ar līdzdalības vairākumu un faktiskais izrīkotājs ir Apvienotā Karaliste vai tās valstspiederīgie, vai tie kopā;

               ii)
                     gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir Apvienotās Karalistes teritorijā, un tas ir licencēts saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem; un

               iii)
                     gaisa pārvadātājam ir Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes izdota gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kas ir skaidri identificējama, un minētā iestāde īsteno un uztur faktisku regulatīvu gaisa pārvadātāja vadību;

               b)
                     Savienības gaisa pārvadātāja gadījumā:

               i)
                     gaisa pārvadātāja īpašnieki tieši vai ar līdzdalības vairākumu un faktiskais izrīkotājs ir viena vai vairākas no dalībvalstīm, citas Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis, Šveice, tādu valstu piederīgie vai šo kombinācija;

               ii)
                     gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir Savienības teritorijā, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; un

               iii)
                     gaisa pārvadātājam ir Savienības vai kādas dalībvalsts kompetentās iestādes izdota gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kas ir skaidri identificējama, un minētā iestāde īsteno un uztur faktisku regulatīvu gaisa pārvadātāja vadību;

               c)
                     tiek ievēroti AIRTRN.18. pants [Aviācijas drošums] un AIRTRN.19. pants [Aviācijas drošība]; un

               d)
                     gaisa pārvadātājs izpilda normatīvajos aktos paredzētos nosacījumus, kurus parasti starptautiskajam gaisa transportam piemēro Puse, kura izskata pieteikumu(-us).

               2.
                     Neatkarīgi no 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem piešķir attiecīgas darbības pilnvaras un atļaujas, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

               a)
                     ir ievēroti 1. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkta un c) un d) apakšpunkta nosacījumi;

               b)
                     gaisa pārvadātāja īpašnieki tieši vai ar līdzdalības vairākumu un faktiskais izrīkotājs ir viena vai vairākas no dalībvalstīm, citas Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis, Šveice, tādu valstu piederīgie vai šo kombinācija, vieni paši vai kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem;

               c)
                     pārejas perioda beigu dienā gaisa pārvadātājam bijusi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem derīga darbības licence.

               3.
                     Šā panta 1. un 2. punktā izpildē faktiskas regulatīvās vadības pierādījumi ir šādi, bet ne tikai šie:

               a)
                     attiecīgajam gaisa pārvadātājam ir kompetentās iestādes izdota derīga darbības licence vai atļauja un pārvadātājs atbilst tās Puses kritērijiem, kura izdod darbības licenci vai atļauju sniegt starptautiskus gaisa transporta pakalpojumus; un

               b)
                     minētajai Pusei ir un tā minētajam gaisa pārvadātājam piemēro ICAO standartiem atbilstošas drošuma un drošības pārraudzības programmas.

               4.
                     Piešķirot darbības atļaujas un tehniskās atļaujas, Puses pret visiem gaisa pārvadātājiem izturas nediskriminējoši.

               5.
                     Saņēmusi darbības atļaujas pieprasījumu no Puses gaisa pārvadātāja, otra Puse atzīst sagatavotības vai valsts piederības konstatējumus, vai abus, kurus par attiecīgo gaisa pārvadātāju ir sagatavojusi pirmā Puse, tā, it kā konstatējumus būtu sagatavojušas tās pašas kompetentās iestādes, un jautājumu tālāk neskata, izņemot tā, kā noteikts AIRTRN.8. panta [Darbības atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana] 3. punktā.

               AIRTRN.7. pants. Darbības plāni, programmas un grafiki

               Pieprasīt darīt zināmus saskaņā ar šo sadaļu sniedzamu gaisa transporta pakalpojumu darba plānus, programmas vai grafikus Puse var tikai informācijai. Ja kāda no Pusēm tādu ziņošanu pieprasa, tā otras Puses gaisa transporta starpniekiem un gaisa pārvadātājiem mazina paziņošanas prasību un procedūru administratīvo slodzi.

               AIRTRN.8. pants. Darbības atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana

               1.
                     Savienība var vērsties pret kādu Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju saskaņā ar šā panta 3., 4. un 5. punktu jebkurā no šiem gadījumiem:

               a)
                     nav izpildīts kāds nosacījums pilnvarā vai atļaujā, kas piešķirta saskaņā ar AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1. punkta a) apakšpunktu;

               b)
                     nav izpildīts kāds nosacījums pilnvarā vai atļaujā, kas piešķirta saskaņā ar AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 2. punktu;

               c)
                     pārvadātājs nav ievērojis AIRTRN.10. pantā [Atbilstība normatīvajiem aktiem] norādītos normatīvos aktus; vai

               d)
                     tāda rīcība ir vajadzīga, lai novērstu slimību, pasargātu no tās izplatīšanās vai to ierobežotu, vai citādi aizsargātu sabiedrības veselību.

               2.
                     Apvienotā Karaliste var vērsties pret Savienības pārvadātāju saskaņā ar šā panta 3., 4. un 5. punktu katrā no šiem gadījumiem:

               a)
                     nav izpildīts kāds no AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem;

               b)
                     pārvadātājs nav izpildījis šīs sadaļas AIRTRN.10. pantā [Atbilstība normatīvajiem aktiem] norādītos normatīvos aktus; vai

               c)
                     tāda rīcība ir vajadzīga, lai novērstu slimību, pasargātu no tās izplatīšanās vai to ierobežotu, vai citādi aizsargātu sabiedrības veselību.

               3.
                     Ja vienai Pusei ir dibināts iemesls uzskatīt, ka otras Puses pārvadātājs ir kādā no attiecīgi 1. vai 2. punktā norādītajām situācijām un ka šajā sakarā ir jārīkojas, minētā Puse iespējami drīz rakstiski paziņo otrai Pusei plānotās darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas atteikšanas, apturēšanas vai ierobežošanas iemeslus un pieprasa konsultēšanos.

               4.
                     Konsultēšanos sāk, kolīdz iespējams, bet ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja apmierinoša vienošanās netiek panākta trīsdesmit 30 dienās vai tādā laikposmā no konsultēšanās sākuma, par kādu ir vienošanās, vai netiek veikts korektīvais pasākums, par kuru ir vienošanās, Pusei, kura pieprasījusi konsultēšanos, ir pamats veikt darbības ar nolūku atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot attiecīgā(-o) gaisa pārvadātāja(-u) darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai tām izvirzīt nosacījumus, lai nodrošinātu atbilstību AIRTRN.6. panta [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas] un AIRTRN.10. panta [Atbilstība normatīvajiem aktiem] noteikumiem. Ja ir veikti pasākumi, lai atteiktu, atsauktu, apturētu vai ierobežotu gaisa pārvadātāja darbības atļauju vai tehnisko atļauju, Puse var vērsties šķīrējtiesā saskaņā ar INST.14. pantu [Arbitrāža], pirms tam neizmantojot konsultēšanos saskaņā ar INST.13. pantu [Konsultēšanās]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē. Pēc Puses pieprasījuma šķīrējtiesa var dot rīkojumu līdz galīgam nolēmumam noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus, ieskaitot kādas Puses saskaņā ar šo pantu noteiktu pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.

               5.
                     Neatkarīgi no 3. un 4. punkta gadījumos, kas minēti 1. punkta c) un d) apakšpunktā un 2. punkta b) un c) apakšpunktā, Puse var veikt tūlītējus vai steidzamus pasākumus, ja to prasa ārkārtas situācija vai lai novērstu neatbilstības turpināšanos.  Šajā punktā neatbilstības turpināšanās nozīmē, ka neatbilstības jautājums Pušu kompetento iestāžu starpā jau izvirzīts.

               6.
                     Šis pants neskar pirmā temata XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai], AIRTRN.11. panta [Nediskriminēšana] 4. punkta, AIRTRN.18. panta [Aviācijas drošums] 4., 6. un 8. punkta un AIRTRN.19. panta [Aviācijas drošība] 12. punkta noteikumus un sestās daļas I sadaļā [Strīdu izšķiršana] noteikto strīdu izšķiršanas procedūru un tās rezultātā noteiktos pasākumus.

               AIRTRN.9. pants. Gaisa pārvadātāju piederība un vadība

               Puses atzīst iespējamo ieguvumu no to attiecīgo gaisa pārvadātāju piederības un vadības tālākas liberalizēšanas. Puses vienojas Specializētajā gaisa transporta komitejā izskatīt iespējas savstarpēji liberalizēt savu gaisa pārvadātāju piederību un vadību 12 mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešu laikā kopš šāda pieprasījuma saņemšanas no vienas no Pusēm. Izskatīšanas rezultātā Puses var nolemt šo sadaļu grozīt.

               AIRTRN.10. pants. Atbilstība normatīvajiem aktiem

               1.
                     Puses normatīvos aktus par starptautiskajā gaisa transportā iesaistītu gaisa kuģu ielaišanu, darbību tās teritorijā vai izlidošanu no tās otras Puses gaisa pārvadātāji attiecīgi ievēro, ielidojot tās teritorijā, tajā darbojoties vai izlidojot no tās.

               2.
                     Puses normatīvos aktus par gaisa kuģu pasažieru, apkalpes, bagāžas, kravas vai pasta ielaišanu, darbību tās teritorijā vai aizvešanu no tās (ieskaitot noteikumus par iebraukšanu, formalitātēm, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai pasta noteikumus pasta gadījumā) attiecībā uz otras Puses gaisa pārvadātāju vestiem pasažieriem, apkalpi, bagāžu, kravu vai pastu ievēro, attiecīgi ierodoties otras Puses teritorijā, tajā darbojoties vai to pametot.

               3.
                     Puses savā attiecīgajā teritorijā atļauj otras Puses gaisa pārvadātājiem veikt piemērotus pasākumus, kuru nolūks ir nodrošināt, ka tiek pārvadātas tikai personas, kurām ir ceļošanas dokumenti, kas vajadzīgi, lai ielidotu vai atrastos tranzītā otras Puses teritorijā.

               AIRTRN.11. pants. Nediskriminēšana

               1.
                     Neskarot pirmā temata XI sadaļu [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai], Puses savās attiecīgajās jurisdikcijās izskauž visu veidu diskrimināciju, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt otras Puses gaisa pārvadātāju godīgas un vienlīdzīgas iespējas konkurēt šajā sadaļā paredzēto tiesību īstenošanā.

               2.
                     Puse (“ierosinātāja Puse”) var rīkoties saskaņā ar 3.–6. punktu, ja tā uzskata, ka tās gaisa pārvadātāju godīgās un vienlīdzīgās iespējas konkurēt šajā sadaļā paredzēto tiesību īstenošanā nelabvēlīgi ietekmē ar 1. punktu aizliegtā diskriminācija.

               3.
                     Ierosinātāja Puse iesniedz rakstisku pieprasījumu konsultēties ar otru Pusi (“atbildētāja Puse”). Konsultēšanās sākas ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma saņemšanas, ja Puses nav vienojušās citādi.

               4.
                     Ja ierosinātāja Puse un atbildētāja Puse nespēj panākt vienošanos par jautājumu 60 dienu laikā pēc 3. punktā minētā pieprasījuma konsultēties saņemšanas, ierosinātāja Puse var veikt pasākumus pret visiem tiem gaisa pārvadātājiem vai to daļu, kuri guvuši labumu no 1. punktā aizliegtās diskriminācijas, tostarp pasākumus, ar kuriem atsaka, atsauc, aptur attiecīgo gaisa pārvadātāju darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas, piemēro tām nosacījumus vai ierobežo tās.

               5.
                     Saskaņā ar 4. punktu veiktie pasākumi ir piemēroti, samērīgi un ierobežoti līdz apjomam un laikam, kas ir obligāti nepieciešams nolūkā mazināt kaitējumu ierosinātājas Puses gaisa pārvadātājiem un mazināt nepamatoto priekšrocību, ko ir ieguvuši tie gaisa pārvadātāji, pret kuriem minētos pasākumus vērš.

               6.
                     Ja konsultēšanās nav atrisinājusi jautājumu vai ja ir veikti pasākumi saskaņā ar 4. punktu, Puse var vērsties šķīrējtiesā saskaņā ar INST.14. pantu [Arbitrāža], iepriekš neizmantojot konsultēšanos saskaņā ar INST.13. pantu [Konsultēšanās]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē. Pēc Puses pieprasījuma šķīrējtiesa var dot rīkojumu līdz galīgam nolēmumam noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus, ieskaitot kādas Puses saskaņā ar šo pantu noteiktu pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.

               7. Neatkarīgi no 2. punkta Puses neveic darbības saskaņā ar 3.–6. punktu saistībā ar rīcību, kas ietilpst pirmā temata XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] darbības jomā.

               AIRTRN.12. pants. Saimnieciskā darbība

               1.
                     Puses ir vienisprātis, ka šķēršļi pārvadātāju saimnieciskajai darbībai mazina ieguvumu, ko nosaka šī sadaļa. Puses vienojas sadarboties, lai noņemtu šķēršļus abu Pušu pārvadātāju saimnieciskajai darbībai, kad tie var traucēt komercpārvadājumiem, kropļot konkurenci vai ietekmēt vienādās iespējas konkurēt.

               2.
                     Specializētā gaisa transporta komiteja uzrauga, kā veicas pārvadātāju saimnieciskās darbības šķēršļu faktiskā noņemšana.

               AIRTRN.13. pants. Komercpārvadājumi

               1.
                     Puses viena otrai piešķir 2.–7. punktā noteiktās tiesības. Šo tiesību izlietošanā nevienas Puses pārvadātājiem netiek prasīts saglabāt vietēju sponsoru.

               2.
                     Par pārvadātāju pārstāvjiem:

               a) biroju un objektu izveidošanu, ko vienas Puses pārvadātāji veic otras Puses teritorijā, cik tā nepieciešama pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo sadaļu, atļauj bez ierobežojumiem un diskriminācijas;

               b) neskarot drošuma un drošības noteikumus, ja tādi biroji un objekti atrodas lidostā, uz tiem var attiekties vietas pieejamības ierobežojumi;

               c)
                     katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem par iebraukšanu, pastāvīgu uzturēšanos un nodarbināšanu ļauj otras Puses pārvadātājiem atļaujas devējas Puses teritorijā ievest un uzturēt savu pārvaldības, pārdošanas, tehnisko, operatīvo un citādu speciālo personālu, ko pārvadātājs dibināti uzskata par nepieciešamu gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar šo sadaļu. Ja šajā punktā minētajam personālam, ieskaitot personālu, kas veic noteiktus pagaidu pienākumus, ir vajadzīgas darba atļaujas, Puses atļauju pieprasījumus izskata ātri, ievērojot attiecīgos normatīvos aktus.

               3.
                     Apkalpošanā uz zemes:

               a) katra Puse atļauj otras Puses pārvadātājiem veikt pašpakalpojumus tās teritorijā vienīgi ar tādiem ierobežojumiem, kas pamatoti ar drošuma vai drošības apsvērumiem vai citādi izriet no fiziskiem vai ekspluatācijas ierobežojumiem;

               b) Puse neliek otras Puses pārvadātājiem izvēlēties vienu vai vairākus apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējus no tiem, kas darbojas tirgū saskaņā ar tās Puses normatīvajiem aktiem, kurā pakalpojumi tiek sniegti;

               c)
                     neskarot a) apakšpunktu, ja Puses normatīvie akti limitē vai kādā veidā ierobežo brīvu konkurenci starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, Puse nodrošina, ka otras Puses pārvadātājiem ir pieejami visi nepieciešamie apkalpošanas uz zemes pakalpojumi un tos sniedz ar noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi par noteikumiem, ar kuriem tos sniedz citiem pārvadātājiem.

               4.
                     Laika nišu piešķiršanā katra Puse nodrošina, ka tās noteikumi, vadlīnijas un procedūras, kas skar laika nišu piešķiršanu lidostās tās teritorijā, tiek piemērotas pārredzami, efektīvi, nediskriminējoši un laicīgi.

               5.
                     Par vietējiem izdevumiem un līdzekļu un peļņas pārvedumiem:

               a)
                     šajā sadaļā regulētajiem jautājumiem piemēro pirmā temata IV sadaļas [Kapitāla plūsma, maksājumi, pārvedumi un pagaidu aizsardzības pasākumi] noteikumus, neskarot AIRTRN.6. pantu [Darbības atļaujas un tehniskās atļaujas];

               b)
                     Puses viena otrai piešķir c)–e) apakšpunktā noteikto labumu;

               c) Pušu pārvadātāju veiktā transporta un radniecīgo pakalpojumu pārdošana un pirkšana pēc pārvadātāju ieskatiem ir atļauta sterliņu mārciņās, ja pārdošana vai pirkšana notiek Apvienotās Karalistes teritorijā, un, ja pārdošana vai pirkšana notiek kādas dalībvalsts teritorijā, minētās dalībvalsts valūtā;

               d) katras Puses pārvadātājiem ir atļauts vietējos izdevumus pēc saviem ieskatiem izdarīt vietējā valūtā;

               e) katras Puses pārvadātājiem ir atļauts pēc pieprasījuma jebkurā brīdī jebkādā veidā uz to izraudzītu valsti pārvest otras Puses teritorijā no gaisa transporta pakalpojumu pārdošanas un radniecīgām ar gaisa transportu tieši saistītām darbībām gūtus ieņēmumus, kas pārsniedz vietēji izmaksātās summas. Tūlītēja konvertācija un pārvešana tiek atļauta bez ierobežojumiem un nodokļiem pēc valūtas tirgus kursa, ko kārtējiem darījumiem un pārvedumiem piemēro dienā, kad pārvadātājs iesniedz sākotnējo pārskaitījuma pieprasījumu, un uz tiem neattiecas nekāda maksa, izņemot tādu, kādu parasti bankas nosaka par tādu konvertēšanu un pārvešanu.

               6.
                     Par intermodālajiem pārvadājumiem:

               a)
                     pasažieru pārvadājumos Puses uz zemes transporta pakalpojumu sniedzējiem neattiecina normatīvos aktus, kas reglamentē gaisa transportu, ja pamats ir vienīgi tāds, ka zemes transportu pārvadātājs piedāvā savā vārdā;

               b)
                     ievērojot pirmā temata II sadaļā [PAKALPOJUMI UN INVESTĪCIJAS] un tās pielikumos, kā arī trešā temata I sadaļā [Kravu autopārvadājumi] un tās pielikumos izklāstītos nosacījumus un kvalifikācijas, katras Puses gaisa pārvadātājiem tiek atļauts bez ierobežojumiem starptautiskajā gaisa transportā izmantot zemes transportu kravu pārvadāšanai uz punktiem un no punktiem Pušu teritorijā vai trešās valstīs, arī pārvadāšanai uz visām lidostām ar muitošanas telpām un no tām, attiecīgā gadījumā ietverot arī tiesības pārvadāt kravas, kas saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem aktiem ir muitas kontrolē. Tādām kravām, vai tās pārvadā ar zemes transportu vai gaisa transportu, lidostā ir pieejama muitošana un muitas aprīkojums. Pārvadātāji drīkst izvēlēties paši veikt zemes transporta pārvadājumus vai tos, ieskaitot kodu koplietošanu, nodrošināt, nosakot kārtību kopā ar citiem zemes transporta pakalpojumu sniedzējiem, kā arī izmantot zemes transporta pakalpojumus, ko sniedz citi gaisa transporta pakalpojumu sniedzēji un netieši kravu gaisa transporta pakalpojumu sniedzēji. Tādus intermodālus kravu transporta pakalpojumus var piedāvāt kā tiešu jaukto transporta pakalpojumu par vienotu gaisa un zemes transporta maksu, ar noteikumu, ka nosūtītāji tiek informēti par transporta veidu.

               7.
                     Par nomu:

               a)
                     Puses viena otras pārvadātājiem piešķir tiesības sniegt gaisa transporta pakalpojumus saskaņā ar AIRTRN.3. pantu [Satiksmes tiesības] visos šajos veidos:

               i)
                     izmantojot gaisa kuģi, ko bez apkalpes nomā no jebkura iznomātāja;

               ii)
                     Apvienotās Karalistes pārvadātājiem – izmantojot gaisa kuģus, ko ar apkalpi nomā no citiem Pušu pārvadātājiem;

               iii)
                     Savienības pārvadātājiem – izmantojot gaisa kuģus, ko ar apkalpi nomā no citiem Savienības pārvadātājiem;

               iv)
                     izmantojot gaisa kuģus, ko ar apkalpi nomā no pārvadātājiem, kas nav norādīti attiecīgi ii) un iii) apakšpunktā, ja nomu attaisno ārkārtējas vajadzības, sezonālas pārvadāšanas jaudas vajadzības vai nomnieka darbības grūtības un nomas ilgums nepārsniedz laiku, kas nepieciešams vienīgi minēto vajadzību apmierināšanai vai minēto grūtību pārvarēšanai;

               b)
                     Puses var pieprasīt, ka to kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina nomāšanas kārtība, lai pārbaudītu atbilstību šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem un piemērojamajām drošuma un drošības prasībām;

               c) taču, ja Puse pieprasa šādu apstiprinājumu, tā cenšas paātrināt apstiprināšanas procedūras un attiecīgajiem pārvadātājiem mazināt administratīvo slodzi;

               d) šā punkta noteikumi neskar nevienas Puses normatīvos aktus par minētās Puses pārvadātāju veikto gaisa kuģu nomu.

               AIRTRN.14. pants. Fiskāli noteikumi

               1.
                     Ierodoties vienas Puses teritorijā, gaisa kuģi, kas iesaistīts otras Puses pārvadātāju starptautiskajā gaisa transportā, tā parasto aprīkojumu, degvielu, smērvielas, tehniskos palīgmateriālus patēriņam, zemes aprīkojumu, rezerves daļas (ieskaitot dzinējus), gaisa kuģa krājumus (ieskaitot, bet ne tikai, tādus priekšmetus kā pārtiku, dzērienus un alkoholu, tabakas izstrādājumus un citus ražojumus, kas paredzēti lidojuma laikā ierobežotā daudzumā pārdošanai pasažieriem vai pasažieriem patērēšanai) un citus priekšmetus, kas paredzēti izmantošanai vai ko izmanto tikai starptautiskajā gaisa transportā iesaistīta gaisa kuģa ekspluatācijā vai apkalpošanā, uz savstarpības pamata un ar nosacījumu, ka aprīkojums un krājumi paliek gaisa kuģī, atbrīvo no visiem importa ierobežojumiem, mantas nodokļiem un kapitāla nodokļiem, muitas nodokļiem, akcīzes nodokļiem, inspekcijas maksas, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un tamlīdzīgiem netiešajiem nodokļiem, kā arī tamlīdzīgas maksas un nodevām, ko uzliek Savienības valstu un pašvaldību iestādes.

               2.
                     Atbrīvojumu no 1. punktā minētajiem nodokļiem, nodevām un maksām uz savstarpības pamata piemēro šādām precēm:

               a)
                     gaisa kuģa krājumiem, kas ievesti vai piegādāti Puses teritorijā un samērīgā daudzumā iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses pārvadātāja izlidojošā gaisa kuģī, ko izmanto starptautiskajā gaisa transportā, arī tad, ja šos krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas;

               b)
                     zemes aprīkojumam un rezerves daļām (ieskaitot dzinējus), kas ievesti Puses teritorijā, lai apkalpotu, veiktu tehnisko apkopi vai remontētu tādu otras Puses pārvadātāja gaisa kuģi, kas tiek izmantots starptautiskajā gaisa transportā;

               c)
                     smērvielām un izlietojamiem tehniskās apkopes materiāliem, bet ne degvielai, kurus ieved vai piegādā šīs Puses teritorijā izmantošanai otras Puses pārvadātāja gaisa kuģī, kuru izmanto starptautiskā gaisa transportā, arī tad, ja minētos materiālus domāts izmantot brauciena daļā, kas paredzēta virs minētās teritorijas; un

               d)
                     iespieddarbiem, kā noteikts katras Puses muitas tiesību aktos, kas ir ievesti vai piegādāti vienas Puses teritorijā un iekrauti gaisa kuģī, lai tos izmantotu otras Puses pārvadātāja izlidojošā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajā gaisa transportā, arī tad, ja šos krājumus paredzēts izmantot lidojuma posmā, kas notiks virs minētās teritorijas.

               3.
                     Gaisa kuģa aprīkojumu, kā arī 1. punktā minētos materiālus, krājumus un rezerves daļas, kas parasti paliek Puses pārvadātāja ekspluatētā gaisa kuģī, drīkst izkraut otras Puses teritorijā vienīgi ar minētās Puses muitas atļauju, un var prasīt, lai tie tiktu uzglabāti muitas uzraudzībā vai kontrolē līdz atkārtotai izvešanai vai citādai realizācijai saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

               4.
                     Šajā pantā paredzētos atbrīvojumus no muitas, valsts akcīzes un tamlīdzīgas valsts noteiktas maksas var izmantot arī tad, kad vienas Puses pārvadātājam ar citu(-iem) pārvadātāju(-iem) ir nolīgta kārtība, kādā šā panta 1. un 2. punktā minētie priekšmeti nomājami vai nododami otras Puses teritorijā, ar nosacījumu, ka šim(-iem) citam(-iem) pārvadātājam(-iem) otra Puse piešķir līdzīgu atbrīvojumu.

               5.
                     Šī sadaļa nekādi neliedz nevienai no Pusēm gaisa transporta pakalpojumu posmā starp diviem punktiem tās teritorijā, kuros ir atļauta iekāpšana vai izkāpšana, uzlikt nodokļus, nodevas vai maksu precēm, ko pārdod citādi nekā pasažieriem patērēšanai gaisa kuģī.

               6.
                     Bagāžu un kravas, kas tiešā tranzītā šķērso Puses teritoriju, atbrīvo no nodokļiem, muitas un tamlīdzīgiem maksājumiem.

               7.
                     Var prasīt, lai 2. punktā minētais aprīkojums un krājumi glabājas kompetento iestāžu uzraudzībā un kontrolē.

               8.
                     Šī sadaļa neskar starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm noslēgto spēkā esošo nolīgumu noteikumus par dubultas ienākuma nodokļu un kapitāla nodokļu uzlikšanas novēršanu.

               9.
                     Atbrīvojums no muitas nodokļiem, valsts akcīzes nodokļiem un tamlīdzīgas valsts uzliktas maksas neattiecas uz maksu, kuras pamatā ir tādu pakalpojumu izmaksas, kurus vienas Puses pārvadātājam sniedz otras Puses teritorijā.

               AIRTRN.15. pants. Lietošanas maksa

               1.
                     Lietošanas maksa, ko kompetentās iestādes vai struktūras var uzlikt otras Puses pārvadātājiem par aeronavigācijas un gaisa satiksmes vadības izmantošanu, ir saistīta ar izmaksām un ir nediskriminējoša. Katrā gadījumā tādu lietošanas maksu otras Puses pārvadātājiem aprēķina pēc noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie noteikumi, kuri maksas piemērošanas brīdī līdzīgos apstākļos ir pieejami citiem pārvadātājiem.

               2.
                     Neskarot AIRTRN.13. panta [Komercdarbība] 5. punktu, katra Puse nodrošina, ka, izņemot 1. punktā minēto, lietošanas maksa, ko var uzlikt otras Puses pārvadātājiem, ir taisnīga, mērena, nav nepamatoti diskriminējoša un ir taisnīgi sadalīta pa lietotāju kategorijām. Lietošanas maksa, ko piemēro otras Puses pārvadātājiem, var atspoguļot, bet ne pārsniegt visas izmaksas, kas rodas, nodrošinot atbilstošu lidostu, lidostas vides un aviācijas drošības aprīkojumu un pakalpojumus lidostā vai lidostu sistēmā. Tāda maksa var ietvert samērīgu peļņu no aktīviem pēc amortizācijas atskaitīšanas. Objektus un pakalpojumus, par ko piemēro lietošanas maksu, nodrošina efektīvi un ekonomiski. Katrā gadījumā tādu lietošanas maksu otras Puses pārvadātājiem aprēķina pēc noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie noteikumi, kuri maksas piemērošanas brīdī līdzīgos apstākļos ir pieejami citiem pārvadātājiem.

               3.
                     Lai nodrošinātu 1. un 2. punktā noteikto principu pareizu piemērošanu, katra Puse nodrošina konsultēšanos starp kompetentajām maksas uzlicējām iestādēm vai struktūrām tās teritorijā un pārvadātājiem, kuri izmanto attiecīgos pakalpojumus un objektus, un kompetento maksas uzlicēju iestāžu vai struktūru un pārvadātāju apmaiņu ar nepieciešamo informāciju. Katra Puse gādā, ka kompetentās maksas uzlicējas iestādes paziņo lietotājiem par ierosinājumiem mainīt lietošanas maksu, lai viņi varētu paust viedokli, pirms notiek kādas pārmaiņas.

               AIRTRN.16. pants. Tarifi

               1.
                     Puses ļauj pārvadātājiem brīvi noteikt tarifus uz brīvas un godīgas konkurences pamata saskaņā ar šo sadaļu.

               2.
                     Viena otras pārvadātāju tarifus Puses nepakļauj apstiprināšanai.

               AIRTRN.17. pants. Statistika

               1.
                     Lai uzlabotu savstarpēju apmaiņu ar statistikas informāciju, kas saistīta ar gaisa transportu saskaņā ar šo sadaļu, Puses sadarbojas Specializētajā gaisa transporta komitejā.

               2.
                     Katra Puse pēc pieprasījuma sniedz otrai Pusei pieejamos statistikas datus, kas nav konfidenciāli un nav slepenota komercinformācija, saistībā ar satiksmes pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar šo sadaļu, kā prasa Pušu attiecīgie normatīvie akti, bez diskriminācijas un tā, kā var pamatoti pieprasīt.

               AIRTRN.18. pants. Aviācijas drošums

               1.
                     Puses atkārtoti apstiprina ciešas sadarbības nozīmi aviācijas drošuma jomā.

               2.
                     Lidojumderīguma apliecības, kompetences apliecības un licences, kuras izdevusi vai par derīgu atzinusi viena Puse un kuras joprojām ir spēkā, otra Puse un tās kompetentās iestādes atzīst par derīgām gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai atbilstoši šai sadaļai, ja apliecības vai licences izdotas vai atzītas par derīgām, ievērojot vismaz attiecīgos starptautiskos standartus, kas noteikti saskaņā ar konvenciju, un atbilstīgi tiem.

               3.
                     Katra Puse jebkurā brīdī var pieprasīt konsultēšanos par otras Puses uzturētajiem un pārvaldītajiem drošuma standartiem jomās, kas saistītas ar aeronavigācijas iekārtām, lidojuma apkalpi, gaisa kuģiem un gaisa kuģu ekspluatāciju. Konsultēšanās sarīkojama 30 dienās pēc pieprasījuma iesniegšanas.

               4.
                     Ja pēc konsultēšanās viena Puse konstatē, ka otra Puse 2. punktā minētajās jomās faktiski neuztur un nepiemēro drošuma standartus, kas ir vismaz līdzvērtīgi minimālajiem standartiem, kuri attiecīgajā laikā noteikti saskaņā ar Konvenciju, pirmā Puse paziņo otrai Pusei par konstatējumiem un par pasākumiem, ko uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu atbilstību šiem minimālajiem standartiem, un otra Puse veic attiecīgus koriģējošus pasākumus. Ja 15 dienās vai citādā termiņā, par ko ir vienošanās, otra Puse nav veikusi pienācīgus korektīvos pasākumus, pieprasītājai Pusei ir pamats atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot transporta pakalpojumu sniedzēju, kuru drošumu pārrauga otra Puse, darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai izvirzīt tām nosacījumus, vai citādi atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot tādu darbību vai izvirzīt tai nosacījumus.

               5.
                     Gaisa kuģi, ko vienas Puses pārvadātājs(-i) vai vienas Puses pārvadātāja(-u) vārdā ekspluatē nolīgtā nomāšanas kārtībā, var pakļaut peronpārbaudei, ja tā neizraisa nepamatotu gaisa kuģa ekspluatācijas kavējumu.

               6.
                     Peronpārbaudē vai peronpārbaužu virknē var rasties:

               a) nopietnas aizdomas, ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatācija neatbilst minimālajiem standartiem, kas attiecīgajā laikā ir noteikti saskaņā ar Konvenciju, vai

               b)
                     nopietnas aizdomas, ka netiek faktiski uzturēti un pārvaldīti saskaņā ar Konvenciju tajā laikā noteiktie drošuma standarti.

               Gadījumā, kad peronpārbaudi(-es) veikusī Puse konstatē nopietnas aizdomas, kas norādītas a) vai b) apakšpunktā, tā par aizdomām paziņo otras Puses kompetentajām iestādēm, kuras atbild par gaisa kuģa ekspluatējošā pārvadātāja drošuma pārraudzību, un dara tām zināmus pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu atbilstību šiem minimālajiem standartiem. Ja 15 dienās vai termiņā, par ko panākta vienošanās, netiek veikti pienācīgi koriģējoši pasākumi, pirmā Puse var atteikt, atsaukt, apturēt, piemērot nosacījumus vai ierobežot darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas, vai kā citādi atteikt, atsaukt, apturēt, noteikt nosacījumus vai ierobežot gaisa kuģa ekspluatējošā pārvadātāja darbību.

               7.
                     Ja tiek liegta piekļuve peronpārbaudes nolūkā gaisa kuģim, kuru vienas Puses pārvadātājs(-i) ekspluatē saskaņā ar 5. punktu, otra Puse var secināt, ka rodas 6. punktā minētās nopietnās aizdomas, un rīkoties saskaņā ar 6. punktu.

               8.
                     Katra Puse patur tiesības tūlītēji atsaukt, apturēt vai ierobežot darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot otras Puses pārvadātāja(-u) darbību, ja pirmā Puse pēc peronpārbaudes, peronpārbaužu virknes, piekļuves peronpārbaudēm atteikuma, konsultēšanās vai citādi secina, ka tūlītēja rīcība ir būtiska pārvadātāja darbības drošumam. Puse, kura veic tādus pasākumus, tūlīt informē otru Pusi, paskaidrojot savas rīcības iemeslus.

               9.
                     Pasākumi, ko viena Puse veic saskaņā ar 4., 6. vai 8. punktu, tiek izbeigti, kolīdz zudis iemesls tos veikt.

               10.
                     Ja Puse ir veikusi pasākumus saskaņā ar 4., 6. vai 8. punktu, domstarpību gadījumā Puse var vērsties šķīrējtiesā saskaņā ar INST.14. pantu [Arbitrāža], neizmantojot konsultēšanos saskaņā ar INST.13. pantu [Konsultēšanās]. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē. Pēc sūdzētājas Puses pieprasījuma šķīrējtiesa var dot rīkojumu līdz galīgam nolēmumam noteikt pagaidu aizsardzības pasākumus, ieskaitot kādas Puses saskaņā ar šo pantu noteiktu pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.

               AIRTRN.19. pants. Aviācijas drošība

               1.
                     Puses pēc pieprasījuma viena otrai sniedz visu vajadzīgo palīdzību, lai mazinātu briesmas civilās aviācijas drošībai, cita starpā novēršot civilo gaisa kuģu nelikumīgu sagrābšanu un citas nelikumīgas darbības pret gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpju, lidostu un aeronavigācijas iekārtu drošību, kā arī citādas briesmas civilās aviācijas drošībai.

               2.
                     Savstarpējās attiecībās Puses rīkojas saskaņā ar ICAO noteiktajiem aviācijas drošības standartiem. Tās pieprasa, lai to reģistros iekļautie gaisa kuģu ekspluatanti un to teritorijā atrodošos lidostu ekspluatanti rīkojas vismaz saskaņā ar minētajiem aviācijas drošības standartiem. Katra Puse pēc pieprasījuma otrai Pusei dara zināmas atšķirības starp tās normatīvajiem aktiem un praksi un šajā punktā minētajiem aviācijas drošības standartiem. Katra Puse jebkurā brīdī var pieprasīt nekavējoties rīkot konsultēšanos ar otru Pusi, lai apspriestu minētās domstarpības.

               3.
                     Katra Puse nodrošina, ka tās teritorijā tiek veikti iedarbīgi pasākumi, lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgu iejaukšanos, ieskaitot, bet ne tikai, pasažieru un viņu rokas bagāžas, reģistrētās bagāžas pārbaudi, personu, kas nav pasažieri, ieskaitot apkalpi, un priekšmetu, kurus viņi pārvadā, pārbaudi un drošības kontroli, kravas, pasta, lidojuma laikā patērējamo krājumu un lidostu krājumu pārmeklēšanu un drošības kontroli, kā arī kontrolējamo teritoriju un ierobežotu lidojumu zonu piekļuves kontroli. Katra Puse piekrīt, ka ir jāievēro otras Puses drošības noteikumi, kas saistīti ar gaisa kuģu uzņemšanu, darbību tās teritorijā vai aizlidošanu no tās.

               4.
                     Puses cenšas vislielākā mērā sadarboties aviācijas drošības jautājumos, apmainīties ar informāciju par apdraudējumu, neaizsargātību un risku, vienojoties par piemērotu klasificētas informācijas drošas nodošanas, izmantošanas, glabāšanas un iznīcināšanas kārtību, apspriest un savā starpā kopīgot paraugpraksi, drošības iekārtu darbības un atklāšanas standartus, atbilstības uzraudzības paraugpraksi un rezultātus, kā arī sadarboties citās jomās, ko Puses var būt noteikušas. Puses galvenokārt cenšas izstrādāt un uzturēt kārtību sadarbībai starp tehniskajiem ekspertiem aviācijas drošības standartu izstrādē un atzīšanā ar mērķi veicināt sadarbību, samazināt administratīvo dublēšanos un veicināt agrīnu paziņošanu un iepriekšēju apspriešanos par jaunām drošības iniciatīvām un prasībām.

               5.
                     Katra Puse pēc pieprasījuma dara pieejamus otrai Pusei ICAO revīzijas rezultātus un kontrolētās valsts korektīvos pasākumus, ja ir savstarpēja vienošanās par attiecīgu tādas informācijas drošas pārsūtīšanas, izmantošanas, glabāšanas un iznīcināšanas kārtību.

               6.
                     Puses vienojas sadarboties drošības pārbaužu jomā, ko tās veic kādas Puses teritorijā, ieviešot mehānismus, ieskaitot administratīvu kārtību, informācijas savstarpējai apmaiņai par tādu drošības pārbaužu rezultātiem. Puses apņemas atsaucīgi izskatīt lūgumus novērotāja statusā piedalīties otras Puses rīkotās drošības pārbaudēs.

               7.
                     Izpildot 9. punktu un pilnībā ievērojot un respektējot otras Puses suverenitāti, Puse var pieņemt drošības pasākumus ieceļošanai tās teritorijā. Ja iespējams, minētā Puse ņem vērā drošības pasākumus, kurus jau piemēro otra Puse, un otras Puses viedokli. Katra Puse atzīst, ka šis pants nekādi neierobežo nevienas Puses tiesības atteikt tās teritorijā ielidot reisam(-iem), ko tā uzskata par bīstamu(-iem) tās drošībai.

               8.
                     Puse var veikt ārkārtas pasākumus, lai novērstu specifiskas briesmas drošībai. Par tādiem pasākumiem tūlīt paziņo otrai Pusei.  Neskarot vajadzību veikt tūlītējus pasākumus, lai aizsargātu aviācijas drošību, Puse, apsverot drošības pasākumus, novērtē iespējamo negatīvo ietekmi uz starptautisko gaisa transportu un, ja likums ļauj, šo ietekmi ņem vērā, nosakot, kādi pasākumi ir nepieciešami un piemēroti drošības problēmu risināšanai.

               9.
                     Gaisa transporta pakalpojumos, kuru ceļamērķis ir tās teritorijā, Puse nevar prasīt drošības pasākumu īstenošanu otras Puses teritorijā. Ja kāda Puse uzskata, ka specifiska apdraudējuma dēļ papildus pasākumiem, kuri jau ir spēkā otras Puses teritorijā, ir steidzami jāīsteno pagaidu pasākumi, tā informē otru Pusi par apdraudējuma īpatnībām, ciktāl tas saskan ar drošības informācijas aizsardzību, un par ierosinātajiem pasākumiem. Otra Puse tādu priekšlikumu objektīvi apsver un var nolemt īstenot papildu pasākumus tā, kā uzskata par vajadzīgu.  Tādi pasākumi ir samērīgi un uz noteiktu laiku.

               10.
                     Ja notiek incidents, kas saistīts ar civila gaisa kuģa nelikumīgu sagrābšanu, vai pastāv tādas briesmas, vai notiek citas nelikumīgas darbības pret gaisa kuģa, pasažieru un apkalpes, lidostas vai aeronavigācijas objektu drošību, Puses viena otrai palīdz, atvieglinot saziņu un veicot citus piemērotus pasākumus, lai ātri un droši tādu incidentu vai briesmas likvidētu.

               11.
                     Katra Puse veic visus pasākumus, ko uzskata par lietderīgiem, lai nodrošinātu, ka gaisa kuģis, kurš nelikumīgi sagrābts vai pret kuru veiktas citas nelikumīgas darbības, un kurš atrodas uz zemes tās teritorijā, tiek aizturēts uz zemes, ja vien gaisa kuģa nepieciešamību izlidot nenosaka augstāks pienākums aizsargāt cilvēku dzīvību. Ja ir lietderīgi, tādus pasākumus veic uz Pušu konsultēšanās pamata.

               12.
                     Ja Pusei ir dibināts iemesls uzskatīt, ka otra Puse neievēro šā panta noteikumus, pirmā var pieprasīt tūlītēju konsultēšanos ar otru Pusi. Konsultēšanās sākas 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja 15 dienās vai ilgākā norunātā laikā pēc pieprasījuma saņemšanas netiek panākta apmierinoša vienošanās, Pusei, kura pieprasījusi konsultēšanos, ir iemesls veikt darbības, lai atteiktu, atsauktu, apturētu vai ierobežotu otras Puses pārvadātāja(-u) darbības atļauju(-as) un tehnisko(-ās) atļauju(-as) vai tai(-ām) izvirzītu nosacījumus ar mērķi nodrošināt atbilstību šā panta noteikumiem. Ārkārtējas situācijas dēļ vai nolūkā novērst turpmāku neatbilstību šā panta noteikumiem Puse var veikt pagaidu pasākumus pirms šajā punktā minētā 15 dienu termiņa beigām.

               13.
                     Darbību, kas tiek veikta saskaņā ar 8. punktu, izbeidz, ja attiecīgā Puse uzskata, ka darbība vairs nav vajadzīga vai ir aizstāta ar citiem pasākumiem, kas mazina briesmas.  Darbību, kas tiek veikta saskaņā ar 12. punktu, izbeidz, kad otra Puse izpilda šā panta noteikumus.  Ja darbība tiek veikta saskaņā ar 8. vai 12. punktu, to var izbeigt, Pusēm vienojoties.

               14.
                     Ja ir veikti pasākumi vai darbības saskaņā ar 7., 8., 9. vai 12. punktu, Puse var izmantot sestās daļas I sadaļā [Strīdu izšķiršana] paredzētos strīdu izšķiršanas noteikumus. Šķīrējtiesa uzskata šo jautājumu par steidzamu lietu INST.19. panta [Steidzamas procedūras] izpratnē.

               AIRTRN.20. pants. Gaisa satiksmes pārvaldība

               1.
                     Puses un to attiecīgās kompetentās iestādes un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji sadarbojas tā, lai Eiropas reģionā veicinātu drošu un efektīvu gaisa satiksmes darbību. Puses cenšas panākt viena otras pakalpojumu sniedzēju sadarbspēju.

               2.
                     Lai optimizētu lidojumu vispārējo efektivitāti, samazinātu izmaksas, mazinātu vides ietekmējumu un Pušu pastāvošo gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu starpā uzlabotu drošību un gaisa satiksmes plūsmu jaudas, Puses vienojas sadarboties jautājumos, kas attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbību un maksas noteikšanu.

               3.
                     Lai optimizētu lidojumu efektivitāti ar mērķi uzlabot gaisa satiksmes paredzamību, punktualitāti un pakalpojumu nepārtrauktību, Puses vienojas veicināt savu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sadarbību lidojumu datu apmaiņā un satiksmes plūsmu koordinēšanā.

               4.
                     Puses vienojas sadarboties savās gaisa satiksmes pārvaldības modernizācijas programmās, ieskaitot pētniecības, izstrādes un ieviešanas darbības, un veicināt vienai otras dalību validācijas un demonstrācijas pasākumos ar mērķi nodrošināt vispārēju sadarbspēju.

               AIRTRN.21. pants. Pārvadātāju līgumatbildība

               Puses atkārtoti apliecina savus pienākumus, kurus uzņēmušās atbilstīgi 1999. gada 28. maijā Monreālā pieņemtajai Konvencijai par dažu starptautiskā gaisa transporta noteikumu unifikāciju (Monreālas konvencijai).

               AIRTRN.22. pants. Patērētāju tiesību aizsardzība

               1.
                     Pušu kopīgs mērķis ir augsta patērētāju aizsardzības līmeņa sasniegšana, un tās sadarbojas, lai to panāktu.

               2.
                     Puses nodrošina, ka tiek veikti iedarbīgi un nediskriminējoši pasākumi, kas gaisa transportā aizsargā patērētāju intereses. Šādi pasākumi aptver pienācīgu piekļuvi informācijai, palīdzību, arī invalīdiem un cilvēkiem ar ierobežotu spēju pārvietoties, atmaksāšanu un attiecīgā gadījumā kompensāciju iekāpšanas atteikuma, atcelšanas vai kavēšanās gadījumā un efektīvas sūdzību izskatīšanas procedūras.

               3.
                     Puses viena ar otru apspriež jautājumus, kas saistīti ar patērētāju aizsardzību, kā arī apspriež savus plānotos pasākumus šajā sakarā.

               AIRTRN.23. pants. Saistība ar citiem nolīgumiem

               1.
                     Šis nolīgums aizstāj agrākus Apvienotās Karalistes un dalībvalstu nolīgumus un nolīgto kārtību jautājumos, uz kuriem attiecas šī sadaļa, ciktāl tos neaizstāj Savienības tiesību akti.

               2.
                     Apvienotā Karaliste un dalībvalsts nedrīkst viena otrai piešķirt tiesības, kas saistītas ar gaisa transportu uz to attiecīgajām teritorijām, no tām vai to teritorijā, ja tās nav skaidri noteiktas šajā sadaļā, izņemot AIRTRN.3. panta 4. un 9. punktā [Satiksmes tiesības] noteiktās.

               3.
                     Ja Puses kļūst par cita daudzpusēja nolīguma pusēm vai apstiprina ICAO vai citas starptautiskas organizācijas pieņemtu lēmumu, kas skar šīs sadaļas jautājumus, tās konsultējas Specializētajā gaisa transporta komitejā, lai noteiktu, vai šī sadaļa ir pārskatāma nolūkā ņemt vērā minētās pārmaiņas.

               4.
                     Šī sadaļa nekādi neietekmē to, vai ir spēkā un ir piemērojamas pastāvošas un turpmākas dalībvalstu un Apvienotās Karalistes vienošanās par to attiecīgā suverenitātē esošām teritorijām, uz kurām neattiecas FINPROV.1. pants [Teritoriālā piemērošana].

               5.
                     Šī sadaļa nekādi neietekmē tiesības, kas Apvienotajai Karalistei un dalībvalstīm pieejamas saskaņā ar 1956. gada 30. aprīlī Parīzē parakstīto Daudzpusējo nolīgumu par neregulāro gaisa transporta pakalpojumu komerctiesībām Eiropā, ciktāl tās pārsniedz šajā sadaļā noteiktās tiesības.

               AIRTRN.24. pants.  Apturēšana un izbeigšana

               1.
                     Šīs sadaļas darbības pilnīgu vai daļēju apturēšanu saskaņā ar INST.24. pantu [Tiesiskās aizsardzības pagaidu līdzekļi neatbilstības gadījumā] var īstenot ne agrāk kā no Starptautiskās gaisa transporta asociācijas (IATA) satiksmes sezonas pirmās dienas pēc sezonas, kurā par apturēšanu paziņots.

               2.
                     Pēc šā nolīguma izbeigšanas saskaņā ar FINPROV.8. pantu [Izbeigšana] vai pēc šīs sadaļas izbeigšanas saskaņā ar AIRTRN.25. pantu [Šīs sadaļas darbības izbeigšana] vai OTH.10. pantu [Otrās daļas izbeigšana], vai FISH.17. pantu [Izbeigšana] noteikumus, kas reglamentē šīs sadaļas darbības jomā ietilpstošos jautājumus, turpina piemērot pēc izbeigšanas dienas, kura minēta FINPROV.8. pantā [Izbeigšana] vai AIRTRN.25. pantā [Šīs sadaļas darbības izbeigšana], vai OTH.10. pantā [Otrās daļas izbeigšana], vai FISH.17. pantā [Izbeigšana], līdz tajā dienā ritošās IATA satiksmes sezonas beigām.

               3.
                     Puse, kura pilnīgi vai daļēji aptur šīs sadaļas darbību vai izbeidz šo nolīgumu vai šo sadaļu, par to informē ICAO.

               AIRTRN.25. pants. Šīs sadaļas darbības izbeigšana

               Neskarot FINPROV.8. pantu [Izbeigšana], OTH.10. pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana] un FISH.17. pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs sadaļas piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī sadaļa zaudē spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.

               AIRTRN.26. pants. Nolīguma reģistrācija

               Šo nolīgumu un tā grozījumus, ciktāl tas ir būtiski, reģistrē ICAO saskaņā ar konvencijas 83. pantu.

               II sadaļa. Aviācijas drošums

               AVSAF.1. pants. Mērķi

               Šīs sadaļas mērķi ir šādi:

               (a)ļaut savstarpēji atzīt, kā noteikts šīs sadaļas pielikumos, katras Puses kompetento iestāžu vai apstiprināto organizāciju sagatavotos atbilstības atzinumus un izdotos apliecinājumus;

               (b)veicināt sadarbību nolūkā panākt augstu civilās aviācijas drošumu un atbilstību vides prasībām;

               (c)sekmēt civilās aviācijas nozares daudzvalstu dimensiju;

               (d)atvieglināt un veicināt civilās aeronavigācijas ražojumu un pakalpojumu brīvu plūsmu.

               AVSAF.2. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“apstiprinātā organizācija” ir juridiska persona, kuru kādas Puses kompetentā iestāde apstiprinājusi ar šīs sadaļas darbības jomu saistītu tiesību īstenošanai;

               (b)“sertifikāts” ir jebkurš apstiprinājums, licence vai cits dokuments, kas izdots kā atzinums par to, ka civilās aeronavigācijas ražojums, organizācija vai juridiska vai fiziska persona atbilst piemērojamajām prasībām, kas noteiktas Puses normatīvajos aktos;

               (c)“civilās aeronavigācijas ražojums” ir civilās aviācijas gaisa kuģis, gaisa kuģa dzinējs vai gaisa kuģa propelleris, vai montāžas mezgls, ierīce, daļa vai komponents, kas tajā uzstādīts vai ko tajā paredzēts uzstādīt;

               (d)“kompetentā iestāde” ir pārvaldes iestāde vai struktūrvienība, kas atbild par civilās aviācijas drošumu un ko Puse šīs sadaļas izpildei izraudzījusi veikt šādas funkcijas:

               (I)novērtēt tās pārraudzībā esošo civilās aeronavigācijas ražojumu, organizāciju, iekārtu, darbību un pakalpojumu atbilstību piemērojamajām prasībām, kas noteiktas attiecīgās Puses normatīvajos un administratīvajos aktos;

               (II)uzraudzīt, vai to atbilstība minētajām prasībām ir pastāvīga; un

               (III)veikt izpildes panākšanas darbības, lai nodrošinātu to atbilstību minētajām prasībām;

               (e)“atbilstības atzinumi” ir tādi konstatējumi par Puses noteiktajos normatīvajos aktos piemērojamām prasībām, kuri ir tādu darbību rezultāts kā testēšana, pārbaudes, kvalificēšana, apstiprināšana un uzraudzība;

               (f)“uzraudzība” ir Puses kompetentās iestādes veikta regulāra novērošana, kuras mērķis ir pārliecināties par pastāvīgu atbilstību piemērojamajām prasībām, kas noteiktas attiecīgās Puses normatīvajos aktos;

               (g)“tehniskais pārstāvis” Savienībai ir Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“EASA”) vai tās pienākumu pārņēmējs un Apvienotajai Karalistei – “United Kingdom Civil Aviation Authority” (“CAA”) vai tās pienākumu pārņēmējs;

               (h)“konvencija” ir 1944. gada 7. decembrī Čikāgā parakstītā Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kurā ietilpst:

               (I)grozījumi, kas stājušies spēkā saskaņā ar Konvencijas 94. panta a) apakšpunktu un ko ratificējušas gan Apvienotā Karaliste, gan attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis – kā kurā gadījumā, un

               (II)tās pielikumi vai to grozījumi, kas pieņemti saskaņā ar Konvencijas 90. pantu, tādā mērā, cik pielikums vai grozījums tajā brīdī darbojas gan Apvienotajai Karalistei, gan dalībvalstij vai dalībvalstīm, kā kurā gadījumā;

               AVSAF.3. pants Darbības joma un īstenošana

               1.
                     Puses var sadarboties šādās jomās:

               (a)civilās aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma sertifikāti un uzraudzība;

               (b)civilās aeronavigācijas ražojumu vides sertifikāti un testēšana attiecībā uz atbilstību vides prasībām;

               (c)konstrukcijas un ražošanas sertifikāti un konstruēšanas un ražošanas organizāciju uzraudzība;

               (d)apkopes organizāciju sertifikāti un apkopes organizāciju uzraudzība;

               (e)personāla licencēšana un apmācība;

               (f)lidojumu trenažieru kvalifikācijas izvērtēšana;

               (g)gaisa kuģa darbība,

               (h)gaisa satiksmes pārvaldība un aeronavigācijas pakalpojumi;

               (i)citas ar aviācijas drošumu saistītas jomas, uz kurām attiecas Konvencijas pielikumi.

               2.
                     Šīs sadaļas darbības jomu nosaka pielikumos, kas attiecas uz katru 1. punktā minēto sadarbības jomu.

               3.
                     Specializētā aviācijas drošuma komiteja 2. punktā minētos pielikumus var pieņemt tikai tad, ja katra Puse ir konstatējusi, ka otras Puses civilās aviācijas standarti, noteikumi, prakse, procedūras un sistēmas nodrošina pietiekami līdzvērtīgu drošumu, kas ļauj akceptēt tās kompetentās iestādes vai minētās kompetentās iestādes apstiprinātu organizāciju sniegtos atbilstības atzinumus un izdotās apliecības.

               4.
                     Katrā 2. punktā minētajā pielikumā apraksta atbilstības atzinumu un apliecinājumu savstarpējas atzīšanas noteikumus, nosacījumus un veidu un, ja vajadzīgs, pārejas kārtību.

               5.
                     Tehniskie pārstāvji var izstrādāt katra atsevišķa pielikuma īstenošanas kārtību. Tehniskās atšķirības starp Pušu civilās aviācijas standartiem, noteikumiem, praksi, procedūrām un sistēmām aplūko 2. punktā norādītajos pielikumos un īstenošanas kārtībā.

               AVSAF.4. pants. Vispārīgi pienākumi

               1.
                     Katra Puse saskaņā ar AVSAF.3. panta [Darbības joma un īstenošana] 2. punktā norādītajos pielikumos izklāstītajiem noteikumiem akceptē otras Puses kompetento iestāžu vai apstiprināto organizāciju izdotos atbilstības atzinumus un apliecinājumus.

               2.
                     Šī sadaļa nekādi nav pamats Pušu standartu vai tehnisko noteikumu abpusējai atzīšanai.

               3.
                     Katra Puse nodrošina savu attiecīgo kompetento iestāžu spēju pildīt savus pienākumus un pienākumu izpildi saskaņā ar šo sadaļu.

               AVSAF.5. pants. Regulatīvo pilnvaru paturēšana

               Šī sadaļa nekādi nav uztverama tā, ka tā ierobežotu Puses pilnvaras ar normatīviem un administratīviem pasākumiem noteikt tādu aizsardzības līmeni, kādu tā uzskata par atbilstošu drošumam un videi.

               AVSAF.6. pants. Aizsardzības pasākumi

               1.
                     Katra Puse var veikt pienācīgus un tūlītējus pasākumus, ja uzskata, ka pastāv pamatots risks, ka civilās aeronavigācijas ražojums, pakalpojums vai kāda darbība, uz ko attiecas šī sadaļa, var apdraudēt drošumu vai vidi, neatbilst tās piemērojamajiem normatīvajiem vai administratīvajiem pasākumiem vai kā citādi neatbilst kādai prasībai, kas ietilpst piemērojamā šīs sadaļas pielikuma darbības jomā.

               2.
                     Ja viena Puse veic pasākumus atbilstīgi 1. punktam, tā rakstveidā informē otru Pusi 15 darba dienas pirms attiecīgo pasākumu veikšanas, sniedzot pamatojumu.

               AVSAF.7. pants. Saziņa

               1.
                     Puses ieceļ un viena otrai dara zināmu kontaktpunktu saziņai par šīs sadaļas īstenošanu. Visa saziņa notiek angliski.

               2.
                     Puses viena otrai dara zināmu kompetento iestāžu sarakstu un vēlāk sarakstu atjaunina katrreiz, kad kļuvis nepieciešams.

               AVSAF.8. pants. Pārredzamība, sadarbība tiesiskajā regulēšanā un savstarpēja palīdzība

               1.
                     Katra Puse nodrošina otras Puses pastāvīgu informēšanu par saviem normatīvajiem aktiem, kas saistīti ar šo sadaļu, un par būtiskām izmaiņām minētajos normatīvajos aktos.

               2.
                     Puses iespēju robežās viena otru informē par ierosināto savu normatīvo aktu, standartu un prasību, kā arī apliecinājumu izdošanas sistēmu būtisku pārskatīšanu, ja pārskatīšana var ietekmēt šo sadaļu. Iespēju robežās tās viena otrai dod iespēju izteikt piezīmes par pārskatīšanu un tādas piezīmes pienācīgi izskata.

               3.
                     Lai izmeklētu un risinātu specifiskus drošuma jautājumus, katras Puses kompetentās iestādes var atļaut otras Puses kompetentajām iestādēm piedalīties kā novērotājām vienai otras veiktajās pārraudzības darbībās tā, kā norādīts piemērojamajā šīs sadaļas pielikumā.

               4.
                     Uzraudzības un pārbaudes vajadzībām katras Puses kompetentās iestādes, ja nepieciešams, palīdz otras Puses kompetentajām iestādēm netraucēti piekļūt tās pārraugāmajām regulētajām struktūrām.

               5.
                     Lai nodrošinātu katras Puses pastāvīgu uzticēšanos otras Puses atbilstības atzīšanas procesiem, katrs tehniskais pārstāvis var kā novērotājs piedalīties otra pārstāvja pārraudzības darbībās šīs sadaļas pielikumos noteiktajā kārtībā. Piedalīšanās nenozīmē sistemātisku dalību otras Puses pārraudzības darbībās.

               AVSAF.9. pants. Drošības informācijas apmaiņa

               Neskarot AVSAF.11. pantu [Konfidencialitāte un datu un informācijas aizsardzība], ievērojot savus piemērojamos tiesību aktus, Puses:

               (a)pēc pieprasījuma laikus viena otrai sniedz saviem tehniskajiem pārstāvjiem pieejamo informāciju par negadījumiem, nopietniem incidentiem vai atgadījumiem saistībā ar civilās aeronavigācijas ražojumiem, pakalpojumiem vai darbībām, uz ko attiecas šīs sadaļas pielikumi; un

               (b)apmainās ar citu drošības informāciju saskaņā ar tehnisko pārstāvju vienošanos.

               AVSAF.10. pants. Sadarbība izpildes nodrošināšanā

               Puses ar savu tehnisko pārstāvju vai kompetento iestāžu starpniecību pēc pieprasījuma, ievērojot piemērojamos normatīvos aktus, kā arī ņemot vērā vajadzīgo resursu pieejamību, nodrošina savstarpēju sadarbību un palīdzību izmeklēšanā vai izpildes darbībās gadījumos, kad ir pieņēmumi vai aizdomas par šīs sadaļas darbības jomā ietilpstošo normatīvo aktu pārkāpumu. Turklāt katra Puse tūdaļ paziņo otrai Pusei par katru izmeklēšanu, kas skar abu Pušu intereses.

               AVSAF.11. pants. Konfidencialitāte un datu un informācijas aizsardzība

               1.
                     Katra Puse saskaņā ar saviem normatīvajiem aktiem nodrošina no otras Puses saskaņā ar šo sadaļu saņemto datu un informācijas konfidencialitāti. Puse, kura datus un informāciju saņem, tos var izmantot tikai šīs sadaļas piemērošanā.

               2.
                     Galvenais, ievērojot savus attiecīgos normatīvos aktus, Puses neizpauž trešai personai, nenodod atklātībai un neļauj savām kompetentajām iestādēm izpaust trešai personai un nodot atklātībai nekādus datus un informāciju, ko saņēmušas no otras Puses saskaņā ar šo sadaļu un kas uzskatāma par komercnoslēpumu, intelektuālo īpašumu, konfidenciālu komercinformāciju vai finansiālu informāciju, īpašniekdatiem vai informāciju, kas saistīta ar notiekošu izmeklēšanu. Tādus datus un informāciju tālab uzskata par konfidenciāliem.

               3.
                     Puse vai Puses kompetentā iestāde, sniedzot otrai Pusei vai otras Puses kompetentajai iestādei datus vai informāciju, var norādīt, kurus datus vai informāciju uzskata par konfidenciālu un neizpaužamu. Tādā gadījumā Puse vai tās kompetentā iestāde datus vai informāciju skaidri iezīmē kā konfidenciālu.

               4.
                     Ja viena Puse nepiekrīt otras Puses vai tās kompetentās iestādes saskaņā ar 3. punktu norādītajam, pirmā Puse var pieprasīt konsultēšanos ar otru Pusi, lai atrisinātu šo problēmu.

               5.
                     Katra Puse veic visus nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai saskaņā ar šo sadaļu saņemtos datus un informāciju pasargātu no neatļautas izpaušanas.

               6.
                     Puse, kas saskaņā ar šo sadaļu saņem datus un informāciju no otras Puses, neiegūst nekādas tādu datu un informācijas īpašumtiesības, kuru pamats būtu to saņemšana no otras Puses.

               AVSAF.12. pants. Sadaļas pielikumu pieņemšana un grozīšana

               Specializētā aviācijas drošuma komiteja var grozīt šīs sadaļas AVSAF-1 pielikumu [Sertifikācija lidojumderīguma un vides jomā], pieņemt vai grozīt pielikumus tā, kā noteikts AVSAF.3. panta [Darbības joma un īstenošana] 2. punktā, un svītrot pielikumus.

               AVSAF.13. pants. Izdevumu segšana

               Katra Puse cenšas nodrošināt, ka nodevas vai maksa, ko Puse vai tās tehniskais pārstāvis nosaka juridiskai vai fiziskai personai, uz kuras darbībām attiecas šī sadaļa, ir taisnīgas, pamatotas un samērīgas ar sniegtajiem pakalpojumiem un nerada šķēršļus tirdzniecībai.

               AVSAF.14. pants. Citi nolīgumi un agrākā kārtība

               1.
                     Šim nolīgumam stājoties spēkā, šī sadaļa aizstāj visus Apvienotās Karalistes un dalībvalstu divpusējos aviācijas drošības nolīgumus un nolīgto kārtību visos šīs sadaļas aptvertajos jautājumos, kas īstenoti saskaņā ar AVSAF.3. pantu [Darbības joma un īstenošana].

               2.
                     Tehniskie pārstāvji veic nepieciešamos pasākumus, lai tiktu attiecīgi pārskatīta vai izbeigta to starpā agrāk nolīgtā kārtība.

               3.
                     Ievērojot 1. un 2. punktu, šī sadaļa nekādi neietekmē Pušu tiesības un pienākumus, ko nosaka citi starptautiski nolīgumi.

               AVSAF.15. pants. Savstarpējas akceptēšanas pienākumu izpildes apturēšana

               1.
                     Pusei ir tiesības pilnīgi vai daļēji apturēt AVSAF.4. panta [Vispārīgi pienākumi] 1. punktā noteikto akceptēšanas pienākumu izpildi, ja otra Puse būtiski nepilda pienākumus, ko tai uzliek šī sadaļa.

               2.
                     Pirms Puse izlieto tiesības apturēt akceptēšanas pienākumu izpildi, tā pieprasa konsultēšanos, lai panāktu, ka otra Puse īsteno korektīvus pasākumus. Konsultējoties Puses attiecīgā gadījumā apsver apturēšanas sekas.

               3.
                     Šā panta dotās tiesības izlietojamas tikai tad, ja otra Puse pienācīgā laikā pēc konsultēšanās neveic korektīvus pasākumus. Ja Puse izmanto kādas šā panta dotās tiesības, tā rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu apturēt akceptēšanas pienākumu izpildi un sniedz sīku informāciju par apturēšanas iemesliem.

               4.
                     Apturēšana stājas spēkā 30 dienas pēc paziņošanas dienas, ja pirms šā termiņa beigām Puse, kura apturēšanu ierosinājusi, rakstveidā nepaziņo otrai Pusei, ka atsauc savu paziņojumu.

               5.
                     Apturēšana neietekmē to atbilstības atzinumu un apliecinājumu derīgumu, kurus otras Puses kompetentās iestādes vai apstiprinātās organizācijas sagatavojušas un izdevušas pirms dienas, kad apturēšana stājusies spēkā. Spēkā stājušos apturēšanu var atcelt tūlīt pēc Pušu apmainīšanās ar diplomātiskajām notām par to.

               AVSAF.16. pants. Šīs sadaļas darbības izbeigšana

               Neskarot FINPROV.8. pantu [Izbeigšana], OTH.10. pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana] un FISH.17. pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs sadaļas piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī sadaļa zaudē spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.

               TREŠAIS TEMATS. AUTOTRANSPORTS

               I sadaļa. Kravu autopārvadājumi

               ROAD.1. pants. Mērķis

               1.Šīs sadaļas mērķis ir kravu autopārvadājumos nodrošināt nepārtrauktu savienojamību starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās un izklāstīt noteikumus, kas piemērojami tādai pārvadāšanai.

               2.Puses vienojas šīs sadaļas piemērošanā neveikt diskriminējošus pasākumus.

               3.Šī sadaļa nekādi neietekmē kravu autopārvadājumus Puses teritorijā, ko veic tajā iedibināts kravu autopārvadātājs.

               ROAD.2. pants. Piemērošanas joma

               1.Šī sadaļa attiecas uz komerciāliem kravu autopārvadājumiem starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās un neskar Eiropas Transporta ministru konferences ieviesto noteikumu piemērošanu.

               2.Kravu autopārvadājumus, par kuriem netiek saņemta tieša vai netieša atlīdzība, kuri tieši vai netieši nenes ienākumus transportlīdzekļa vadītājam vai citiem un nav saistīti ar profesionālu darbību, uzskata par nekomerciāliem kravu pārvadājumiem.

               ROAD.3. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā un papildus otrās daļas pirmā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] pirmās nodaļas [SERVIN.1.2. panta] definīcijām piemēro šādas definīcijas:

               (a)“transportlīdzeklis” ir kādas Puses teritorijā reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai sakabināti transportlīdzekļi, kuros ir kādas Puses teritorijā reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis, un tāds(-i), ko izmanto vienīgi kravu pārvadāšanai;

               (b)“autopārvadātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas komerciālos nolūkos veic kravu pārvadāšanu ar transportlīdzekli;

               (c)“Puses kravu autopārvadātājs” ir kravu autopārvadātājs, kurš ir Puses teritorijā iedibināta juridiska persona vai Puses fiziska persona;

               (d)“iedibinājuma Puse” ir Puse, kurā kravu autopārvadātājs ir iedibināts;

               (e)“transportlīdzekļa vadītājs” ir persona, kas vada transportlīdzekli kaut īsu laiku vai tiek vesta transportlīdzeklī, ja tās pienākumos ir tā vadīšana vajadzības gadījumā;

               (f)“tranzīts” ir transportlīdzekļu kustība cauri Puses teritorijai bez preču iekraušanas vai izkraušanas;

               (g) “regulatīvi pasākumi” ir:

               (i)Savienībai:

               (A)regulas un direktīvas, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 288. pantā, un

               (B)īstenošanas akti un deleģētie akti, ko nosaka attiecīgi LESD 290. un 291. pantā,

               ii) Apvienotajai Karalistei:

               (A)primārie tiesību akti;

               (B)sekundārie tiesību akti.

               ROAD.4. pants. Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās

               1.Ja ir izpildīti 2. punkta nosacījumi, kravu autopārvadātāji var veikt:

               (a)braucienus ar kravu transportlīdzeklī no vienas iedibinājuma Puses teritorijas uz otras Puses teritoriju un otrādi tranzītā vai bez tranzīta caur trešās valsts teritoriju;

               (b)braucienus ar kravu transportlīdzeklī no vienas iedibinājuma Puses teritorijas uz tās pašas Puses teritoriju tranzītā caur otras Puses teritoriju;

               (c)braucienus ar kravu transportlīdzeklī uz iedibinājuma Puses teritoriju vai no tās tranzītā caur otras Puses teritoriju;

               (d)braucieni bez kravas transportlīdzeklī, kas saistīts ar a)–c) apakšpunktā norādītajiem braucieniem.

               2.Puses kravu autopārvadātāji 1. punktā minēto braucienu var veikt tikai tad, ja:

               (a)tiem ir derīga licence, kas izdota saskaņā ar ROAD.5. pantu [Prasības pārvadātājiem], izņemot ROAD.6. pantā [Atbrīvojumi no licencēšanas prasībām] minētos gadījumus, un

               (b)un braucienu veic vadītāji, kuriem ir arodprasmes apliecība saskaņā ar ROAD.7. panta 1. punktu [Prasības vadītājiem].

               3.Ievērojot 6. punktu un ar noteikumu, ka ir izpildīti 2. punkta nosacījumi, Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt ne vairāk kā divus braucienus ar kravu no vienas Savienības dalībvalsts uz citu Savienības dalībvalsti, neatgriežoties Apvienotās Karalistes teritorijā, ar noteikumu, ka braucieni seko braucienam no Apvienotās Karalistes teritorijas, kas atļauts ar 1. punkta a) apakšpunktu.

               4.Neskarot 5. punktu, ievērojot 6. punktu un ar noteikumu, ka tiek izpildīti 2. punkta nosacījumi, Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt vienu braucienu ar kravu vienas Savienības dalībvalsts teritorijā, ar noteikumu, ka šī darbība:

               (a)seko braucienam no Apvienotās Karalistes teritorijas, kas atļauts 1. punkta a) apakšpunktā, un

               (b)notiek septiņu dienu laikā pēc a) apakšpunktā norādītajā braucienā pārvadāto preču izkraušanas minētās Savienības dalībvalsts teritorijā.

               5.Ievērojot 6. punktu un ar noteikumu, ka ir izpildīti 2. punkta nosacījumi, Ziemeļīrijā iedibināti Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt ne vairāk kā divus braucienus ar kravu Īrijas teritorijā, ja šīs darbības:

               (a)seko braucienam no Ziemeļīrijas teritorijas, kas atļauts 1. punkta a) apakšpunktā, un

               (b)notiek septiņu dienu laikā pēc a) apakšpunktā minētajā braucienā pārvadāto preču izkraušanas Īrijas teritorijā.

               6.Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pirms atgriešanās Apvienotās Karalistes teritorijā atļauti ne vairāk kā divi braucieni Savienības teritorijā saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu.

               7.Ja tiek izpildīti 2. punkta nosacījumi, Savienības kravu autopārvadātāji var veikt ne vairāk kā divus braucienus ar kravu Apvienotās Karalistes teritorijā, ja šīs darbības:

               (a)seko braucienam no Savienības teritorijas, kas atļauts 1. punkta a) apakšpunktā, un

               (b)notiek septiņu dienu laikā pēc a) apakšpunktā minētajā braucienā pārvadāto preču izkraušanas Apvienotās Karalistes teritorijā.

               ROAD.5. pants. Prasības pārvadātājiem

               1.Puses autopārvadātājiem, kas veic ROAD.4. pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] norādīto braucienu, ir derīga licence, kas izdota saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               2.Licences saskaņā ar Pušu tiesību aktiem izdod tikai kravu autopārvadātājiem, kuri atbilst ROAD-1 pielikuma A daļas 1. iedaļā izklāstītajām prasībām, kas reglamentē kravu autopārvadātāja profesionālās darbības atļaušanu un veikšanu.

               3.Transportlīdzeklī glabā apliecinātu licences kopiju, ko uzrāda pēc katras Puses pilnvarotu inspekcijas darbinieku pieprasījuma.  Licence un apliecinātās kopijas atbilst vienam vai abiem paraugiem ROAD-1. pielikuma A daļas ROAD.A.1.3. papildinājumā, kur izklāstīti arī tās izmantošanas nosacījumi. Licencē ir vismaz divi no ROAD-1. pielikuma A daļas ROAD.A.1.4. papildinājumā uzskaitītajiem aizsardzības elementiem.

               4.Kravu autopārvadātāji atbilst prasībām, kas izklāstītas ROAD-1. pielikuma A daļas 2. iedaļā, kur noteiktas prasības transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā braucienā, kas norādīts ROAD.4. panta 3.–7. punktā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās].

               ROAD.6. pants. Atbrīvojumi no licencēšanas prasības

               Bez pārvadāšanai derīgas licences, uz ko norādīts 5. pantā [Prasības pārvadātājiem], drīkst veikt šādu veidu kravu pārvadāšanu un braucienus bez kravas:

               (a)pasta pārvadāšana kā universālais pakalpojums;

               (b)bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu transportēšana;

               (c)līdz 2022. gada 20. februārim — kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru pilnmasa, ieskaitot piekabes, nepārsniedz 3,5 t;

               (d)no 2022. gada 21. februāra — kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru pilnmasa, ieskaitot piekabes, nepārsniedz 2,5 t;

               (e)medicīniskajai aprūpei ārkārtējas palīdzības sniegšanā, sevišķi dabas katastrofās un humanitārajā palīdzībā, vajadzīgo zāļu, ierīču, iekārtu un citu priekšmetu pārvadāšana;

               (f)kravu vešana transportlīdzekļos, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

               (I)vestā krava ir kravas autopārvadātāja īpašums vai autopārvadātājs to ir pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomā, saražojis, ieguvis, apstrādājis vai salabojis;

               (II)brauciena mērķis ir aizvest kravu uz kravas autopārvadātāja teritoriju vai no tās vai pārvietot starp teritorijām vai ārpus tām savām vajadzībām;

               (III)transportlīdzekļus, ko izmanto tādai pārvadāšanai, vada kravu autopārvadātāja nodarbinātais vai tā rīcībā nodotais personāls saskaņā ar līgumsaistībām;

               (IV)kravas ved transportlīdzekļi, kas pieder kravu autopārvadātājam, kuri tos iegādājušies uz nomaksu vai nomā;

               (V)šāda pārvadāšana tikai papildina kravu autopārvadātāja vispārējo darbību;

               (g)kravu pārvadāšana ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 40 km/h.

               ROAD.7. pants. Prasības vadītājiem

               1.
                     Transportlīdzekļu vadītājiem, kas veic ROAD.4. pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] norādītos braucienus:

               (a)ir arodprasmes apliecība, kas izdota saskaņā ar ROAD-1. pielikuma B daļas 1. iedaļu, un

               (b)viņi ievēro noteikumus par transportlīdzekļa vadīšanas un darba laiku, atpūtas laikposmiem, pārtraukumiem un tahogrāfu izmantošanu saskaņā ar ROAD-1. pielikuma B daļas 2.–4. iedaļu.

               2.
                     Uz starptautiskajiem autopārvadājumiem, ko daļēji veic ārpus Pušu teritorijas, visā braucienā 1. punkta b) apakšpunkta vietā attiecas Ženēvā 1970. gada 1. jūlijā noslēgtais Eiropas Līgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR).

               ROAD.8. pants. Prasības transportlīdzekļiem

               1.Puse neatsaka un neliedz tās teritorijā izmantot transportlīdzekli, kas veic ROAD.4. pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] minēto braucienu, ja transportlīdzeklis atbilst ROAD-1. pielikuma C daļas 1. iedaļā noteiktajām prasībām.

               2.Transportlīdzekļus, kas veic ROAD.4. pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] minētos braucienus, aprīko ar tahogrāfu, kas projektēts, uzstādīts, izmantots, testēts un kontrolēts saskaņā ar ROAD-1. pielikuma C daļas 2. iedaļu.

               ROAD.9. pants. Ceļu satiksmes noteikumi

               Transportlīdzekļu vadītāji, kuri pārvadā kravas saskaņā ar šo sadaļu, otras Puses teritorijā ievēro minētajā teritorijā ceļu satiksmē spēkā esošos valsts normatīvos aktus.

               ROAD.10. pants. Tiesību aktu izstrāde un Specializētā autotransporta komiteja

               1.
                     Ja Puse ierosina jaunu regulatīvu pasākumu jomā, uz ko attiecas ROAD-1. pielikums, tā:

               (a)cik drīz iespējams, paziņo otrai Pusei par ierosināto regulatīvo pasākumu;

               (b)otru Pusi pastāvīgi informē par regulatīvā pasākuma īstenošanos.

               2.
                     Pēc vienas Puses pieprasījuma Specializētajā autotransporta komitejā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pieprasījuma iesniegšanas tiek sarīkota viedokļu apmaiņa par to, vai ierosinātais jaunais regulatīvais pasākums piemērojams ROAD.4. pantā [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās] norādītajiem braucieniem.

               3.
                     Ja Puse pieņem jaunu regulatīvu pasākumu, kas norādīts 1. punktā, tā par to paziņo otrai Pusei un nedēļas laikā pēc tā publicēšanas iesniedz jaunā regulatīvā pasākuma tekstu.

               4.
                     Specializētā autotransporta komiteja tiekas, lai pēc kādas Puses pieprasījuma apspriestu katru jaunu pieņemtu regulatīvu pasākumu divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas, neatkarīgi no tā, vai paziņojums ir sniegts saskaņā ar 1. vai 3. punktu vai ir notikusi apspriešanās saskaņā ar 2. punktu.

               5.
                     Specializētā autotransporta komiteja var:

               (a)grozīt ROAD-1. pielikumu, ņemot vērā regulējuma un/vai tehnoloģijas attīstību vai nodrošinot apmierinošu šīs sadaļas īstenošanu;

               (b)apstiprināt, ka grozījumi, kas izdarīti ar jauno regulatīvo pasākumu, atbilst ROAD-1. pielikumam; vai

               (c)pieņemt lēmumu par citiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt šīs sadaļas pareizu darbību.

               ROAD.11. pants. Korektīvie pasākumi

               1.
                     Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse ir pieņēmusi jaunu regulatīvu pasākumu, kas neatbilst ROAD-1. pielikuma prasībām, īpaši gadījumos, kad Specializētā autotransporta komiteja nav pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 10. panta [Tiesību aktu izstrāde un Specializētā autotransporta komiteja] 5. punktu, un otra Puse jaunā regulatīvā pasākuma noteikumus tomēr piemēro Puses autopārvadātājiem, vadītājiem vai transportlīdzekļiem, Puse, paziņojusi otrai Pusei, var pieņemt pienācīgus korektīvos pasākumus, ieskaitot šā nolīguma vai kāda papildu nolīguma noteikto pienākumu izpildes apturēšanu, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi:

               (a)nepārsniedz apmēru, kas līdzvērtīgs zudumam vai samazinājumam, ko izraisījis otras Puses pieņemtais jaunais regulatīvais pasākums, kurš neatbilst ROAD-1. pielikuma prasībām; un

               (b)stājas spēkā ne agrāk kā 7 dienas pēc Puses, kura plāno veikt šādus pasākumus, paziņojuma otrai Pusei saskaņā ar šo punktu.

               2.
                     Attiecīgos korektīvos pasākumus beidz piemērot:

               (a)ja Puse, kura pasākumus veikusi, ir pārliecinājusies, ka otra Puse pilda pienākumus, ko uzliek šī sadaļa; vai

               (b)pakļaujoties šķīrējtiesas nolēmumam.

               3.Puse neatsaucas uz PTO nolīgumu un citiem starptautiskiem nolīgumiem, lai liegtu otrai Pusei apturēt šā panta noteiktos pienākumus.

               ROAD.12. pants. Nodokļi

               1.Transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadāšanai saskaņā ar šo sadaļu, ir atbrīvoti no nodokļiem un maksas, ko uzliek par transportlīdzekļu īpašumu vai kustību otras Puses teritorijā.

               2.Šā panta 1. punktā norādītais atbrīvojums neattiecas:

               (a)uz nodokli un maksu par degvielas patērēšanu,

               (b)uz maksu par ceļa vai ceļu tīkla lietošanu,

               (c)uz maksu par atsevišķu tiltu, tuneļu un pārceltuvju lietošanu.

               3.Degviela, kas ir transportlīdzekļu standarttvertnēs un īpašos uz laiku ielaistos konteineros, ko tieši izmanto piedziņai un attiecīgā gadījumā saldēšanas sistēmu un citu sistēmu darbināšanai pārvadāšanas laikā, kā arī mehāniskajos transportlīdzekļos esošās smērvielas, kas vajadzīgas to normālai darbībai brauciena laikā, ir brīvas no muitas un citiem nodokļiem un maksas, kā PVN un akcīzes nodokļa, un uz tām neattiecas nekādi ievešanas ierobežojumi.

               4.Rezerves daļas, ko ieved transportlīdzekļa remontam vienas Puses teritorijā un kas ir reģistrētas vai laistas apgrozībā otras Puses teritorijā, ieved ar pagaidu atbrīvojumu no muitas nodokļa un bez ievešanas aizliegumiem un ierobežojumiem. Nomainītajām daļām piemēro muitas nodokli un citus nodokļus (PVN), un tās izved atpakaļ vai iznīcina otras Puses muitas uzraudzībā.

               ROAD.13. pants. Pienākumi citās sadaļās

               Otrās daļas pirmā temata II sadaļas trešās nodaļas SERVIN.3.2. pants [Piekļuve tirgum] un SERVIN.3.4. pants [Valsts režīms] tiek iekļauti šajā sadaļā un kļūst par tās sastāvdaļu, un attiecas uz režīmu kravu autopārvadātājiem, kuri veic braucienus saskaņā ar ROAD.4. pantu [Kravu pārvadāšana starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās].

               ROAD.14. pants. Šīs sadaļas darbības izbeigšana

               5. Neskarot FINPROV.8. pantu [Izbeigšana], OTH.10. pantu [Otrās daļas darbības izbeigšana] un FISH.17. pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs sadaļas piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī sadaļa zaudē spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.

               II sadaļa. Pasažieru autopārvadājumi

               X pants. Darbības joma

               1.Šīs sadaļas mērķis ir pasažieru autopārvadājumos nodrošināt nepārtrauktu savienojamību starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās un izklāstīt noteikumus, kas piemērojami tādai pārvadāšanai. To piemēro regulārajiem un speciālajiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem starp Pušu teritorijām, tajās un caur tām.

               2.Puses vienojas šīs sadaļas piemērošanā neveikt diskriminējošus pasākumus.

               3.Šī sadaļa nekādi neietekmē pasažieru pārvadāšanu vienas Puses teritorijā, ko veic tajā iedibināts pasažieru autopārvadātājs.

               X+1. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā un papildus otrās daļas pirmā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] pirmās nodaļas SERVIN.1.2. panta definīcijām piemēro šādas definīcijas:

               (a)“autobusi" ir transportlīdzekļi, kuru uzbūve un aprīkojums ir piemērots un paredzēts vairāk nekā deviņu personu, ieskaitot vadītāju, pārvadāšanai;

               (b)“pasažieru pārvadāšanas pakalpojumi” ir pārvadāšanas pakalpojumi sabiedrībai vai konkrētām lietotāju kategorijām, kurus pa autoceļiem ar autobusiem sniedz par maksu no pārvadātās personas vai pārvadājumu organizētāja;

               (c)“pasažieru autopārvadātājs” ir fiziska persona vai juridiska persona, kam pašai ir juridiska personība vai kas pakļaujas iestādei, kura ir juridiska persona, un kas sniedz pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus;

               (d)“Puses pasažieru autopārvadātājs” ir pasažieru autopārvadātājs, kurš ir Puses teritorijā iedibināta juridiska persona vai Puses fiziska persona;

               (e)“regulārie pārvadājumi” ir pasažieru pārvadāšanas pakalpojumi, ko noteiktā biežumā sniedz noteiktos maršrutos, kur pasažierus var uzņemt un izlaist iepriekš noteiktās pieturvietās;

               (f)“speciālie regulārie pārvadājumi" neatkarīgi no tā, kas tos organizē, ir noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumi, kas izslēdz citu pasažieru transportēšanu, tādā mērā, kādā tie atbilst regulāriem pārvadājumiem noteiktajiem kritērijiem. Speciālajos regulārajos pārvadājumos ietilpst:

               (I)darbinieku pārvadāšana no mājām uz darbu un otrādi,

               (II)skolēnu un studentu pārvadāšana uz mācību iestādi un atpakaļ.

               Speciālo regulāro pārvadājumu mainīšanās atbilstoši lietotāju vajadzībām neietekmē to klasificēšanu pie regulārajiem pārvadājumiem;

               (g)“koncerns” ir kāds no šiem:

               (I)viena vai vairākas saistītas fiziskas vai juridiskas personas un fiziskas vai juridiskas personas, kas ir to vecāki vai mātesuzņēmumi;

               (II)viena vai vairākas saistītas fiziskas vai juridiskas personas, kurām vienas un tās pašas fiziskās vai juridiskās personas ir vecāki vai mātesuzņēmumi;

               (h)“nolīgums “Interbus”” ir 2003. gada 1. janvārī spēkā stājies Nolīgums par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem, ar vēlākiem grozījumiem;

               (i)“tranzīts” ir autobusu kustība cauri kādas Puses teritorijai bez pasažieru uzņemšanas un izlaišanas.

               (j)“neregulāri pārvadājumi” ir pārvadājumi, kas nav regulāri pārvadājumi vai speciāli regulāri pārvadājumi un ko galvenokārt raksturo tas, ka tajos pārvadā pasažieru grupas, kas savāktas pēc klienta vai pasažieru autopārvadātāja iniciatīvas.

               X+2. pants. Pasažieru pārvadājumi ar autobusiem starp Pušu teritorijām, caur tām un tajās

               1.Puses pasažieru autopārvadātāji, sniedzot regulārus un speciālus regulārus pakalpojumus, var veikt braucienus ar pasažieriem no vienas Puses teritorijas uz otras Puses teritoriju tranzītā vai bez tranzīta caur trešās valsts teritoriju un ar šiem braucieniem saistītus braucienus bez pasažieriem.

               2.Puses pasažieru autopārvadātāji, veicot regulāros un speciālos regulāros pārvadājumus, var veikt braucienus ar kravu no pasažieru autopārvadātāja iedibinājuma Puses teritorijas uz tās pašas Puses teritoriju tranzītā caur otras Puses teritoriju, kā arī braucienus bez kravas, kas saistīti ar tādiem braucieniem.

               3.Vienas Puses pasažieru autopārvadātājs nedrīkst veikt regulārus vai speciālus regulārus pārvadājumus, kuru sākumpunkts un beigupunkts ir otras Puses teritorijā.

               4.Ja 1. punktā minētais pasažieru pārvadājums ir daļa no transportēšanas uz tās Puses teritoriju vai no tās, kurā pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts, pasažierus var uzņemt vai izlaist maršrutā otras Puses teritorijā ar noteikumu, ka apstāšanās ir atļauta saskaņā ar minētajā teritorijā piemērojamiem noteikumiem.

               5.Ja šajā pantā minētais pasažieru pārvadājums ir daļa no regulāriem vai speciāliem regulāriem starptautiskiem pārvadājumiem starp Īriju un Apvienoto Karalisti un attiecas uz Ziemeļīriju, vienā Pusē uzņemt un izlaist pasažierus drīkst otrā Pusē iedibināts pasažieru autopārvadātājs.

               6.Vienas Puses teritorijā iedibināti pasažieru autopārvadātāji var īslaicīgi sniegt neregulārus pārvadājumus Īrijas salā, uzņemot un izlaižot pasažierus otras Puses teritorijā.

               7.Pasažieru autopārvadātāji neregulāros pārvadājumos var veikt braucienu ar pasažieriem no vienas Puses teritorijas caur otras Puses teritoriju uz tādu teritoriju, kas nav nolīguma “Interbus” līgumslēdzējas puses teritorija, kā arī ar to saistītu braucienu bez pasažieriem.

               8.Šajā pantā norādītos pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus izdara ar autobusiem, kas reģistrēti Pusē, kurā pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts vai pastāvīgi dzīvo. Šie autobusi atbilst tehniskajiem standartiem, kas noteikti nolīguma “Interbus” 2. pielikumā.

               X+3. pants. X+2. pantā minēto pakalpojumu sniegšanas nosacījumi

               1.Regulārie pārvadājumi ir atļauti ikvienam Puses pasažieru autopārvadātājam, taču attiecīgos gadījumos vajadzīga obligāta rezervācija.

               2.Regulārajiem un speciālajiem regulārajiem pārvadājumiem vajadzīga atļauja saskaņā ar X+4. pantu un 6. punktu.

               3.Izmaiņas pārvadāšanas nosacījumos neietekmē pārvadājuma piederību pie regulāriem pārvadājumiem.

               4.Uz paralēlu vai pagaidu pārvadājumu organizēšanu, kas apkalpo to pašu pasažieru kopumu, ko pastāvošie regulārie pārvadājumi, neapstāšanos atsevišķās pieturvietās un apstāšanos papildu pieturvietās pastāvošo regulāro pārvadājumu maršrutos attiecas tie paši noteikumi, kurus piemēro pastāvošajiem regulārajiem pārvadājumiem.

               5.Piemēro nolīguma “Interbus” V iedaļu [Sociālie noteikumi] un VI iedaļu [Muitas un fiskālie noteikumi], kā arī tā I pielikumu [Nosacījumi, kas attiecas uz pasažieru autopārvadātājiem] un II pielikumu [Tehniskie standarti autobusiem].

               6.Sešu mēnešu laikposmam no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas speciāliem regulāriem pārvadājumiem nav vajadzīga atļauja, ja uz tiem attiecas līgums starp organizatoru un pasažieru autopārvadātāju.

               7.Neregulāriem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šī sadaļa, saskaņā ar X+2. pantu atļauja nav vajadzīga. Tomēr paralēlo vai pagaidu pārvadājumu organizēšanai, kas ir līdzīgi pastāvošiem regulāriem pārvadājumiem un apkalpo tos pašus pasažierus, jāsaņem atļauja saskaņā ar nolīguma “Interbus” VIII sadaļu.

               X+4. pants. Atļaujas piešķiršana

               1.Atļaujas veikt X+2. pantā minētos pārvadājumus izdod tās Puses kompetentā iestāde, kuras teritorijā pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts (“atļaujas izdevējiestāde”).

               2.Ja pasažieru autopārvadātājs ir iedibināts Savienībā, atļaujas izdevējiestāde ir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras teritorijā ir pārvadājumu sākumpunkts vai beigupunkts.

               3.Ja X+2. pantā minētos pārvadājumus plāno veikt pasažieru autopārvadātāju koncerns, atļaujas izdevējiestāde ir kompetentā iestāde, kurai tiek adresēts pieprasījums saskaņā ar X+5. panta 1. punkta otro daļu.

               4.Atļauju izdod ar pasažieru autopārvadātāja nosaukumu vai vārdu, un tā nav nododama citai personai. Tomēr atļauju saņēmušais pasažieru autopārvadātājs ar atļaujas izdevējiestādes piekrišanu var pārvadājumiem izmantojot apakšuzņēmēju, ja tāda iespēja atbilst Puses tiesību normām. Tādā gadījumā atļaujā norāda apakšuzņēmēja nosaukumu un lomu. Apakšuzņēmējs ir Puses pasažieru autopārvadātājs un atbilst visiem šīs sadaļas noteikumiem.

               Pasažieru autopārvadātāju koncernam, kas plāno sniegt X+2. pantā minētos pakalpojumus, atļauju izdod ar visu koncerna pasažieru autopārvadātāju nosaukumiem vai vārdiem, un atļaujā nosauc visus minētos pārvadātājus. To izdod pasažieru autopārvadātājiem, kuriem Puses pārējie pasažieru autopārvadātāji to uzticējuši saņemt un kuri to ir pieprasījuši, un pārējiem pasažieru autopārvadātājiem izdod apliecinātas kopijas.

               5.Neskarot X+6. panta 3. punktu, atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma vai ar to Pušu kompetento iestāžu abpusēju piekrišanu, kuru teritorijā tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, šo termiņu var saīsināt.

               6.Atļaujās norāda šādu informāciju:

               (a)pārvadājuma veids;

               (b)pārvadājuma maršruts, norādot sākumpunktu un beigupunktu;

               (c)atļaujas derīguma termiņš;

               (d)pieturvietas un kustības grafiks.

               7.Atļaujas atbilst ROAD-2. pielikumā noteiktajam paraugam.

               8.Puses pasažieru autopārvadātājs, kas veic X+2. pantā minēto pakalpojumu, pagaidu vajadzībām un ārkārtējā situācijā var izmantot papildu transportlīdzekļus. Papildu transportlīdzekļus var izmantot tikai ar tiem pašiem nosacījumiem, kas noteikti 6. punktā minētajās atļaujās.

               Šajā gadījumā papildus X+10. panta 1. un 2. punktā minētajiem dokumentiem pasažieru autopārvadātājs nodrošina, ka starp pasažieru autopārvadātāju, kas veic regulāros vai speciālos regulāros pārvadājumus, un uzņēmumu, kas nodrošina papildu transportlīdzekļus, noslēgtā līguma kopija vai līdzvērtīgs dokuments tiek pārvadāti transportlīdzeklī un uzrādīti pēc pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

               X+5. pants. Atļaujas pieprasījuma iesniegšana

               1.Atļaujas pieprasījumu Puses pasažieru autopārvadātājs iesniedz X+4. panta 1. punktā minētajai izdevējiestādei.

               Par katru pakalpojumu iesniedz tikai vienu pieprasījumu. X+4. panta 3. punktā minētajos gadījumos pieprasījumu iesniedz pārvadātājs, kuram pārējie pārvadātāji to uzticējuši. Pieprasījumu adresē tās Puses atļaujas izdevējiestādei, kurā ir iedibināts pasažieru autopārvadātājs, kas pieprasījumu iesniedz.

               2.Atļaujas pieprasījumu iesniedz pēc ROAD-3. pielikumā noteiktā parauga.

               3.Pasažieru autopārvadātājs, kas iesniedz atļaujas pieprasījumu, sniedz papildu informāciju, ko uzskata par būtisku vai ko pieprasa izdevējiestāde, it īpaši ROAD-3. pielikumā uzskaitītos dokumentus.

               X+6. pants. Atļaujas došana

               1.Atļaujas izdod pēc vienošanās ar to Pušu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana. Atļaujas izdevējiestāde šīm kompetentajām iestādēm, kā arī kompetentajām iestādēm, kuru teritorija tiek šķērsota, bet kurās netiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, nosūta pieprasījuma kopiju kopā ar visu citu saistīto dokumentu kopijām un savu novērtējumu.

               Šā punkta pirmajā daļā minētās kompetentās iestādes Savienībā ir kompetentās iestādes dalībvalstīs, kuru teritorijā tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, un kompetentās iestādes dalībvalstīs, kuru teritorija tiek šķērsota, bet kurās netiek uzņemti vai izlaisti pasažieri.

               2.Kompetentās iestādes, kuru piekrišana lūgta, četru mēnešu laikā paziņo atļaujas izdevējiestādei savu lēmumu par pieprasījumu. Šo termiņu aprēķina no piekrišanas lūguma saņemšanas datuma, kas norādīts saņemšanas apstiprinājumā. Ja kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, pieņem noraidošu lēmumu, tajā iekļauj pienācīgu pamatojumu. Ja atļaujas izdevējiestāde četru mēnešu laikā nesaņem atbildi, tiek uzskatīts, ka kompetentās iestādes, ar kurām notikusi apspriešanās, ir devušas piekrišanu, un atļaujas izdevējiestāde var atļauju piešķirt.

               Kompetentās iestādes, kuru teritorija tiek šķērsota, neuzņemot un neizlaižot pasažierus, četru mēnešu laikā var iesniegt atļaujas izdevējiestādei piezīmes.

               3.Uz pakalpojumiem, kas atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009
                  70
                pirms pārejas perioda beigām un kam atļauja beidzas pārejas perioda beigās, attiecas šādi noteikumi:

               (a)ja, ievērojot izmaiņas, kas nepieciešamas X+2. panta prasību izpildei, darbības nosacījumi ir tādi paši kā tie, kas noteikti atļaujā, kura piešķirta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009, attiecīgā atļaujas izdevējiestāde saskaņā ar šo sadaļu pēc pieprasījuma vai citādi var izdot autopārvadātājam attiecīgu atļauju, ko piešķir saskaņā ar šo sadaļu. Ja tāda atļauja tiek izdota, tiek uzskatīts, ka ir saņemta to kompetento iestāžu piekrišana, kuru teritorijā tiek uzņemti vai izlaisti pasažieri, kā norādīts 2. punktā. Minētās kompetentās iestādes un kompetentās iestādes, kuru teritoriju šķērso, neuzņemot un neizlaižot pasažierus, jebkurā brīdī var atļaujas izdevējiestādei darīt zināmas piezīmes, ja tām tādas ir;

               (b)ja piemēro a) apakšpunktu, attiecīgās saskaņā ar šo sadaļu piešķirtās atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz derīguma termiņa pēdējo dienu, kas noteikta agrāk saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/2009 piešķirtajā atļaujā.

               4.Lēmumu par pieprasījumu izdevējiestāde pieņem ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kurā pasažieru autopārvadātājs pieprasījumu iesniedzis.

               5.Atļauju nepiešķir, ja:

               (a)pieprasījuma iesniedzējs pārvadājumus, kas ir pieprasījuma priekšmets, nespēj veikt ar tam tieši pieejamo aprīkojumu;

               (b)pieprasījuma iesniedzējs nav nodrošinājis atbilstību valsts vai starptautiskajiem autotransporta tiesību aktiem, sevišķi nosacījumiem un prasībām, kas attiecas uz pasažieru starptautisko autopārvadājumu atļaujām, vai ir izdarījis nopietnus Puses autotransporta tiesību aktu pārkāpumus, sevišķi attiecībā uz transportlīdzekļiem piemērojamajiem noteikumiem un noteikumiem par transportlīdzekļa vadīšanas laiku un transportlīdzekļa vadītāju atpūtas periodiem;

               (c)atļaujas pagarināšanas pieprasījuma gadījumā nav ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi;

               (d)kāda Puse uz detalizētas analīzes pamata nolemj, ka attiecīgie pārvadājumi attiecīgajos tiešās satiksmes iecirkņos nopietni apdraudētu tādu līdzīgu pārvadājumu dzīvotspēju, uz kuriem attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas atbilst attiecīgās Puses tiesību aktiem. Šādā gadījumā Puse izstrādā nediskriminējošus kritērijus, pēc kuriem noteikt, vai pārvadājumi, par kuriem iesniegts pieprasījums, nopietni apdraudētu minēto līdzīgo pārvadājumu dzīvotspēju, un dara tos zināmus otrai 1. punktā minētajai Pusei; vai

               (e)kāda Puse, pamatojoties uz detalizētu analīzi, nolemj, ka pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp punktiem, kas atrodas Pušu teritorijā.

               Kad ārkārtēju apstākļu dēļ, ko nav bijis iespējams paredzēt atļaujas piešķiršanas brīdī, pārvadājums attiecīgos tiešās satiksmes iecirkņos nopietni apdraud tādu līdzīgu pakalpojumu sniegšanas dzīvotspēju, uz kuriem attiecas viens vai vairāki saskaņā ar kādas Puses tiesību aktiem noslēgti sabiedrisko pakalpojumu līgumi, Puse ar otras Puses piekrišanu var apturēt vai anulēt atļauju veikt starptautisko autobusu pārvadājumu, sešus mēnešus pirms tam par to brīdinājusi pasažieru autopārvadātāju.

               Nav iemesla pieprasījumu noraidīt tādēļ vien, ka kāds vienas Puses pasažieru autopārvadātājs piedāvā zemākas cenas nekā citi pasažieru autopārvadātāji vai ka attiecīgajā savienojumā jau darbojas citi pasažieru autopārvadātāji.

               6.Pabeigusi 1.–5. punktā noteikto procedūru, atļaujas izdevējiestāde piešķir atļauju vai oficiāli noraida pieprasījumu.

               Lēmumā pieprasījumu noraidīt izklāsta noraidīšanas iemeslus. Puses nodrošina, ka transporta uzņēmumiem tiek dota iespēja sūdzēties, ja to pieprasījums tiek noraidīts.

               Atļaujas izdevējiestāde par savu lēmumu informē otras Puses kompetentās iestādes un nosūta tām katras atļaujas kopiju.

               X+7. pants. Atļaujas pagarināšana un izmaiņas

               1.X+6. pantu pēc analoģijas piemēro atļaujas pagarināšanas pieprasījumiem vai pieprasījumiem mainīt nosacījumos, ar kuriem veicami pārvadājumi, kam vajadzīga atļauja.

               2.Ja spēkā esošās atļaujas termiņš beidzas sešu mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, tad termiņš, kurā X+6. panta 2. punktā minētās kompetentās iestādes atļaujas izdevējiestādei dara zināmu savu piekrišanu vai piezīmes par pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, ir divi mēneši.

               3.Ja pārvadājumu veikšanas nosacījumos tiek izdarītas sīkas korekcijas intervālos, braukšanas maksā, kustības grafikā u. tml., atļaujas izdevējiestādei tikai jāiesniedz otras Puses kompetentajai iestādei informācija par izmaiņām. Kustības grafiku vai intervālu izmaiņas, kas ietekmē laiku, kad tiek veikta kontrole uz robežām starp Pusēm vai uz robežām ar trešām valstīm, neuzskata par sīkām izmaiņām.

               X+8. pants. Atļaujas spēka zaudēšana

               1.Neskarot X+6. panta 3. punktu, X+2. pantā norādītā pārvadāšanas atļauja zaudē spēku derīguma termiņa beigās vai trīs mēnešus pēc tam, kad atļaujas izdevējiestāde no atļaujas turētāja saņēmusi paziņojumu par nodomu izbeigt pārvadāšanu. Tādā paziņojumā iekļauj pienācīgu pamatojumu.

               2.Ja pieprasījums pēc pakalpojuma vairs nepastāv, 1. punktā paredzētais paziņošanas periods ir viens mēnesis.

               3.Atļaujas izdevējiestāde paziņo otras Puses kompetentajām iestādēm, ka atļauja zaudējusi spēku.

               4.Atļaujas turētājs informē attiecīgā pakalpojuma izmantotājus par tā sniegšanas izbeigšanu vienu mēnesi iepriekš, izmantojot attiecīgus plašsaziņas līdzekļus.

               X+9. pants. Pārvadātāju pienākumi

               1.Izņemot nepārvaramas varas gadījumu, Puses pasažieru autopārvadātājs, kas veic X+2. pantā minētos pārvadājumus, pārvadājumu sāk nekavējoties un līdz atļaujas derīguma beigām veic visus pasākumus, kas garantē transporta pakalpojumu, kurš atbilst nepārtrauktības, regularitātes un pārvadāšanas jaudas standartiem un nosacījumiem, kas norādīti saskaņā ar X+4. panta 6. punktu un ROAD-2. pielikumu.

               2.Puses pasažieru autopārvadātājs pārvadājuma maršrutu, autobusu pieturvietas, kustības grafiku, braukšanas maksu un pārvadāšanas nosacījumus atspoguļo tā, lai nodrošinātu, ka informācija ir viegli pieejama visiem lietotājiem.

               3.Pusēm ir iespēja izdarīt izmaiņas ekspluatācijas noteikumos, kas reglamentē X+2. pantā norādītos pakalpojumus, vienojoties savā starpā un ar atļaujas turētāju.

               X+10. pants. Autobusā glabājamie dokumenti

               1.Neskarot X+4. panta 8. punktu, autobusā glabā un pēc attiecīgi pilnvarota inspektora pieprasījuma uzrāda X+2. pantā norādīto pārvadājumu atļauju vai tās apliecinātu kopiju un pārvadātāja starptautiskai pasažieru pārvadāšanai ar autobusiem, kas izdota saskaņā ar valsts vai Savienības tiesību normām, vai tās apliecinātu kopiju.

               2.Neskarot 1. punktu, kā arī X+4. panta 8. punktu, speciālo regulāro pārvadājumu gadījumā transportlīdzeklī glabā un pēc pieprasījuma attiecīgi pilnvarotam kontroles darbiniekam uzrāda starp pasažieru autopārvadājumu organizētāju un pārvadātāju noslēgto līgumu vai tā kopiju, kā arī dokumentu, kas apliecina, ka speciālo regulāro pārvadājumu pasažieri ir īpaša pasažieru kategorija, no kuras izslēgti citi pasažieri, un minētie dokumenti arī ir kontroles dokumenti.

               3.Pasažieru autopārvadātājiem, kas sniedz neregulārus pakalpojumus saskaņā ar X+2. panta 6. un 7. punktu, ir klāt pēc ROAD-4. pielikuma parauga aizpildīts brauciena formulārs. Brauciena formulāru grāmatiņas izsniedz tās teritorijas kompetentā iestāde, kurā pārvadātājs ir reģistrēts, vai kompetentās iestādes norīkotas struktūras.

               X+11. pants. Ceļu satiksmes noteikumi

               Autobusu vadītāji, kas nodarbojas ar pasažieru pārvadāšanu saskaņā ar šo sadaļu, otras Puses teritorijā ievēro valsts normatīvos aktus, kas minētajā teritorijā ir spēkā ceļu satiksmē.

               X+12. pants. Piemērošanas joma

               Šīs sadaļas noteikumus vairs nepiemēro no dienas, kad attiecībā uz Apvienoto Karalisti stājas spēkā nolīguma “Interbus” protokols par regulārajiem un speciālajiem starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem, vai sešus mēnešus pēc minētā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz Savienību, atkarībā no tā, kas notiek agrāk, izņemot darbības saskaņā ar X+2. panta 2. punktu; X+2. panta 5. punktu; X+2. panta 6. punktu un X+2. panta 7. punktu.

               X+13. pants. Pienākumi citās sadaļās

               Otrās daļas pirmā temata II sadaļas trešās nodaļas SERVIN.3.2. pants [Piekļuve tirgum] un SERVIN.3.4. pants [Valsts režīms] tiek iekļauti šajā sadaļā un kļūst par tās sastāvdaļu, un attiecas uz režīmu autopārvadātājiem, kuri veic braucienus saskaņā ar šīs sadaļas X+2. pantu.

               X+14. pants. Specializētā komiteja

               Specializētā autotransporta komiteja var grozīt ROAD-2., ROAD-3. un ROAD-4. pielikumu, ņemot vērā regulējuma pārmaiņas. Tā var noteikt pasākumus, kas attiecas uz šīs sadaļas īstenošanu.

               CETURTAIS TEMATS. SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJA UN VĪZAS ĪSTERMIŅA APMEKLĒJUMIEM

               I sadaļa. Sociālā nodrošinājuma koordinācija

               Ch.SSC.1. pants. Pārskats

               Dalībvalstis un Apvienotā Karaliste koordinē savas sociālā nodrošinājuma sistēmas saskaņā ar Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, lai nodrošinātu personu, uz kurām attiecas šīs sistēmas, tiesības uz sociālo nodrošinājumu.

               Ch.SSC.2. pants. Likumīga dzīvesvieta

               1.
                     Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemēro personām, kas likumīgi dzīvo kādā dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē.

               2.
                     Šā panta 1. punkts neskar tiesības uz naudas pabalstiem, kas attiecas uz iepriekšējiem tādu personu likumīgas dzīvesvietas periodiem, uz kurām attiecas Protokola par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu SSC.2. pants [Personas, uz kurām attiecas šis protokols].

               Ch.SSC.3. pants. Pārrobežu situācijas

               1.
                     Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemēro tikai situācijās, kas rodas starp vienu vai vairākām Savienības dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti.

               2.
                     Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu nepiemēro personām, kuru stāvoklis visos aspektos attiecas vai nu uz Apvienoto Karalisti, vai uz dalībvalstīm.

               Ch.SSC.4. pants. Imigrācijas pieteikumi

               Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu piemēro, neskarot dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes tiesības iekasēt veselības aprūpes maksu saskaņā ar valsts tiesību aktiem saistībā ar pieteikumu atļaujai ieceļot, uzturēties, strādāt vai dzīvot šajā valstī.

               II sadaļa. Vīzas īstermiņa apmeklējumiem

               VSTV.1. pants Vīzas īstermiņa apmeklējumiem

               1.
                     Puses atzīmē, ka šā nolīguma spēkā stāšanās dienā abas Puses paredz bezvīzu ceļošanu īstermiņa apmeklējumiem attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem saskaņā ar saviem tiesību aktiem.   Katra Puse laikus un, ja iespējams, vismaz trīs mēnešus pirms šādas prasības stāšanās spēkā paziņo otrai Pusei par jebkādu nodomu otras Puses valstspiederīgajiem noteikt vīzas prasību īstermiņa apmeklējumiem.

               2.
                     Ievērojot 3. punktu un FINPROV.10. pantu [Savienības paplašināšanās nākotnē], gadījumā, ja Apvienotā Karaliste nolemj dalībvalsts valstspiederīgajiem piemērot vīzas prasību īstermiņa apmeklējumiem, šāda prasība attiecas uz visu dalībvalstu valstspiederīgajiem.

               3.
                     Šis pants neskar vienošanās, kas panāktas starp Apvienoto Karalisti un Īriju par kopējo ceļošanas telpu.

               PIEKTAIS TEMATS. ZVEJNIECĪBA

               Pirmā nodaļa. Ievadnoteikumi

               FISH.1. pants. Piekrastes valstu suverēnās tiesības, ko īsteno Puses

               Puses apstiprina, ka piekrastes valstu suverēnās tiesības, ko Puses īsteno to ūdeņos mītošo dzīvo resursu izpētīšanas, izmantošanas, saglabāšanas un pārvaldības nolūkā, būtu jāizmanto, ievērojot starptautisko tiesību, tai skaitā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas, principus, un saskaņā ar šiem principiem.

               FISH.2. pants. Mērķi un principi

               1.
                     Puses sadarbojas, lai nodrošinātu, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas, veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un saistības, ko īsteno Puses.

               2.
                     Pusēm ir kopīgs mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas līmeņa, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

                  3.         Puses ņem vērā šādus principus:

               (a)piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā;

               (b)veicināt ilgtermiņa (vidisko, sociālo un ekonomisko) ilgtspēju un kopīgo krājumu optimālu izmantošanu;

               (c)zvejniecībā piemērojamos saglabāšanas un pārvaldības lēmumus balstīt uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, galvenokārt tiem, ko sniegusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES);

               (d)nodrošināt zvejniecību selektivitāti, lai tādējādi aizsargātu zivju mazuļus un zivju nārsta barus, nepieļautu un samazinātu nevēlamu piezveju;

               (e)pienācīgi ņemt vērā un līdz minimumam samazināt zvejas kaitīgo ietekmi uz jūras ekosistēmu un pienācīgi ņemt vērā vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību;

               (f)dzīvo jūras resursu saglabāšanā un zvejas resursu pārvaldībā piemērot samērīgus un nediskriminējošus pasākumus, vienlaikus saglabājot Pušu regulatīvo autonomiju;

               (g)nodrošināt, ka tiek vākti un savlaicīgi kopīgoti pilnīgi un pareizi dati, kas ir kopīgo krājumu saglabāšanai un zvejniecību pārvaldībai relevanti;

               (h)nodrošināt atbilstību zvejniecībā piemērojamajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un

               (i)nodrošināt visu saskaņoto pasākumu savlaicīgu ieviešanu Pušu tiesiskajā regulējumā.

               FISH.3. pants. Definīcijas

               1.Šajā tematā piemēro šādas definīcijas:

               (a)(Puses) “EEZ” saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju ir:

               (I)Savienības gadījumā – tās dalībvalstu Eiropas teritorijai piegulošās ekskluzīvās ekonomikas zonas, ko noteikušas dalībvalstis,

               (II)ekskluzīvā ekonomikas zona, ko noteikusi Apvienotā Karaliste;

               (b)“piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā” ir pieeja, saskaņā ar kuru atbilstošas zinātniskās informācijas trūkums netiek izmantots par pamatojumu, lai atliktu vai neveiktu pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt mērķsugas, saistītās vai atkarīgās sugas, nemērķa sugas un to vidi;

               (c)“kopīgi krājumi” ir jebkāda veida zivis, arī jebkāda veida gliemji un vēžveidīgie, kas sastopami Pušu ūdeņos;

               (d)“KPN” ir kopējā pieļaujamā nozveja, kas ir maksimālais daudzums, kādu noteiktā periodā var nozvejot no konkrēti definēta krājuma (vai krājumiem);

               (e)“ārpuskvotas krājumi” ir krājumi, ko nepārvalda ar KPN palīdzību;

               (f)(Puses) “teritoriālā jūra” saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju ir:

               (I)Savienības gadījumā – atkāpjoties no FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 1. punkta, tās dalībvalstu Eiropas teritorijai piegulošā teritoriālā jūra, ko noteikušas dalībvalstis,

               (II)teritoriālā jūra, ko noteikusi Apvienotā Karaliste;

               (g)(Puses) “ūdeņi” ir:

               (I)attiecībā uz Savienību – atkāpjoties no FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 1. punkta, dalībvalstu EEZ un to teritoriālās jūras;

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – tās EEZ un tās teritoriālā jūra, izņemot Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai un Menas Salai piegulošo teritoriālo jūru FISH.8. panta [Piekļuve ūdeņiem], FISH.9. panta [Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā] un FISH.4. pielikuma [Protokols par piekļuvi ūdeņiem] nolūkā;

               (h)(Puses) “kuģis” ir:

               (I)Apvienotās Karalistes gadījumā – zvejas kuģis, kas peld ar Apvienotās Karalistes karogu, ir reģistrēts Apvienotajā Karalistē, Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā, Džērsijas Teritoriālajā Vienībā vai Menas Salā un kam ir Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes izdota licence,

               (II)Savienības gadījumā – zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā.

               Otrā nodaļa. Saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana

               FISH.4. pants. Zvejniecības pārvaldība

               1.
                     Katra Puse lemj par visiem pasākumiem, kas tās ūdeņos piemērojami, tiecoties sasniegt FISH.2. panta [Mērķi un principi] 1. un 2. punktā noteiktos mērķus un ievērojot FISH.2. panta [Mērķi un principi] 3. punktā minētos principus.

               2.
                     Pasākumus, kas minēti 1. punktā, Puse balsta uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem.

               Pasākumus, kas minēti 1. punktā, Puse savos ūdeņos nepiemēro otras Puses kuģiem, ja vien tā saviem kuģiem nepiemēro tos pašus pasākumus.

               Otrā daļa neskar Pušu saistības, kas noteiktas Nolīgumā par ostas valsts pasākumiem, Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas kontroles un izpildes panākšanas shēmā, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumos un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas Ieteikumā 18-09 par ostas valsts pasākumiem, kas veicami, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

               Specializētā zvejniecības komiteja var grozīt trešajā daļā minēto jau iepriekš esošo starptautisko saistību sarakstu.

               3.
                     Par jauniem pasākumiem, kas minēti 1. punktā un var ietekmēt otras Puses kuģus, katra Puse paziņo otrai Pusei pirms minēto pasākumu piemērošanas, dodot otrai Pusei pietiekami daudz laika izteikt piezīmes vai prasīt skaidrojumus.

               FISH.5. pants. Atļaujas, atbilstība un izpildes panākšana

               1.
                     Ja kuģiem ir atbilstīgi FISH.8. pantam [Piekļuve ūdeņiem] un FISH.10. pantam [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] piešķirta piekļuve, kas ļauj zvejot otras Puses ūdeņos:

               (a)katra Puse laikus nosūta otrai Pusei sarakstu ar kuģiem, kuriem šī Puse vēlas saņemt zvejas atļaujas vai licences, un

               (b)otra Puse izdod zvejas atļaujas vai licences.

               2.
                     Katra Puse veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro noteikumus, kuri minētajiem kuģiem piemērojami otras Puses ūdeņos, tai skaitā atļaujas vai licences nosacījumus.

               Trešā nodaļa. Vienošanās par piekļuvi ūdeņiem un resursiem

               FISH.6. pants. Zvejas iespējas

               1.Katru gadu līdz 31. janvārim Puses sadarbojas, lai sastādītu grafiku, kādā notiek apspriešanās ar mērķi vienoties par FISH.1. pielikumā uzskaitīto krājumu KPN nākamajam gadam vai gadiem. Minētajā grafikā ņem vērā citas ikgadējas piekrastes valstu apspriešanās, kuras skar vienu vai abas Puses.

               2.Puses ik gadus apspriežas, lai katru gadu līdz 10. decembrim vienotos par FISH.1. pielikumā uzskaitīto krājumu KPN nākamajam gadam. Tas nozīmē, ka agrīna apmainīšanās ar viedokļiem par prioritātēm notiek, tiklīdz ir saņemts ieteikums par KPN apjomu. Par minētajām KPN Puses vienojas:

               (a)pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kā arī citiem relevantiem faktoriem, tai skaitā sociālekonomiskiem aspektiem, un

               (b)saskaņā ar jebkādām piemērojamajām saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu stratēģijām, par kurām Puses vienojušās.

               3.Pušu daļas no KPN, kas noteiktas FISH.1. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem, Pusēm iedala saskaņā ar minētajā pielikumā noteiktajām kvotu daļām.

               4.Ikgadējās apspriešanās cita starpā var aplūkot:

               (a)vienas Puses KPN daļu daļēju nodošanu otrai Pusei;

               (b)sarakstu ar krājumiem, kuros zvejot ir aizliegts;

               (c)KPN noteikšanu krājumiem, kas nav uzskaitīti FISH.1. pielikumā vai FISH.2. pielikumā, un Pušu attiecīgās daļas no minētajiem krājumiem;

               (d)zvejniecības pārvaldības pasākumus, attiecīgā gadījumā arī zvejas piepūles limitus;

               (e)citus krājumus, kuros Puses ir savstarpēji ieinteresētas, bet kuri šā temata pielikumos nav uzskaitīti.

               5.Puses var apspriesties, lai vienotos par grozītām KPN, ja kāda no Pusēm to pieprasa.

               6.Tiek sagatavots rakstisks protokols, kurā dokumentē saskaņā ar šo pantu notikušo apspriešanos rezultātā panākto vienošanos starp Pusēm un kuru paraksta abu Pušu delegāciju vadītāji.

               7.Katra Puse pietiekami laikus pirms FISH.3. pielikumā uzskaitīto krājumu KPN noteikšanas vai grozīšanas paziņo par to otrai Pusei.

               8.Puses vienojas izveidot mehānismu, kas izmantojams brīvprātīgai, gada laikā veiktai zvejas iespēju nodošanai starp Pusēm, kam jānotiek katru gadu. Par šā mehānisma elementiem lemj Specializētā zvejniecības komiteja. Puses apsver iespēju ar šā mehānisma starpniecību par tirgus vērtību darīt pieejamas zvejas iespējas attiecībā uz krājumiem, no kuriem zvejo vai saskaņā ar prognozēm zvejos nepietiekamā apmērā.

               FISH.7. pants. Provizoriskas KPN

               1.Ja Puses līdz 10. decembrim nav vienojušās par FISH.1. pielikumā vai FISH.2.A vai B pielikumā uzskaitīta krājuma KPN, tās nekavējoties atsāk apspriešanos ar pastāvīgu mērķi vienoties par KPN. Puses sazinās bieži, lai izsmeltu visas iespējas panākt vienošanos pēc iespējas īsākā laikā.

               2.Ja vienošanās par kāda FISH.1. pielikumā vai FISH.2.A un B pielikumā uzskaitīta krājuma KPN 20. decembrī joprojām nav panākta, katra Puse nosaka provizorisku KPN, kas atbilst ICES ieteiktajam apjomam un ir piemērojama no 1. janvāra.

               3.Atkāpjoties no 2. punkta, īpašo krājumu KPN nosaka saskaņā ar pamatnostādnēm, kas pieņemtas saskaņā ar 5. punktu.

               4.Šajā pantā “īpašie krājumi” ir:

               (a)krājumi, attiecībā uz kuriem ICES ieteikusi nulles apjoma KPN;

               (b)krājumi, kurus apzvejo jauktu sugu zvejniecībā, ja minētais krājums vai cits krājums, ko apzvejo tajā pašā zvejniecībā, ir jutīgs, vai

               (c)citi krājumi, kuriem Pušu ieskatā ir vajadzīga īpaša pieeja.

               5.Specializētā zvejniecības komiteja līdz 2021. gada 1. jūlijam pieņem pamatnostādnes par to, kā nosakāmas īpašo krājumu provizoriskās KPN.

               6.Katru gadu, kad saņemts ICES ieteikums par KPN, Puses prioritārā kārtā apspriežas par īpašajiem krājumiem un par to, kā katra Puse provizorisko KPN noteikšanā piemēro saskaņā ar 5. punktu noteiktās pamatnostādnes.

               7.Katra Puse nosaka savu daļu no katras provizoriskās KPN, un tā nepārsniedz tās daļu, kas noteikta atbilstošajā pielikumā.

               8.Provizoriskās KPN un daļas, kas minētas 2., 3. un 7. punktā, piemēro līdz brīdim, kad panākta vienošanās saskaņā ar 1. punktu.

               9.Katra Puse tūlīt paziņo otrai Pusei savu provizorisko KPN, kas noteikta saskaņā ar 2. un 3. punktu, un savu katras minētās KPN provizorisko daļu, kas noteikta saskaņā ar 7. punktu.

               FISH.8. pants. Piekļuve ūdeņiem

               1.Ja vienošanās par KPN ir panākta, katra Puse piešķir otras Puses kuģiem piekļuvi, kas ļauj konkrētajā gadā zvejot tās ūdeņos attiecīgajos ICES apakšapgabalos. Piekļuvi piešķir tādā apmērā un ar tādiem nosacījumiem, kas noteikti minētajās ikgadējās apspriešanās.

               2.Ikgadējās apspriešanās Puses var vienoties par tālākiem īpašiem piekļuves nosacījumiem, kas attiecas uz:

               (a)zvejas iespējām, par kurām panākta vienošanās;

               (b)visām daudzgadu stratēģijām, kas attiecībā uz ārpuskvotas krājumiem izstrādātas saskaņā ar FISH.16. panta [Specializētā zvejniecības komiteja] 1. punkta c) apakšpunktu, un

               (c)visiem tehniskajiem un saglabāšanas pasākumiem, par kuriem Puses vienojušās, neskarot FISH.4. pantu [Zvejniecības pārvaldība].

               3.Ikgadējās apspriešanās, tai skaitā apspriešanās par šā panta 1. punktā minēto piekļuves apjomu un nosacījumiem, Puses risina godprātīgi un ar mērķi nodrošināt abpusēji pieņemamu līdzsvaru starp abu Pušu interesēm.

               4.Konkrētāk, apspriešanos rezultātā katrai Pusei parasti būtu jāpiešķir:

               (a)piekļuve, kas savstarpēji ļauj zvejot FISH.1. pielikumā un FISH.2.A, B un F pielikumā uzskaitītajos krājumos otras Puses EEZ (vai, ja piekļuve piešķirta saskaņā ar c) apakšpunktu, minētajā apakšpunktā minētajās EEZ un rajonos) apjomā, kurš ir pamatoti samērīgs ar Pušu attiecīgajām daļām no KPN;

               (b)piekļuve, kas savstarpēji ļauj zvejot ārpuskvotas krājumos otras Puses EEZ (vai, ja piekļuve piešķirta saskaņā ar c) apakšpunktu, minētajā apakšpunktā minētajās EEZ un rajonos) apjomā, kurš ir vismaz vienāds ar tonnās izteiktu vidējo apjomu, kādu attiecīgā Puse otras Puses ūdeņos nozvejojusi 2012.–2016. gada periodā, un

               (c)piekļuve Pušu ūdeņiem, kas atrodas sešu līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas ICES 4.c un 7.d–g rajonā, nosacījumiem atbilstošiem kuģiem tādā apmērā, kādā piekļuve minētajiem ūdeņiem Savienības zvejas kuģiem un Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem bija 2020. gada 31. decembrī.

               Šā punkta c) apakšpunktā “nosacījumiem atbilstošs kuģis” ir Puses kuģis, kas iepriekšējā teikumā minētajā zonā zvejojis četros gados 2012.–2016. gada periodā, vai šāda kuģa tiešs aizstājējkuģis.

               Ikgadējās apspriešanās, kas minētas c) apakšpunktā, var aplūkot tādus jautājumus kā atbilstošas finansiālas saistības un kvotu nodošana starp Pusēm.

               5.Kamēr tiek piemērota provizoriska KPN un vienošanās par KPN nav panākta, Puses piešķir šādu provizorisku piekļuvi, kas ļauj zvejot attiecīgajos ICES apakšapgabalos:

               (a)attiecībā uz FISH.1. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem un ārpuskvotas krājumiem – no 1. janvāra līdz 31. martam 4. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajā apjomā;

               (b)attiecībā uz FISH.2. pielikumā uzskaitītiem krājumiem – no 1. janvāra līdz 14. februārim 4. punkta a) apakšpunktā paredzētajā apjomā, un

               (c)attiecībā uz piekļuvi, kas ļauj zvejot sešu līdz divpadsmit jūras jūdžu zonā, – piekļuvi saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunktu no 1. janvāra līdz 31. janvārim tādā apjomā, kas vienāds ar tonnās izteiktu vidējo apjomu, kas minētajā zonā nozvejots iepriekšējos 3 mēnešos.

               Šāda piekļuve katram attiecīgajam krājumam, kas minēts a) un b) apakšpunktā, ir proporcionāla vidējai procentuālajai daļai no Puses daļas no ikgadējās KPN, kādu attiecīgās Puses kuģi nozvejojuši otras Puses ūdeņos attiecīgajos ICES apakšapgabalos tajā pašā periodā iepriekšējo trīs kalendārajos gados. To pašu mutatis mutandis piemēro piekļuvei, kas ļauj zvejot ārpuskvotas krājumos.

               Attiecībā uz šā punkta c) apakšpunktā minēto situāciju līdz 15. janvārim, attiecībā uz FISH.2. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem līdz 31. janvārim un attiecībā uz visiem citiem krājumiem līdz 15. martam katra Puse paziņo otrai Pusei ūdeņiem dotās piekļuves apjoma un nosacījumu izmaiņas, kas attiecībā uz c) apakšpunktā minēto situāciju būs piemērojamas no 1. februāra, attiecībā uz FISH.2. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem – no 15. februāra un attiecībā uz visiem citiem krājumiem attiecīgajos ICES apakšapgabalos – no 1. aprīļa.

               6.Neskarot FISH.7. panta [Provizoriskas KPN] 1. un 8. punktu, pēc viena mēneša attiecībā uz 5. punkta c) apakšpunktā minēto situāciju, pēc pusotra mēneša attiecībā uz FISH.2. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem un pēc trim mēnešiem attiecībā uz visiem citiem krājumiem Puses cenšas vienoties par tālāku provizoriskās piekļuves kārtību atbilstošā ģeogrāfiskajā līmenī ar mērķi panākt, lai zvejas darbību pārtraukumi būtu pēc iespējas minimāli.

               7.Kad Puse piešķir piekļuvi saskaņā ar 1. punktu, tā var ņemt vērā individuālu kuģu vai kuģu grupu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem tās ūdeņos iepriekšējā gadā un pasākumus, ko otra Puse iepriekšējā gadā veikusi, ievērojot FISH.5. panta [Atļaujas, atbilstība un izpildes panākšana] 2. punktu.

               8.Šo pantu piemēro, ņemot vērā FISH.4. pielikumu [Protokols par piekļuvi ūdeņiem].

               FISH.9. pants. Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā

               1.
                     Pēc Puses (“uzņēmēja Puse”) paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar FISH.8. panta [Piekļuve ūdeņiem] 5. punktu, otra Puse (“zvejotāja Puse”) drīkst veikt kompensējošus pasākumus, kas ir samērīgi ar ekonomisko un sociālo ietekmi, ko radījušas ūdeņiem dotās piekļuves apjoma un nosacījumu izmaiņas. Šādu ietekmi mēra, pamatojoties uz uzticamiem pierādījumiem, nevis tikai uz pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām. Dodot priekšroku tādiem kompensējošiem pasākumiem, kas šā nolīguma darbību traucētu vismazāk, zvejotāja Puse drīkst pilnībā vai daļēji apturēt piekļuvi saviem ūdeņiem un preferenciāla tarifa režīmu, kas zvejniecības produktiem piešķirts saskaņā ar GOODS.5. pantu [Muitas nodokļu aizliegums].

               2. Kompensējošs pasākums, kas minēts 1. punktā, var stāties spēkā ne agrāk kā septiņas dienas pēc tam, kas zvejotāja Puse ir nosūtījusi uzņēmējai Pusei paziņojumu par plānoto apturēšanu saskaņā ar 1. punktu, bet nekādā gadījumā ne agrāk kā 1. februārī attiecībā uz FISH.8. panta [Piekļuve ūdeņiem] 5. punkta c) apakšpunktā minēto situāciju, 15. februārī attiecībā uz FISH.2. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem un 1. aprīlī attiecībā uz citiem krājumiem. Puses apspriežas specializētajā komitejā, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu. Minētajā paziņojumā norāda:

               (a)datumu, no kura zvejotāja Puse plāno apturēšanu, un

               (b)saistības, kuru izpilde jāaptur, un plānotās apturēšanas līmeni.

               3.           Pēc tam, kad kompensējošie pasākumi ir paziņoti saskaņā ar 2. punktu, uzņēmēja Puse var prasīt izveidot šķīrējtiesu atbilstīgi sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.14. pantam [Šķīrējtiesas procedūra], iepriekš neizmantojot apspriešanos saskaņā ar INST.13. pantu [Apspriešanās]. Šķīrējtiesa var vienīgi pārskatīt kompensējošo pasākumu atbilstību 1. punktam. Šķīrējtiesa jautājumu uzskata par steidzamu sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.19. panta [Steidzama tiesvedība] nolūkā.

               4.  Kad 1. punktā minēto kompensējošo pasākumu veikšanas nosacījumi vairs nav izpildīti, šādus pasākumus tūlīt atsauc.

               5.
                     Ja 3. punkta minētajā procedūrā izdarīts konstatējums pret zvejotāju Pusi, uzņēmēja Puse var lūgt šķīrējtiesai 30 dienu laikā pēc tās nolēmuma noteikt līmeni, kādā apturama šajā nolīgumā paredzēto saistību izpilde un kas nepārsniedz līmeni, kurš līdzvērtīgs kompensējošo pasākumu piemērošanas izraisītajam zudumam vai samazinājumam, ja tā uzskata, ka kompensējošo pasākumu neatbilstība 1. punktam ir būtiska. Lūgumā ierosina izpildes apturēšanas līmeni, kas ir saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem principiem un visiem attiecīgajiem principiem, kas izklāstīti INST.34.C pantā [Saistību apturēšana LPFS.3.12. panta 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un FISH.14. panta 7. punkta nolūkā]. Šajā nolīgumā paredzēto saistību apturēšanu līmenī, kas ir saskaņā ar šķīrējtiesas noteikto apturēšanas līmeni, uzņēmēja Puse drīkst piemērot ne drīzāk kā 15 dienas pēc šāda nolēmuma.

               6.           PTO nolīgumu vai jebkādu citu starptautisku nolīgumu Puse neizmanto par pamatojumu, lai liegtu otrai Pusei apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo pantu.

               FISH.10. pants. Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem

               1.
                     Atkāpjoties no FISH.8. panta [Piekļuve ūdeņiem] 1. un 3.–7. punkta, FISH.9. panta [Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā] un FISH.4. pielikuma [Protokols par piekļuvi ūdeņiem], katra Puse piešķir otras Puses kuģiem piekļuvi, kas ļauj zvejot tās ūdeņos un atspoguļo to zvejas darbību faktisko apmēru un raksturu, par kādām tā var pierādīt, ka nosacījumiem atbilstoši otras Puses kuģi tās veikuši ūdeņos periodā, kas sākas 2017. gada 1. februārī un beidzas 2020. gada 31. janvārī, un saskaņā ar jebkādu līgumā noteiktu kārtību, kas pastāvēja 2020. gada 31. janvārī.

               2.
                     Šajā pantā un tiktāl, cik uz šajā pantā noteikto piekļuves kārtību attiecas citi šā temata panti:

               (a)“nosacījumiem atbilstošs kuģis” attiecībā uz zvejas darbību, ko veic Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai, Menas Salai vai dalībvalstij piegulošos ūdeņos, ir ikviens kuģis, kas attiecīgajai teritorijai vai attiecīgajai dalībvalstij piegulošajā teritoriālajā jūrā jebkurā no trim 12 mēnešu periodiem, kas beidzas 31. janvārī, laikposmā no 2017. gada 1. februāra līdz 2020. gada 31. janvārim ir zvejojis vairāk nekā 10 dienas;

               (b)(Puses) “kuģis” attiecībā uz Apvienoto Karalisti ir zvejas kuģis, kas peld ar Apvienotās Karalistes karogu, ir reģistrēts Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā, Džērsijas Teritoriālajā Vienībā vai Menas Salā un kam ir Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes izdota licence;

               (c)(Puses) “ūdeņi”:

               (I)attiecībā uz Savienību – dalībvalstij piegulošā teritoriālā jūra, un

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai un Menas Salai piegulošā teritoriālā jūra.

               3.
                     Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Partnerības padome 90 dienu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā lemj par to, ka 30 dienas pēc šāda lēmuma šo pantu, FISH.11. pantu [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādus citus šā temata noteikumus, ciktāl tie attiecas uz minētajos pantos paredzēto kārtību, kā arī OTH.9. panta [Ģeogrāfiskā piemērošana] 3.–5. punktu pārstāj piemērot attiecībā uz vienu vai vairākām no šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība un Menas Sala.

               4.
                     Partnerības padome var nolemt grozīt šo pantu, FISH.11. pantu [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādus citus šā temata noteikumus, ciktāl tie attiecas uz minētajos pantos paredzēto kārtību.

               FISH.11. pants. Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu

               1.Zvejniecības produktiem, ko kuģi, kas peld ar Apvienotās Karalistes karogu un ir reģistrēti Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā vai Džērsijas Teritoriālajā Vienībā, nozvejojuši minētajām teritorijām piegulošajā teritoriālajā jūrā vai kādai dalībvalstij piegulošajā teritoriālajā jūrā, piemēro šādus paziņošanas termiņus:

               (a)iepriekšēju paziņojumu sniedz trīs līdz piecas stundas pirms svaigu zvejniecības produktu izkraušanas Savienības teritorijā;

               (b)iepriekšēju paziņojumu par validētu nozvejas sertifikātu, kas vajadzīgs zvejniecības produktu sūtījumu tiešai pārvietošanai pa jūru, sniedz vienu līdz trīs stundas pirms aplēstā ierašanās laika vietā, kurā notiek ievešana Savienības teritorijā.

               2.Tikai šajā pantā “zvejniecības produkti” ir visu sugu jūras zivis, gliemji un vēžveidīgie.

               FISH.12. pants. Pārvaldības apgabalu salāgošana

               1.
                     Puses līdz 2021. gada 1. jūlijam lūdz ICES sniegt ieteikumu par pārvaldības apgabalu salāgošanu ar novērtēšanas vienībām, ko ICES izmanto attiecībā uz krājumiem, kuri FISH.1. pielikumā apzīmēti ar zvaigznīti.

               2.
                     Sešos mēnešos no 1. punktā minētā ieteikuma saņemšanas Puses kopīgi izskata minēto ieteikumu un kopīgi apsver attiecīgo krājumu pārvaldības apgabalu korekcijas, lai vienotos par izrietošajām izmaiņām, kas jāizdara FISH.1. pielikumā iekļautajā krājumu un daļu sarakstā.

               FISH.13. pants. Dažu citu krājumu KPN daļas

               1.Pušu attiecīgās dažu citu krājumu KPN daļas ir noteiktas FISH.2. pielikumā.

               2.Katra Puse paziņo visām attiecīgajām valstīm un starptautiskajām organizācijām savas daļas, kas atbilst FISH.2.A–D pielikumā noteiktajai sadales kārtībai.

               3.Visas secīgas izmaiņas minētajās daļās FISH.2.C un D pielikumā ir jautājums, ko izskata attiecīgajos daudzpusīgajos forumos.

               4.Neskarot Partnerības padomes pilnvaras, kas noteiktas FISH.16. panta [Specializētā zvejniecības komiteja] 3. punktā, visas secīgas izmaiņas FISH.2.A un B pielikumā noteiktajās daļās pēc 2026. gada 30. jūnija ir jautājums, ko izskata attiecīgajos daudzpusīgajos forumos.

               5.Abas Puses attiecīgo FISH.2.A–D pielikumā minēto krājumu pārvaldībai pieiet saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti FISH.2. pantā [Mērķi un principi].

               Ceturtā nodaļa. Pārvaldības kārtība

               FISH.14. pants. Korektīvie pasākumi un strīdu izšķiršana

               1.Sakarā ar vienas Puses (“atbildētāja Puse”) iespējamo neatbilstību šim tematam (kas nav saistīta ar iespējamām neatbilstībām, uz kurām attiecas 2. punkts) otra Puse (“prasītāja Puse”) pēc paziņošanas atbildētājai Pusei drīkst:

               (a)pilnībā vai daļēji apturēt piekļuvi saviem ūdeņiem un preferenciāla tarifa režīmu, kas saskaņā ar GOODS.5. pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts zvejniecības produktiem, un

               (b)ja tā uzskata, ka a) apakšpunktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās neatbilstības radīto ekonomisko un sociālo ietekmi, – pilnībā vai daļēji apturēt preferenciāla tarifa režīmu, kas saskaņā ar GOODS.5. pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts citām precēm, un

               (c)ja tā uzskata, ka a) un b) apakšpunktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās neatbilstības radīto ekonomisko un sociālo ietekmi, – pilnībā vai daļēji apturēt to saistību izpildi, kas noteiktas otrās daļas [Ekonomiskā partnerība] pirmajā tematā [Tirdzniecība], izņemot XI sadaļu [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai]. Ja pirmā temata [Tirdzniecība] piemērošana ir apturēta pilnībā, aptur arī trešā temata [Autotransports] piemērošanu.

               2.Sakarā ar Puses (“atbildētāja Puse”) iespējamu neatbilstību FISH.10. pantam [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pantam [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] vai kādiem citiem šā temata noteikumiem, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, otra Puse (“prasītāja Puse”) pēc paziņošanas atbildētājai Pusei:

               (a)drīkst pilnībā vai daļēji apturēt piekļuvi saviem ūdeņiem tādā nozīmē, kā noteikts FISH.10. pantā [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem];

               (b)ja tā uzskata, ka a) apakšpunktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās neatbilstības radīto ekonomisko un sociālo ietekmi, tā drīkst pilnībā vai daļēji apturēt preferenciāla tarifa režīmu, kas saskaņā ar GOODS.5. pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts zvejniecības produktiem;

               (c)ja tā uzskata, ka a) un b) apakšpunktā minētā apturēšana nav samērīga ar iespējamās neatbilstības radīto ekonomisko un sociālo ietekmi, – pilnībā vai daļēji apturēt preferenciāla tarifa režīmu, kas saskaņā ar GOODS.5. pantu [Muitas nodokļu aizliegums] piešķirts citām precēm, un

               atkāpjoties no 1. punkta, korektīvos pasākumus, kuri ietekmē kārtību, kas noteikta saskaņā ar FISH.10. pantu [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pantu [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] vai kādiem citiem šā temata noteikumiem, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, var neveikt sakarā ar Puses iespējamu neatbilstību šā temata noteikumiem, kas ar minēto kārtību nav saistīti.

               3.
                     Pasākumi, kas minēti 1. un 2. punktā, ir proporcionāli atbildētājas Puses iespējamajai neatbilstībai un tās radītajai ekonomiskajai un sociālajai ietekmei.

               4.
                     Pasākums, kas minēts 1. un 2. punktā, var stāties spēkā ne agrāk kā septiņas kalendārās dienas pēc tam, kad prasītāja Puse ir sniegusi atbildētājai Pusei paziņojumu par ierosināto apturēšanu. Puses apspriežas Specializētajā zvejniecības komitejā, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu. Minētajā paziņojumā norāda:

               (a)veidu, ko prasītāja Puse uzskata par veidu, kādā atbildētāja Puse nav panākusi atbilstību;

               (b)datumu, no kura prasītāja Puse plāno apturēšanu, un

               (c)paredzētās apturēšanas līmeni.

               5.       Prasītājai Pusei 14 dienu laikā pēc 4. punktā minētā paziņojuma jāceļ prasība par atbildētājas Puses iespējamo neatbilstību šim tematam, kas minēta 1. un 2. punktā, un jāprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.14. pantu [Šķīrējtiesas procedūra]. Šķīrējtiesā saskaņā ar šo pantu vēršas bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13. pantu [Apspriešanās]. Šķīrējtiesa jautājumu uzskata par steidzamu sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] INST.19. panta [Steidzama tiesvedība] nolūkā.

               6.
                     Apturēšanu pārstāj piemērot, kad:

               (a)prasītāja Puse ir pārliecinājusies, ka atbildētāja Puse pilda savas attiecīgās saistības, kas paredzētas šajā tematā, vai

               (b)šķīrējtiesa ir nolēmusi, ka atbildētāja Puse ir izpildījusi savas attiecīgās saistības, kas paredzētas šajā tematā.

               7.
                     Pēc 5. punktā minētajā procedūrā izdarīta konstatējuma pret prasītāju Pusi atbildētāja Puse var lūgt šķīrējtiesai 30 dienu laikā pēc tās nolēmuma noteikt līmeni, kādā apturama šajā nolīgumā paredzēto saistību izpilde un kas nepārsniedz līmeni, kurš līdzvērtīgs kompensējošo pasākumu piemērošanas izraisītajam zudumam vai samazinājumam, ja tā uzskata, ka kompensējošo pasākumu neatbilstība 1. vai 2. punktam ir būtiska. Lūgumā ierosina izpildes apturēšanas līmeni, kas ir saskaņā ar 1. vai 2. punktā noteiktajiem principiem un visiem attiecīgajiem principiem, kas izklāstīti INST.34.C pantā [Saistību apturēšana OTHS.3.12. panta 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un FISH.14. panta 7. punkta nolūkā]. Šajā nolīgumā paredzēto saistību izpildes apturēšanu līmenī, kas ir saskaņā ar šķīrējtiesas noteikto apturēšanas līmeni, atbildētāja Puse drīkst piemērot ne drīzāk kā 15 dienas pēc šāda nolēmuma.

               8.
                     PTO nolīgumu vai jebkādu citu starptautisku nolīgumu Puse neizmanto par pamatojumu, lai liegtu otrai Pusei apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo pantu.

               FISH.15. pants. Datu kopīgošana

               Šā temata īstenošanai vajadzīgo informāciju Puses kopīgo saskaņā ar katras Puses tiesību aktiem.

               FISH.16. pants. Specializētā zvejniecības komiteja

               1.Specializētā zvejniecības komiteja jo īpaši var:

               (a)nodrošināt forumu diskusijām un sadarbībai, kas saistīta ar ilgtspējīgu zvejniecības pārvaldību;

               (b)apsvērt iespēju izstrādāt daudzgadu saglabāšanas un pārvaldības stratēģijas, kas kalpo par pamatu KPN un citu pārvaldības pasākumu noteikšanai;

               (c)izstrādāt ārpuskvotas krājumu saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu stratēģijas, kas minētas FISH.8. panta [Piekļuve ūdeņiem] 2. punkta b) apakšpunktā;

               (d)apsvērt zvejniecības pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, tai skaitā ārkārtas pasākumus un zvejas selektivitātes nodrošināšanas pasākumus;

               (e)apsvērt pieejas datu vākšanai zinātnes un zvejniecības pārvaldības nolūkos, šādu datu kopīgošanai (kas ietver uzraudzībai, kontrolei un atbilstības panākšanai relevantu informāciju) un apspriedēm ar zinātniskajām struktūrām par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu;

               (f)apsvērt pasākumus, ar ko panāk atbilstību piemērojamajiem noteikumiem, tai skaitā kopīgas kontroles, uzraudzības un pārraudzības programmas un datu apmaiņu, kas atvieglo zvejas iespēju izmantojuma uzraudzību, kontroli un izpildi;

               (g)izstrādāt pamatnostādnes par FISH.7. panta [Provizoriskas KPN] 5. punktā minēto KPN noteikšanu;

               (h)veikt ikgadējo apspriešanos sagatavošanas darbus;

               (i)izskatīt jautājumus, kas saistīti ar izkraušanas ostu apstiprināšanu, tai skaitā iespējām atvieglot savlaicīgus Pušu paziņojumus par šādiem apstiprinājumiem un par visām izmaiņām minētajos apstiprinājumos;

               (j)noteikt termiņus, kādā paziņojami FISH.4. panta [Zvejniecības pārvaldība] 3. punktā minētie pasākumi un nosūtāmi FISH.5. panta [Atļaujas, atbilstība un izpildes panākšana] 1. punktā minētie kuģu saraksti un FISH.6. panta [Zvejas iespējas] 7. punktā minētais paziņojums;

               (k)nodrošināt forumu apspriedēm, kas noteiktas FISH.9. panta [Kompensējoši pasākumi] 2. punktā un FISH.14. panta [Korektīvie pasākumi] 4. punktā;

               (l)izstrādāt pamatnostādnes, kas atvieglo FISH.8. panta [Piekļuve ūdeņiem] praktisko piemērošanu;

               (m)izstrādāt mehānismu par zvejas iespēju brīvprātīgu nodošanu starp Pusēm gada laikā, kas minēts FISH.6. panta [Zvejas iespējas] 8. punktā, un

               (n)apsvērt FISH.10. panta [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] un FISH.11. panta [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] piemērošanu un īstenošanu.

               2.
                     Specializētā zvejniecības komiteja var pieņemt pasākumus, tai skaitā lēmumus un ieteikumus:

               (a)par jautājumiem, par kuriem Puses vienojušās pēc apspriešanās saskaņā ar FISH.6. pantu [Zvejas iespējas];

               (b)saistībā ar jebkuru no šā panta 1. punkta b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) un n) apakšpunktā minētajiem jautājumiem;

               (c)grozīt jau esošo starptautisko saistību sarakstu, kas minēts FISH.4. panta [Zvejniecības pārvaldība] 2. punktā,

               (d)saistībā ar jebkuru citu sadarbības aspektu ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības jomā saskaņā ar šo tematu, un

               (e)par pārskatīšanas nosacījumiem saskaņā ar FISH.18. pantu [Pārskatīšana].

               3.
                     Partnerības padome ir pilnvarota grozīt FISH.1., FISH.2. un FISH.3. pielikumu.

               FISH.17. pants. Izbeigšana

               1.Neskarot FINPROV.8. pantu [Nolīguma izbeigšana] vai OTH.10. pantu [Otrās daļas izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šā temata piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Tādā gadījumā pirmais temats [Tirdzniecība], otrais temats [Aviācija], trešais temats [Autotransports] un šis temats [Zvejniecība] pārstāj būt spēkā pirmajā dienā devītajā mēnesī pēc paziņošanas datuma.

               2.     Ja šā temata piemērošana tiek izbeigta, ievērojot 1. punktu, FINPROV.8. pantu [Nolīguma izbeigšana] vai OTH.10. pantu [Otrās daļas izbeigšana], saistības, ko Puses saskaņā ar šo tematu uzņēmušās attiecībā uz kārtējo gadu laikā, kad temats pārstāj būt spēkā, turpina piemērot līdz gada beigām.

               3.
                     Neatkarīgi no 1. punkta otrais temats [Aviācija] var palikt spēkā, ja Puses vienojas integrēt XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] attiecīgās daļas.

               4.
                     Atkāpjoties no 1.–3. punkta un neskarot FINPROV.8. pantu [Nolīguma izbeigšana] vai OTH.10. pantu [Otrās daļas izbeigšana]:

               a) ja vien Puses nav vienojušās citādi, FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādi citi šā temata noteikumi, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, paliek spēkā līdz:

               (I)dienai, kad kāda no Pusēm izbeidz to piemērošanu, otrai Pusei par izbeigšanu rakstiski paziņojot trīs gadus iepriekš, vai

               (II)dienai, kurā pārstāj būt spēkā OTH.9. panta [Ģeogrāfiskā piemērošana] 3.–5. punkts, ja tas notiek agrāk;

               b)
                     šā panta 4. punkta a) apakšpunkta i) punkta nolūkā paziņojumu par izbeigšanu var sniegt attiecībā uz vienu vai vairākām no šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība un Menas Sala, bet FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādi citi šā temata noteikumi, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, paliek spēkā attiecībā uz teritorijām, attiecībā uz kurām paziņojums par izbeigšanu nav iesniegts; un

               (c)šā panta 4. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nolūkā, ja šā nolīguma OTH.9. panta [Ģeogrāfiskā piemērošana] 3.–5. punkts pārstāj būt spēkā attiecībā uz vienu vai vairākām (bet ne visām) no šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība un Menas Sala, tad FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkādi citi šā temata noteikumi, ciktāl tie ir saistīti ar minētajos pantos paredzēto kārtību, paliek spēkā attiecībā uz teritorijām, attiecībā uz kurām paliek spēkā šā nolīguma OTH.9. panta [Ģeogrāfiskā piemērošana] 3.–5. punkts.

               FISH.18. pants. Pārskatīšanas klauzula

               1.Četrus gadus pēc tam, kad beidzies FISH.4. pielikuma [Protokols piekļuvi ūdeņiem] 1. pantā minētais pielāgošanās periods, Puses Partnerības padomē kopīgi pārskata šā temata īstenošanu, lai apsvērtu, vai kārtību, arī attiecībā uz piekļuvi ūdeņiem, var vēl vairāk kodificēt un pastiprināt.

               2.Šādu pārskatīšanu var atkārtot ik pēc četriem gadiem pēc pirmās pārskatīšanas pabeigšanas.

               3.Pārskatīšanas kārtību Puses nolemj iepriekš ar Specializētās zvejniecības komitejas starpniecību.

               4.Pārskatīšana jo īpaši dod iespēju attiecībā uz iepriekšējiem gadiem izvērtēt:

               (a)noteikumus par savstarpēju piekļuvi Pušu ūdeņiem saskaņā ar FISH.8. pantu [Piekļuve ūdeņiem];

               (b)FISH.1., 2. un 3. pielikumā noteiktās KPN daļas;

               (c)to zvejas iespēju skaitu un apmēru, kuru nodošana bijusi daļa no ikgadējām apspriešanām saskaņā ar FISH.6. panta [Zvejas iespējas] 4. punktu, un jebkādu nodošanu, kas notikusi saskaņā ar FISH.6. panta [Zvejas iespējas] 8. punktu;

               (d)ikgadējo KPN svārstības;

               (e)abu Pušu atbilstību šā temata noteikumiem un katras Puses kuģu atbilstību noteikumiem, kas minētajiem kuģiem piemērojami laikā, kad tie atrodas otras Puses ūdeņos;

               (f)saskaņā ar šo tematu notiekošās sadarbības veidu un apmēru un

               (g)jebkādus citus elementus, kurus Puses var iepriekš nolemt Specializētajā zvejniecības komitejā.

               FISH.19. pants. Saistība ar citiem nolīgumiem

               1.Ņemot vērā 2. punktu, šis temats neskar citas spēkā esošas vienošanās par zveju, ko vienas Puses jurisdikcijā esošajā teritorijā veic otras Puses kuģi.

               2.Šis temats izbeidz un aizstāj jebkādus esošus nolīgumus vai vienošanās attiecībā uz zveju, ko Savienības zvejas kuģi veic Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai, Menas Salai piegulošos ūdeņos, un attiecībā uz zveju, ko Apvienotās Karalistes kuģi, kas reģistrēti Gērnsijas Teritoriālajā Vienībā, Džērsijas Teritoriālajā Vienībā vai Menas Salā, veic kādai dalībvalstij piegulošos ūdeņos. Tomēr tad, ja Partnerības padome saskaņā ar 10. panta [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] 3. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ka nolīgumu pārstāj piemērot attiecībā uz Gērnsijas Teritoriālo Vienību, Džērsijas Teritoriālo Vienību vai Menas Salu, attiecīgie nolīgumi vai vienošanās netiek izbeigtas un aizstātas attiecībā uz teritoriju vai teritorijām, par kurām šāds lēmums pieņemts.

               SESTAIS TEMATS CITI NOTEIKUMI

               OTH.1. pants. Definīcijas

               Ja vien nav norādīts citādi, šā nolīguma otrajā daļā, Protokolā par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās un Protokolā par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām piemēro šādas definīcijas:

               (a)“lauksaimniecības prece” ir Nolīguma par lauksaimniecību 1. pielikumā uzskaitīts produkts;

               (b)“muitas dienests” ir:

               (I)attiecībā uz Savienību – Eiropas Komisijas dienesti, kas atbildīgi par muitas jautājumiem, vai attiecīgā gadījumā muitas pārvaldes un citas iestādes, kuras dalībvalstīs ir pilnvarotas piemērot un izpildīt tiesību aktus muitas jomā, un

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – Viņas Majestātes Ieņēmumu un muitas dienests (Her Majesty’s Revenue and Customs) un citas iestādes, kas ir atbildīgas par muitas jautājumiem.

               (c)“muitas nodoklis” ir jebkāds nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko uzliek precēm, tās importējot, vai saistībā ar preču importēšanu, taču tas neietver:

               (I)maksājumu, kas līdzvērtīgs iekšējam nodoklim, kuru uzliek saskaņā ar GOODS.4. pantu [Valsts režīms iekšējo nodokļu un regulējuma jomā];

               (II)attiecīgi antidempinga, īpašu aizsardzības pasākumu, kompensācijas vai aizsardzības maksājumu, ko piemēro saskaņā ar GATT 1994, Antidempinga nolīgumu, Nolīgumu par lauksaimniecību, Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem vai Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem vai

               (III)maksas vai citus maksājumus, ko uzliek importam vai saistībā ar importu un kas nepārsniedz sniegto pakalpojumu aptuvenās izmaksas;

               (d)“CPC” ir Centrālā preču klasifikācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M sērija, Nr. 77, Ņujorka, 1991. gads);

               (e) “esošs” nozīmē spēkā esošs šā nolīguma spēkā stāšanās dienā;

               (f)“Puses preces” ir iekšzemes ražojumi GATT 1994 izpratnē un ietver minētās Puses noteiktas izcelsmes preces;

               (g)“Harmonizētā sistēma” jeb (“HS”) ir Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma, ko izstrādājusi Pasaules Muitas organizācija, ieskaitot visas juridiskās piezīmes un grozījumus;

               (h)“pozīcija” ir pirmie četri cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā;

               (i)“juridiska persona” ir jebkurš tiesību subjekts, kas noteiktā kārtībā izveidots vai citādi organizēts saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātai personai vai valstij, t. sk. jebkāda korporācija, fonds, pilnsabiedrība, kopuzņēmums, viena dalībnieka uzņēmums vai asociācija;

               (j)“pasākums” ir puses pasākums likuma, normas, noteikumu, procedūras, lēmuma, administratīva akta, prasības vai prakses vai kādā citā formā
                  71
               ;

               (k)“Puses pasākumi” ir visi pasākumi, kurus pieņēmušas vai paturējušas spēkā:

               (I)centrālās, reģionālās vai vietējās valdības vai iestādes, un

               (II)nevalstiskas struktūras, kas īsteno centrālās, reģiona vai vietējās valdības vai iestāžu deleģētās pilnvaras;

               “Puses pasākumi” ietver pasākumus, ko pieņēmušas vai paturējušas spēkā i) un ii) apakšpunktā uzskaitītās struktūras, tieši vai netieši dodot norādījumus, vadot vai kontrolējot citu struktūru rīcību attiecībā uz minētajiem pasākumiem;

               (l)“Puses fiziska persona” ir
                  72
               :

               (I)attiecībā uz Eiropas Savienību – dalībvalsts pilsonis saskaņā ar tās tiesību aktiem
                  73
               ; un

               (II)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – Lielbritānijas pilsonis;

               (m)“persona” ir fiziska vai juridiska persona;

               (n)“sanitārs vai fitosanitārs pasākums” ir ikviens SPS līguma A pielikuma 1. punktā minēts pasākums;

               (o)“trešā valsts” ir valsts vai teritorija ārpus šā nolīguma teritoriālās piemērošanas jomas;

               (p)“Vīnes Konvencija par starptautisko līgumu tiesībām” ir Vīnes Konvencija par starptautisko līgumu tiesībām, kas parakstīta Vīnē 1969. gada 23. maijā; un

               (q)“PTO” ir Pasaules Tirdzniecības organizācija.

               OTH.2. pants. PTO nolīgumi

               Šajā nolīgumā PTO nolīgumus sauc šādi:

               (a)“Nolīgums par lauksaimniecību” ir Nolīgums par lauksaimniecību, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;

               (b)“Antidempinga nolīgums” ir Nolīgums par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta īstenošanu;

               (c)“GATS” ir Vispārējais līgums par pakalpojumu tirdzniecību, kas ietverts PTO līguma 1.B pielikumā;

               (d)“GATT 1994” ir 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību, kas ietverta PTO nolīguma 1.A pielikumā;

               (e)“GPA” ir Nolīguma par valsts iepirkumu, kas ietverts PTO līguma 4. pielikumā
                  74
               ;

               (f)“Vienošanās par aizsardzības pasākumiem” ir Vienošanās par aizsardzības pasākumiem, kas ietverta PTO līguma 1.A pielikumā;

               (g)“SKP nolīgums” ir Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;

               (h)“SPS līgums” ir Līgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu, kas ietverts PTO līguma 1.A pielikumā;

               (i)“TBT nolīgums” ir Nolīgums par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā, kas ietverts PTO līguma 1. pielikumā;

               (j)“TRIPS līgums” ir Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem, kas ietverts PTO līguma 1.C pielikumā; un

               (k)“PTO līgums” ir 1994. gada 15. aprīlī parakstītais Marakešas Līgums par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu.

               OTH.3. pants. Brīvās tirdzniecības zonas izveide

               Atbilstīgi GATT 1994 XXIV pantam un GATS V pantam Puses ar šo izveido brīvās tirdzniecības zonu.

               OTH.4. pants. Saistība ar PTO nolīgumu

                  Puses apstiprina savas tiesības un pienākumus vienai pret otru atbilstoši PTO līgumam un citiem nolīgumiem, kuru puses tās ir.

                  Neko šajā nolīgumā neinterpretē kā prasību Pusēm rīkoties neatbilstoši to saistībām saskaņā ar PTO līgumu.

               OTH.4.a pants. PTO judikatūra

               Interpretējot un piemērojot šīs daļas noteikumus, ņem vērā attiecīgās interpretācijas PTO ekspertu grupu un Apelācijas institūcijas ziņojumos, ko pieņēmusi PTO Domstarpību izšķiršanas padome, kā arī šķīrējtiesas nolēmumos saskaņā ar Vienošanos par strīdu izšķiršanu.

               OTH.5. pants. Pienākumu izpilde

               Katra Puse pieņem vispārējus vai īpašus pasākumus, kas vajadzīgi tās pienākumu izpildei saskaņā ar šo daļu, tai skaitā pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās centrālā valdība, reģiona valdība vai vietējās valdības un iestādes, kā arī nevalstiskās struktūras, īstenojot tām deleģētās pilnvaras, ievēro šīs daļas noteikumus.

               OTH.7. pants. Atsauces uz tiesību aktiem un citiem nolīgumiem

                  1.Ja vien nav norādīts citādi – ja šajā daļā ir atsauce uz Puses normatīvajiem aktiem, minētie normatīvie akti ietver to grozījumus.

                  2.
                        Ja vien nav norādīts citādi, atsauce uz starptautiskiem nolīgumiem vai to pilnīga vai daļēja iekļaušana šajā daļā ietver arī šo nolīgumu grozījumus vai tos aizstājošos nolīgumus, kas stājas spēkā attiecībā uz abām Pusēm šā nolīguma parakstīšanas dienā vai pēc tam. Ja šādu grozījumu vai aizstājošu nolīgumu rezultātā rodas jautājums par šīs daļas noteikumu īstenošanu vai piemērošanu, Puses pēc vienas Puses pieprasījuma var savstarpēji apspriesties nolūkā rast nepieciešamo abpusēji apmierinošo risinājumu šim jautājumam.

               OTH.8. pants. Partnerības padomes uzdevumi otrajā daļā

               Partnerības padome var:

               (a)pieņemt lēmumus grozīt:

               (I)Otrās daļas pirmā temata I sadaļas otro nodaļu [Izcelsmes noteikumi] un tās pielikumus saskaņā ar ORIG.31. pantu [Šīs nodaļas un tās pielikumu grozīšana];

               (II)pasākumus, kas izklāstīti TBT-[XX] un TBT-[ZZ] pielikumos, saskaņā ar TBT.9. panta 8. punktu [Sadarbība tirgus uzraudzības un nepārtikas preču nekaitīguma un atbilstības jomā];

               (III)A un B papildinājumus saskaņā ar TBT-5. pielikuma [VĪNA TIRDZNIECĪBA] 2. panta [Produktu definīcijas, vīndarības metodes un procesi] 3. punktu;

               (IV)C papildinājumu saskaņā ar TBT-5 pielikuma [VĪNA TIRDZNIECĪBA] 3. panta [Sertifikācijas prasības importam Pušu attiecīgajās teritorijās] 3. punktu;

               (V)A, B, C un D papildinājumus saskaņā ar TBT-4 pielikuma [BIOLOĢISKIE PRODUKTI] 1. pantu [Mērķis un darbības joma];

               (VI)1. līdz 3. papildinājumu saskaņā ar 1. pantu [Definīcijas] un 2. pantu [TBT-2. pielikuma [ZĀLES] piemērošanas joma attiecībā uz produktiem];

               (VII) Pielikumu par atzītiem uzņēmējiem, Protokolu par savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās, Protokolu par krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām, un preču sarakstu, kas noteikts CUSTMS.16. panta [Pagaidu ievešana] 2. punktā, saskaņā ar CUSTMS.21. pantu [Grozījumi];

               (VIII)attiecīgo apakšiedaļu zem PPROC-1. PIELIKUMA B. iedaļas saskaņā ar PPROC.18. pantu [PPROC-1. PIELIKUMA B. iedaļas grozījumi];

               (IX)ENER-1. pielikumu [ENERĢIJAS PREČU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI], ENER-2. pielikumu [ENERĢIJA UN VIDISKĀS SUBSĪDIJAS] un ENER-3. pielikumu [TREŠO PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU NODALĪŠANA INFRASTRUKTŪRAI] saskaņā ar ENER 31. pantu [Efektīva īstenošana un grozījumi];

               (X)3. nodaļas [Subsīdiju kontrole] LPFS.3.2. panta [Piemērošanas joma un izņēmumi] 4. punktu saskaņā ar šo punktu, LPFS.3.3. panta [Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi] 2. punkta trešo teikumu saskaņā ar šā punkta ceturto teikumu, LPFS.3.3. panta [Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi] 3. punktu saskaņā ar šo punktu, LPFS.3.5. pantu [Aizliegtas subsīdijas un subsīdijas, uz kurām attiecas nosacījumi] saskaņā ar minētā panta 1. punktu un LPFS.3.11. pantu [Atgūšana] saskaņā minētā panta 7. punktu;

               (XI)FISH.10. pantu [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pantu [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkuru citu noteikumu piektajā tematā [Zvejniecība] saskaņā ar FISH.10. panta [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem] 4. punktu;

               (XII)FISH.1, FISH.2 un FISH.3. pielikumus saskaņā ar FISH.16. panta [Specializētā zvejniecības komiteja] 3. punktu;

               (XIII)ikvienu citu noteikumu, protokolu, papildinājumu vai pielikumu, ja šā nolīguma otrajā daļā ir skaidri paredzēta iespēja pieņemt šādu lēmumu;

               (b)pieņemt lēmumus par šā nolīguma otrās daļas noteikumu interpretāciju.

               OTH.9. pants. Ģeogrāfiskā piemērošana

               1.
                     Šā nolīguma noteikumus par tarifa režīmu precēm, tai skaitā izcelsmes noteikumus un šā režīma pagaidu apturēšanu, Savienības gadījumā piemēro arī tām Savienības muitas teritorijas zonām, kuras definētas 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013
                  75
               , uz kurām neattiecas septītās daļas [Nobeiguma noteikumi] FINPROV.1.(a) pants [Teritoriālā piemērošana].

               2.
                     Neskarot FINPROV.1. panta [Teritoriālā piemērošana] 2., 3 un 4. punktu Pušu tiesības un pienākumi atbilstoši šai daļai attiecas arī uz visām teritorijām ārpus katras Puses teritoriālajiem ūdeņiem, tostarp to jūras gultni un jūras grunti, attiecībā uz kurām minētajai Pusei ir suverēnas tiesības vai jurisdikcija saskaņā ar starptautisko tiesību normām, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kas parakstīta Montegobejā 1982. gada 10. decembrī, un Puses normatīvajiem aktiem, kuri atbilst starptautisko tiesību normām
                  76
               .

               3.
                     Ņemot vērā 4. punkta paredzētos izņēmumus, IV sadaļas [Preču tirdzniecība] 1. nodaļu [Valsts režīms un preču tirgus pieejamība], 2. nodaļu [Izcelsmes noteikumi] un 5. nodaļu [Muita un tirdzniecības atvieglošana] un minēto nodaļu protokolus un pielikumus attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro arī teritorijām, kas minētas FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 2. punktā. Šim nolūkam teritorijas, kas minētas FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 2. punktā, uzskata par Apvienotās Karalistes muitas teritorijas daļu. FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 2. punktā minēto teritoriju muitas dienesti ir atbildīgi par šo nodaļu, kā arī šo nodaļu protokolu un pielikumu piemērošanu un īstenošanu to attiecīgajās teritorijās. Atsauces uz “muitas dienestu” minētajos noteikumos lasa attiecīgi. Tomēr pieprasījumus un paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar šīm nodaļām, kā arī šo nodaļu protokoliem un pielikumiem, pārvalda Apvienotās Karalistes muitas dienests.

               4.
                     Otrās daļas pirmā temata I sadaļas [Preču tirdzniecība] 5. nodaļas [Muita un tirdzniecības atvieglošana] CUSTMS.9. pantu [Atzītie uzņēmēji], CUSTMS-1. PIELIKUMU [Atzītie uzņēmēji] un Protokolu par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām nepiemēro Džērsijas Teritoriālajai Vienībai un Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai;

               5.
                     Otrās daļas pirmā temata IV sadaļas [Preču tirdzniecība] 3. nodaļu [SFS] un 4. nodaļu [TBT], kā arī šo nodaļu pielikumus attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro arī teritorijām, kas minētas FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 2. punktā. FINPROV.1. panta [Teritoriālā darbības joma] 2. punktā minēto teritoriju dienesti ir atbildīgi par šo nodaļu, kā arī šo nodaļu pielikumu piemērošanu un īstenošanu to attiecīgajās teritorijās un attiecīgās atsauces lasa attiecīgi. Tomēr pieprasījumus un paziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar šīm nodaļām, kā arī šo nodaļu pielikumiem, pārvalda Apvienotās Karalistes dienesti.

               6.
                     Neskarot FINPROV.8. pantu [Izbeigšana] un OTH.10. pantu [Otrās daļas izbeigšana], ja vien Puses nevienojas citādi, šā panta 3. līdz 5. punkts paliek spēkā līdz agrākajam no šādiem termiņiem:

               (a)trīs gadu termiņa izbeigšanās pēc rakstiska paziņojuma otrai Pusei par izbeigšanu; vai

               (b)diena, kad spēku zaudē FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības vai Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkurš cits piektā temata [Zvejniecība] noteikums, ciktāl tas attiecas uz minētajos pantos paredzēto režīmu.

               7.
                     Šā panta 6. punkta a) apakšpunkta nolūkā paziņojumu par izbeigšanu var sniegt attiecībā uz vienu vai vairākām no šīm teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība vai Menas Sala, un šā panta 3. līdz 5. punkts paliek spēkā attiecībā uz tām teritorijām, par kurām nav sniegts paziņojums par izbeigšanu.

               8.
                     Panta 6. punkta b) apakšpunkta nolūkā, ja FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības vai Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkurš cits piektā temata [Zvejniecība] noteikums, ciktāl tas attiecas uz minētajos pantos paredzēto režīmu, zaudē spēku attiecībā uz vienu vai vairākām (bet ne visām) šādām teritorijām: Gērnsijas Teritoriālā Vienība, Džērsijas Teritoriālā Vienība vai Menas Sala, šā panta 3. līdz 5. punkts paliek spēkā attiecībā uz tām teritorijām, kurās spēkā paliek FISH.10. pants [Piekļuve Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības vai Menas Salas ūdeņiem], FISH.11. pants [Paziņošanas termiņi, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu] un jebkurš cits piektā temata [Zvejniecība] noteikums, ciktāl tas attiecas uz minētajos pantos paredzēto režīmu.

               OTH.10. pants. Otrās daļas izbeigšana

                  Neskarot FINPROV.8. pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs daļas piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī daļa zaudē spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņošanas dienas. Ceturtā temata [Sociālā nodrošinājuma koordinācija un vīzas īstermiņa ceļojumiem] un Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju piemērošanu neizbeidz saskaņā ar šo pantu.

               TREŠĀ DAĻA. TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS

               I sadaļa. Vispārīgi noteikumi

               LAW.GEN.1. pants. Mērķis

               1.Šīs daļas mērķis ir nodrošināt tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem un kriminālsodu izpildi, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu.

               2.Šo daļu piemēro tikai tiesībaizsardzībai un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kura notiek vienīgi starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Savienību un dalībvalstīm, no otras puses. To nepiemēro situācijām, kas rodas starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī to nepiemēro par valsts drošības aizsardzību atbildīgo iestāžu veiktām darbībām minētajā jomā.

               LAW.GEN.2. pants. Definīcijas

               Šajā Daļā piemēro šādas definīcijas.

               (a)“trešā valsts” ir valsts, kas neietilpst iepriekš minētajā valsts definīcijā;

               (b)“īpašas personas datu kategorijas” ir personas dati, kas atklāj rases vai etnisko piederību, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai dalību arodbiedrībās, ģenētiskie dati, biometriskie dati, kas apstrādāti fiziskas personas unikālai identifikācijai, veselības dati vai dati par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju;

               (c)“ģenētiskie dati” ir visi personas dati, kas attiecas uz fiziskas personas ģenētiskajām pazīmēm, kuras ir pārmantotas vai iegūtas, un kas, izrietot jo īpaši no attiecīgās fiziskās personas bioloģiskā parauga analīzes, sniedz unikālu informāciju par minētās fiziskās personas fizioloģiju vai veselību;

               (d)“biometriskie dati” ir personas dati pēc specifiskas tehniskas apstrādes, kuri attiecas uz fiziskas personas fiziskajām, fizioloģiskajām vai uzvedības pazīmēm, kas ļauj veikt vai apstiprina minētās fiziskās personas unikālu identifikāciju, piemēram, sejas attēli vai daktiloskopiskie dati;

               (e)“apstrāde” ir jebkura ar personas datiem vai personas datu kopumiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, izpaušana, nosūtot, izplatot vai citādi darot tos pieejamus, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana;

               (f)“personas datu aizsardzības pārkāpums” ir drošības pārkāpums, kura rezultātā notiek nejauša vai nelikumīga nosūtīto, uzglabāto vai citādi apstrādāto personas datu iznīcināšana, nozaudēšana, pārveidošana, neatļauta izpaušana vai piekļuve tiem;

               (g)“kartotēka” ir jebkurš strukturēts personas datu kopums, kas ir pieejams saskaņā ar konkrētiem kritērijiem, neatkarīgi no tā, vai datu kopums ir centralizēts, decentralizēts vai izkliedēts, pamatojoties uz funkcionālu vai ģeogrāfisku motivāciju;

               (h)“Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā” ir komiteja ar minēto nosaukumu, kas izveidota ar INST.2. pantu [Komitejas].

               LAW.GEN.3. pants. Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība

               1.Šajā daļā paredzētā sadarbība balstās uz Pušu un dalībvalstu daudzgadīgām tradīcijām demokrātijas un tiesiskuma ievērošanā un personu pamattiesību un brīvību aizsardzībā, tai skaitā to, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, un uz to, cik svarīga ir minētajā konvencijā ietverto tiesību un brīvību īstenošana iekšzemē.

               2.Nekas šajā daļā nemaina pienākumu ievērot pamattiesības un tiesiskos principus, kas jo īpaši atspoguļoti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Savienības gadījumā – Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

               LAW.GEN.4. pants. Personas datu aizsardzība

               8.Šajā daļā paredzētā sadarbība balstās uz Pušu daudzgadīgām apņemšanās nodrošināt personas datu augsta līmeņa aizsardzību.

               9.Lai atspoguļotu šo augsto aizsardzības līmeni, Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo daļu apstrādātiem personas datiem Pušu attiecīgajos datu aizsardzības režīmos piemēro efektīvus pasākumus, tai skaitā turpmāk minētos:

               (a)personas datus apstrādā likumīgi un godprātīgi, ievērojot datu minimizēšanas, nolūka ierobežojuma, precizitātes un glabāšanas ierobežojuma principus;

               (b)īpašu personas datu kategoriju apstrāde ir atļauta tikai tādā mērā, ciktāl tas ir nepieciešams, un uz to attiecas atbilstoši aizsardzības pasākumi, kas pielāgoti apstrādes konkrētajiem riskiem;

               (c)tiek nodrošināts apstrādes riskam atbilstošs drošības līmenis ar attiecīgiem tehniskiem un organizatoriskiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz īpašu kategoriju personas datu apstrādi;

               (d)datu subjektiem ir piešķirtas īstenojamas tiesības piekļūt datiem, tos labot un dzēst, piemērojot iespējamus likumā paredzētus ierobežojumus, kas ir demokrātiskā sabiedrībā vajadzīgi un samērīgi pasākumi, lai aizsargātu svarīgus publisko interešu mērķus;

               (e)datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kuri rada risku fizisku personu tiesībām un brīvībām, kompetentajai uzraudzības iestādei bez nepamatotas kavēšanās tiek paziņots par pārkāpumu; ja pārkāpums varētu radīt augstu risku fizisku personu tiesībām un brīvībām, tiek informēti arī datu subjekti, piemērojot iespējamus likumā paredzētus ierobežojumus, kas ir demokrātiskā sabiedrībā vajadzīgi un samērīgi pasākumi, lai aizsargātu svarīgus publisko interešu mērķus;

               (f)datu tālāka nosūtīšana uz trešo valsti ir atļauta tikai, ievērojot nosūtīšanai atbilstošus nosacījumus un pasākumus, kas nodrošina to, ka netiek apdraudēts aizsardzības līmenis;

               (g)datu aizsardzības pasākumu ievērošanas uzraudzību un datu aizsardzības pasākumu izpildi nodrošina neatkarīgas iestādes; un

               (h)datu subjektiem ir piešķirtas īstenojamas tiesības uz efektīvu aizsardzību administratīvā kārtā vai tiesā gadījumos, kad ir pārkāpti datu aizsardzības pasākumi.

               10.Apvienotā Karaliste, no vienas puses, un Savienība, darbojoties arī jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, no otras puses, paziņo Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā uzraudzības iestādes, kuras atbildīgas par to, ka tiek pārraudzīta to datu aizsardzības noteikumu īstenošana un nodrošināta atbilstība tiem, kuri piemērojami sadarbībai saskaņā ar šo daļu. Uzraudzības iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību šai daļai.

               11.Šajā daļā izklāstītos noteikumus par personas datu aizsardzību piemēro personas datu apstrādei, kas pilnībā vai daļēji veikta ar automatizētiem līdzekļiem, un tādu personas datu apstrādei, kuri veido daļu no kartotēkas vai ir paredzēti, lai veidotu daļu no kartotēkas, ja apstrādi neveic ar automatizētiem līdzekļiem.

               12.Šis pants neskar jebkādu īpašu šīs daļas noteikumu piemērošanu attiecībā uz personas datu apstrādi.

               LAW.GEN.5. pants. Sadarbības tvērums, ja kāda dalībvalsts vairs nepiedalās analogos pasākumos saskaņā ar Savienības tiesībām

               1.Šo pantu piemēro gadījumos, kad kāda dalībvalsts pārtrauc piedalīties to Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot to sniegtās tiesības saistībā ar tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kas ir analogi jebkuriem šīs daļas attiecīgajiem noteikumiem.

               2.Apvienotā Karaliste var rakstiski paziņot Savienībai par savu nodomu pārtraukt šīs daļas attiecīgo noteikumu piemērošanu attiecībā uz minēto dalībvalsti.

               3.Saskaņā ar 2. punktu sniegts paziņojums stājas spēkā tajā norādītajā dienā, kas nav agrāk par dienu, kurā dalībvalsts beidz piedalīties 1. punktā minēto Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot to sniegtās tiesības.

               4.Ja Apvienotā Karaliste saskaņā ar šo pantu paziņo par savu nodomu pārtraukt šīs daļas attiecīgo noteikumu piemērošanu, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē pārtraukšana, tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šīs daļas attiecīgajiem noteikumiem pirms to piemērošanas pārtraukšanas, Puses nodrošina, ka pēc piemērošanas izbeigšanas tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika nosūtīti.

               5.Savienība, izmantojot diplomātiskos kanālus, rakstiski paziņo Apvienotajai Karalistei dienu, kad dalībvalsts atsāks piedalīties konkrēto Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot to sniegtās tiesības. Attiecīgo šīs daļas noteikumu piemērošanu atsāk minētajā dienā vai vēlāk tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas dienai.

               6.Lai atvieglotu šā panta piemērošanu, Savienība informē Apvienoto Karalisti gadījumos, kad kāda dalībvalsts pārtrauc piedalīties to Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanā vai izmantot to sniegtās tiesības saistībā ar tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kas ir analogi šīs daļas attiecīgajiem noteikumiem.

               II sadaļa. Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem

               LAW.PRUM.5. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir izveidot savstarpēju sadarbību starp Apvienotās Karalistes, no vienas puses, un dalībvalstu, no otras puses, kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm automatizētai DNS profilu, daktiloskopisko datu un konkrētu iekšzemes transportlīdzekļu reģistrācijas datu nosūtīšanai.

               LAW.PRUM.6. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“kompetenta tiesībaizsardzības iestāde" ir iekšzemes policija, muita vai cita iestāde, kura ar iekšzemes tiesību aktiem ir pilnvarota konstatēt, novērst un izmeklēt nodarījumus vai noziedzīgas darbības, kā arī īstenot varu un izmantot piespiedu līdzekļus saistībā ar tādām darbībām; šajā sadaļā aģentūras, struktūras vai citas vienības, kas īpaši nodarbojas ar valsts drošības jautājumiem, nav kompetentās tiesībaizsardzības iestādes;

               (b)"meklēšana" un "salīdzināšana", kā noteikts LAW.PRUM.8. pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana], LAW.PRUM.12. pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] un LAW.PRUM.17. pantā [Īstenošanas pasākumi], ir procedūras, lai attiecīgi noskaidrotu, vai DNS dati vai daktiloskopiskie dati, ko viena dalībvalsts ir darījusi zināmus, attiecīgi saskan ar DNS datiem vai daktiloskopiskajiem datiem, kas glabājas kādas valsts, vairāku valstu vai visu pārējo valstu datubāzēs;

               (c)“automatizēta meklēšana”, kā noteikts LAW.PRUM.15. pantā [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana], ir tiešsaistes piekļuves procedūra datu meklēšanai vienas, vairāku vai visu pārējo valstu datubāzēs;

               (d)“DNS nekodētā daļa” ir tās hromosomu daļas, kurās nav ģenētiskas informācijas, t. i., par ko nav zināms, ka tajās būtu informācija par funkcionālām organisma īpašībām;

               (e)"DNS profils " ir burtu vai ciparu kods, kurā ir atveidots analizētā cilvēka DNS parauga nekodētās daļas identifikācijas parametru komplekss, t.i., konkrēta molekulu struktūra dažādās DNS vietās (loci);

               (f)“DNS atsauces dati” ir DNS profils un atsauces numurs; DNS atsauces datos ietilpst vienīgi DNS profili, ko veido to DNS nekodētā daļa un atsauces numurs; DNS atsauces datos neietilpst dati, pēc kuriem var tieši noteikt datu subjektu; DNS atsauces dati, kas nav saistīti ar konkrētu fizisku personu (“neidentificēti DNS profili”), ir atpazīstami kā tādi.

               (g)“atsauces DNS profils” ir identificētas personas DNS profils;

               (h)“neidentificēts DNS profils” ir DNS profils, ko iegūst no lietiskiem pierādījumiem, kuri ir iegūti, izmeklējot noziedzīgus nodarījumus, un kas ir raksturīgs kādai vēl neidentificētai personai;

               (i)“atzīme” ir valsts izdarīts marķējums kādā DNS profilā, kas atrodas tās iekšzemes datubāzē, tāpēc, ka ir atrasta konkrētā DNS profila atbilsme kādas citas valsts meklētos vai salīdzinātos datos;

               (j)“daktiloskopiskie dati” ir pirkstu nospiedumu attēli, latentu pirkstu nospiedumu attēli, plaukstu nospiedumi, latentu plaukstu nospiedumu attēli, kā arī tādu attēlu šabloni (kodēti), kas glabājas automatizētās datubāzēs un ar ko tajās darbojas;

               (k)“daktiloskopiskie atsauces dati” ir daktiloskopiskie dati un atsauces numurs; daktiloskopiskajos atsauces datos neietilpst dati, pēc kuriem var tieši noteikt datu subjektu; daktiloskopiskie atsauces dati, kas nav saistīti ar konkrētu fizisku personu (“neidentificēti daktiloskopiskie dati”), ir atpazīstami kā tādi;

               (l)“transportlīdzekļu reģistrācijas dati” ir datu kopums, kas aprakstīts LAW-1. PIELIKUMA 3. nodaļā;

               (m)"konkrēta lieta", kā minēts LAW.PRUM.8. panta [Automatizēta DNS profilu meklēšana] 1. punkta otrajā teikumā, LAW.PRUM.12. panta [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] 1. punkta otrajā teikumā un LAW.PRUM.15. panta [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana] 1. punktā, ir konkrētas, saistībā ar izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu izmeklējamas lietas. Ja lietā ir vairāk nekā viens DNS profils, vairāk nekā viena daktiloskopisko datu vienība vai vairāk nekā viena transportlīdzekļa reģistrācijas datu vienība, tos var pārsūtīt kopā kā vienu pieprasījumu;

               (n)"laboratorijas darbība" ir pasākumi, kas veikti laboratorijā, atrodot un atjaunojot pēdas uz priekšmetiem, kā arī izstrādājot, analizējot un interpretējot tiesu ekspertīžu pierādījumus attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, lai sniegtu ekspertu atzinumu vai apmainītos ar tiesu ekspertīžu pierādījumiem;

               (o)“laboratorijas darbību rezultāti” ir analīžu rezultāti un ar tiem tieši saistīta interpretācija;

               (p)"tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēji " ir visas organizācijas – publiskas vai privātas –, kas pēc kompetentu tiesībaizsardzības vai tiesu iestāžu pieprasījuma veic laboratoriju darbības;

               (q)“iekšzemes akreditācijas iestāde” ir vienīgā iestāde valstī, kura veic akreditāciju, pamatojoties uz attiecīgās valsts piešķirtajām pilnvarām.

               LAW.PRUM.7. pants. Iekšzemes DNS analīzes datņu izveide

               1.Valstis izveido un uztur iekšzemes DNS analīzes datnes noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas vajadzībām.

               2.Šīs sadaļas īstenošanas nolūkos valstis nodrošina DNS atsauces datu pieejamību no to iekšzemes DNS analīzes datnēm, kas minētas 1. punktā.

               3.Valstis paziņo iekšzemes DNS analīzes datnes, kurām piemēro LAW.PRUM.7. pantu [Valstu DNS analīzes datņu izveide] līdz LAW.PRUM.10. pantu [Šūnu materiāla iegūšana un DNS profilu sniegšana] un LAW.PRUM.13. pantu [Valsts kontaktpunkti], LAW.PRUM.14. pantu [Papildu personas datu un citu datu sniegšana] un LAW.PRUM.17. pantu [Īstenošanas pasākumi], un LAW.PRUM.8. panta [Automatizēta DNS profilu meklēšana] 1. punktā minētās automatizētās meklēšanas nosacījumus.

               LAW.PRUM.8. pants. Automatizēta DNS profilu meklēšana

                  1.Noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai valstis ļauj citu valstu kontaktpunktiem, kas minēti LAW.PRUM.13. pantā [Valsts kontaktpunkti], piekļūt DNS atsauces datiem to DNS analīzes datnēs, ļaujot veikt automatizētu meklēšanu, salīdzinot DNS profilus. Meklēšanas var veikt tikai atsevišķos gadījumos un saskaņā ar tās pieprasījuma iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktiem.

               2.Ja automatizētajā meklēšanā parādās, ka meklētajam DNS profilam atrasti atbilstīgi pieprasījuma saņēmējas valsts datnē esoši DNS profili, pieprasījuma saņēmēja valsts automātiski nosūta pieprasījuma iesniedzējas valsts kontaktpunktam atrastās atbilsmes DNS atsauces datus. Ja atbilsmes neatrod, par to nosūta automātisku paziņojumu

               LAW.PRUM.9. pants. Automatizēta DNS profilu salīdzināšana

               1.Noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai valstis, izmantojot to valsts kontaktpunktus un ievērojot starp attiecīgajām valstīm savstarpēji pieņemtus praktiskus pasākumus, salīdzina to neidentificēto DNS profilu DNS profilus ar visiem DNS profiliem, kas atrodami citos iekšzemes DNS analīzes datņu atsauces datos. DNS profilus sniedz un salīdzina automatizēti. Neidentificētus DNS profilus salīdzināšanai sniedz vienīgi gadījumos, kas paredzēti pieprasījuma iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktos.

               2.Ja valsts 1. punktā minētās salīdzināšanas rezultātā konstatē, ka kāds no citas valsts sniegtajiem DNS profiliem atbilst kādam DNS profilam DNS analīzes datnē, tā nekavējoties sniedz otras valsts kontaktpunktam atrastās atbilstības DNS atsauces datus.

               LAW.PRUM.10. pants. Šūnu materiāla iegūšana un DNS profilu sniegšana

               Ja notiekošā izmeklēšanā vai kriminālprocesā nav pieejams tādas konkrētas fiziskas personas DNS profils, kas atrodas pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā, tad šī valsts nodrošina tiesisku atbalstu, iegūstot un izpētot minētās fiziskās personas šūnu materiālu un iegūto DNS profilu sniedzot pieprasījuma iesniedzējai valstij, ja:

               (a)pieprasījuma iesniedzēja valsts precīzi norāda, kādam nolūkam informācija vajadzīga;

               (b)pieprasījuma iesniedzēja valsts iesniedz izmeklēšanas orderi vai kompetentās iestādes izsniegtu paziņojumu atbilstīgi šīs valsts iekšzemes tiesību aktiem, kurā norādīts, ka prasības saistībā ar šūnu materiāla ieguvi un izpēti tiks izpildītas, ja attiecīgā fiziskā persona atradīsies pieprasījuma iesniedzējas valsts teritorijā; un

               (c)atbilstīgi pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem ir izpildītas prasības attiecībā uz šūnu materiāla ieguvi un izpēti un iegūtā DNS profila sniegšanu.

               LAW.PRUM.11. pants. Daktiloskopiskie dati

               Lai īstenotu šo sadaļu, valstis nodrošina, ka iekšzemes automatizētajām pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmām, kas izveidotas, lai novērstu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, ir pieejami daktiloskopiskie atsauces dati no datnes.

               LAW.PRUM.12. pants. Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana

               1.Noziedzīgu nodarījumu novēršanai un izmeklēšanai valstis ļauj citu valstu valsts kontaktpunktiem, kā minēts LAW.PRUM.13. pantā [Valstu kontaktpunkti], piekļūt atsauces datiem to automatizētajās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmās, kas izveidotas šim mērķim, ļaujot veikt automatizētu meklēšanu, salīdzinot daktiloskopiskos datus. Meklēšanas var veikt tikai atsevišķos gadījumos un saskaņā ar tās pieprasījuma iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktiem.

               2.Daktiloskopisko datu atbilstības ar pieprasījuma saņēmējas valsts atsauces datiem apstiprināšanu veic pieprasījuma iesniedzējas valsts kontaktpunkts, izmantojot automatizēti sniegtus atsauces datus, kuri vajadzīgi precīzas atbilstības noteikšanai.

               LAW.PRUM.13. pants. Valsts kontaktpunkti

               1.Katra valsts izraugās valsts kontaktpunktu, lai varētu sniegt datus, kas minēti LAW.PRUM.8. pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana] un LAW.PRUM.12. pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana].

               2.Attiecībā uz dalībvalstīm šajā sadaļā par valsts kontaktpunktiem uzskata izraudzītos valsts kontaktpunktus analogai datu apmaiņai Savienībā.

               3.Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē piemērojamie iekšzemes tiesību akti.

               LAW.PRUM.14. pants. Papildu personas datu un citu datu sniegšana

               Ja procedūru, kas minētas LAW.PRUM.8. pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana] un LAW.PRUM.12. pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana], rezultātā atrod DNS profilu vai daktiloskopisko datu atbilstību, papildu pieejamo personas datu vai citu datu, kuri saistīti ar atsauces datiem, sniegšanu, neskarot LAW.PRUM.17. panta [Īstenošanas pasākumi] 1. punktu reglamentē pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti, tostarp tiesiskās palīdzības noteikumi.

               LAW.PRUM.15. pants. Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana

               1.Lai novērstu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, vērstos pret citiem nodarījumiem, kas ir pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu vai prokuroru jurisdikcijā, kā arī lai uzturētu sabiedrisko drošību, valstis nodrošina 2. punktā minēto citu valstu valsts kontaktpunktiem piekļuvi turpmāk minētajiem iekšzemes transportlīdzekļu reģistrācijas datiem, atsevišķos gadījumos pilnvarojot veikt automātiskās meklēšanas:

               (a)īpašnieku vai turētāju datiem; un

               (b)datiem, kas attiecas uz transportlīdzekļiem.

               2.
                     Meklēšanu atbilstoši 1. punktam var veikt, vienīgi izmantojot pilnu šasijas numuru vai pilnu reģistrācijas numuru un saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja valsts iekšzemes tiesību aktiem.

               3.
                     Katra valsts, lai varētu sniegt 1. punktā minētos datus, izraugās valsts kontaktpunktu pieprasījumu saņemšanai no citām valstīm. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē piemērojamie iekšzemes tiesību akti.

               LAW.PRUM.16. pants. Tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditācija, kuri veic laboratoriju darbības

               1.Valstis nodrošina, ka to iekšzemes akreditācijas struktūras akreditē tos tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzējus, kas veic laboratoriju darbības, kā atbilstīgus EN ISO/IEC 17025.

               2.Katra valsts nodrošina, ka tās par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu atbildīgās iestādes atzītu, ka darba rezultāti, kurus ieguvuši akreditēti tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēji, kas veic laboratoriju darbības citās valstīs, ir vienlīdz uzticami kā rezultāti, kurus ieguvis iekšzemes tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzējs, kas veic laboratoriju darbības un kas ir akreditēts kā atbilstīgs EN ISO/IEC 17025.

               3.Apvienotās Karalistes kompetentās tiesībaizsardzības iestādes neveic meklēšanas un automatizētu salīdzināšanu saskaņā ar LAW.PRUM.8. pantu [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantu [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana] un LAW.PRUM.12. pantu [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana], pirms Apvienotā Karaliste nav īstenojusi un piemērojusi šā panta 1. punktā minētos pasākumus.

               4.Panta 1. un 2. punkts neietekmē iekšzemes noteikumus par pierādījumu novērtēšanu tiesvedībā.

               5.Apvienotā Karaliste paziņo Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā to galveno noteikumu tekstu, kas pieņemti šā panta noteikumu īstenošanai un piemērošanai.

               LAW.PRUM.17. pants. Īstenošanas pasākumi

               1.Šajā sadaļā minētajos nolūkos valstis citu valstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm visu kategoriju datus dara pieejamus meklēšanai un salīdzināšanai ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem tie ir pieejami meklēšanai un salīdzināšanai iekšzemes kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Šajā sadaļā minētajos nolūkos valstis citu valstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm sniedz papildu pieejamos personas datus vai citus datus, kuri saistīti ar atsauces datiem, kā minēts LAW.PRUM.14. pantā [Papildu personas datu un citu datu sniegšana], ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā tos sniedzot iekšzemes iestādēm.

               2.Lai īstenotu procedūras, kas minētas LAW.PRUM.8. pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana], LAW.PRUM.12. pantu [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] un LAW.PRUM.15. pantā [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana], LAW-1. PIELIKUMĀ nosaka tehniskās un procedūras specifikācijas.

               3.Deklarācijas, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI
                  77
                un Lēmumu 2008/616/TI
                  78
               , piemēro arī to attiecībās ar Apvienoto Karalisti.

               LAW.PRUM.18. pants. Ex ante izvērtēšana

               1.Lai pārliecinātos, vai Apvienotā Karaliste ir izpildījusi nosacījumus, kas izklāstīti LAW.PRUM.17. pantā [Īstenošanas pasākumi] un LAW-1. PIELIKUMĀ, notiks izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības tādā apmērā, kāds noteikts LAW-1. PIELIKUMĀ, ņemot vērā apstākļus un mehānismus un saskaņā ar apstākļiem un mehānismiem, kuriem ir piekritusi Apvienotā Karaliste. Jebkurā gadījumā saistībā ar datu meklēšanu atbilstoši LAW.PRUM.15. pantam [Automatizēta transportlīdzekļu reģistrācijas datu meklēšana] veic izmēģinājuma darbības.

               2.Pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu par izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbībām, kā minēts 1. punktā, Savienība nosaka dienu vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis saskaņā ar šo sadaļu var sniegt personas datus Apvienotajai Karalistei.

               3.Kamēr nav saņemti 1. punktā minētā izvērtējuma rezultāti, dalībvalstis no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas var sniegt Apvienotajai Karalistei personas datus, kā minēts LAW.PRUM.8. pantā [Automatizēta DNS profilu meklēšana], LAW.PRUM.9. pantā [Automatizēta DNS profilu salīdzināšana], LAW.PRUM.12. pantā [Automatizēta daktiloskopisko datu meklēšana] un LAW.PRUM.14. pantā [Papildu personas datu un citu datu sniegšana], līdz dienai vai dienām, ko Savienība noteikusi saskaņā ar šā panta 2. punktu, taču ne ilgāk kā divus mēnešus pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var pagarināt šo laikposmu vienu reizi par ne vairāk kā deviņiem mēnešiem.

               LAW.PRUM.19. pants. Apturēšana un nepiemērošana

               1.Gadījumā, ja Savienība uzskata par nepieciešamu grozīt šo sadaļu tāpēc, ka Savienības tiesības attiecībā uz šīs sadaļas priekšmetu ir būtiski grozītas vai arī tiek gatavoti būtiski to grozījumi, tā var attiecīgi informēt Apvienoto Karalisti nolūkā vienoties par šā nolīguma oficiālu grozījumu attiecībā uz šo sadaļu. Pēc šāda paziņojuma Puses sāk apspriesties.

               2.Ja deviņu mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma Puses nav panākušas vienošanos par šīs sadaļas grozījumiem, Savienība var nolemt apturēt šīs sadaļas vai jebkura šīs sadaļas noteikuma piemērošanu uz laiku līdz deviņiem mēnešiem. Pirms minētā laikposma beigām Puses var vienoties par apturēšanas pagarināšanu uz papildu laikposmu līdz deviņiem mēnešiem. Ja pēc apturēšanas perioda beigām Puses nav panākušas vienošanos par šīs sadaļas grozījumiem, tās apturētos noteikumus vairs nepiemēro no tā mēneša pirmās dienas, kurš seko apturēšanas perioda beigām, izņemot gadījumu, kad Savienība informē Apvienoto Karalisti par to, ka tā vairs nevēlas grozīt šo sadaļu. Tādā gadījumā atjauno šīs sadaļas apturēto noteikumu darbību.

               3.Ja saskaņā ar šo pantu ir apturēti kādi šīs sadaļas noteikumi, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo sadaļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē apturēšana, tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šo sadaļu, pirms apturēšanas skartos noteikumus provizoriski pārstāja piemērot, Puses nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika pārsūtīti.

               III sadaļa. Pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde

               LAW.PNR.18. pants. Darbības joma

               1.Šajā sadaļā izklāstīti noteikumi, atbilstoši kuriem Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var pārsūtīt, apstrādāt un izmantot pasažieru datu reģistra datus lidojumiem starp Savienību un Apvienoto Karalisti, un noteikti īpaši aizsardzības pasākumi šajā sakarā.

               2.Šo sadaļu piemēro gaisa pārvadātājiem, kuri veic pasažieru gaisa pārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

               3.Šo sadaļu piemēro arī gaisa pārvadātājiem, kas ir reģistrēti vai glabā datus Savienībā un veic pasažieru gaisa pārvadājumus uz Apvienoto Karalisti vai no tās.

               4.Šajā sadaļā ir paredzēta arī policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās starp Apvienoto Karalisti un Savienību attiecībā uz PDR datiem.

               LAW.PNR.19. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“gaisa pārvadātājs" ir gaisa transporta uzņēmums, kuram ir derīga darbības licence vai līdzvērtīgs dokuments, kas tam ļauj pa gaisu pārvadāt pasažierus starp Apvienoto Karalisti un Savienību;

               (b)“pasažieru datu reģistrs" ("PDR") ir ikviena pasažiera ceļošanas datu reģistrs, kurā ir iekļauta informācija, kas vajadzīga, lai rezervējošie un iesaistītie gaisa pārvadātāji varētu veikt katras personas personīgi vai tās vārdā pieteikta ceļojuma rezervācijas apstrādi un kontroli, un kurš iekļauts vai nu rezervācijas sistēmās, izlidošanas kontroles sistēmās (ko izmanto, lai reģistrētu pasažierus lidojumiem), vai līdzvērtīgās sistēmās, kas nodrošina tādas pašas funkcijas; konkrēti šajā sadaļā PDR datus veido elementi, kas izklāstīti LAW-2. PIELIKUMĀ;

               (c)“Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde” Apvienotās Karalistes iestāde, kura atbildīga par PDR datu saņemšanu un apstrādi saņemšanu un apstrādi saskaņā ar šo nolīgumu; Ja Apvienotajai Karalistei ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, tā nodrošina pasažieru datu vienloga sistēmu, kas ļauj gaisa pārvadātājiem pārsūtīt PDR datus vienam datu pārsūtīšanas ievades punktam, un norīko vienu kontaktpunktu pieprasījumu saņemšanai un iesniegšanai atbilstoši LAW.PNR.22. pantam [Policijas un tiesu iestāžu sadarbība];

               (d)“pasažieru informācijas vienības" ("PIU") ir dalībvalstu izveidotas vai izraudzītas vienības, kas ir atbildīgas par PDR datu saņemšanu un apstrādi;

               (e)“terorisms” ir jebkurš nodarījums, kas uzskaitīts LAW-7. PIELIKUMĀ;

               (f)"smagi noziegumi" ir jebkurš nodarījums, par kuru var piemērot brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, saskaņā ar Apvienotās Karalistes iekšzemes tiesību aktiem;

               LAW.PNR.20. pants. PDR datu izmantošanas nolūks

               1.Apvienotā Karaliste nodrošina, ka saskaņā ar šo sadaļu saņemtos PDR datus apstrādā vienīgi, lai novērstu, atklātu, izmeklētu terorismu vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem, un lai pārraudzītu PDR datu apstrādi, ievērojot šā nolīguma noteikumus.

               2. Izņēmuma gadījumos Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var apstrādāt PDR datus, ja tas ir vajadzīgs, lai aizsargātu kādas fiziskas personas vitālas intereses, piemēram:

               (a)dzīvības apdraudējuma vai nopietna ievainojuma riska gadījumā; vai

               (b)būtiska sabiedrības veselības apdraudējuma gadījumā, jo īpaši saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem.

               3.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var arī apstrādāt PDR datus, katru gadījumu izskatot atsevišķi, ja attiecīgo PDR datu izpaušanu pieprasa Apvienotās Karalistes tiesa vai administratīvā tiesa tiesvedībā, kas ir tieši saistīta ar jebkuru1. punktā minētu nolūku.

               LAW.PNR.21. pants. PDR datu sniegšanas nodrošināšana

               1.Savienība nodrošina, lai gaisa pārvadātājiem netiktu liegts PDR datus pārsūtīt Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei saskaņā ar šo sadaļu.

               2.Savienība nodrošina, ka gaisa pārvadātāji var PDR datus pārsūtīt Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei ar pilnvarotu pārstāvju starpniecību, kuri rīkojas gaisa pārvadātāja vārdā un atbildībā saskaņā ar šo sadaļu.

               3.Apvienotā Karaliste nepieprasa gaisa pārvadātājam sniegt PDR datu elementus, kurus gaisa pārvadātājs neapkopo vai neglabā saistībā ar rezervācijas veikšanu.

               4.Apvienotā Karaliste, datus, ko tai saskaņā ar šo sadaļu pārsūtījis gaisa pārvadātājs, pēc to saņemšanas nekavējoties dzēš, ja šie dati nav uzskaitīti LAW-2. PIELIKUMĀ.

               LAW.PNR.22. pants. Policijas un tiesu iestāžu sadarbība

               1.Apvienotā Karaliste dalās ar Eiropolu vai Eurojust, to attiecīgo pilnvaru ietvaros, vai dalībvalstu pasažieru informācijas vienībām ar visu attiecīgo un saistīto analītisko informāciju, kas satur PDR datus, konkrētos gadījumos un iespējami drīz, ja tas nepieciešams, lai novērstu, atklātu, izmeklētu terorismu vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.

               2.Pēc Eiropola vai Eurojust to attiecīgo pilnvaru ietvaros vai dalībvalsts pasažieru informācijas vienības lūguma Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde konkrētos gadījumos dalās ar PDR datiem, minēto datu apstrādes rezultātiem vai analītisku informāciju, kas satur PDR datus, ja tas nepieciešams, lai novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.

               3.Dalībvalstu pasažieru informācijas vienības dalās ar Apvienotās Karalistes kompetento iestādi ar visu attiecīgo un saistīto analītisko informāciju, kas satur PDR datus, konkrētos gadījumos un iespējami drīz, ja tas nepieciešams, lai novērstu, atklātu, izmeklētu terorismu vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.

               4.Pēc Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes lūguma dalībvalstu pasažieru informācijas vienības konkrētos gadījumos dalās ar PDR datiem, minēto datu apstrādes rezultātiem vai analītisku informāciju, kas satur PDR datus, ja tas nepieciešams, lai novērstu, atklātu, izmeklētu terorismu vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem.

               5.Puses nodrošina to, ka 1. līdz 4. punktā minēto informāciju sniedz saskaņā ar nolīgumiem un ievērojot vienošanās par tiesību aizsardzību vai informācijas apmaiņu starp Apvienoto Karalisti un Eiropolu, Eurojust vai attiecīgo dalībvalsti. Konkrēti, informācijas apmaiņa ar Eiropolu saskaņā ar šo pantu notiek, izmantojot drošo sakaru līniju, kas izveidota informācijas apmaiņai ar Eiropola starpniecību.

               6.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde un dalībvalstu pasažieru informācijas vienības nodrošina, ka apmaiņa atbilstoši 1. līdz 4. punktam notiek tikai ar minimālo nepieciešamo PDR datu apjomu.

               LAW.PNR.23. pants. Diskriminācijas aizliegums

               Apvienotā Karaliste nodrošina, ka PDR datu apstrādei piemērojamie aizsardzības pasākumi attiecas uz visām fiziskajām personām vienlīdzīgi, nepieļaujot pretlikumīgu diskrimināciju.

               LAW.PNR.24. pants. Īpašu kategoriju personas datu izmantošana

               Saskaņā ar šo sadaļu ir aizliegta visu īpašu kategoriju personas datu apstrāde. Tādā apmērā, ciktāl jebkādi PDR datos, ko pārsūta Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei, ir ietverti īpašu kategoriju personas dati, Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde šādus datus dzēš.

               LAW.PNR.25. pants. Datu drošība un integritāte

               1.Apvienotā Karaliste īsteno regulatīvus, procesuālus vai tehniskus pasākumus, lai aizsargātu PDR datus pret nejaušu, prettiesisku vai neatļautu piekļuvi, apstrādi vai nozaudēšanu.

               2.Apvienotā Karaliste nodrošina datu atbilstības pārbaudi, kā arī aizsardzību, drošību, konfidencialitāti un integritāti. Šim nolūkam Apvienotā Karaliste:

               (a)piemēro šifrēšanas, autorizēšanas un dokumentēšanas procedūras attiecībā uz PDR datiem;

               (b)nodrošina piekļuvi PDR datiem vienīgi pilnvarotām amatpersonām;

               (c)glabā PDR datus fiziski drošā vidē, kas ir aizsargāta ar piekļuves kontroli; un

               (d)izveido mehānismu, kas nodrošina, ka PDR datu vaicājumi tiek veikti saskaņā ar LAW.PNR.20. pantu [PDR datu izmantošanas nolūks].

               3.Ja fiziskas personas PDR datiem piekļūst vai tos izpauž bez atļaujas, Apvienotā Karaliste veic pasākumus, lai informētu attiecīgo fizisko personu, mazinātu radītā kaitējuma risku un veiktu koriģējošos pasākumus.

               4.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde nekavējoties informē Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par visiem nopietniem starpgadījumiem attiecībā uz nejaušu, prettiesisku vai neatļautu piekļuvi PDR datiem, to apstrādi vai nozaudēšanu.

               5.Apvienotā Karaliste nodrošina to, ka par jebkuru datu drošības pārkāpumu, īpaši jebkuru pārkāpumu, kas rada nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu nozaudēšanu, izmainīšanu, neatļautu izpaušanu vai piekļuvi datiem vai jebkādas citas nelikumīgas apstrādes formas, piemēro efektīvus un atturošus koriģējošus pasākumus, kas var ietvertas sankcijas.

               LAW.PNR.26. pants. Pārredzamība un pasažieru informēšana

               1.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde tās tīmekļa vietnē dara pieejamu šādu informāciju:

               (a)sarakstu ar tiesību aktiem, kas atļauj PDR datu vākšanu;

               (b)PDR datu vākšanas nolūkus);

               (c)informāciju par PDR datu aizsardzību;

               (d)informāciju par to, kā un cik lielā mērā PDR datus var izpaust;

               (e)informāciju par tiesībām uz piekļuvi datiem, to labošanu, papildināšanu un tiesību aizsardzību; un

               (f)kontaktinformāciju uzziņām.

               2.Puses sadarbojas ar ieinteresētajām trešajām personām, piemēram, aviācijas un gaisa pārvadājumu nozari, lai rezervēšanas laikā veicinātu pārredzamību attiecībā uz PDR datu vākšanas, apstrādes un izmantošanas nolūku un to, kā pieprasīt piekļuvi, labošanu un tiesisko aizsardzību. Gaisa pārvadātāji sniedz pasažieriem skaidru un jēgpilnu informāciju par PDR datu pārsūtīšanu saskaņā ar šo sadaļu, tai skaitā informāciju par saņēmēju iestādi, pārsūtīšanas nolūku un tiesībām pieprasīt no saņēmējas iestādes piekļuvi pārsūtītajiem pasažiera personas datiem un to labošanu.

               3.Ja PDR dati, kas saglabāti saskaņā ar LAW.PNR.28. pantu [PDR datu saglabāšana] ir izmantoti, ievērojot LAW.PNR.29. panta [Nosacījumi PDR izmantošanai] nosacījumus, vai ir izpausti saskaņā ar LAW.PNR.31. pantu [Informācijas izpaušana Apvienotajā Karalistē] vai LAW.PNR.32. pantu [Informācijas izpaušana ārpus Apvienotās Karalistes], Apvienotā Karaliste attiecīgos pasažierus pieņemamā termiņā informē rakstiski un individuāli, tiklīdz šāds paziņojums vairs nevar traucēt izmeklēšanai, ko veic attiecīgās publiskās iestādes – tādā apmērā, ciktāl attiecīgā pasažieru kontaktinformācija ir pieejama vai to var izgūt, pieliekot saprātīgas pūles. Paziņojumā iekļauj informāciju par to, kā konkrētā fiziskā persona var izmantot administratīvas pārsūdzības procedūras vai vērsties tiesā.

               LAW.PNR.27. pants. PDR datu automatizēta apstrāde

               1.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde nodrošina, ka ikvienas PDR datu automatizētas apstrādes pamatā ir nediskriminējoši, iepriekš noteikti specifiski un uzticami modeļi un kritēriji, kas tai ļauj:

               (a)sasniegt rezultātu, pievēršoties fiziskām personām, kuras varētu būt pamatoti turētas aizdomās par iesaistīšanos vai līdzdalību terorismā vai smagos noziegumos, vai

               (b)izņēmuma apstākļos aizsargātu ikvienas fiziskas personas vitālas intereses, kā izklāstīts LAW.PNR.20. panta [PDR datu izmantošanas nolūks] 2. punktā.

               2.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde nodrošina, ka datubāzes, ar kurām tiek salīdzināti PDR dati, ir uzticamas, atjauninātas un aprobežojas ar tām, ko tā izmanto saistībā ar mērķiem, kas izklāstīti LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks].

               3.Apvienotā Karaliste nepieņem nekādus lēmumus, kas būtiski nelabvēlīgi ietekmē fizisku personu, pamatojoties vienīgi uz PDR datu automatizētu apstrādi.

               LAW.PNR.28. pants. PDR datu saglabāšana

               1.Apvienotā Karaliste neuzglabā PDR datus ilgāk par pieciem gadiem no šo datu saņemšanas dienas.

               2.Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minēto PDR datu pārsūtīšanas, visus PDR datus depersonalizē, maskējot šādus datu elementus, ar kuru palīdzību varētu tieši identificēt pasažieri, uz kuru attiecas PDR dati, vai jebkuru citu fizisku personu:

               (a)vārdi un uzvārdi, ieskaitot citu PDR iekļauto pasažieru vārdus, uzvārdus un PDR iekļauto kopā ceļojošo pasažieru skaitu;

               (b)pasažiera, personas, kura veica rezervāciju pasažierim, personu, ar kuru starpniecību var sazināties ar aviopasažieri, un personas, kuras jāinformē ārkārtas situācijā, adreses, tālruņa numuris un elektroniskā kontaktinformācija;

               (c)visa pieejamā maksājumu/rēķinu informācija tādā apmērā, ciktāl tā satur jebkādu informāciju, ar kuras palīdzību varētu identificēt fizisku personu;

               (d)bieži lidojošas personas (Frequent Flyer) informācija;

               (e)cita papildu informācija (other supplementary information — OSI), īpašu pakalpojumu informācija (special service information — SSI) un īpašu pakalpojumu pieprasījuma (special service request — SSR) informācija tādā apmērā, ciktāl tā satur jebkādu informāciju, ar kuras palīdzību varētu identificēt fizisku personu; un

               (f)iepriekšējas pasažieru informācijas (advance passenger information – API) dati.

               3.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var noņemt PDR datu maskējumu tikai tad, ja tas nepieciešams nolūkiem, kas izklāstīti LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks]. Šādi PDR dati bez maskējuma ir pieejami tikai ierobežotam skaitam īpaši pilnvarotu amatpersonu.

               4.Neatkarīgi no 1. punkta, Apvienotā Karaliste dzēš pasažieru PDR datus pēc viņu izceļošanas no valsts, izņemot gadījumus, kad riska novērtējumā norādīta nepieciešamība saglabāt šādus PDR datus. Lai konstatētu minēto nepieciešamību, Apvienotā Karaliste identificē objektīvus pierādījumus, kas varētu liecināt par to, ka konkrēti pasažieri rada risku saistībā ar cīņu pret terorismu un smagiem noziegumiem.

               5.Panta 4. punkta nolūkos, ja vien informācija nav pieejama tieši izceļošanas dienā, par izceļošanas dienu būtu jāuzskata tā perioda pēdējā diena, kad beidzas attiecīgā pasažiera maksimālā likumīgā uzturēšanās Apvienotajā Karalistē.

               6.Saskaņā ar šo pantu saglabātus datus izmanto, ievērojot LAW.PNR.29. panta [Nosacījumi PDR izmantošanai] nosacījumus.

               7.Neatkarīga administratīva struktūra Apvienotajā Karalistē katru gadu novērtē Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes pieeju attiecībā uz nepieciešamību saglabāt PDR datus saskaņā ar 4. punktu.

               8.Neatkarīgi no 1., 2. un 4. punkta, Apvienotā Karaliste var saglabāt datus, kas vajadzīgi kādai konkrētai rīcībai, pārskatīšanai, izmeklēšanai, izpildes darbībai, tiesvedībai vai sodu izpildei, līdz attiecīgā darbība ir pabeigta.

               9.Apvienotā Karaliste dzēš PDR datus pēc PDR datu uzglabāšanas termiņa beigām.

               10.Īpašo apstākļu dēļ, kas Apvienotajai Karalistei liedz veikt tehniskos pielāgojumus, kas nepieciešami, lai tās PDR apstrādes sistēmas, kuras Apvienotā Karaliste izmantoja laikā, kad tās sistēmām piemēroja Savienības tiesību aktus, pārveidotu sistēmās, kas ļautu PDR datus dzēst saskaņā ar 4. punktu, piemēro 11. pantu.

               11.Kamēr Apvienotā Karaliste iespējami drīz ieviesīs tehniskos pielāgojumus, Apvienotā Karaliste var atkāpties no 4. punkta pagaidu kārtā uz pagaidu posmu, kura ilgums ir noteikts 13. punktā. Pagaidu posmā Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde, piemērojot šādus papildu aizsardzības pasākumus, nepieļauj to PDR datu izmantošanu, kuri ir jādzēš saskaņā ar 4. punktu:

               (a)PDR dati ir pieejami tikai ierobežotam pilnvaroto amatpersonu skaitam un tikai tad, kad ir nepieciešams noteikt, vai PDR dati būtu jādzēš saskaņā ar 4. punktu;

               (b)pieprasījumu izmantot PDR datus atsaka gadījumos, kad dati ir jādzēš saskaņā ar 4. punktu, un minētajiem datiem nepiešķir turpmāku piekļuvi, ja šā punkta d) apakšpunktā minētā dokumentācija norāda uz to, ka iepriekš ir ticis atteikts pieprasījums izmantot datus;

               (c)PDR datu dzēšanu nodrošina pēc iespējas drīz, cenšoties sasniegt rezultātu un ņemot vērā 10. punktā minētos īpašos apstākļus; un

               (d)turpmāk uzskaitītos faktus dokumentē saskaņā ar LAW.PNR.30. pantu [PDR datu apstrādes reģistrēšana un dokumentēšana], un šādu dokumentāciju dara pieejamu šā panta 7. punktā minētajai neatkarīgajai administratīvajai struktūrai:

               (I)visi pieprasījumi izmantot PDR datus;

               (II)piekļuves PDR datiem datums un laiks, lai novērtētu, vai bija vajadzīga PDR datu dzēšana;

               (III)fakts, ka pieprasījums izmantot PDR datus tika atteikts, pamatojoties uz to, ka PDR datus būtu vajadzējis dzēst saskaņā ar 4. punktu, norādot atteikuma datumu un laiku, un

               (IV)PDR datu dzēšanas datums un laiks saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu.

               12.Apvienotā Karaliste deviņus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un vēlreiz pēc viena gada, ja pagaidu posms ir pagarināts par vienu gadu, Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā iesniedz:

               (a)šā panta7. punktā minētās neatkarīgās administratīvās struktūras ziņojumu, kurā iekļauj Apvienotās Karalistes uzraudzības iestādes, kas minēta LAW.GEN.4. panta [Personas datu aizsardzība] 3. punktā, atzinumu par to, vai ir efektīvi piemēroti šā panta 11. punktā noteiktie aizsardzības pasākumi; un

               (b)Apvienotās Karalistes novērtējumu par to, vai joprojām pastāv šā panta 10. punktā minētie īpašie apstākļi, un to centienu aprakstu, kas veikti, lai pārveidotu Apvienotās Karalistes PDR apstrādes sistēmas sistēmās, kuras ļautu PDR datus dzēst saskaņā ar šā panta 4. punktu.

               13.Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas viena gada laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, lai izskatītu saskaņā ar 12. punktu sniegto ziņojumu un novērtējumu. Ja joprojām pastāv 10. punktā minētie īpašie apstākļi, Partnerības padome 11. punktā minēto pagaidu posmu pagarina par vienu gadu. Partnerības padome pagaidu posmu pagarina par vienu pēdējo gadu ar tādiem pašiem nosacījumiem un saskaņā ar to pašu procedūru kā pirmajam pagarinājumam gadījumā, kad ir panākts būtisks progress, lai arī vēl nav bijis iespējams pārveidot Apvienotās Karalistes PDR apstrādes sistēmas sistēmās, kuras ļautu PDR datus dzēst saskaņā ar 4. punktu.

               14.Ja Apvienotā Karaliste uzskata, ka Partnerības padomes atteikums piešķirt kādu no minētajiem pagarinājumiem nav bijis pamatots, tā var apturēt šīs sadaļas darbību, paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

               15.Šā nolīguma spēkā stāšanās dienas trešajā gadadienā pārstāj piemērot 10. un 14. punktu.

               LAW.PNR.29. pants. PDR datu izmantošanas nosacījumi

               1.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde PDR datus, kas saglabāti saskaņā ar LAW.PNR.28. pantu [PDR datu saglabāšana], var izmantot citiem nolūkiem, kas nav drošība un robežkontroles pārbaudes, tai skaitā jebkāda datu izpaušana atbilstoši LAW.PNR.31. pantam [Informācijas izpaušana Apvienotajā Karalistē] un LAW.PNR.32. pantam [Informācijas izpaušana ārpus Apvienotās Karalistes], tikai tad, ja jauni apstākļi ar objektīvu pamatojumu norāda uz to, ka viena pasažiera vai vairāku pasažieru PDR dati var sniegt reālu ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kas izklāstīti LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks].

               2.Apvienotā Karalistes kompetentajai iestādei izmantojot PDR datus saskaņā ar 1. punktu, šādai izmantošanai piemēro iepriekšēju pārbaudi, ko veic tiesa vai neatkarīga administratīva iestāde Apvienotajā Karalistē, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes pamatotu pieteikumu, kuru tā iesniegusi atbilstoši iekšzemes tiesiskā regulējuma procedūrām noziedzīga nodarījuma novēršanai, atklāšanai vai kriminālvajāšanai, izņemot:

               (a)atbilstoši pamatotus steidzamības gadījumus vai

               (b)iepriekš noteikto modeļu un kritēriju, kuri ir PDR datu automatizētas apstrādes pamatā, uzticamības un pieņemamības pārbaudes nolūkā vai lai noteiktu jaunus modeļus un kritērijus šādai apstrādei.

               LAW.PNR.30. pants. PDR datu apstrādes reģistrēšana un dokumentēšana

               Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde reģistrē un dokumentē visu PDR datu apstrādi. Tā šādus reģistrus vai dokumentāciju izmanto vienīgi, lai:

               (a)uzraudzītu un pārbaudītu datu apstrādes likumību;

               (b)nodrošinātu pienācīgu datu integritāti;

               (c)nodrošinātu datu apstrādes drošību; un

               (d)nodrošinātu pārraudzību.

               LAW.PNR.31. pants. Informācijas izpaušana Apvienotajā Karalistē

               1.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde neizpauž PDR datus citām Apvienotās Karalistes publiskajām iestādēm, ja nav izpildīti šādi nosacījumi:

               (a)PDR datus izpauž tām publiskajām iestādēm, kuru funkcijas ir tieši saistītas ar LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] izklāstītajiem nolūkiem;

               (b)PDR datus izpauž tikai, pamatojoties uz katru konkrētu gadījumu;

               (c)datu izpaušana ir nepieciešama konkrētos apstākļos LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] izklāstītajiem nolūkiem;

               (d)tiek izpausts tikai minimālais nepieciešamais PDR datu apjoms;

               (e)publiskā iestāde, kura saņem datus, nodrošina līdzvērtīgus aizsardzības pasākumus tiem, kas minēti šajā sadaļā; un

               (f)publiskā iestāde, kura saņem datus, neizpauž PDR datus citai struktūrai, izņemot gadījumu, ja šādu izpaušanu atļauj Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti šajā punktā.

               2.Pārsūtot analītisku informāciju, kurā ietverti saskaņā ar šo sadaļu iegūti PDR dati, piemēro šajā pantā noteiktos aizsardzības pasākumus.

               LAW.PNR.32. pants. Informācijas izpaušana ārpus Apvienotās Karalistes

               1.Apvienotā Karaliste nodrošina, ka Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde neizpauž PDR datus trešo valstu publiskajām iestādēm, ja nav izpildīti šādi nosacījumi:

               (a)PDR datus izpauž tām publiskajām iestādēm, kuru funkcijas ir tieši saistītas ar LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] izklāstītajiem nolūkiem;

               (b)PDR datus izpauž tikai, pamatojoties uz katru konkrētu gadījumu;

               (c)PDR datus izpauž tikai, ja tas vajadzīgs LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] izklāstītajiem nolūkiem;

               (d)tiek izpausts tikai minimālais nepieciešamais PDR datu apjoms; un

               (e)trešā valsts, kurai PDR dati tiek izpausti, ir noslēgusi tādu nolīgumu ar Savienību, kurā paredzēta personas datu aizsardzība, kas līdzvērtīga šajā nolīgumā paredzētajai, vai uz trešo valsti attiecas Eiropas Komisijas saskaņā ar Savienības tiesībām pieņemts lēmums, kurā konstatēts, ka trešā valsts nodrošina datu aizsardzību pietiekamā līmenī Savienības tiesību aktu izpratnē.

               2.Kā izņēmumu no 1. punkta e) apakšpunkta Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var pārsūtīt PDR datus trešai valstij, ja

               (a)minētās iestādes vadītājs vai vadītāja īpaši pilnvarota augsta ranga amatpersona uzskata, ka izpaušana ir nepieciešama, lai novērstu un izmeklētu nopietnus un nenovēršamus draudus sabiedrības drošībai vai lai aizsargātu kādas fiziskas personas vitālas intereses; un

               (b)trešā valsts atbilstoši vienošanās, nolīgumam vai citādi sniedz rakstisku apliecinājumu par to, ka informācija tiks aizsargāta, ievērojot aizsardzības pasākumus, kas atbilstoši Apvienotās Karalistes tiesību aktiem piemērojami no Savienības saņemto PDR datu apstrādei, tai skaitā šajā sadaļā izklāstītos aizsardzības pasākumus.

               3.Datu pārsūtīšanu saskaņā ar šā panta 2. punktu dokumentē. Šādu dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu uzraudzības iestādei, kas minēta LAW.GEN.4. panta [Personas datu aizsardzība] 3. punktā, tostarp pārsūtīšanas datumu un laiku, informāciju par saņēmēju kompetento iestādi, pārsūtīšanas pamatojumu un pārsūtītos PDR datus.

               4.Ja saskaņā ar 1. vai 2. punktu Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde izpauž PDR datus, kuri savākti saskaņā ar šo sadaļu un kuru izcelsme ir kādā dalībvalstī, Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde pēc iespējas drīzāk informē minētās dalībvalsts iestādes par datu izpaušanu. Apvienotā Karaliste sniedz šo paziņojumu saskaņā ar nolīgumiem un ievērojot vienošanās par tiesību aizsardzību vai informācijas apmaiņu starp Apvienoto Karalisti un minēto dalībvalsti.

               5.Pārsūtot analītisku informāciju, kurā ietverti saskaņā ar šo sadaļu iegūti PDR dati, piemēro šajā pantā noteiktos aizsardzības pasākumus.

               LAW.PNR.33. pants. Pārsūtīšanas veids

               Gaisa pārvadātāji pārsūta PDR datus Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei, tikai izmantojot “push” metodi: proti, gaisa pārvadātāji pārsūta PDR datus Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes datubāzei un saskaņā ar turpmāk minētajām procedūrām, kuras gaisa pārvadātajiem ir jāievēro un ar kurām viņi:

               (a)PDR datus pārsūta elektroniski saskaņā ar Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes tehniskajām prasībām vai tehniskas kļūmes gadījumā – izmantojot jebkuru citu piemērotu līdzekli, kas nodrošina datu atbilstīgu drošības līmeni;

               (b)PDR datus pārsūta, izmantojot savstarpēji pieņemamu ziņojumapmaiņas formātu; un

               (c)PDR datus pārsūta drošā veidā, izmantojot kopīgus protokolus, kurus pieprasa Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde.

               LAW.PNR.34. pants. Datu pārsūtīšanas biežums

               1.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde pieprasa gaisa pārvadātājiem pārsūtīt PDR datus:

               (a)sākotnēji ne agrāk kā 96 stundas pirms paredzētā regulārā reisa izlidošanas laika; un

               (b)ne vairāk kā piecas reizes, kā norādījusi Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde.

               2.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde atļauj gaisa pārvadātājiem ierobežot 1. punkta b) apakšpunktā minēto datu pārsūtīšanu, to attiecinot vienīgi uz minētā punkta a) apakšpunktā norādītās PDR datu pārsūtīšanas atjaunināšanu.

               3.Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde paziņo gaisa pārvadātājiem noteiktos laikus datu pārsūtīšanai.

               4.Īpašos gadījumos, ja tiek norādīts, ka ir nepieciešama papildu piekļuve PDR datiem, lai reaģētu uz konkrētiem draudiem saistībā ar LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] izklāstītajiem nolūkiem, Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde var pieprasīt gaisa pārvadātājam sniegt tai PDR datus pirms paredzētās datu pārsūtīšanas, tās laikā vai pēc tās. Īstenojot minētās tiesības, Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde rīkojas saprātīgi un samērīgi, izmantojot datu pārsūtīšanas metodi, kas minēta LAW.PNR.33. pantā [Pārsūtīšanas veids].

               LAW.PNR.35. pants. Sadarbība

               Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde un attiecīgās dalībvalstu iestādes sadarbojas, lai nodrošinātu savu PDR datu apstrādes režīmu saskaņotību tādā veidā, kas stiprina personu drošību Apvienotajā Karalistē, Savienībā un citur.

               LAW.PNR.36. pants. Atkāpju neesamība

               Šo sadaļu neinterpretē kā atkāpi no kāda pienākuma starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm vai trešām valstīm iesniegt lūgumu vai atbildēt uz lūgumu savstarpējas palīdzības instrumenta ietvaros.

               LAW.PNR.37. pants. Apspriešanās un pārskatīšana

               1.Puses informē viena otru par visiem pasākumiem, kurus paredzēts ieviest un kuri var ietekmēt šo sadaļu.

               2.Veicot šīs sadaļas kopīgu pārskatīšanu, kā minēts LAW.OTHER.135. panta [Pārskatīšana un izvērtēšana] 1. punktā, Puses īpašu uzmanību pievērš PDR datu apstrādes un saglabāšanas nepieciešamībai un samērīgumam attiecībā pret katru no LAW.PNR.20. pantā [PDR datu izmantošanas nolūks] izklāstītajiem nolūkiem. Kopīgā pārskatīšana ietver arī pārbaudi, kā Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde ir nodrošinājusi, ka LAW.PNR.27. pantā [PDR datu automatizēta apstrāde] minētie iepriekš noteiktie modeļi, kritēriji un datubāzes ir uzticamas, saistītas un aktuālas, ņemot vērā statistikas datus.

               LAW.PNR 38. pants. Sadarbības saskaņā ar šo sadaļu apturēšana

               1.Ja kāda no Pusēm uzskata, ka šīs sadaļas turpmāka piemērošana vairs nav lietderīga, tā var attiecīgi informēt otru Pusi par savu nodomu apturēt šīs sadaļas piemērošanu. Pēc šāda paziņojuma Puses sāk apspriesties.

               2.Ja 6 mēnešu laikā pēc minētā paziņojuma Puses nav panākušas risinājumu, katra Puse var nolemt apturēt šīs sadaļas piemērošanu uz laiku līdz 6 mēnešiem. Pirms minētā laikposma beigām Puses var vienoties par apturēšanas pagarināšanu uz papildu laikposmu līdz 6 mēnešiem. Ja pēc apturēšanas perioda beigām Puses nav panākušas vienošanos par šo sadaļu, šo sadaļu vairs nepiemēro no tā mēneša pirmās dienas, kurš seko apturēšanas perioda beigām, izņemot gadījumu, kad paziņojumu sniegusī Puse informē otru Pusi par to, ka tā vēlas atsaukt paziņojumu. Tādā gadījumā atjauno šīs sadaļas noteikumu darbību.

               3.Ja saskaņā ar šo pantu ir apturēta šī sadaļa, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo sadaļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē apturēšana, tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šo sadaļu, pirms apturēšanas skartos noteikumus provizoriski pārstāja piemērot, Puses nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika pārsūtīti.

               IV sadaļa. Sadarbība operatīvās informācijas jomā

               LAW.OPCO.1. pants. Sadarbība operatīvās informācijas jomā

               1.Šīs sadaļas mērķis ir Pusēm nodrošināt, ka Apvienotās Karalistes un dalībvalstu kompetentās iestādēm ir iespēja, ievērojot to iekšzemes tiesību aktu nosacījumus un to pilnvaru ietvaros, un tādā mērā, ciktāl tas nav noteikts citās šīs daļas sadaļās, sniegt savstarpēju palīdzību, nodrošinot attiecīgo informāciju turpmāk minētajiem nolūkiem:

               (a)noziedzīgu nodarījumu novēršana, izmeklēšana, atklāšana vai kriminālvajāšana;

               (b)kriminālsodu izpilde;

               (c)aizsardzība pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršana, un

               (d)nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršana un apkarošana.

               2.Šajā sadaļā “kompetentā iestāde" ir iekšzemes policija, muita vai cita iestāde, kura atbilstoši iekšzemes tiesību aktiem ir kompetenta veikt darbības 1. punktā izklāstītajos nolūkos.

               3.Informāciju, tai skaitā informāciju par meklēšanā izsludinātām un pazudušām personām un priekšmetiem, var pieprasīt Apvienotās Karalistes un dalībvalsts kompetentā iestāde, vai to var spontāni sniegt kādai Apvienotās Karalistes un dalībvalsts kompetentajai iestādei. Informāciju var sniegt, atbildot uz pieprasījumu, vai spontāni, ievērojot to iekšzemes tiesību aktu nosacījumus, kurus piemēro informācijas sniedzējai kompetentajai iestādei, un iestādei rīkojoties savu pilnvaru ietvaros.

               4.Informāciju var pieprasīt un sniegt tādā apmērā, ciktāl to iekšzemes tiesību aktu nosacījumos, kurus piemēro informācijas pieprasītājai vai sniedzējai kompetentajai iestādei, nav noteikts, ka informācijas pieprasīšana vai sniegšana ir jāveic vai jāvirza ar tiesu iestāžu starpniecību.

               5.Steidzamos gadījumos informācijas sniedzēja kompetentā iestāde atbild uz pieprasījumu vai sniedz informāciju spontāni un iespējami drīz.

               6.Informācijas pieprasītājas valsts kompetentā iestāde saskaņā ar attiecīgajiem iekšzemes tiesību aktiem pieprasījuma iesniegšanas laikā vai vēlāk var lūgt informācijas sniedzējas valsts piekrišanu informācijas izmantošanai pierādījumu sniegšanas nolūkos tiesvedībā tiesu iestādē. Informācijas sniedzējas valsts, ievērojot VIII sadaļas [Savstarpēja tiesiskā palīdzība] nosacījumus un tai piemērojamos iekšzemes tiesību aktu nosacījumus, var piekrist informācijas izmantošanai pierādījumu sniegšanas nolūkos informācijas pieprasītājas valsts tiesu iestādē. Tāpat, ja informācija ir sniegta spontāni, informācijas sniedzēja valsts var piekrist informācijas izmantošanai pierādījumu sniegšanas nolūkos tiesvedībā informācijas pieprasītājas valsts tiesu iestādē. Gadījumos, kad nav dota piekrišana saskaņā ar šo punktu, saņemto informāciju neizmanto pierādījumu sniegšanas nolūkos tiesvedībā tiesu iestādē.

               7.Informācijas sniedzēja kompetentā iestāde atbilstoši attiecīgajiem valsts tiesību aktiem var paredzēt nosacījumus sniegtās informācijas izmantošanai.

               8.Kompetentā iestāde saskaņā ar šo sadaļu var sniegt jebkāda veida informāciju, kas ir tās rīcībā, ievērojot tai piemērojamo iekšzemes tiesību aktu nosacījumus, un iestādei rīkojoties savu pilnvaru ietvaros. Tas var ietvert informāciju no citiem avotiem tikai tad, ja minētās informācijas tālākpārsūtīšana ir atļauta saskaņā ar regulējumu, atbilstoši kuram informācijas sniedzēja kompetentā iestāde to ir ieguvusi.

               9.Informāciju saskaņā ar šo sadaļu var sniegt, izmantojot jebkuru piemērotu sakaru kanālu, tai skaitā drošu sakaru līniju informācijas sniegšanai ar Eiropola starpniecību.

               10.Šis pants neskar divpusēju nolīgumu starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm darbību vai noslēgšanu, ar nosacījumu, ka dalībvalstis rīkojas saskaņā ar Savienības tiesībām. Tas neskar arī citas Apvienotās Karalistes vai dalībvalstu kompetento iestāžu pilnvaras atbilstoši piemērojamajām iekšzemes vai starptautiskajām tiesībām, lai 1. punktā izklāstītajos nolūkos sniegtu palīdzību, apmainoties ar informāciju.

               V sadaļa. Sadarbība ar Eiropolu

               LAW.EUROPOL.46. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir izveidot sadarbības attiecības starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm nolūkā atbalstīt un stiprināt dalībvalstu un Apvienotās Karalistes darbības, kā arī to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus noziegumus, terorismu un citus noziedzības veidus, kas skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības politika, kā minēts LAW.EUROPOL.48. pantā [Noziegumu veidi].

               LAW.EUROPOL.47. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“Eiropols” ir Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/794
                  79
                (“Eiropola regula”);

               (b)“kompetentā iestāde” attiecībā uz Savienību ir Eiropols un attiecībā uz Apvienoto Karalisti – iekšzemes tiesībaizsardzības iestāde, kas saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem ir atbildīga par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu;

               LAW.EUROPOL.48. pants. Noziegumu veidi

               1.Saskaņā ar šo sadaļu izveidotā sadarbība ir saistīta ar to noziegumu veidiem, kas ir Eiropola kompetencē un uzskaitīti LAW-3. PIELIKUMĀ, ieskaitot saistītus noziedzīgus nodarījumus.

               2.Saistīti noziedzīgi nodarījumi ir noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai sagādātu 1. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu izdarīšanai nepieciešamos līdzekļus, noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai veicinātu vai veiktu šādus noziegumus, un noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai nodrošinātu šādu noziegumu nesodāmību.

               3.Ja tiek grozīts saraksts ar to noziegumu veidiem, kas saskaņā ar Savienības tiesībām ir Eiropola kompetencē, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var, pamatojoties uz Savienības priekšlikumu, attiecīgi grozīt LAW-3. PIELIKUMU no dienas, kad stājas spēkā izmaiņas Eiropola kompetencē.

               LAW.EUROPOL.49. pants. Sadarbības jomas

               Papildus personas datu apmaiņai, ievērojot šīs sadaļas nosacījumus, un saskaņā ar Eiropola uzdevumiem, kas izklāstīti Eiropola regulā, sadarbība it īpaši var ietvert:

               (a)apmaiņu ar informāciju, piemēram, speciālajām zināšanām,

               (b)vispārējās situācijas ziņojumus,

               (c)stratēģiskās analīzes rezultātus,

               (d)informāciju par kriminālizmeklēšanas procedūrām,

               (e)informāciju par noziedzības novēršanas metodēm,

               (f)līdzdalību apmācības pasākumos, un

               (g)padomu un atbalsta sniegšanu atsevišķu lietu kriminālizmeklēšanā, kā arī operatīvo sadarbību.

               LAW.EUROPOL.50. pants. Valsts kontaktpunkti un sadarbības koordinatori

               1.Apvienotā Karaliste norīko valsts kontaktpunktu, kas darbojas kā centrālais kontaktpunkts starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.

               2.Informācijas apmaiņa starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm notiek starp Eiropolu un valsts kontaktpunktu, kas minēts 1. punktā. Tomēr tas neizslēdz tiešu informācijas apmaiņu starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, ja to par lietderīgu uzskata Eiropols un attiecīgās kompetentās iestādes.

               3.Valsts kontaktpunkts ir arī centrālais kontaktpunkts attiecībā uz personas datu pārskatīšanu, labošanu un dzēšanu.

               4.Lai veicinātu ar šo sadaļu izveidoto sadarbību, Apvienotā Karaliste norīko uz Eiropolu vienu vai vairākus sadarbības koordinatorus. Eiropols var norīkot vienu vai vairākus sadarbības koordinatorus uz Apvienoto Karalisti.

               5.Apvienotā Karaliste nodrošina, ka tās sadarbības koordinatoriem ir ātra un – kur tas tehniski iespējams –, tieša piekļuve attiecīgajām Apvienotās Karalistes iekšzemes datubāzēm, kas ir nepieciešamas viņu uzdevumu izpildei.

               6.Sadarbības koordinatoru skaitu, viņu uzdevumu aprakstu, viņu tiesības un pienākumus un saistītās izmaksas reglamentē sadarbības vienošanās, kas noslēgtas starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un minētas LAW.EUROPOL.59. pantā [Sadarbības un administratīvās vienošanās].

               7.Apvienotās Karalistes sadarbības koordinatorus un Apvienotās Karalistes kompetento iestāžu pārstāvjus var uzaicināt piedalīties operatīvajās sanāksmēs. Dalībvalstu sadarbības koordinatori un trešo valstu sadarbības koordinatori, dalībvalstu un trešo valstu kompetento iestāžu pārstāvji, Eiropola darbinieki un citas ieinteresētās personas var piedalīties sanāksmēs, ko organizē Apvienotās Karalistes sadarbības koordinatori vai kompetentās iestādes.

               LAW.EUROPOL.51. pants. Informācijas apmaiņa

               1.Informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm atbilst šīs sadaļas mērķim un noteikumiem. Personas datus apstrādā tikai 2. punktā minētajos konkrētajos nolūkos.

               2.Kompetentās iestādes vēlākais personas datu pārsūtīšanas brīdī skaidri norāda konkrēto nolūku vai nolūkus, kuriem personas dati tiek pārsūtīti. Pārsūtot datus Eiropolam, šādas pārsūtīšanas nolūku vai nolūkus norāda saskaņā ar konkrētajiem apstrādes nolūkiem, kas noteikti Eiropola regulā. Ja datu pārsūtītāja kompetentā iestāde nav to izdarījusi, datu saņēmēja kompetentā iestāde, vienojoties ar datu pārsūtītāju iestādi, apstrādā personas datus, lai noteiktu to būtiskumu, kā arī nolūku vai nolūkus, kādā tie turpmāk jāapstrādā. Kompetentās iestādes var apstrādāt personas datus citam nolūkam, nekā nolūks, kuram tie tika sniegta, vienīgi tad, ja datu pārsūtītāja iestāde ir atļāvusi to darīt.

               3.Personas datu saņēmējas kompetentās iestādes pauž apņemšanos ar apliecinājumu, ka šādus datus apstrādās vienīgi nolūkam, kuram tie pārsūtīti. Personas datus dzēš, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi nolūkam, kuram tie tika pārsūtīti.

               4.Eiropols un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc personas datu saņemšanas nosaka, vai un kādā apmērā minētie personas dati ir vajadzīgi nolūkam, kuram tie tika pārsūtīti, un attiecīgi informē par to datu pārsūtītāju iestādi.

               LAW.EUROPOL.52. pants. Ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi pārsūtītajiem personas datiem un to turpmāku izmantošanu

               1.Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde personas datu pārsūtīšanas brīdī var vispārīgi vai konkrēti norādīt jebkādus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tiem vai to izmantošanu, tai skaitā attiecībā uz to tālāku pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu pēc noteikta laika vai to turpmāku apstrādi. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu pārsūtīšanas, tad datu pārsūtītāja kompetentā iestāde attiecīgi informē datu saņēmēju kompetento iestādi.

               2.Datu saņēmēja kompetentā iestāde ievēro visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi personas datiem vai to turpmāku izmantošanu, ko norādījusi datu pārsūtītāja kompetentā iestāde, kā aprakstīts 1. punktā.

               3.Katra Puse cenšas nodrošināt, ka saskaņā ar šo sadaļu pārsūtītā informācija ir savākta un uzglabāta un pārsūtīta saskaņā ar tās attiecīgo tiesisko regulējumu. Katra Puse iespēju robežās nodrošina, ka šāda informācijas nav iegūta, pārkāpjot cilvēktiesības. Tāpat šāda informācija nav pārsūtīta, ja – ciktāl tas pamatoti paredzams –, to varētu izmantot nolūkā pieprasīt, piespriest vai izpildīt nāvessodu vai īstenot jebkāda veida nežēlīgu vai necilvēcīgu rīcību.

               LAW.EUROPOL.53. pants. Dažādas datu subjektu kategorijas

               1.Personas datus attiecībā uz noziedzīgos nodarījumos cietušām personām, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, vai personām, kas jaunākas par 18 gadiem, ir aizliegts pārsūtīt, ja vien atsevišķos gadījumos šāda pārsūtīšana nav noteikti nepieciešama un samērīga, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu.

               2.Apvienotā Karaliste un Eiropols katra nodrošina, ka uz personas datu apstrādi saskaņā ar 1. punktu attiecas papildu aizsardzības pasākumi, tai skaitā ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi, papildu drošības pasākumi un ierobežojumi tālākpārsūtīšanai.

               LAW.EUROPOL.54. pants. Personas datu plūsmas starp Eiropolu un Apvienoto Karalisti veicināšana

               Kopīgu operacionālo ieguvumu interesēs Puses cenšas turpmāk sadarboties ar mērķi nodrošināt, ka datu apmaiņa starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm var notikt pēc iespējas ātrāk, un apsvērt iespēju iekļaut jebkādus jaunus procesus un tehnikas sasniegumus, kas varētu palīdzēt sasniegt šo mērķi, ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste nav dalībvalsts.

               LAW.EUROPOL.55. pants. Informācijas avota ticamības un informācijas precizitātes novērtējums

               1.Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī norāda informācijas avota uzticamību, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

               (a)ja nav šaubu par avota autentiskumu, uzticamību un kompetenci vai ja informāciju ir sniedzis avots, kurš visos gadījumos ir apstiprinājies kā ticams;

               (b)ja informāciju ir sniedzis avots, kurš vairākumā gadījumu ir apstiprinājies kā ticams;

               (c)ja informāciju ir sniedzis avots, kurš vairākumā gadījumu ir izrādījies neuzticams;

                  (d)ja avota uzticamību nav iespējams novērtēt.

               2.Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī norāda informācijas pareizību, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

               (a)informācija, par kuras pareizību nav šaubu;

               (b)informācija, kas ir zināma personīgi informācijas avotam, bet nav personīgi zināma ierēdnim, kas to virza tālāk;

               (c)informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam, bet ko apstiprina cita jau reģistrēta informācija;

               (d)informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam un ko nav iespējams apstiprināt.

               3.Ja datu saņēmēja kompetentā iestāde, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju, secina, ka informācijas vai tās avota novērtējumam, ko datu pārsūtītāja kompetentā iestāde sniegusi saskaņā ar 1. un 2. punktu, ir nepieciešams labojums, tā informē minēto kompetento iestādi un cenšas vienoties par novērtējuma grozījumu. Datu saņēmēja kompetentā iestāde bez šādas vienošanās negroza saņemtās informācijas vai tās avota novērtējumu.

               4.Ja viena kompetentā iestāde saņem informāciju bez novērtējuma, tā cenšas, cik vien tas iespējams un ja iespējams, vienojoties ar datu pārsūtītāju kompetento iestādi, novērtēt avota uzticamību vai informācijas pareizību, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju.

               5.Ja nav iespējams veikt ticamu novērtējumu, informāciju izvērtē, kā noteikts 1. punkta d) apakšpunktā un 2. punkta d) apakšpunktā.

               LAW.EUROPOL.56. pants. Informācijas apmaiņas drošība

               1.Tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kuri ieviesti nolūkā nodrošināt informācijas apmaiņas drošību saskaņā ar šo sadaļu, nosaka administratīvas vienošanās starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, kas minētas LAW.EUROPOL.59. pantā [Sadarbības un administratīvās vienošanās].

               2.Puses vienojas izveidot, īstenot un izmantot drošu sakaru līniju informācijas apmaiņai starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.

               3.Administratīvās vienošanās starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, kas minētas LAW.EUROPOL.58. pantā [Apmaiņa ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju], reglamentē drošās sakaru līnijas izmantošanas noteikumus un nosacījumus.

               LAW.EUROPOL.57. pants. Atbildība par neatļautu vai nepareizu datu apstrādi

               1.Kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu ir atbildīgas par jebkuriem zaudējumiem, kas fiziskai personai nodarīti juridisku vai faktisku kļūdu dēļ informācijā, ar kuru notikusi apmaiņa. Ne Eiropols, ne Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, lai izvairītos no atbildības pret cietušo personu saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu, nevar atsaukties uz to, ka attiecīgā cita kompetentā iestāde ir pārsūtījusi nepareizu informāciju.

               2.Ja Eiropolam vai Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm ir piespriests maksāt kompensāciju par to, ka kāda no tām ir izmantojusi otras Puses kļūdaini paziņoju informāciju vai informāciju, kas paziņota otras Puses saistību nepildīšanas rezultātā, kompensācijas summu, kuru saskaņā ar 1. punktu izmaksājis Eiropols vai Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, otra Puse atmaksā, izņemot gadījumus, kad informācija tikusi izmantota, pārkāpjot šīs sadaļas noteikumus.

               3.Eiropols un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes cita citai nepieprasa atlīdzināt zaudējumus, kuri ir radušies kā sods vai kuri nav faktiskā kaitējuma kompensācija saskaņā ar 1. un 2. punktu.

               LAW.EUROPOL.58. pants. Apmaiņa ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju

               Apmaiņu ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju un tās aizsardzību, ja tas nepieciešams saskaņā ar šo sadaļu, reglamentē sadarbības un administratīva vienošanās, kas minēta LAW.EUROPOL.59. pantā [Sadarbības un administratīvās vienošanās] un noslēgta starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.

               LAW.EUROPOL.59. pants. Sadarbības un administratīvās vienošanās

               1.Uz Apvienotās Karalistes un Eiropola sadarbības elementiem, kas atbilstīgi papildina un īsteno šīs sadaļas noteikumus, attiecas sadarbības vienošanās un administratīvas vienošanās, kuras noslēgtas starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm attiecīgi saskaņā ar Eiropola regulas 23. panta 4. punktu un 25. panta 1. punktu.

               2.Neskarot nevienu šīs sadaļas noteikumu un vienlaikus atspoguļojot Apvienotās Karalistes kā trešās valsts statusu, Eiropols un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, ievērojot Eiropola valdes lēmumu, attiecīgi darba vienošanās vai administratīvajā vienošanās iekļauj noteikumus, kas papildina vai īsteno šo sadaļu un jo īpaši ļauj:

               (a)noturēt apspriedes starp Eiropolu un vienu vai vairākiem Apvienotās Karalistes valsts kontaktpunkta pārstāvjiem par politikas jautājumiem un kopīgu interešu jautājumiem nolūkā sasniegt to mērķus un koordinēt to attiecīgās darbības, un veicināt sadarbību starp Eiropolu un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm;

               (b)vienam vai vairākiem Apvienotās Karalistes pārstāvjiem kā novērotājam(-iem) piedalīties konkrētās Eiropola vienību vadītāju sanāksmēs saskaņā ar šādu sanāksmju reglamentu;

               (c)vienu vai vairākus Apvienotās Karalistes pārstāvjus iesaistīt operatīvās analīzes projektos saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmušas attiecīgās Eiropola pārvaldības struktūras;

                  (d)ietverot sadarbības koordinatoru uzdevumu aprakstu, viņu tiesības un pienākumus un saistītās izmaksas; vai

               (e)īstenot sadarbību starp Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un Eiropolu privātuma vai drošības pārkāpumu gadījumā.

               3.Sadarbības un administratīvās vienošanās būtību var noteikt vienā dokumentā.

               LAW.EUROPOL.60. pants. Paziņojums par īstenošanu

               1.Apvienotā Karaliste un Eiropols katrs dara publiski pieejamu dokumentu, kurā saprotamā veidā izklāstīti noteikumi par saskaņā ar šo sadaļu pārsūtīto personas datu apstrādi, tai skaitā pieejamajiem līdzekļiem datu subjektu tiesību īstenošanai, un nodrošina, ka šā dokumenta kopija tiek iesniegta otrai pusei.

               2.Ja tas vēl nav izdarīts, Apvienotā Karaliste un Eiropols pieņem noteikumus, kuros precizē, kā praksē tiks panākta atbilstība noteikumiem par personas datu apstrādi. Apvienotā Karaliste un Eiropols viena otrai un attiecīgajām uzraudzības iestādēm nosūta minēto noteikumu kopiju.

               LAW.EUROPOL.61. pants. Eiropola pilnvaras

               Neko šajā sadaļā neinterpretē kā Eiropolam uzliktu pienākumu sadarboties ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm ārpus Eiropola kompetences, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesībās.

               VI sadaļa. Sadarbība ar Eurojust

               LAW.EUROJUST.61. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir izveidot sadarbību starp Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm to smago noziegumu apkarošanā, kas minēti LAW.EUROJUST.63. pantā [Noziegumu veidi].

               LAW.EUROJUST.62. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)"Eurojust" ir Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās, kas izveidota ar Regulu (ES) 2018/1727
                  80
                ("Eurojust regula");

               (b)“kompetentā iestāde” attiecībā uz Savienību ir Eurojust, ko pārstāv Kolēģija vai valsts loceklis, un attiecībā uz Apvienoto Karalisti – iekšzemes iestāde, kuras pienākumi saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem ir saistīti ar noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

               (c)“Kolēģija” ir Eurojust Kolēģija, kā minēts Eurojust regulā;

               (d)“valsts pārstāvis” ir valsts pārstāvis, ko uz Eurojust norīkojusi katra dalībvalsts, kā minēts Eurojust regulā;

               (e)“palīgs” ir persona, kas var palīdzēt valsts pārstāvim un valsts pārstāvja vietniekam vai sadarbības prokuroram, kā attiecīgi minēts Eurojust regulā un LAW.EUROJUST.66. panta [Sadarbības prokurors] 3. punktā.

               (f)“sadarbības prokurors” ir prokurors, ko uz Eurojust norīkojusi Apvienotā Karaliste, uz viņa statusu attiecas Apvienotās Karalistes iekšzemes tiesības par prokuroru statusu;

               (g)“tiesnesis koordinators” ir tiesnesis, ko Eurojust norīkojis uz Apvienoto Karalisti saskaņā ar LAW.EUROJUST.67 . pantu [Tiesnesis koordinators];

               (h)“iekšzemes korespondents terorisma jautājumos” ir kontaktpunkts, ko Apvienotā Karaliste norīkojusi saskaņā ar LAW.EUROJUST.65. pantu [Eurojust kontaktpunkts] un kas atbildīgs par sarakstes saistībā ar terorisma jautājumiem apstrādi.

               LAW.EUROJUST.63. pants. Noziegumu veidi

               1.Saskaņā ar šo sadaļu izveidotā sadarbība ir saistīta ar to smago noziegumu veidiem, kas ir Eurojust kompetencē un uzskaitīti LAW-4. PIELIKUMĀ, ieskaitot saistītus noziedzīgus nodarījumus.

               2.Saistīti noziedzīgi nodarījumi ir noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai sagādātu 1. punktā minēto smago noziegumu izdarīšanai nepieciešamos līdzekļus, noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai veicinātu vai veiktu šādus smagus noziegumus, un noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, lai nodrošinātu šādu smagu noziegumu nesodāmību.

               3.Ja tiek grozīts saraksts ar to smago noziegumu veidiem, kas saskaņā ar Savienības tiesībām ir Eurojust kompetencē, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var, pamatojoties uz Savienības priekšlikumu, attiecīgi grozīt LAW-4. PIELIKUMU no dienas, kad stājas spēkā izmaiņas Eurojust kompetencē.

               LAW.EUROJUST.64. pants. Sadarbības jomas

               Puses nodrošina, ka Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes sadarbojas Eurojust regulas 2. un 54. pantā un šajā sadaļā noteiktajās darbības jomās.

               LAW.EUROJUST.65. pants. Eurojust kontaktpunkti

               1.Apvienotā Karaliste izveido vai ieceļ vismaz vienu Eurojust kontaktpunktu Apvienotās Karalistes kompetentajās iestādēs.

               2.Apvienotā Karaliste vienu no saviem kontaktpunktiem izraugās par Apvienotās Karalistes iekšzemes korespondentu terorisma jautājumos.

               LAW.EUROJUST.66. pants. Sadarbības prokurors

               1.Lai veicinātu ar šo sadaļu izveidoto sadarbību, Apvienotā Karaliste norīko uz Eurojust sadarbības prokuroru.

               2.Norīkojuma pilnvaras un ilgumu nosaka Apvienotā Karaliste.

               3.Sadarbības prokuroram, atkarīgā no sadarbības apjoma, var palīdzēt ne vairāk kā pieci palīgi. Ja nepieciešams, palīgs var aizstāt sadarbības prokuroru vai rīkoties sadarbības prokurora vārdā.

               4.Apvienotā Karaliste informē Eurojust par sadarbības prokurora un sadarbības prokurora palīgu pilnvaru tiesu varas jomā būtību un apjomu Apvienotajā Karalistē, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar šo sadaļu. Apvienotā Karaliste nosaka sava sadarbības prokurora un sadarbības prokurora palīgu kompetenci rīkoties attiecībā uz ārvalstu tiesu iestādēm.

               5.Sadarbības prokuroram un sadarbības prokurora palīgiem ir piekļuve informācijai valsts sodāmības reģistrā vai jebkurā citā Apvienotās Karalistes reģistrā – saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem tāpat kā līdzvērtīgas kompetences prokuroram vai personai.

               6.Sadarbības prokuroram un sadarbības prokurora palīgiem ir pilnvaras tieši sazināties ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.

               7.Panta 3. punktā minēto palīgu skaitu, sadarbības prokurora un sadarbības prokurora palīgu uzdevumu aprakstu, viņu tiesības un pienākumus un saistītās izmaksas reglamentē sadarbības vienošanās, kas noslēgtas starp Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un minētas LAW.EUROJUST.75. pantā [Sadarbības vienošanās].

               8.Sadarbības prokurora un sadarbības prokurora palīgu darba dokumentus kā neaizskaramus glabā Eurojust.

               LAW.EUROJUST.67. pants. Tiesnesis koordinators

               1.Lai veicinātu tiesu iestāžu sadarbību ar Apvienoto Karalisti lietās, kurās Eurojust sniedz palīdzību, Eurojust saskaņā ar Eurojust regulas 53. pantu var norīkot uz Apvienoto Karalisti tiesnesi koordinatoru.

               2.Panta 1. punktā minētā tiesneša koordinatora uzdevumu aprakstu, tiesneša koordinatora tiesības un pienākumus un saistītās izmaksas reglamentē sadarbības vienošanās, kas noslēgtas starp Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm un minētas LAW.EUROJUST.75. pantā [Sadarbības vienošanās].

               LAW.EUROJUST.68. pants. Operatīvās un stratēģiskās sanāksmes

               1.Sadarbības prokurors, sadarbības prokurora palīgi un citu Apvienotās Karalistes kompetento iestāžu, tai skaitā Eurojust kontaktpunkta, pārstāvji pēc Eurojust priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties sanāksmēs par stratēģiskiem jautājumiem un sanāksmēs par operatīvajiem jautājumiem – ar attiecīgo valsts pārstāvju piekrišanu.

               2.Valsts pārstāvji, viņu vietnieki un palīgi, Eurojust administratīvais direktors un Eurojust darbinieki var piedalīties sanāksmēs, ko organizē sadarbības prokurors vai sadarbības prokurora palīgi vai citas Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, tai skaitā Eurojust kontaktpunkts.

               LAW.EUROJUST.69. pants. Nepersondatu apmaiņa

               Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var apmainīties ar visiem nepersondatiem, ciktāl minētie dati ir vajadzīgi sadarbībai atbilstoši šai sadaļai, un ievērojot jebkādus ierobežojumus atbilstīgi LAW.EUROJUST.74. pantam [Apmaiņa ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju].

               LAW.EUROJUST.70. pants. Personas datu apmaiņa

               1.Personas datus, ko kompetentās iestādes pieprasa un saņem saskaņā ar šo sadaļu, tās apstrādā vienīgi mērķiem, kuri noteikti LAW.EUROJUST.61. pantā [Mērķis], šā panta 2. punktā minētajos konkrētajos nolūkos un ievērojot šā panta 3. punktā minētos ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi vai turpmāku izmantošanu.

               2.Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde vēlākais personas datu pārsūtīšanas brīdī skaidri norāda konkrēto nolūku vai nolūkus, kuriem dati tiek pārsūtīti.

               3.Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde personas datu pārsūtīšanas brīdī var vispārīgi vai konkrēti norādīt jebkādus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tiem vai to izmantošanu, tai skaitā attiecībā uz to tālāku pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu pēc noteikta laika vai to turpmāku apstrādi. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu sniegšanas, tad datu pārsūtītāja iestāde attiecīgi informē datu saņēmēju iestādi.

               4.Datu saņēmēja kompetentā iestāde ievēro visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi personas datiem vai to turpmāku izmantošanu, ko norādījusi datu pārsūtītāja kompetentā iestāde, kā noteikts 3. punktā.

               LAW.EUROJUST.71. pants. Pārsūtīšanas kanāli

               1.Informācijas apmaiņa notiek:

               (a)starp sadarbības prokuroru vai sadarbības prokurora palīgiem vai, ja tāds nav iecelts vai citādi pieejams – Apvienotās Karalistes kontaktpunktu Eurojust un attiecīgajiem valsts pārstāvjiem vai Kolēģiju;

               (b)ja Eurojust uz Apvienoto Karalisti ir norīkojis tiesnesi koordinatoru – starp tiesnesi koordinatoru un jebkuru Apvienotās Karalistes kompetento iestādi; šajā gadījumā sadarbības prokuroru informē par ikvienu šādu informācijas apmaiņu; vai

               (c)tieši starp Apvienotās Karalistes kompetento iestādi un attiecīgajiem valsts locekļiem vai Kolēģiju; šajā gadījumā sadarbības prokuroru un attiecīgā gadījumā tiesnesi koordinatoru informē par ikvienu šādu informācijas apmaiņu.

               2.Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var vienoties konkrētos gadījumos izmantot informācijas apmaiņai citus kanālus.

               3.Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes nodrošina, ka to attiecīgie pārstāvji ir pilnvaroti apmainīties ar informāciju attiecīgā līmenī saskaņā ar attiecīgi Apvienotās Karalistes tiesībām un Eurojust regulu un ka to pārstāvji ir atbilstoši pārbaudīti.

               LAW.EUROJUST.72. pants. Tālākpārsūtīšana

               Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes un Eurojust nesniedz nekādu otras iestādes sniegtu informāciju nevienai trešai valstij vai starptautiskai organizācijai bez attiecīgās informāciju sniegušās Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes vai Eurojust piekrišanas un bez atbilstošiem aizsardzības līdzekļiem datu aizsardzībai.

               LAW.EUROJUST.73. pants. Atbildība par neatļautu vai nepareizu datu apstrādi

               1.Kompetentās iestādes saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu ir atbildīgas par jebkuriem zaudējumiem, kas fiziskai personai nodarīti juridisku vai faktisku kļūdu dēļ informācijā, ar kuru notikusi apmaiņa. Ne Eurojust, ne Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, lai izvairītos no atbildības pret cietušo personu saskaņā ar attiecīgo tām saistošo tiesisko regulējumu, nevar atsaukties uz to, ka attiecīgā cita kompetentā iestāde ir pārsūtījusi nepareizu informāciju.

               2.Ja kādai no kompetentajām iestādēm ir piespriests maksāt kompensācija par to, ka tā izmantojusi otras Puses kļūdaini paziņoju informāciju vai informāciju, kas paziņota otras Puses saistību nepildīšanas rezultātā, kompensācijas summu, kuru saskaņā ar 1. punktu izmaksājusi minētā kompetentā iestāde, otra Puse atmaksā, izņemot gadījumus, kad informācija tikusi izmantota, pārkāpjot šīs sadaļas noteikumus.

               3.Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes cita citai nepieprasa atlīdzināt zaudējumus, kuri ir radušies kā sods vai kuri nav faktiskā kaitējuma kompensācija saskaņā ar 1. un 2. punktu.

               LAW.EUROJUST.74. pants. Apmaiņa ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju

               Apmaiņu ar klasificētu un sensitīvu neklasificētu informāciju un tās aizsardzību, ja tas nepieciešams saskaņā ar šo sadaļu, reglamentē sadarbības vienošanās, kas minēta LAW.EUROJUST.75. pantā [Sadarbības vienošanās] un noslēgta starp Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm.

               LAW.EUROJUST.75. pants. Sadarbības vienošanās

               Uz Pušu sadarbības kārtību, kas atbilstīgi papildina un īsteno šīs sadaļas noteikumus, attiecas sadarbības vienošanās, kura noslēgta starp Eurojust un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eurojust regulas 47. panta 3. punktu un 56. panta 3. punktu.

               LAW.EUROJUST.76. pants. Eurojust pilnvaras

               Neko šajā sadaļā neinterpretē kā Eurojust uzliktu pienākumu sadarboties ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm ārpus Eurojust kompetences, kā noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos.

               VII sadaļa. Nodošana

               LAW.SURR.76. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt, ka izdošanas sistēma starp dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, balstās uz nodošanas mehānismu, pamatojoties uz apcietināšanas orderi saskaņā ar šīs sadaļas noteikumiem.

               LAW.SURR.77. pants. Proporcionalitātes princips

               Sadarbība, izmantojot apcietināšanas orderi, ir nepieciešama un samērīga, ņemot vērā pieprasītās personas tiesības un cietušo intereses, un nodarījuma smagumu, iespējamo sodu, ko par šo nodarījumu varētu piemērot, un iespēju, ka valsts veic pasākumus, kuri ir mazāk ierobežojoši nekā pieprasītās personas nodošana, it īpaši nolūkā izvairīties no nevajadzīgi ilgiem pirmstiesas apcietinājuma periodiem.

               LAW.SURR.78. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“apcietināšanas orderis” ir tiesas nolēmums, ko izsniedz valsts, lai cita valsts apcietinātu un nodotu pieprasīto personu kriminālvajāšanas veikšanai vai lai izpildītu brīvības atņemšanas sodu, vai arī lai piemērotu ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli;

               (b)“tiesas iestāde” ir iestāde jeb saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem – tiesnesis, tiesa vai prokurors. Prokuroru uzskata par tiesu sistēmas iestādi tikai tādā apmērā, ciktāl to paredz iekšzemes tiesību akti;

               (c)“izpildes tiesu iestāde” ir izpildes valsts tiesu iestāde, kas ir kompetenta izpildīt apcietināšanas orderi, pamatojoties uz minētās valsts iekšzemes tiesību aktiem;

               (d)“izsniegšanas tiesu iestāde” ir izsniegšanas valsts tiesu iestāde, kas ir kompetenta izsniegt apcietināšanas orderi, pamatojoties uz minētās valsts iekšzemes tiesību aktiem;

               LAW.SURR.79. pants. Darbības joma

               1.Apcietināšanas orderi var izsniegt par darbībām, par kurām izsniegšanas valsts tiesībās paredzēts brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kura maksimālais ilgums ir vismaz 12 mēneši, vai par jau piespriestu sodu vai jau piemērotu drošības līdzekli, kuru ilgums ir vismaz četri mēneši.

               2.Neskarot 3. un 4. punktu, nodošana ir pakļauta nosacījumam, ka darbības, par kurām izsniegts apcietināšanas orderis, uzskata par nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesībām neatkarīgi no tā sastāva elementiem vai kvalifikācijas.

               3.Ievērojot LAW.SURR.80. pantu [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats], LAW.SURR.81. panta [Cits apcietināšanas ordera neizpildīšanas pamats] 1. punkta b) līdz h) apakšpunktu, LAW.SURR.82. pantu [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā], LAW.SURR.83. pantu [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] un LAW.SURR.84. pantu [Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos], valsts neatsaka tāda apcietināšanas ordera izpildi, kas izsniegts saistībā ar turpmāk minētajām darbībām, ja par šādām darbībām ir paredzēts brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kura maksimālais ilgums ir vismaz 12 mēneši:

               (a)ikvienas personas darbībām, kura palīdz kādai personu grupai, kas darbojas ar kopēju mērķi – veikt vienu vai vairākus nodarījumus terorisma jomā, kā minēts 1. un 2. pantā Eiropas Konvencijā par terorisma apkarošanu, kura parakstīta Strasbūrā 1977. gada 27. janvārī, vai saistībā ar nelikumīgu narkotiku un psihotropo vielu tirdzniecību, vai slepkavību, smagu miesas bojājumu nodarīšanu, nolaupīšanu, nelikumīgu brīvības atņemšanu, ķīlnieku sagrābšanu vai izvarošanu – pat, ja šī persona nepiedalās faktiskajā attiecīgā nodarījuma vai nodarījumu veikšanā; šādām darbībām jābūt tīšam un veiktām, personai apzinoties, ka viņas dalība palīdzēs grupas kriminālo darbību veikšanai; vai

               (b)terorismu, kā definēts LAW-7. PIELIKUMĀ.

               4.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka, pamatojoties uz savstarpību, 2. punktā minētais abpusējas sodāmības nosacījums netiks piemērots, ar nosacījumu, ka ordera pamatā esošais noziedzīgais nodarījums ir:

               (a)viens no 5. punktā uzskaitītajiem nodarījumiem, kā tas definēts izsniegšanas valsts tiesību aktos, un

               (b)izsniegšanas valstī par to var piemērot brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi.

               5.Nodarījumi, kas minēti 4. Punktā, ir šādi:

               -dalība noziedzīgā organizācijā;

               -terorismu, kā definēts LAW-7. PIELIKUMĀ.

               -cilvēku tirdzniecība;

               -bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija;

               -narkotisku un psihotropu vielu nelikumīga tirdzniecība;

               -ieroču, munīcijas un sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība;

               -korupcija, tai skaitā kukuļošana;

               -krāpšana, ieskaitot krāpšanu, kas apdraud Apvienotās Karalistes, Savienības dalībvalsts finanšu intereses;

               -noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana;

               -naudas viltošana;

               -datornoziegumi;

               -noziegumi pret vidi, tostarp apdraudētu dzīvnieku un augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība;

               -nelikumīgas ieceļošanas un uzturēšanās veicināšana;

               -slepkavība;

               -smagi miesas bojājumi;

               -cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība;

               -personas nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana;

               -rasisms un ksenofobija;

               -organizēta vai bruņota laupīšana;

               -kultūras priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība;

               -krāpšana;

               -rekets un izspiešana;

               -izstrādājumu viltošana un pirātisms;

               -administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība;

               -maksāšanas līdzekļu viltošana;

               -hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība;

               -kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu nelikumīga tirdzniecība;

               -zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība;

               -izvarošana;

               -ļaunprātīga dedzināšana;

               -noziegumi, kuri ir Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā;

               -gaisa kuģa vai kuģa vai kosmosa kuģa nelikumīga sagrābšana un

               -sabotāža.

               LAW.SURR.80. pants. Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats

               Apcietināšanas ordera izpildi atsaka:

               (a)ja uz nodarījumu, kas ir par iemeslu apcietināšanas orderim, attiecas amnestija izpildes valstī, ja šīs valsts jurisdikcijā bija kriminālvajāšanas uzsākšana par attiecīgo nodarījumu saskaņā ar tās krimināllikumu;

               (b)ja izpildes tiesu iestāde ir informēta par to, ka pieprasītajai personai par tām pašām darbībām galīgais spriedums ir pasludināts citā valstī, ar nosacījumu, ka notiesāšanas gadījumā sods jau ir izciests, persona to izcieš vai sodu vairs nevar izpildīt atbilstīgi sprieduma pasludinājušās valsts tiesību aktiem; vai

               (c)ja personai, par kuru ir izsniegts apcietināšanas orderis, ņemot vērā personas vecumu, nevar iestāties kriminālatbildība par darbībām, kas ir apcietināšanas ordera pamatā, saskaņā ar izpildes valsts tiesībām.

               LAW.SURR.81. pants. Cits apcietināšanas ordera neizpildīšanas pamats

               1.Apcietināšanas ordera izpildi var atteikt:

               (a)ja vienā no gadījumiem, kas minēti LAW.SURR.79. panta [Piemērošanas joma] 2. punktā, darbību, kas ir apcietināšanas ordera pamatā, neuzskata par pārkāpumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; tomēr attiecībā uz nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu apcietināšanas ordera izpildi nedrīkst atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts tiesību akti neparedz tādus pašus nodokļus vai nodevas vai tajos nav ietverti tādi paši noteikumi par nodokļiem, nodevām, muitu un valūtas maiņas noteikumiem kā izdošanas valsts tiesību aktos;

               (b)ja izpildes valstī veic personas, par kuru ir izsniegts apcietināšanas orderis, kriminālvajāšanu par to pašu darbību, kas ir apcietināšanas ordera pamatā;

               (c)ja izpildes valsts tiesu iestādes ir nolēmušas vai nu neveikt kriminālvajāšanu attiecībā uz nodarījumu, kas ir apcietināšanas ordera pamatā, vai procesu apturēt vai ja valstī attiecībā uz pieprasīto personu par tām pašām darbībām ir pieņemts galīgs spriedums, kas liedz procesu turpināt;

               (d)ja ir iestājies noilgums saukšanai pie kriminālatbildības vai sodīšanai atbilstoši izpildes valsts tiesībām un uz darbībām attiecas šīs valsts jurisdikcija saskaņā ar tās krimināllikumu;

               (e)ja izpildes tiesu iestāde ir informēta par to, ka pieprasītajai personai par tām pašām darbībām galīgais spriedums ir pasludināts trešā valstī, ar nosacījumu, ka notiesāšanas gadījumā sods jau ir izciests, persona to izcieš vai sodu vairs nevar izpildīt atbilstīgi sprieduma pasludinājušās valsts tiesību aktiem;

               (f)ja apcietināšanas orderis ir izsniegts brīvības atņemšanas soda vai ar brīvības atņemšanu saistīta drošības līdzekļa izpildei, un pieprasītā persona paliek izpildes valstī, ir izpildes valsts pilsonis vai rezidents un šī valsts apņemas izpildīt spriedumu vai piespiedu līdzekli saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem; ja nepieciešama pieprasītās personas piekrišana soda vai ar brīvības atņemšanu saistīta drošības līdzekļa izpildes nodošanai izpildes valstij, izpildes valsts var atteikties izpildīt apcietināšanas orderi tikai pēc tam, kad pieprasītā persona ir piekritusi soda vai ar brīvības atņemšanu saistītā drošības līdzekļa izpildes nodošanai;

               (g)ja apcietināšanas orderis attiecas uz nodarījumiem, kuri:

               (I)saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem atzīti par pilnīgi vai daļēji izdarītiem izpildes valsts teritorijā vai vietā, ko par tādu uzskata;

               (II)veikti ārpus izsniegšanas valsts teritorijas, un izpildes valsts tiesību akti neļauj veikt kriminālvajāšanu par tādiem pašiem nodarījumiem, ja tie izdarīti ārpus tās teritorijas;

               (h)ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka minētais apcietināšanas orderis ir izsniegts, lai veiktu personas vajāšanu vai sodīšanu tās dzimuma, rases, reliģijas, etniskās izcelsmes, valstiskās piederības, valodas, politisko uzskatu vai seksuālās orientācijas dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda no minētajiem iemesliem dēļ;

               (i)ja apcietināšanas orderis ir izsniegts brīvības atņemšanas soda vai ar brīvības atņemšanu saistīta drošības līdzekļa izpildei un nolēmums pieņemts aizmuguriski, izņemot gadījumus, kad apcietināšanas orderī norādīts, ka saskaņā ar turpmākām izsniegšanas valsts iekšzemes tiesību aktos paredzētām procesuālajām prasībām attiecīgā persona:

               (III)vai nu savlaicīgi:

               (A)saņēma pavēsti un tādējādi tika informēta par tās lietas izskatīšanas plānoto dienu un vietu, kurā pieņemts spriedums, vai ar citiem līdzekļiem saņēma oficiālu informāciju par minētās lietas izskatīšanas plānoto dienu un vietu tādā veidā, ka ir nepārprotami konstatēts, ka attiecīgā persona zināja par paredzēto dienu un vietu lietas izskatīšanai,

               un

               (B)tika informēta par to, ka spriedums var tikt pieņemts aizmuguriski;

               vai

               (IV)zinādama par paredzēto dienu un vietu lietas izskatīšanai, bija pilnvarojusi attiecīgās personas vai valsts norīkotu juristu aizstāvēt viņu lietas izskatīšanā, un minētais jurists patiešām aizstāvēja attiecīgo personu minētajā lietas izskatīšanā;

               vai

               (V)ir saņēmusi spriedumu un, būdama skaidri informēta par tiesībām uz lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību, kurā personai ir tiesības piedalīties un kura dod iespēju lietu, tostarp jaunus pierādījumus, atkārtoti izskatīt pēc būtības, un kuras rezultātā sākotnējais spriedums varētu tikt atcelts:

               (A)persona skaidri paziņojusi, ka neapstrīd nolēmumu;

               vai

               (B)attiecīgajā termiņā nav lūgusi lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību;

               vai

               (VI)nav saņēmusi nolēmumu, bet:

               (A)nolēmums personai tiks izsniegts tūlīt pēc nodošanas un persona tiks skaidri informēta par viņas tiesībām uz lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību, kurā viņai ir tiesības piedalīties un kura dod iespēju lietu, tostarp jaunus pierādījumus, atkārtoti izskatīt pēc būtības, un kuras rezultātā sākotnējais nolēmums varētu tikt atcelts;

               un

               (B)tiks informēta par termiņu, kādā personai jāpieprasa šāda lietas atkārtota izskatīšana vai pārsūdzība, kā minēts atbilstīgajā apcietināšanas orderī.

               2.
                     Ja apcietināšanas orderis ir izdots, lai izpildītu brīvības atņemšanas sodu vai piemērotu ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli atbilstīgi 1. punkta i) apakšpunkta iv) punktā paredzētajiem nosacījumiem, un ja attiecīgā persona nav iepriekš saņēmusi nekādu oficiālu informāciju par to, ka pret viņu ir ierosināta krimināllieta, tad attiecīgā persona, kad viņa tiek informēta par apcietināšanas ordera saturu, var lūgt pirms nodošanas saņemt sprieduma kopiju. Tūlīt pēc tam, kad tā ir informēta par šādu lūgumu, izsniegšanas iestāde attiecīgajai personai ar izpildes iestādes starpniecību nodrošina sprieduma kopiju. Attiecīgās personas lūgums nekavē ne nodošanas procedūru, ne lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi. Sprieduma nodrošināšana attiecīgajai personai notiek tikai informācijas nolūkos; to neuzskata par sprieduma oficiālu izsniegšanu, un tā neskar nekādus termiņus, ko piemēro lūgumam par lietas atkārotu izskatīšanu vai pārsūdzību.

               3.
                     Ja personu nodod atbilstīgi 1. punkta i) apakšpunkta iv) punktā paredzētajiem nosacījumiem un ja attiecīgā persona ir lūgusi lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzību, līdz tiesvedības pabeigšanai šādas personas, kura gaida lietas atkārtotu izskatīšanu vai pārsūdzības pabeigšanu, apcietinājumu pārskata saskaņā ar izsniegšanas valsts iekšzemes tiesību aktiem vai nu parastajā kārtībā, vai arī pēc attiecīgās personas lūguma. Šāda pārskatīšana jo īpaši ietver iespēju apcietinājumu apturēt vai pārtraukt. Lietas atkārtota izskatīšana vai pārsūdzība sākas pienācīgā laikā pēc nodošanas.

               LAW.SURR.82. pants. Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā

               1.Apcietināšanas ordera izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts nodarījumu var uzskatīt par politisku nodarījumu, par nodarījumu saistībā ar politisku nodarījumu vai nodarījumu, kas veikts politisku motīvu ietekmē.

               2.Tomēr Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka 1. punkts tiks piemērots vienīgi attiecībā uz:

               (a)nodarījumiem, kas minēti Eiropas Konvencijā par terorisma apkarošanu 1. un 2. pantā;

               (b)nodarījumiem sazvērestībā vai apvienībā ar noziedzīgu grupu nolūkā izdarīt vienu vai vairākus nodarījumus, kuri minēti Eiropas Konvencijas par terorisma apkarošanu 1. un 2. pantā, ja minētie nodarījumi sazvērestībā vai apvienībā atbilst šā nolīguma LAW.SURR.79. panta [Piemērošanas joma] 3. punktā sniegtajam darbību aprakstam; un

               (c)terorismu, kā definēts šā nolīguma LAW-7. PIELIKUMĀ.

               3.Ja apcietināšanas orderi ir izdevusi valsts, kura sniegusi 2. punktā minēto paziņojumu, vai valsts, kuras vārdā šāds paziņojums ir sniegts, apcietināšanas ordera izpildes valsts var piemērot savstarpību.

               LAW.SURR.83. pants. Izņēmums saistībā ar valstspiederību

               1.Apcietināšanas ordera izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka pieprasītā persona ir izpildes valsts valstspiederīgais.

               2.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka to valstspiederīgie netiks nodoti vai ka tās valstspiederīgo nodošana tiks atļauta, vienīgi ievērojot atsevišķus konkrētus nosacījumus. Paziņojums jāsniedz, pamatojoties uz iemesliem saistībā ar Apvienotās Karalistes vai tās valsts, kuras uzdevumā sniegts paziņojums, pamatprincipiem vai iekšzemes tiesību sistēmā pieņemto praksi. Šādā gadījumā Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, vai Apvienotā Karaliste attiecīgā gadījumā var pieņemamā termiņā pēc otras Puses paziņojuma saņemšanas informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka attiecīgi dalībvalstu vai Apvienotās Karalistes izpildes tiesu iestādes var atteikties nodot savu valstspiederīgo minētajai valstij vai ka nodošanu atļaus, vienīgi ievērojot atsevišķus konkrētus nosacījumus.

               3.
                     Apstākļos, kad valsts ir atteikusies izpildīt apcietināšanas orderi, pamatojoties uz to, ka – Apvienotās Karalistes gadījumā – tā ir sniegusi paziņojumu, vai – dalībvalsts gadījumā – Savienība dalībvalsts uzdevumā ir sniegusi paziņojumu, kā minēts 2. punktā, minētā valsts, ņemot vērā izsniegšanas valsts viedokli, apsver tādas tiesvedības sākšanu pret savu valstspiederīgo, kas būtu samērīga ar apcietināšanas ordera priekšmetu. Apstākļos, kad tiesu iestāde nolemj neuzsākt šādu tiesvedību, apcietināšanas ordera pamatā esošā nodarījumā cietušajam jābūt iespējai saņemt informāciju par lēmumu saskaņā ar piemērojamajām iekšzemes tiesībām.

                  4.Ja saskaņā ar 3. punktu kādas valsts kompetentās iestādes uzsāk tiesvedību pret savu valstspiederīgo, minētā valsts nodrošina, ka tās kompetentās iestādes var veikt attiecīgus pasākumus, lai palīdzētu cietušajiem un lieciniekiem apstākļos, kad cietušais vai liecinieks ir citas valsts rezidents, jo īpaši attiecībā uz tiesvedības norisi.

               LAW.SURR.84. pants. Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos

               Izpildes tiesu iestāde var izpildīt apcietināšanas orderi, sniedzot šādus garantijas:

               (a)ja par nodarījumu apcietināšanas ordera pamatā izsniegšanas valstī ir paredzēts brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis uz mūžu, tad izpildes valsts var minētā apcietināšanas ordera izpildi pakļaut nosacījumam, ka izsniegšanas valsts sniedz garantijas, ko izpildes valsts uzskata par pietiekamām, ka izsniegšanas valsts pārskatīs noteikto sodu vai līdzekli pēc pieprasījuma vai vēlākais pēc 20 gadiem, vai tā veicinās apžēlošanas pasākumu piemērošanu, ko saskaņā ar izsniegšanas valsts tiesībām vai praksi personai ir tiesības lūgt ar mērķi nepiemērot šādu sodu vai līdzekli;

               (b)ja persona, attiecībā uz kuru ir izsniegts apcietināšanas orderis tās kriminālvajāšanai, ir izpildes valsts valstspiederīgais vai rezidents, tad minētās personas nodošanu var pakļaut nosacījumam, ka personu pēc nopratināšanas nogādā atpakaļ izpildes valstī, lai tā izciestu brīvības atņemšanas sodu vai piespiedu līdzekli, kas tai piespriests izsniegšanas valstī; ja nepieciešama pieprasītās personas piekrišana soda vai ar brīvības atņemšanu saistīta drošības līdzekļa izpildes nodošanai izpildes valstij, – garantija, ka personai, kas atgriežama uz izpildes valsti soda izciešanai, piemēro nosacījumu, ka nepieciešama pieprasītās personas piekrišana pēc nopratināšanas tikt atgrieztai izpildes valstī;

               (c)ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka pastāv reāls apdraudējums pieprasītās personas pamattiesību ievērošanai, izpildes tiesu iestāde, pirms tā pieņem lēmumu par apcietināšanas ordera izpildi, attiecīgā gadījumā var pieprasīt papildu garantijas attiecībā uz izturēšanos pret pieprasīto personu pēc tās nodošanas.

               LAW.SURR.85. pants. Centrālās iestādes iesaistīšana

               1.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par tās centrālo iestādi Apvienotās Karalistes gadījumā un katras valsts centrālo iestādi Savienības gadījumā pēc tam, kad šāda iestāde ir norīkota, vai, ja to paredz attiecīgās valsts tiesību sistēma – par vairāk nekā vienu centrālo iestādi, kas palīdz kompetentajām tiesu iestādēm.

               2.Informējot Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā saskaņā ar 1. punktu, Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var norādīt, ka attiecīgās valsts tiesu sistēmas organizācijas dēļ centrālā iestāde vai centrālās iestādes ir atbildīgas par apcietināšanas orderu administratīvo pārsūtīšanu un saņemšanu, kā arī par visu pārējo oficiālo saraksti saistībā ar apcietināšanas orderu administratīvo pārsūtīšanu un saņemšanu. Šāda norāde ir saistoša visām izsniegšanas valsts iestādēm.

               LAW.SURR.86. pants. Apcietināšanas ordera saturs un forma

               1.Apcietināšanas orderis ietver šādu informāciju, kas izkārtota formā, kas norādīta LAW-5. PIELIKUMĀ:

               (a)pieprasītās personas identitāte un valstspiederība;

               (b)izsniegšanas tiesu iestādes nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs un e-pasta adrese;

               (c)pierādījums tam, ka pastāv izpildāms spriedums, apcietināšanas orderis vai jebkāds cits izpildāms tiesas nolēmums ar tādu pašu spēku, kas ietilpst LAW.SURR.79. panta [Piemērošanas joma] tvērumā;

               (d)nodarījuma veids un juridiskā kvalifikācija, jo īpaši attiecībā uz LAW.SURR.79. pantu [Piemērošanas joma];

               (e)to apstākļu apraksts, kādos tika veikts nodarījums, tostarp laiks, vieta un pieprasītās personas līdzdalības veids nodarījumā;

               (f)piespriestais sods, ja spriedums ir galīgs, vai sodu robežas, ko par nodarījumu paredz izsniegšanas valsts tiesības; un

               (g)ja iespējams, citas nodarījuma sekas.

               2.Apcietināšanas orderi pārtulko izpildes valsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka tiks pieņemts tulkojums vienā vai vairākās citās valsts oficiālajās valodās.

               LAW.SURR.87. pants. Apcietināšanas ordera pārsūtīšana

               Ja ir zināma pieprasītās personas atrašanās vieta, izsniegšanas tiesas iestāde var pārsūtīt apcietināšanas orderi tieši izpildes tiesu iestādei.

               LAW.SURR.88. pants. Apcietināšanas ordera pārsūtīšanas kārtība

               1.Ja izsniegšanas tiesu iestādei nav zināms, kura iestāde ir kompetentā izpildes tiesu iestāde, tā veic vajadzīgos pieprasījumus, lai iegūtu šo informāciju no izpildes valsts.

               2.Izsniegšanas tiesu iestāde var lūgt Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (Interpolu) pārsūtīt apcietināšanas orderi.

               3.Izsniegšanas tiesu iestāde var apcietināšanas orderi pārsūtīt tālāk ar ikvienu drošu līdzekli, ar kuru var iegūt rakstisku dokumentu apstākļos, kas ļauj izpildes valstij noteikt apcietināšanas ordera autentiskumu.

               4.Visas grūtības, kas saistītas ar ikviena apcietināšanas ordera izpildei vajadzīga dokumenta pārsūtīšanu vai autentiskumu, risina tiešos sakaros starp iesaistītajām tiesu iestādēm vai attiecīgos gadījumos piedaloties valstu centrālajām iestādēm.

               5.Ja iestāde, kas saņem apcietināšanas orderi, nav kompetenta ar to rīkoties, tā automātiski apcietināšanas orderi pārsūta tālāk kompetentajai iestādei tās valstī un par to informē izsniegšanas tiesu iestādi.

               LAW.SURR.89. pants. Pieprasītās personas tiesības

               1.Ja pieprasīto personu apcietina apcietināšanas ordera izpildes nolūkā, izpildes tiesu iestāde saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem informē minēto personu par apcietināšanas orderi un tā saturu un par iespēju piekrist nodošanai izsniegšanas valstij.

               2.Pieprasītajai personai, kas apcietināta apcietināšanas ordera izpildes nolūkā un kas nerunā tiesvedības valodā vai nesaprot to, ir tiesības saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem saņemt tulka palīdzību vai saņemt rakstisku tulkojumu pieprasītās personas dzimtajā valodā vai jebkurā citā valodā, kurā minēta persona runā vai kuru tā saprot.

               3.Pieprasītajai personai pēc apcietināšanas ir tiesības uz jurista palīdzību saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem.

               4.Pieprasīto personu informē par tās tiesībām uz izsniegšanas valstī ieceltu juristu, kurš palīdzētu juristam izpildes valstī ar apcietināšanas orderi saistītajā tiesvedībā. Šis punkts neskar termiņus, kas noteikti LAW.SURR.101. pantā [Personas nodošanas termiņi].

               5.Pieprasītajai personai, kura ir arestēta, ir tiesības uz to, ka minētās personas valstspiederības valsts konsulārās iestādes vai, ja minētā persona ir bezvalstnieks – tās valsts konsulārās iestādes, kurā šī persona parasti dzīvo –, bez liekas kavēšanās tiek informētas par arestu, un persona, ja tā to vēlas, var sazināties ar minētajām iestādēm.

               LAW.SURR.90. pants. Personas turēšana apcietinājumā

               Ja personu apcietina, pamatojoties uz apcietināšanas orderi, izpildes tiesu iestāde lemj par to, vai pieprasītajai personai ir jāpaliek apcietinājumā saskaņā ar izpildes valsts tiesībām. Personu var provizoriski atbrīvot ikvienā brīdī saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem ar noteikumu, ka minētās valsts kompetentā iestāde veic visus pasākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai novērstu personas bēgšanu.

               LAW.SURR.91. pants. Piekrišana nodošanai

               1.Ja apcietinātā persona norāda, ka tā piekrīt nodošanai, šī piekrišana un attiecīgā gadījumā noteikta atteikšanās no tiesībām, ko paredz “specialitātes princips”, kurš minēts LAW.SURR.105. panta [Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem] 2. punktā, jāpauž izpildes tiesu iestādē saskaņā ar izpildes valsts iekšzemes tiesību aktiem.

               2.Katra valsts pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 1. punktā minēto piekrišanu un attiecīgā gadījumā atteikšanos konstatē tādā veidā, kas liecina par to, ka attiecīgā persona to ir izteikusi brīvprātīgi un pilnībā apzinoties sekas. Šajā nolūkā pieprasītajai personai ir tiesības uz jurista palīdzību.

               3.Piekrišanu un attiecīgā gadījumā atteikšanos, kas minēta 1. punktā, oficiāli reģistrē protokolā saskaņā ar procedūru, kas paredzēta izpildes valsts iekšzemes tiesību aktos.

               4.Piekrišanu principā nevar atsaukt. Katra valsts var paredzēt, ka piekrišanu un attiecīgā gadījumā atteikšanos, kas minēta šā panta 1. punktā, var atsaukt saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktu piemērojamiem noteikumiem. Šādā gadījumā laika posmu starp piekrišanu un tās atsaukšanu neņem vērā, nosakot termiņus, kas paredzēti LAW.SURR.101. pantā [Personas nodošanas termiņi]. Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka tā vēlas izmantot šo iespēju, norādot procedūras, kuras izpildot, ir iespējama piekrišanas atsaukšana, un visus grozījumus minētajās procedūrās.

               LAW.SURR.92. pants. Pieprasītās personas uzklausīšana

               Ja apcietinātā persona nepiekrīt nodošanai, kā paredzēts LAW.SURR.91. pantā [Piekrišana nodošanai], minētajai personai ir tiesības, ka to uzklausa izpildes tiesu iestāde saskaņā ar izpildes valsts tiesībām.

               LAW.SURR.93. pants. Lēmums par nodošanu

               1.Izpildes tiesu iestāde pieņem lēmumu par to, vai persona ir nododama, ievērojot šajā sadaļā noteiktos termiņus un saskaņā ar tajā definētajiem nosacījumiem, it īpaši LAW.SURR 77. pantā [Proporcionalitātes princips] noteikto proporcionalitātes principu.

               2.Ja izpildes tiesu iestāde uzskata, ka informācija, ko paziņojusi izsniegšanas valsts, ir nepietiekama, lai ļautu pieņemt lēmumu par nodošanu, tā lūdz, lai steidzami piegādā vajadzīgo papildu informāciju, konkrēti to, kas attiecas uz LAW.SURR. 77. pantu [Proporcionalitātes princips], no [LAW.SURR.80. pantu [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats] līdz LAW.SURR.82. pantu [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] noteikumiem, LAW.SURR.84. pantu [Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos] un LAW.SURR.86. pantu [Apcietināšanas ordera saturs un forma], un tā var noteikt termiņu tās saņemšanai, ņemot vērā to, ka ir vajadzīgs ievērot termiņus, kas noteikti LAW.SURR.95. pantā [Termiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi].

               3.Izsniegšanas tiesu iestāde var jebkurā laikā pārsūtīt ikvienu papildu derīgu informāciju izpildes tiesu iestādei.

               LAW.SURR.94. pants. Lēmums vairāku pieprasījumu gadījumā

               1.Ja divas vai vairākas valstis ir izsniegušas Eiropas apcietināšanas orderi vai apcietināšanas orderi, kas attiecas uz vienu un to pašu personu, lēmumu par to, kuru apcietināšanas orderi izpildīt, pieņem izpildes tiesu iestāde, pienācīgi ņemot vērā visus apstākļus , jo īpaši nodarījumu relatīvo smagumu un izdarīšanas vietu, apcietināšanas ordera vai Eiropas apcietināšanas ordera attiecīgo datumu un to, vai orderi izsniegti kriminālvajāšanas nolūkos vai brīvības atņemšanas soda vai drošības līdzekļa izpildei, un dalībvalstu juridiskos pienākumus, kas izriet no Savienības tiesībām it īpaši attiecībā uz pārvietošanās brīvību un diskriminācijas pilsonības dēļ aizliegumu.

               2.Dalībvalsts izpildes tiesu iestāde var lūgt Eurojust padomu, kad tā izdara izvēli, kas paredzēta 1. punktā.

               3.Konflikta gadījumā starp apcietināšanas orderi un izdošanas lūgumu, ko iesniegusi trešā valsts, lēmumu par to, vai priekšroka dodama apcietināšanas orderim vai izdošanas lūgumam, pieņem izpildes valsts kompetentā iestāde, pienācīgi ņemot vērā visus apstākļus, īpaši tos, kas minēti 1. punktā, un tos, kas minēti piemērojamajā konvencijā.

               4.Šis pants neskar valstu pienākumus saskaņā ar Starptautiskās Krimināltiesas statūtiem.

               LAW.SURR.95. pants. Termiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi

               1.Apcietināšanas orderi izskata un izpilda steidzamības kārtā.

               2.Gadījumos, kad pieprasītā persona piekrīt tās nodošanai, galīgo lēmumu par apcietināšanas ordera izpildi pieņem desmit dienu laikā pēc piekrišanas sniegšanas.

               3.Pārējos gadījumos galīgo lēmumu par apcietināšanas ordera izpildi pieņem 60 dienu laikā pēc pieprasītās personas apcietināšanas.

               4.Īpašos gadījumos, kad apcietināšanas orderi nevar izpildīt termiņos, kas paredzēti 2. vai 3. punktā, izpildes tiesu iestāde nekavējoties par minēto faktu informē izsniegšanas tiesu iestādi, norādot kavēšanās iemeslus. Šādā gadījumā termiņu var pagarināt par 30 dienām.

               5.Kamēr izpildes tiesu iestāde nav pieņēmusi galīgo lēmumu par apcietināšanas orderi, tā nodrošina to, ka materiālie nosacījumi, kas nepieciešami faktiskai personas nodošanai, būtu ievēroti arī turpmāk.

               6.Ikviena atteikšanās izpildīt apcietināšanas orderi ir jāpamato.

               LAW.SURR.96. pants. Stāvoklis līdz lēmuma pieņemšanai

               1.Ja apcietināšanas orderis ir izsniegts kriminālvajāšanas nolūkos, izpildes tiesu iestāde:

               (a)vai nu piekrīt, ka pieprasīto personu uzklausa saskaņā ar LAW.SURR.97. pantu [Personas noklausīšanās līdz lēmuma pieņemšanai]; vai

               (b)piekrīt pieprasītās personas pagaidu pārvietošanai.

               2.Pagaidu pārvietošanas nosacījumus un termiņu nosaka, izsniegšanas un izpildes iestādēm savstarpēji vienojoties.

               3.Pagaidu pārvietošanas gadījumā personai ir jābūt iespējai atgriezties izpildes valstī, lai piedalītos sēdēs, kas ir nodošanas procedūras daļa un kas uz to attiecas.

               LAW.SURR.97. pants. Personas uzklausīšana līdz lēmuma pieņemšanai

               1.Pieprasīto personu uzklausa tiesu iestāde. Šajā nolūkā pieprasītajai personai palīdz jurists, kas norīkots saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem.

               2.Pieprasīto personu uzklausa saskaņā ar izpildes valsts tiesībām un saskaņā ar nosacījumiem, ko nosaka, izsniegšanas un izpildes iestādēm savstarpēji vienojoties.

               3.Kompetentā izpildes iestāde var uzdot citai savas valsts tiesu iestādei piedalīties pieprasītās personas uzklausīšanā, lai nodrošinātu šā panta piemērošanu.

               LAW.SURR.98. pants. Privilēģijas un neaizskaramība

               1.Ja pieprasītajai personai noteiktas privilēģijas vai neaizskaramība attiecībā uz izpildes valsts jurisdikciju vai izpildi, tad LAW.SURR.95. pantā [Termiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi] paredzēto termiņu tecējums sākas tikai tad, kad vai ja izpildes tiesu iestādi informē par to, ka privilēģijas un neaizskaramība ir atcelta.

               2.Izpildes valsts nodrošina, ka materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi faktiskai personas nodošanai, turpina būt ievēroti tad, kad persona vairs nebauda šādas privilēģijas vai neaizskaramību.

               3.Ja tiesības atcelt privilēģijas vai neaizskaramību ir izpildes valstij, tad izpildes tiesu iestāde lūdz minētajai iestādei nekavējoties īstenot minētās tiesības. Ja tiesības atcelt privilēģijas vai neaizskaramību ir citas valsts, trešās valsts vai starptautiskas organizācijas iestādei, tad izsniegšanas tiesu iestāde lūdz minētajai iestādei īstenot minētās tiesības.

               LAW.SURR.99. pants. Starptautisko saistību konkurence

               1.Šis nolīgums neietekmē izpildes valsts saistības, ja pieprasīto personu šai valstij ir izdevusi trešā valsts un ja šo personu aizsargā tā nolīguma noteikumi, saskaņā ar kuru šī persona izdota, attiecībā uz specialitātes principu. Izpildes valsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nekavējoties pieprasītu tās trešās valsts piekrišanu, kura pieprasīto personu izdevusi, tā, lai pieprasīto personu varētu nodot valstij, kas izsniegusi apcietināšanas orderi. Termiņu, kas minēti LAW.SURR.95. pantā [Termiņi un kārtība, kādos pieņem lēmumu izpildīt apcietināšanas orderi], tecējums sākas tikai no dienas, no kuras beidz piemērot specialitātes principu.

               2.Līdz trešā valsts, kas personu izdevusi, pieņem lēmumu, izpildes valsts nodrošina, ka materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi faktiskai personas nodošanai, būt ievēroti arī turpmāk.

               LAW.SURR.100. pants. Lēmuma paziņošana

               Izpildes tiesu iestāde nekavējoties paziņo izsniegšanas tiesu iestādei lēmumu par rīcību apcietināšanas ordera sakarā.

               LAW.SURR.101. pants. Personas nodošanas termiņi

               1.Pieprasīto personu nodod iespējami ātri dienā, par kuru vienojas iesaistītās iestādes.

               2.Pieprasīto personu nodod ne vēlāk kā desmit dienas pēc galīgā lēmuma pieņemšanas par apcietināšanas ordera izpildi.

               3.Ja pieprasītās personas nodošanu 2. punktā minētajā termiņā traucē apstākļi, ko nekontrolē neviena valsts, tad izpildes un izsniegšanas tiesu iestādes nekavējoties savstarpēji sazinās un vienojas par jaunu nodošanas dienu. Šajā gadījumā nodošana notiek desmit dienu laikā no dienas, par kuru panākta jaunā vienošanās.

               4.Nodošanu izņēmuma gadījumā var uz laiku atlikt nopietnu humānu iemeslu dēļ, piemēram, ja ir pamatoti iemesli domāt, ka nodošana acīmredzami apdraudētu pieprasītās personas dzīvību vai veselību. Apcietināšanas ordera izpilde notiek iespējami drīz pēc tam, kad minētie iemesli beidz pastāvēt. Izpildes tiesu iestāde par to nekavējoties informē izsniegšanas tiesu iestādi un vienojas par jaunu nodošanas dienu. Šajā gadījumā nodošana notiek desmit dienu laikā no dienas, par kuru panākta jaunā vienošanās.

               5.Beidzoties 2. līdz 4. punktā minētajiem termiņiem, ja pieprasīta persona joprojām atrodas apcietinājumā, minēto personu atbrīvo. Izpildes un izsniegšanas tiesu iestādes savstarpēji sazinās, tiklīdz izrādās, ka persona ir jāatbrīvo saskaņā ar šo punktu, un vienojas par minētās personas nodošanas kārtību.

               LAW.PRUM.102. pants. Nodošanas atlikšana vai pakļaušana nosacījumiem

               1.Izpildes tiesu iestāde pēc lēmuma izpildīt apcietināšanas orderi var atlikt pieprasītās personas nodošanu tā, lai varētu veikt pieprasītās personas kriminālvajāšanu izpildes valstī vai, ja tā jau notiesāta – tā, lai pieprasītā persona izpildes valsts teritorijā varētu izciest sodu par darbību, kas nav darbība, kura minēta apcietināšanas orderī.

               2.Tā vietā, lai atliktu nodošanu, izpildes tiesu iestāde var uz laiku nodot pieprasīto personu izsniegšanas valstij saskaņā ar nosacījumiem, ko nosaka izpildes un izsniegšanas tiesu iestādes, savstarpēji vienojoties. Vienošanos izdara rakstiski, un nosacījumi ir saistoši visām izsniegšanas valsts iestādēm.

               LAW.SURR.103. pants. Tranzīts

               1.Ikviena valsts atļauj pieprasītās personas, kuru nodod, tranzītu cauri tās teritorijai, ar nosacījumu, ka tai ir sniegta informācija par:

               (a)personas, par kuru izsniegts apcietināšanas orderis, identitāti un valstspiederību;

               (b)apcietināšanas ordera esamību;

               (c)nodarījuma veidu un juridisko kvalifikāciju; un

               (d)to apstākļu aprakstu, kādos tika izdarīts nodarījums, arī laiku un vietu.

               2.Valsts, kuras vārdā ir sniegts paziņojums saskaņā ar LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktu ar mērķi, ka tās valstspiederīgie netiks nodoti vai ka to nodošana tiks atļauta, vienīgi ievērojot atsevišķus konkrētus nosacījumus, var, ievērojot šos pašus noteikumus, atteikt tās valstspiederīgo tranzītu cauri tās teritorijai vai pakļaut to tādiem pašiem nosacījumiem.

               3.Valstis izraugās iestādi, kas ir atbildīga par tranzīta pieprasījumu un vajadzīgo dokumentu saņemšanu, kā arī par ikvienas oficiālas sarakstes, kas attiecas uz tranzīta pieprasījumiem, saņemšanu.

               4.Tranzīta pieprasījumu un informāciju, kas minēta 1. punktā, var adresēt iestādei, kuru izraugās saskaņā ar 3. punktu, ar ikvienu līdzekli, ar kuru var iegūt rakstisku dokumentu. Tranzīta valsts savu lēmumu paziņo tādā pašā veidā.

               5.Šo pantu nepiemēro gaisa pārvadājumiem bez paredzētām pieturām. Tomēr, ja notiek neparedzēta nolaišanās, izsniegšanas valsts saskaņā ar 3. punktu izraudzītajai iestādei sniedz informāciju, kas minēta 1. punktā.

               6.Ja tranzīts attiecas uz personu, kas valstij ir jāizdod no trešās valsts, mutatis mutandis piemēro šo pantu. Jo īpaši atsauces uz apcietināšanas orderi uzskata par atsacēm uz izdošanas lūgumu.

               LAW.PRUM.104. pants. Laikposma, kas pavadīts apcietinājumā izpildes valstī, ieskaitīšana

               1.Izsniegšanas valsts ieskaita visus apcietinājuma termiņus, kas izciesti apcietināšanas ordera izpildes rezultātā, kopējā brīvības atņemšanas laikā, kas būtu jāizcieš izsniegšanas valstī brīvības atņemšanas soda vai piespiedu līdzekļa piespriešanas rezultātā.

               2.Visu informāciju par laikposmu, kādu persona, kas pieprasīta, pamatojoties uz apcietināšanas orderi, atradusies apcietinājumā, izpildes tiesu iestāde vai centrālā iestāde, kas izraudzīta atbilstoši LAW.SURR.85. pantam [Centrālās iestādes iesaistīšana], iesniedz izsniegšanas tiesu iestādei nodošanas brīdī.

               LAW.SURR.105. pants. Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem

               1.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka tās attiecībās ar citām dalībvalstīm, kuras sniegušas tādu pašu paziņojumu, uzskata, ka ir dota piekrišana personas kriminālvajāšanai, notiesāšanai vai apcietināšanai brīvības atņemšanas soda vai piespiedu līdzekļa izpildei par nodarījumu, kas izdarīts pirms personas nodošanas un kas nav nodarījums, par kuru minētā persona nodota, ja vien īpašā gadījumā izpildes tiesu iestāde neparedz citādi tās lēmumā par nodošanu.

               2.Izņemot gadījumus, kas paredzēti 1. un 3. punktā, nevar veikt nodotās personas kriminālvajāšanu, to notiesāt vai tai atņemt brīvību par nodarījumu, kas veikts pirms minētās personas nodošanas un kas nav nodarījums, par kuru persona nodota.

               3.Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

               (a)persona, kurai ir bijusi iespēja atstāt tās valsts teritoriju, kurai minētā persona nodota, nav to izdarījusi 45 dienu laikā no minētās personas galīgās atbrīvošanas, vai ir atgriezusies minētajā teritorijā pēc tās atstāšanas;

               (b)nodarījums nav sodāms ar brīvības atņemšanas sodu vai piespiedu līdzekli;

               (c)kriminālprocess neļauj piemērot pasākumus, kas ierobežotu personas brīvību;

               (d)personu varētu pakļaut sodam vai pasākumam, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu, jo īpaši naudassodam vai kādam pasākumam, kas to aizstāj naudassodu, pat ja tas varētu ierobežot personas brīvību;

               (e)persona ir piekritusi, ka to nodod, attiecīgos gadījumos vienlaikus atteikdamās no specialitātes principa saskaņā ar LAW.SURR.91. pantu [Piekrišana nodošanai];

               (f)persona pēc tās nodošanas ir noteikti atteikusies no tiesībām piemērot specialitātes principu attiecībā uz noteiktiem nodarījumiem pirms personas nodošanas; atteikšanās jāizdara izsniegšanas valsts kompetentā tiesu iestādē un jāreģistrē protokolā saskaņā ar minētās valsts iekšzemes tiesību aktiem; atteikšanās jāformulē tā, lai skaidri norādītu, ka attiecīgā persona to ir izteikusi brīvprātīgi un pilnībā apzinoties sekas; šajā nolūkā personai ir tiesības uz jurista palīdzību; un

               (g)izpildes tiesu iestāde, kas nodevusi personu, dod savu piekrišanu saskaņā ar šā panta 4. punktu.

               4.Piekrišanas pieprasījumu iesniedz izpildes tiesu iestādei kopā ar informāciju, kas minēta LAW.SURR.86. panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 1. punktā, un tulkojumu, kā noteikts LAW.SURR.86. panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2. punktā. Piekrišanu sniedz, ja uz nodarījumu, par kuru to prasa, attiecas nodošana saskaņā ar šīs sadaļas noteikumiem. Piekrišanu atsaka LAW.SURR.80. pantā [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats] minēto iemeslu dēļ, un citādi to var atteikt tikai LAW.SURR.81. pantā [Cits apcietināšanas ordera neizpildīšanas pamats] vai LAW.SURR.82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2. punktā un LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā minēto iemeslu dēļ. Lēmumu pieņem ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Situācijās, kas izklāstītas LAW.SURR.84. pantā [Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos], izsniegšanas valstij ir jāsniedz pantā noteiktās garantijas.

               LAW.SURR.106. pants. Nodošana vai vēlāka izdošana

               1.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var informēt Specializēto komiteju tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par to, ka tās attiecībās ar citām dalībvalstīm, kuras sniegušas tādu pašu paziņojumu, uzskata, ka ir dota piekrišana personas nodošanai valstij, kas nav izpildes valsts, saskaņā ar apcietināšanas orderi vai Eiropas apcietināšanas orderi, kas izsniegts par nodarījumu, kas izdarīts pirms minētās personas nodošanas, ja vien īpašā gadījumā izpildes tiesu iestāde neparedz citādi tās lēmumā par nodošanu.

               2.Katrā gadījumā bez izpildes valsts piekrišanas personu, kas nodota izsniegšanas valstij, pamatojoties uz apcietināšanas orderi vai Eiropas apcietināšanas orderi, var nodot valstij, kas nav izpildes valsts, uz apcietināšanas ordera vai Eiropas apcietināšanas ordera pamata, kas izsniegts par nodarījumu, kurš izdarīts pirms personas nodošanas, šādos gadījumos:

               (a)pieprasītā persona, kurai ir bijusi iespēja atstāt tās valsts teritoriju, kurai minētā persona nodota, nav to izdarījusi 45 dienu laikā no minētās personas galīgās atbrīvošanas, vai ir atgriezusies minētajā teritorijā pēc tās atstāšanas;

               (b)pieprasītā persona piekrīt, ka to nodod valstij, kas nav izpildes valsts, pamatojoties uz apcietināšanas orderi vai Eiropas apcietināšanas orderi; piekrišana jāsniedz izsniegšanas valsts kompetentā tiesu iestādē un jāreģistrē protokolā saskaņā ar minētās valsts iekšzemes tiesību aktiem. Tā jāsastāda tādā veidā, kas liecina par to, ka persona to ir izteikusi brīvprātīgi un pilnībā apzinoties sekas. šajā nolūkā pieprasītajai personai ir tiesības uz jurista palīdzību; un

               (c)ja uz pieprasīto personu neattiecas specialitātes princips saskaņā ar LAW.SURR.105. panta [Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem] 3. punkta a), e), f) vai g) apakšpunktu.

               3.Izpildes tiesu iestāde piekrīt nodošanai citai valstij saskaņā ar šādiem noteikumiem:

               (a)piekrišanas pieprasījumu iesniedz saskaņā ar LAW.SURR.87. pantu [Apcietināšanas ordera pārsūtīšana], kopā ar informāciju, kas minēta LAW.SURR.86. panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 1. punktā, un tulkojumu, kā noteikts LAW.SURR.86. panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2. punktā;

               (b)piekrišanu sniedz, ja uz nodarījumu, par kuru to prasa, attiecas nodošana saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem;

               (c)lēmumu pieņem ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas; un

               (d)Piekrišanu atsaka LAW.SURR.80. pantā [Apcietināšanas ordera obligātas neizpildīšanas pamats] minēto iemeslu dēļ, un citādi to var atteikt tikai LAW.SURR.81. pantā [Cits apcietināšanas ordera neizpildīšanas pamats], LAW.SURR.82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2. punktā un LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā minēto iemeslu dēļ.

               4.Situācijās, kas minētas LAW.SURR.84. pantā [Garantijas, kas izsniegšanas valstij jāsniedz īpašos gadījumos], izsniegšanas valsts sniedz pantā noteiktās garantijas.

               5.Neatkarīgi no 1. punkta, personu, kas nodota uz apcietināšanas ordera pamata, neizdod trešajai valstij bez tās valsts, kas nodevusi personu, kompetentās iestādes piekrišanas. Šādu piekrišanu sniedz saskaņā ar konvencijām, kas ir saistošas minētajai valstij, kā arī ar tās iekšzemes tiesību aktiem.

               LAW.PRUM.107. pants. Priekšmetu nodošana

               1.Pēc izsniegšanas tiesu iestādes pieprasījuma vai pēc tās pašas iniciatīvas, izpildu tiesu iestāde saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem, izņem un nodod priekšmetus:

               (a)kas var kalpot par pierādījumiem vai

               (b)ko pieprasītā persona ieguvusi nodarījuma rezultātā.

               2.Priekšmetus, kas minēti 1. punktā, nodod pat tad, ja apcietināšanas orderi nevar izpildīt pieprasītās personas nāves vai bēgšanas dēļ.

               3.Ja priekšmetus, kas minēti 1. punktā, var apķīlāt vai konfiscēt izpildes valsts teritorijā, tad minētā valsts var, ja priekšmeti ir vajadzīgi iesāktā kriminālprocesā, uz laiku tos paturēt vai nodot tālāk izsniegšanas valstij ar noteikumu, ka tos atdos atpakaļ.

               4.Saglabājas izpildes valsts vai trešo personu iegūtas tiesības uz priekšmetiem, kas minēti 1. punktā. Ja pastāv šādas tiesības, izsniegšanas valsts priekšmetus bez maksas nosūta atpakaļ izpildes valstij tūlīt pēc tam, kad kriminālprocess ir pabeigts.

               LAW.PRUM.108. pants. Izdevumi

               1.Izdevumus, kas izpildes valsts teritorijā radušies, izpildot apcietināšanas orderi, uzņemas segt minētā valsts.

               2.Citus izdevumus uzņemas segt izsniegšanas valsts.

               LAW.SURR.109. pants. Attiecības ar citiem juridiskajiem aktiem

               1.Neskarot to piemērošanu attiecībās starp valstīm un trešām valstīm, šī sadaļa no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas aizstāj atbilstošos noteikumus turpmāk uzskaitītajās konvencijās, ko piemēro izdošanas jomā attiecībās starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un dalībvalstīm, no otras puses:

               (a)Eiropas konvencija par izdošanu, kas parakstīta Parīzē 1957. gada 13. decembrī, un tās papildprotokoli; un

               (b)Eiropas Konvencija par terorisma apkarošanu, ciktāl tā attiecas uz izdošanu.

               2.Ja konvencijas, kas minēti 1. punktā, piemēro tādām valstu teritorijām vai tādām teritorijām, par kuru ārlietām valstis ir atbildīgas, kurām šo sadaļu nepiemēro, minētās konvencijas turpina regulēt attiecības starp šīm teritorijām un citām valstīm.

               LAW.SURR.110. pants. Paziņojumu pārskatīšana

               Veicot šīs sadaļas kopīgu pārskatīšanu, kā minēts LAW.OTHER.135. panta [Pārskatīšana un izvērtēšana] 1. punktā, Puses apsver nepieciešamību saglabāt paziņojumus, kas sniegti saskaņā ar LAW.SURR.79. panta [Piemērošanas joma] 4. punktu, LAW.SURR.82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2. punktu un LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktu. Ja LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā minētie paziņojumi netiek atjaunināti, to termiņš beidzas piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā var atjaunot vai iesniegt no jauna tikai trīs mēnešu laikā pirms šā nolīguma spēkā stāšanās dienas piektās gadadienas un pēc tam reizi piecos gados, ja minētajā laikā ir izpildīti LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā minētie nosacījumi.

               LAW.PRUM.111. pants. Spēkā esoši/izpildāmi apcietināšanas orderi nepiemērošanas gadījumā

               Neatkarīgi no LAW.GEN.5. panta [Sadarbības tvērums, ja kāda dalībvalsts vairs nepiedalās analogos pasākumos saskaņā ar Savienības tiesībām]; LAW.OTHER.136. panta [Apturēšana un nepiemērošana] un LAW.OTHER.137. panta [Izbeigšana], šīs sadaļas noteikumus piemēro apcietināšanas orderiem gadījumos, kad pieprasītā persona ir apcietināta pirms iestājās šīs sadaļas nepiemērošana apcietināšanas ordera izpildes nolūkā, neatkarīgi no izpildes tiesu iestādes lēmuma par to, vai pieprasītā persona ir jāpatur apcietinājumā vai uz laiku jāatbrīvo.

               LAW.SURR.112. pants. Piemērošana spēkā esošiem aresta orderiem

               Šo sadaļu piemēro Eiropas apcietināšanas orderiem, kas izsniegti saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/584/TI
                  81
                un ko kāda valsts ir izsniegusi pirms pārejas perioda beigām gadījumos, kad pieprasītā persona nav apcietināta ar nolūku izpildīt orderi pirms pārejas perioda beigām.

               VIII sadaļa. Savstarpējā palīdzība

               LAW.MUTAS.113. pants. Mērķis

               1.Šīs sadaļas mērķis ir papildināt tos noteikumus un atvieglot to piemērošanu starp dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, kuri ietverti šādos aktos:

               (a)Eiropas Konvencija par savstarpējo palīdzību krimināllietās, kas parakstīta Strasbūrā 1959. gada 20. aprīlī, turpmāk "Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencija";

               (b)Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Papildu protokols, kas parakstīts Strasbūrā 1978. gada 17. martā, un

               (c)Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Otrais papildu protokols, kas parakstīts Strasbūrā 2001. gada 8. novembrī.

               2.Šī sadaļa neskar IX sadaļas [Apmaiņa ar informāciju, kas izgūta no sodāmības reģistra] noteikumus, kas prevalē pār šo sadaļu.

               LAW.MUTAS.114. pants. Kompetentās iestādes definīcija

               Šajā sadaļā “kompetentā iestāde” ir jebkura iestāde, kas ir kompetenta nosūtīt vai saņemt savstarpējās palīdzības lūgumus saskaņā ar Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas un tās protokolu noteikumiem un kā valstis noteikušas to attiecīgajās deklarācijās, kuras adresētas Eiropas Padomes ģenerālsekretāram. Jēdziens “kompetentās iestādes” ietver arī Savienības struktūras, kas paziņotas saskaņā ar LAW.OTHER.134. panta [Paziņojumi] 7. punkta c) apakšpunktu; attiecībā uz šādām Savienības struktūrām attiecīgi piemēro šīs nodaļas noteikumus.

               LAW.MUTAS.115. pants. Savstarpējas palīdzības lūguma veidlapa

               1.Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā izstrādā standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem, pieņemot šā nolīguma pielikumu.

               2.Ja Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 1. punktu, savstarpējās palīdzības lūgumus iesniedz, izmantojot standarta veidlapu.

               3.Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā var nepieciešamības gadījumā grozīt standarta veidlapu savstarpējās palīdzības lūgumiem.

               LAW.MUTAS.116. pants. Nosacījumi savstarpējas palīdzības lūgumam

               1.Pieprasītājas valsts kompetentā iestāde savstarpējās palīdzības lūgumu var iesniegt tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               (a)lūgums ir vajadzīgs un samērīgs ar tiesas procesa mērķi, ņemot vērā aizdomās turētās vai apsūdzētās personas tiesības, un

               (b)lūgumā norādīto(-s) izmeklēšanas pasākumu vai izmeklēšanas pasākumus tādos pašos apstākļos būtu iespējams norīkot līdzīgā vietējā lietā.

               2.Lūguma saņēmēja valsts var apspriesties ar lūguma iesniedzēju valsti, ja lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde uzskata, ka 1. punkta nosacījumi nav izpildīti. Pēc apspriešanās pieprasītājas valsts kompetentā iestāde var nolemt atsaukt savstarpējās palīdzības lūgumu.

               LAW.MUTAS.117. pants. Citāda veida izmeklēšanas pasākumu izmantošana

               1.Kad vien iespējams, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde apsver iespēju izmantot citu izmeklēšanas pasākumu, nekā savstarpējās palīdzības lūgumā norādītais pasākums, ja:

               (a)lūgumā norādītais izmeklēšanas pasākums nepastāv lūguma saņēmējas valsts tiesību aktos; vai

               (b)lūgumā norādītais izmeklēšanas pasākums nebūtu pieejams līdzīgā vietējā lietā.

               2.Neskarot atteikuma iemeslus saskaņā ar Eiropas Savstarpējās palīdzības konvenciju un tās protokoliem un LAW.MUTAS.119. pantu [Ne bis in idem princips], šā panta 1. punktu nepiemēro šādiem izmeklēšanas pasākumiem, kuri vienmēr ir pieejami saskaņā ar pieprasītājas valsts tiesību aktiem:

               (a)tādas informācijas iegūšana, kas atrodas policijas vai tiesu iestāžu datubāzēs un lūguma saņēmējas valsts kompetentajai iestādei ir tieši pieejama kriminālprocesā;

               (b)liecinieka, eksperta, cietušā, aizdomās turētā vai apsūdzētā, vai trešās personas nopratināšana lūguma saņēmējas valsts teritorijā;

               (c)jebkāds izmeklēšanas pasākums, kas nav piespiedu pasākums, kā noteikts lūguma saņēmējas valsts tiesību aktos; un

               (d)tādu personu identificēšana, kas ir konkrēta tālruņa numura abonenti vai kam ir piešķirta konkrēta IP adrese.

               3.Lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde var izmantot arī citu izmeklēšanas pasākumu, nekā savstarpējās palīdzības lūgumā norādītais pasākums, ja ar lūguma saņēmējas valsts kompetentās iestādes izraudzīto izmeklēšanas pasākumu var sasniegt tādu pašu rezultātu, taču ar līdzekļiem, kas prasa mazāku iejaukšanos nekā lūgumā norādītais izmeklēšanas pasākums.

               4.Ja lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde nolemj izmantot pasākumu, kas nav savstarpējās palīdzības lūgumā norādītais pasākums, kā minēts 1. un 3. punktā, tā vispirms informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, kura var nolemt attiecīgo lūgumu atsaukt vai papildināt

               5.Ja lūgumā noradītais izmeklēšanas pasākums nepastāv lūguma saņēmējas valsts tiesību aktos vai nebūtu pieejams līdzīgā vietējā lietā un ja nepastāv neviens cits izmeklēšanas pasākums, kam būtu tāds pats rezultāts kā lūgtajam izmeklēšanas pasākumam, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, ka lūgto palīdzību nav iespējams sniegt.

               LAW.MUTAS.118. pants. Pienākums informēt

               Lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, izmantojot jebkādus pieejamos līdzekļus un bez liekas kavēšanās, ja:

               (a)savstarpējās palīdzības lūgumu nav iespējams izpildīt tādēļ, ka lūgums ir noformēts nepilnīgi vai acīmredzami nepareizi; vai

               (b)lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde savstarpējās palīdzības lūguma izpildes gaitā bez papildu noskaidrošanas secina, ka varētu būt lietderīgi veikt izmeklēšanas pasākumus, kas sākotnēji nebija paredzēti vai ko nebija iespējams paredzēt laikā, kad tika gatavots savstarpējās palīdzības lūgums, lai pieprasītājas valsts kompetentā iestāde konkrētā lietā varētu veikt turpmākas darbības.

               LAW.MUTAS.119. pants. Ne bis in idem princips

               Papildus Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijā un tās protokolos minētajiem atteikuma pamatojumiem savstarpējo palīdzību var atteikt, ja personai, attiecībā uz kuru pieprasītājā valstī attiecas kriminālizmeklēšana, kriminālvajāšana vai cits process, tostarp tiesvedības process, attiecībā uz tām pašām darbībām citā valstī ir pasludināts galīgais spriedums, ar nosacījumu, ka notiesāšanas gadījumā sods jau ir izciests, persona to izcieš vai sodu vairs nevar izpildīt atbilstīgi sprieduma pasludinājušās valsts tiesību aktiem.

               LAW.MUTAS.120. pants. Termiņi

               1.Lūguma saņēmēja valsts lēmumu par savstarpējās palīdzības lūguma izpildi pieņem pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 45 dienas pēc lūguma saņemšanas, un informē par savu lēmumu pieprasītāju valsti.

               2.Savstarpējās palīdzības lūgumu izpilda pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 90 dienas pēc šā panta 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas vai pēc tam, kad notikusi apspriešanās, kas minēta LAW.MUTAS 116. panta [Nosacījumi savstarpējas palīdzības lūgumam] 2. punktā.

               3.Ja savstarpējās palīdzības lūgumā ir norādīts, ka procesuālo termiņu, nodarījuma smaguma vai citu īpaši steidzamu apstākļu dēļ ir vajadzīgs īsāks termiņš nekā 1. vai 2. punktā paredzētie, vai ja ir norādīts, ka savstarpējās palīdzības pasākums jāveic konkrētā dienā, tad lūguma saņēmēja valsts, cik vien iespējams, ievēro šādu lūgumu.

               4.Ja savstarpējās palīdzības lūgums ir iesniegts, lai pieņemtu pagaidu pasākumus saskaņā ar Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas Otrā papildprotokola 24. pantu, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde pieņem lēmumu par pagaidu pasākumu un paziņo minēto lēmumu pieprasītājas valsts kompetentajai iestādei iespējami drīz pēc lūguma saņemšanas. Pirms atcelt jebkādus pagaidu pasākumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde, kad vien iespējams, dod pieprasītājas valsts kompetentajai iestādei iespēju izklāstīt tās pamatojumu pasākuma turpināšanai.

               5.Ja konkrētā gadījumā nav iespējams ievērot 1., 2. vai 3. punktā noteiktos konkrētos termiņus vai 3. punktā noteikto konkrēto datumu, vai ja kavējas lēmuma par pagaidu pasākumu veikšanu saskaņā ar 4. punktu pieņemšana, lūguma saņēmējas valsts kompetentā iestāde nekavējoties un izmantojot jebkādus pieejamos līdzekļus informē pieprasītājas valsts kompetento iestādi, norādot kavēšanās iemeslus, un apspriežas ar pieprasītājas valsts kompetento iestādi par piemērotu termiņu savstarpējās palīdzības lūguma izpildei.

               6.Šajā pantā minētos termiņus nepiemēro, ja savstarpējās palīdzības lūgums ir iesniegts saistībā ar jebkuru no turpmāk minētajiem nodarījumiem un pārkāpumiem, kuri ietilpst Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijas un tās protokolu darbības jomā, kā tas definēts pieprasītājas valsts tiesību aktos:

               (a)atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana, ja tās rezultātā nav nodarīts kaitējums citai personai vai iestājusies tās nāve, un ja ātruma pārsniegšana nav bijusi būtiska;

               (b)drošības jostas nelietošana;

               (c)sarkanā gaismas signāla vai cita obligāta apstāšanās signāla neievērošana;

               (d)aizsargķiveres nelietošana; vai

               (e)braukšanas joslas neatļauta izmantošana (piemēram, avārijas joslas, sabiedriskajam transportam paredzētas joslas vai ceļu darbiem slēgtas joslas neatļauta izmantošana).

               7.Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā nodrošina 6. punkta darbības pārskatīšanu. Tai trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir jānosaka termiņi lūgumiem, uz kuriem attiecas 6. punkts, ņemot vērā lūgumu daudzumu. Tā var arī pieņemt lēmumu par to, ka 6. punktu vairs nepiemēro.

               LAW.MUTAS.121. pants. Savstarpējās palīdzības pieprasījumu nodošana

               1.Papildus Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijā un tās protokolos minētajiem saziņas kanāliem, ja to noteikumos ir paredzēta tieša nosūtīšana, prokurori Apvienotajā Karalistē savstarpējās palīdzības lūgumus var arī tieši nosūtīt dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

               2.Papildus Eiropas Savstarpējās palīdzības konvencijā un tās protokolos minētajiem saziņas kanāliem, steidzamos gadījumos jebkuru savstarpējas tiesiskās palīdzības lūgumu, kā arī spontānu informāciju var nosūtīt ar Eiropola vai Eurojust starpniecību saskaņā ar šā nolīguma attiecīgo sadaļu noteikumiem.

               LAW.MUTAS.122. pants. Kopējas izmeklēšanas grupas

               Ja valstu kompetentās iestādes izveido kopēju izmeklēšanas grupu, attiecības starp dalībvalstīm kopējā izmeklēšanas grupā reglamentē Savienības tiesības, neatkarīgi no juridiskā pamata, kas minēts Nolīgumā par kopējas izmeklēšanas grupas izveidi.

               IX sadaļa. Apmaiņa ar informāciju no sodāmības reģistra

               LAW.EXINF.120. pants. Mērķis

               1.Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt no sodāmības reģistra izgūtas informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses.

               2.Attiecībās starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm šīs sadaļas noteikumi:

               (a)papildina Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās 13. pantu un 22. panta 2. punktu un tās 1978. gada 17. marta un 2001. gada 8. novembra papildu protokolus; un

               (b)aizstāj Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās 22. panta 1. punktu, kas papildināts ar 1978. gada 17. marta papildu protokola 4. pantu.

               3.Attiecībās starp vienu dalībvalstis, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, katra puse atsakās no tiesībām izmantot savas atrunas attiecībā uz Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās 13. pantu un tās 1978. gada 17. marta Papildu protokola 4. pantu.

               LAW.EXINF.121. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“notiesājošs spriedums” ir jebkurš krimināltiesas pieņemts galīgs lēmums, ar ko fizisku personu notiesā par noziedzīgu nodarījumu, ciktāl šāds lēmums ir iekļauts notiesāšanas valsts sodāmības reģistrā;

               (b)“kriminālprocess” ir pirmstiesas stadija, tiesas stadija un notiesājošā sprieduma izpilde;

               (c)„sodāmības reģistrs” ir iekšzemes reģistrs vai valsts reģistri, kuros apkopotas sodāmības saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

               LAW.EXINF.122. pants. Centrālās iestādes

               Katra valsts izraugās vienu vai vairākas centrālās iestādes, kas ir kompetentas apmainīties ar informāciju, kura ir izgūta no sodāmības reģistra saskaņā ar šo sadaļu, un par apmaiņu, kas minēta Eiropas Konvencijas par savstarpējo palīdzību krimināllietās 22. panta 2. punktā.

               LAW.EXINF.123. pants. Paziņojumi

               1.Katra valsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, sniedzot informāciju attiecīgas valsts sodāmības reģistram, informācijai par visiem tās teritorijā pasludinātajiem notiesājošiem spriedumiem ir pievienota informācija par notiesātās personas valstspiederību vai valstspiederībām, ja minētā persona ir kādas citas valsts valstspiederīgais.

               2.Katras valsts centrālā iestāde informē jebkuras citas valsts centrālo iestādi par visiem tās teritorijā pasludinātajiem notiesājošiem spriedumiem attiecībā un minētās citas valsts valstspiederīgajiem, kā arī par visiem turpmākajiem sodāmības reģistrā iekļautās informācijas grozījumiem vai dzēšanu, kas veikta sodāmības reģistrā. Valsts centrālās iestādes šādu informāciju paziņo viena otrai vismaz reizi mēnesī.

               3.Ja valsts centrālajai iestādei kļūst zināms fakts, ka notiesātai personai ir divu vai vairāku citu valstu valstspiederība, tā attiecīgo informāciju nosūta katrai no šīm valstīm pat tad, ja notiesātā persona ir tās valsts valstspiederīgais, kuras teritorijā tā tika notiesāta.

               LAW.EXINF.124. pants. Notiesājošu spriedumu glabāšana

               1.Katras valsts centrālā iestāde glabā visu informāciju, kas paziņota saskaņā ar LAW.EXINF.123. pantu [Paziņojumi].

               2.Katras valsts centrālā iestāde nodrošina, ka gadījumā, kad atbilstoši LAW.EXINF.123. panta [Paziņojumi] 2. punktam tiek paziņots par turpmākiem grozījumiem vai dzēšanu, tiek veikti identiski grozījumi vai dzēšana informācijā, ko glabā saskaņā ar šā panta 1. punktu.

               3.Katras valsts centrālā iestāde nodrošina, ka, atbildot uz lūgumiem, kas sniegti atbilstoši LAW.EXINF.125. pantam [Informācijas lūgumi], tiek sniegta tikai saskaņā ar šā panta 2. punktu atjaunināta informācija.

               LAW.EXINF.125. pants. Informācijas lūgumi

               1.Ja informācija no kādas valsts sodāmības reģistra tiek lūgta iekšzemes vajadzībām saistībā ar kriminālprocesu pret personu vai jebkādiem citiem mērķiem, kas nav kriminālprocess, minētās valsts centrālā iestāde var saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem iesniegt citas valsts centrālajai iestādei lūgumu sniegt informāciju un ar to saistītus datus no sodāmības reģistra.

               2.Ja persona lūdz informāciju par savu sodāmību tādas valsts centrālajai iestādei, kura nav šīs personas valstspiederības valsts, tad minētā centrālā iestāde iesniedz personas valstspiederības valstij attiecīgu lūgumu sniegt informāciju un ar to saistītus datus no sodāmības reģistra, lai minēto informāciju un ar to saistītos datus varētu iekļaut uzziņā, kas izdodama attiecīgajai personai.

               LAW.EXINF.126. pants. Atbildes uz lūgumiem

               1.Atbildes uz Informācijas lūgumiem lūguma saņēmējas valsts centrālā iestāde nosūta pieprasītājas valsts centrālajai iestādei cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 20 darba dienu laikā no lūguma saņemšanas dienas.

               2.Katras valsts centrālā iestāde uz lūgumiem, kuri iesniegti jebkādiem citiem mērķiem, kas nav kriminālprocess, atbild saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem.

               3.Neatkarīgi no 2. punkta – sniedzot atbildi uz lūgumiem, kas iesniegti saistībā ar nolūku pieņemt darbā personu profesionālai vai organizētai brīvprātīgai darbībai, kurā ir tieša un regulāra saskarsme ar bērniem, valstis sniedz informāciju par sodāmību par nodarījumiem, kas saistīti ar bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem, bērnu pornogrāfiju, uzmākšanos bērniem seksuālos nolūkos, ieskaitot kūdīšanu, atbalstīšanu un līdzdalību, vai mēģinājumu izdarīt kādu no minētajiem nodarījumiem, kā arī informāciju par jebkādu aizliegumu veikt darbības, kas ietver tiešu un regulāru saskarsmi ar bērniem, ja aizlieguma pamatā ir minētais notiesājošais spriedums.

               LAW.EXINF.127. pants. Saziņas kanāli

               No sodāmības reģistra izgūtas informācijas apmaiņa starp valstīm notiek elektroniski saskaņā ar tehniskajām un procedūras specifikācijām, kas izklāstītas LAW-6. PIELIKUMĀ.

               LAW.EXINF.128. pants. Personas datu izmantošanas nosacījumi

               1.Katra valsts var izmantot personas datus, ko tā atbilstoši LAW.EXINF.126. pantam [Atbildes uz lūgumiem] saņēmusi kā atbildi uz savu lūgumu, var izmantot tikai tiem nolūkiem, kuriem dati pieprasīti.

               2.Ja informācija tika lūgta jebkādiem citiem mērķiem, kas nav kriminālprocess, atbilstoši LAW.EXINF.126. pantam [Atbildes uz lūgumiem] saņemtos personas datus pieprasītāja valsts drīkst izmantot saskaņā ar tās tiesību aktiem tikai, ievērojot lūguma saņēmējas valsts noteiktos ierobežojumus, ko tā norādījusi LAW-6. PIELIKUMA 2. nodaļā noteiktajā veidlapā.

               3.Neatkarīgi no šā panta 1. un 2. punkta personas datus, ko valsts sniegusi, atbildot uz pieprasījumu saskaņā ar LAW.EXINF.126. pantu [Atbildes uz lūgumiem], pieprasījuma iesniedzēja valsts var izmantot, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus valsts drošībai.

               4.Katra valsts nodrošina, ka tās centrālās iestādes neizpauž personas datus, kas paziņoti atbilstoši LAW.EXINF.123. pantam [Paziņojumi] iestādēm trešās valstīs, izņemot gadījumus, kad ir ievēroti šādi nosacījumi:

               (a)personas datus izpauž tikai, pamatojoties uz katru konkrētu gadījumu;

               (b)personas datus izpauž iestādēm, kuru funkcijas ir tieši saistītas ar nolūku, kuram personas dati tiek izpausti saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu;

               (c)personas datus izpauž tikai, ja tas ir nepieciešams:

               (VII)kriminālprocesa nolūkos;

               (VIII)jebkādiem citiem mērķiem, kas nav kriminālprocess, vai

               (IX)lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai;

               (d)pieprasītāja trešā valsts var izmantot personas datus tikai tam nolūkam, kuram informācija tika lūgta, un ievērojot tās valsts noteiktos ierobežojumus, kura paziņojusi personas datus atbilstoši LAW.EXINF.123. pantam [Paziņojumi]; un

               (e)Personas datus izpauž tikai tad, ja centrālā iestāde pēc tam, kad tā ir novērtējusi visus apstākļus saistībā ar personas datu nosūtīšanu uz trešo valsti, secina, ka pastāv atbilstīgi drošības pasākumi personas datu aizsardzībai.

               5.Šo pantu nepiemēro personas datiem, kurus valsts ieguvusi saskaņā ar šo sadaļu un kuru izcelsme ir minētajā valstī.

               X sadaļa. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana

               LAW.AML.127. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir atbalstīt un stiprināt Savienības un Apvienotās Karalistes rīcību, ar ko novērš un apkaro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.

               LAW.AML.128. pants. Pasākumi, ar ko novērš un apkaro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu

               1.Puses apņemas atbalstīt starptautiskos pūliņus novērst un cīnīties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Puses atzīst vajadzību sadarboties, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādās noziedzīgās darbībās, tostarp narkotiku kontrabandā un korupcijā, kā arī lai cīnītos pret terorisma finansēšanu.

               2.Puses apmainās ar attiecīgo informāciju saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu.

               3.Puses katra uztur visaptverošu režīmu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu un regulāri pārskata nepieciešamību pastiprināt minēto režīmu, ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas ieteikumu principus un mērķus.

               LAW.AML.129. pants. Faktisko īpašumtiesību pārredzamība korporatīvās un citās juridiskās vienībās

               1.Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“faktiskais īpašnieks” ir jebkura fiziska persona, kura attiecībā uz korporatīvu vienību saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem:

               (X)faktiski īsteno galējo kontroli pār vienības pārvaldīšanu vai ir tiesīga īstenot šādu kontroli;

               (XI)personai tieši vai netieši pieder vai tā kontrolē vairāk nekā 25 % balsstiesību vai akciju vai cita veida līdzdalības vienībā, neskarot katras Puses tiesības noteikt zemāku robežvērtību; vai

               (XII)citādā veidā kontrolē vienību vai ir tiesīga īstenot šādu kontroli.

               Attiecībā uz tādām juridiskām vienībām kā fondi, Anstalt, līgumsabiedrības ar ierobežotu atbildību katrai Pusei ir tiesības noteikt līdzīgus kritērijus faktiskā īpašnieka noteikšanai, vai, ja tās izvēlas to darīt: piemērot AML.130. panta [Faktisko īpašumtiesību pārredzamība juridiskajos veidojumos] 1. punkta a) apakšpunktā noteikto definīciju, ņemot vērā šādu vienību formu un struktūru.

               Lai pieņemtu lēmumu par faktisko īpašumtiesību pārredzamības atbilstošajiem līmeņiem, attiecībā uz juridiskām vienībām, kas nav minētas iepriekš, katra Puse ņem vērā šādu vienību dažādās formas un struktūras un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas līmeņus un terorisma finansēšanas riskus, kas saistīti ar šādām vienībām;

               (b)“pamatinformācija par faktisko īpašnieku” ir faktiskā īpašnieka vārds un uzvārds, dzimšanas mēnesis un gads, pastāvīgās dzīvesvietas valsts un valstspiederība, kā arī faktiskā īpašnieka turētās kapitāla daļas vai īstenotās kontroles veids un apmērs;

               (c)“kompetentās iestādes” ir:

               (XIII)publiskas iestādes, ieskaitot finanšu ziņu vākšanas vienības, kam uzticēti pienākumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanas jomā;

               (XIV)publiskas iestādes, kuru uzdevums ir veikt izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, saistītiem predikatīviem nodarījumiem vai terorisma finansēšanu, vai arī izsekot, aizturēt vai iesaldēt un konfiscēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus;

               (XV)publiskas iestādes, kuras ir atbildīgas par uzraudzību vai pārraudzību ar mērķi nodrošināt atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanas prasībām.

               Šī definīcija neskar katras Puses tiesības noteikt papildu kompetentās iestādes, kas var piekļūt informācijai par faktiskajiem īpašniekiem.

                  2.Katra Puse nodrošina, ka juridiskās vienības to teritorijā uztur adekvātu, pareizu un aktuālu informāciju par faktiskajiem īpašniekiem. Katra Puse ievieš mehānismus, ar ko nodrošina, lai to kompetentajām iestādēm ir savlaicīga piekļuve šādai informācijai.

                  3.Katra Puse izveido vai uztur centrālu reģistru ar adekvātu, aktuālu un pareizu informāciju par faktiskajiem īpašniekiem. Savienības gadījumā centrālos reģistrus izveido dalībvalstu līmenī. Šis pienākums neattiecas uz biržā kotētām juridiskām vienībām, uz kurām attiecas informācijas izpaušanas prasības attiecībā uz pietiekamu pārredzamības līmeni. Ja kādai vienībai nav identificējams īpašnieks, reģistrā glabā alternatīvu informāciju, piemēram, paziņojumu par to, ka nav identificēt īpašnieks, vai ziņas par fizisko personu vai personām, kuras juridiskajā vienībā ieņem augstākās vadības amatu.

               4.Katra Puse nodrošina, ka tās centrālajā reģistrā vai reģistros glabātā informācija bez ierobežojumiem un savlaicīgi tiek darīta pieejama tās kompetentajām iestādēm.

               5.Katra Puse nodrošina, ka pamatinformācija par faktiskajiem īpašniekiem tiek darīta pieejama ikvienam sabiedrības loceklim. Atsevišķus izņēmumus attiecībā uz informācijas publisku pieejamību saskaņā ar šo punktu var paredzēt gadījumos, kad piekļuve informācijai faktisko īpašnieku pakļautu nesamērīgam riskam, piemēram, krāpšanas, nolaupīšanas, šantāžas, izspiešanas, aizskaršanas, vardarbības vai iebiedēšanas riskam, vai ja faktiskais īpašnieks ir nepilngadīgs vai citā veidā juridiski rīcībnespējīgs.

               6.Katra Puse nodrošina iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas pret juridiskām vai fiziskām personām, kuras nepilda prasības, kas tām noteiktas saistībā ar šajā pantā minētajiem jautājumiem.

               7.Katra Puse nodrošina, ka tas kompetentās iestādes var savlaicīgi un efektīvi un bez maksas sniegt 2. un 3. punktā minēto informāciju otras Puses kompetentajām iestādēm. Šim nolūkam Puses apsver veidus informācijas drošas apmaiņas nodrošināšanai.

               LAW.AML.130. pants. Faktisko īpašumtiesību pārredzamība juridiskajos veidojumos

               1.Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“faktiskais īpašnieks” ir dibinātājs, trasta pārraudzītājs (ja tāds ir), pilnvarotās personas, labuma guvējs vai labuma guvēju kategorijas, ikviena persona, kurai ir līdzvērtīga pozīcija attiecībā uz juridisku veidojumu, kura struktūra vai funkcija ir līdzīga tieši izveidotam trastam, un visu citu fizisko personu, kas īsteno pilnīgu, efektīvu kontroli pār trastu vai līdzīgu juridisku veidojumu;

               (b)“kompetentās iestādes” ir:

               (XVI)publiskas iestādes, ieskaitot finanšu ziņu vākšanas vienības, kam uzticēti pienākumi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanas jomā;

               (XVII)publiskas iestādes, kuru uzdevums ir veikt izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, saistītiem predikatīviem nodarījumiem vai terorisma finansēšanu, vai arī izsekot, aizturēt vai iesaldēt un konfiscēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus;

               (XVIII)publiskas iestādes, kuras ir atbildīgas par uzraudzību vai pārraudzību ar mērķi nodrošināt atbilstību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanas prasībām.

               Šī definīcija neskar katras Puses tiesības noteikt papildu kompetentās iestādes, kas var piekļūt informācijai par faktiskajiem īpašniekiem.

               2.Katra Puse nodrošina, ka tieši izveidotu trastu pilnvarotās personas uztur adekvātu, pareizu un aktuālu informāciju par faktiskajiem īpašniekiem. Šos pasākumus piemēro citiem juridiskiem veidojumiem, ko katra Puse atzinusi par tādiem, kuru struktūra vai funkcija ir līdzīga trastiem.

               3.Katra Puse ievieš mehānismus, ar ko nodrošina, lai to kompetentajām iestādēm ir savlaicīga piekļuve adekvātai, pareizai un aktuālai informācijai par tieši izveidotu trastu un to citu juridisko veidojumu faktiskajiem īpašniekiem, kuru struktūra vai funkcija ir līdzīga trastiem tās teritorijā.

               4.Ja ziņas par trastu vai līdzīgu juridisku veidojumu faktiskajiem īpašniekiem tiek glabātas centrālajā reģistrā, attiecīgā valsts nodrošina, ka informācija ir adekvāta, aktuāla un pareiza, un ka kompetentajām iestādēm ir savlaicīga un neierobežota piekļuve šādai informācijai. Puses cenšas apsvērt veidus, kā piekļuvi informācijai par trastu vai līdzīgu juridisku veidojumu faktiskajiem īpašniekiem nodrošināt fiziskajām personām vai organizācijām, kuras var apliecināt leģitīmas intereses iepazīties ar šādu informāciju.

               5.Katra Puse nodrošina iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas pret juridiskām vai fiziskām personām, kuras nepilda prasības, kas tām noteiktas saistībā ar šajā pantā minētajiem jautājumiem.

               6.Katra Puse nodrošina, ka tas kompetentās iestādes var savlaicīgi un efektīvi un bez maksas sniegt 3. punktā minēto informāciju otras Puses kompetentajām iestādēm. Šim nolūkam Puses apsver veidus informācijas drošas apmaiņas nodrošināšanai.

               XI sadaļa. Iesaldēšana un konfiskācija

               LAW.CONFISC.1. pants. Sadarbības mērķis un principi

               1. Šīs sadaļas mērķis ir paredzēt saistībā ar tiesvedību krimināllietās sadarbību starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un dalībvalstīm, no otras puses, pēc iespējas plašākā mērogā izmeklēšanās un procesos, kuru mērķis ir īpašuma iesaldēšana ar nolūku to vēlāk konfiscēt, un izmeklēšanās un procesos, kuru mērķis ir īpašuma konfiskācija. Tas neizslēdz citu sadarbību saskaņā ar LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 5. un 6. punktu. Šajā sadaļā paredzēta arī sadarbība ar Savienības struktūrām, ko Savienība norīkojusi šīs sadaļas vajadzībām.

               2.Katra valsts, ievērojot šīs sadaļas noteikumus, izpilda citas valsts pieprasījumus:

               a)
                     par konkrētu īpašuma sastāvdaļu konfiskāciju, kā arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju, kuru veido prasība samaksāt naudas summu, kas atbilst noziedzīgi iegūto līdzekļu vērtībai;

               b)
                     par palīdzību izmeklēšanā un pagaidu pasākumiem attiecībā uz jebkuru no a) apakšpunktā minētajiem konfiskācijas veidiem.

               3.Panta 2. punkta b) apakšpunktā lūgto palīdzību izmeklēšanā sniedz un pagaidu pasākumus veic, ciktāl to pieļauj pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti un saskaņā ar tiem. Ja pieprasījumā par vienu no šiem pasākumiem ir precizētas formalitātes vai procedūras, kas ir nepieciešamas atbilstoši pieprasījuma iesniedzējas valsts iekšzemes tiesību aktiem, pat ja pieprasījuma saņēmējā valstī tādas nepastāv, tā izpilda šādus pieprasījumus tiktāl, ciktāl pieprasītā darbība nav pretrunā tās iekšzemes tiesību aktu pamatprincipiem.

               4.Pieprasījuma saņēmēja valsts nodrošina, ka citas valsts iesniegtiem pieprasījumiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu un nozieguma rīku izsekošanu, iesaldēšanu vai izņemšanu, tiek piešķirta tāda pati prioritāte kā pieprasījumiem, kas iesniegti saistībā ar iekšzemes procedūrām.

               5.Pieprasījuma iesniedzēja valsts, pieprasot konfiskāciju, palīdzību izmeklēšanā un pagaidu pasākumus konfiskācijas nolūkā, nodrošina, ka tiek ievēroti nepieciešamības un proporcionalitātes principi.

               6.Šīs sadaļas noteikumus piemēro to “starptautiskās sadarbības” nodaļu vietā, kas ietvertas Eiropas Padomes Konvencijā par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kura parakstīta Varšavā 2005. gada 16. maijā (“2005. gada konvencija”), un Konvencijā par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kas parakstīta Strasbūrā 1990. gada 8. novembrī (“1990. gada konvencija”). Šā nolīguma LAW.CONFISC.2. pants [Definīcijas] aizstāj attiecīgās definīcijas 2005. gada konvencijas 1. pantā un 1990. gada konvencijas 1. pantā. Šīs sadaļas noteikumi neietekmē valstu saistības atbilstoši 2005. gada konvencijai un 1990. gada konvencijai.

               LAW.CONFISC.2. pants. Definīcijas

               Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“konfiskācija” ir pēc tiesvedības par noziedzīgu nodarījumu vai noziedzīgiem nodarījumiem tiesas uzlikts sods vai pasākums, kas beidzas ar galīgu īpašuma atņemšanu;

               (b)“iesaldēšana” vai “izņemšana” ir pagaidu aizliegums nodot, iznīcināt, pārveidot, atsavināt vai pārvietot īpašumu vai īpašuma pagaidu uzraudzība vai kontrole, pamatojoties uz tiesas vai citas kompetentas iestādes izdotu rīkojumu;

               (c)“nozieguma rīki” ir jebkāds īpašums, kurš jebkādā veidā, pilnīgi vai daļēji, tika izmantots vai kuru bija paredzēts izmantot, lai izdarītu noziedzīgu nodarījumu vai noziedzīgus nodarījumus;

               (d)“tiesas iestāde” ir iestāde jeb saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem – tiesnesis, tiesa vai prokurors; prokuroru uzskata par tiesu sistēmas iestādi tikai tādā apmērā, ciktāl to paredz iekšzemes tiesību akti;

               (e)“noziedzīgi iegūti līdzekļi” ir jebkāds saimniecisks labums, kas tieši vai netieši gūts, izdarot noziedzīgu nodarījumu, vai naudas summa, kas līdzvērtīga minētajam saimnieciskajam labumam; tos var veidot jebkurš īpašums, kā tas definēts šajā pantā;

               (f)“īpašums” ir jebkāds īpašums neatkarīgi no tā, vai tā ir ķermeniska vai bezķermeniska, kustama vai nekustama manta, un juridiski dokumenti vai instrumenti, kas apliecina īpašumtiesības uz šo īpašumu vai cita veida tiesības uz to, kuru pieprasījuma iesniedzēja valsts uzskata par:

               (XIX)noziedzīgā nodarījumā iegūtiem līdzekļiem vai šādu līdzekļu pilnas vērtības vai tikai tās daļas ekvivalentu;

               (XX)noziedzīga nodarījuma rīkiem vai šādu rīku vērtību;

               (XXI)konfiscējamu saskaņā ar jebkādiem citiem pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktu noteikumiem par konfiskācijas pilnvarām pēc procesa saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, ieskaitot konfiskāciju, ko piemēro trešai personai, paplašinātu konfiskāciju un konfiskāciju bez galīgā notiesājošā sprieduma.

               LAW.CONFISC.3. pants. Pienākums sniegt palīdzību

               Pamatojoties uz lūgumu, valstis sniedz cita citai visplašāko palīdzību, lai identificētu un izsekotu konfiscējamus nozieguma rīkus, noziedzīgi iegūtus līdzekļus un citu īpašumu. Šāda palīdzība ietver visus pasākumus, lai sniegtu un nodrošinātu pierādījumus par minēto nozieguma rīku, noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai cita īpašuma esamību, atrašanās vietu vai pārvietošanu, veidu, juridisko statusu vai vērtību.

               LAW.CONFISC.4. pants. Informācijas pieprasījumi par bankas kontiem un glabāšanas seifiem

               1.Pieprasījuma saņēmēja valsts, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus, veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai, atbildot uz citas valsts nosūtītu pieprasījumu, noteiktu, vai fiziskai vai juridiskai personai, par kuru notiek kriminālizmeklēšana, ir viens vai vairāki jebkāda veida konti vai arī šī persona kontrolē šādus kontus jebkurā bankā, kas atrodas pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā, un, ja ir, par identificētajiem kontiem sniedz detalizētu informāciju. Šajā detalizētajā informācijā jo īpaši ietver klienta konta turētāja vārdu/nosaukumu un IBAN numuru, un individuālo seifu gadījumā – nomnieka vārdu un uzvārdu vai unikālu identifikācijas numuru.

               2.Panta 1. punktā noteikto pienākumu piemēro tikai tādā mērā, kādā šī informācija ir pieejama bankai, kurā atrodas attiecīgais konts.

               3.Papildus LAW.CONFISC.25. panta [Pieprasījuma saturs] prasībām pieprasījuma iesniedzēja valsts pieprasījumā:

               (a)norāda, kāpēc tā uzskata, ka pieprasītā informācija, ļoti iespējams, ir būtiska, noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanai,

               (b)paziņo iemeslus, pamatojoties uz kuriem, tā uzskata, ka pieprasījuma saņēmējas valsts teritorijā esošajās bankās ir attiecīgie konti, un pēc iespējas plašāk precizē, kuras varētu būt attiecīgās bankas un konti, un

               (c)nosūta visu tās rīcībā esošo papildu informāciju, kas varētu atvieglot pieprasījuma izpildi.

               4.
                     Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka šis pants tiks attiecināts uz kontiem nebanku finanšu iestādēs. Uz šādiem paziņojumiem var attiecināt savstarpības principu.

               LAW.CONFISC.5. pants. Informācijas pieprasījumi par bankas darījumiem

               1.Pieprasījuma saņēmēja valsts pēc citas valsts pieprasījuma sniedz datus par konkrētiem bankas kontiem un bankas operācijām, kas ir notikušas konkrētā laikposmā, izmantojot vienu vai vairākus no pieprasījumā norādītajiem kontiem, tostarp datus par jebkuru sūtītāja vai saņēmēja kontu.

               2.Panta 1. punktā noteikto pienākumu piemēro tikai tādā mērā, kādā šī informācija ir pieejama bankai, kurā atrodas attiecīgais konts.

               3.Papildus LAW.CONFISC.25. panta [Pieprasījuma saturs] prasībām pieprasījuma iesniedzēja valsts pieprasījumā norāda, kādēļ tā pieprasīto informāciju uzskata par būtisku noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanai.

               4.Pieprasījuma saņēmēja valsts var šāda pieprasījuma izpildi padarīt atkarīgu no tiem pašiem nosacījumiem, ko piemēro attiecībā uz pieprasījumiem par meklēšanu un izņemšanu.

               5.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka šis pants tiks attiecināts uz kontiem nebanku finanšu iestādēs. Uz šādiem paziņojumiem var attiecināt savstarpības principu.

               LAW.CONFISC.6. pants. Pieprasījumi par bankas darījumu pārraudzību

               1.Pieprasījuma saņēmēja valsts nodrošina, ka pēc citas valsts pieprasījuma tā spēj konkrētā laikposmā pārraudzīt bankas operācijas, ko veic, izmantojot vienu vai vairākus no pieprasījumā norādītajiem kontiem, un paziņo parraudzības rezultātus pieprasīja iesniedzējai valstij.

               2.Papildus LAW.CONFISC.25. panta [Pieprasījuma saturs] prasībām pieprasījuma iesniedzēja valsts pieprasījumā norāda, kādēļ tā pieprasīto informāciju uzskata par būtisku noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanai.

               3.Katrā atsevišķā gadījumā lēmumu par pārraudzību pieņem pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentās iestādes saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem.

               4.Par pārraudzības praktisko kārtību vienojas pieprasījuma iesniedzējas valsts un pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentās iestādes.

               5.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka šis pants tiks attiecināts uz kontiem nebanku finanšu iestādēs. Uz šādiem paziņojumiem var attiecināt savstarpības principu.

               LAW.CONFISC.7. pants. Spontāna informācija

               Neskarot savu izmeklēšanu vai tiesvedību, valsts var bez iepriekšēja lūguma nodot citai valstij informāciju par konfiscējamiem nozieguma rīkiem, noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem un citu īpašumu, ja tā uzskata, ka šādas informācijas izpaušana varētu palīdzēt saņēmējai valstij sākt vai veikt izmeklēšanu vai tiesvedību vai varētu veicināt attiecīga lūguma sniegšanu saskaņā ar šo sadaļu.

               LAW.CONFISC.8. pants. Pienākums veikt pagaidu pasākumus

               1.Pēc citas valsts pieprasījuma, kura sākusi noziedzīgā nodarījuma izmeklēšanu vai tiesvedību, vai izmeklēšanu vai tiesvedību konfiskācijas nolūkā, pieprasījuma saņēmēja valsts veic vajadzīgos pagaidu pasākumus, piemēram, iesaldēšanu vai izņemšanu, lai novērstu jebkādus darījumus ar īpašumu, tā nodošanu vai atsavināšanu, ja šis īpašums vēlākā posmā varētu būt pieprasījuma par konfiskāciju priekšmets vai varētu apmierināt pieprasījumu.

               2.Valsts, kura ir saņēmusi pieprasījumu par konfiskāciju saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju], ja tas prasīts, veic šā panta 1. punktā minētos pasākumus attiecībā uz jebkuru īpašumu, kas ir pieprasījuma priekšmets vai varētu apmierināt pieprasījumu.

               3.Ja saskaņā ar šo pantu ir saņemts pieprasījums, pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties veic visus vajadzīgos pasākumus pieprasījuma izpildei, rīkojoties tikpat ātri un ar tādu pašu prioritāti kā līdzīgā iekšzemes lietā, un nekavējoties un izmantojot jebkurus līdzekļus, kas dod iespēju iegūt rakstisku apliecinājumu, nosūta apstiprinājumu pieprasījuma iesniedzējai valstij.

               4.Ja pieprasījuma iesniedzēja valsts ir norādījusi, ka nepieciešama tūlītēja iesaldēšana, jo ir leģitīms pamats uzskatīt, ka attiecīgo īpašumu nekavējoties pārvietos vai iznīcinās, pieprasījuma saņēmēja valsts 96 stundu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas veic visus vajadzīgos pasākumus pieprasījuma izpildei, un nekavējoties un izmantojot jebkurus līdzekļus, kas dod iespēju iegūt rakstisku apliecinājumu, nosūta apstiprinājumu pieprasījuma iesniedzējai valstij.

               5.Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nespēj ievērot 4. punktā minēto termiņu, pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti un apspriežas ar to par atbilstošu turpmāko rīcību.

               6.Izbeidzoties 4. punktā minētajam termiņam, nebeidzas prasības, kas ar šo pantu izvirzītas pieprasījuma saņēmējas valstij.

               LAW.CONFISC.9. pants. Pagaidu pasākumu izpilde

               1.Pēc pagaidu pasākumu izpildes, kuri pieprasīti atbilstoši LAW.CONFISC.8. panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] 1. punktam, pieprasījuma iesniedzēja valsts pēc savas iniciatīvas un cik drīz vien iespējams pieprasījuma saņēmējai valstij sniedz visu informāciju, kas var likt apšaubīt vai mainīt minēto pasākumu apjomu. Pieprasījuma iesniedzēja valsts nekavējoties sniedz arī visu papildu informāciju, ko pieprasa pieprasījuma saņēmēja valsts un kas ir nepieciešama pagaidu pasākumu īstenošanai un to pēcpasākumiem.

               2.Pirms atcelt jebkādus pagaidu pasākumus, kas veikti saskaņā ar LAW.CONFISC.8. pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus], pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentā iestāde, kad vien iespējams, dod pieprasītājas valsts kompetentajai iestādei iespēju izklāstīt tās pamatojumu pasākuma turpināšanai.

               LAW.CONFISC.10. pants. Pienākums veikt konfiskāciju

               1.Valsts, kura saņēmusi pieprasījumu par tāda īpašuma konfiskāciju, kas atrodas tās teritorijā:

               (a)izpilda konfiskācijas rīkojumu, ko pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesa ir izdevusi attiecībā uz šādu īpašumu, vai

               (b)iesniedz pieprasījumu savām kompetentajām iestādēm nolūkā saņemt konfiskācijas rīkojumu un, ja šāds rīkojums ir izdots, izpilda to.

               2.Panta 1. punkta b) apakšpunkta nolūkā valstīm, kad vien nepieciešams, ir kompetence uzsākt konfiskācijas procedūras saskaņā ar to iekšzemes tiesību aktiem.

               3.Panta 1. punktu piemēro arī konfiskācijām, kuras veido prasība samaksāt naudas summu, kas atbilst noziedzīgi iegūto līdzekļu vērtībai, ja īpašums, pret kuru var izpildīt konfiskāciju, atrodas pieprasījuma saņēmējā valstī. Šādos gadījumos, izpildot konfiskāciju saskaņā ar 1. punktu, pieprasījuma saņēmēja valsts, ja maksājums nav saņemts, apmierina prasību ar jebkuru citu īpašumu, kas pieejams šim nolūkam.

               4.Ja pieprasījums par konfiskāciju attiecas uz īpašuma konkrētu sastāvdaļu, pieprasījuma iesniedzēja valsts un pieprasījuma saņēmēja valsts var izpildīt konfiskāciju kā prasību samaksāt naudas summu, kas atbilst īpašuma vērtībai.

               5.Valsts saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem pēc iespējas plašākā mērogā sadarbojas ar valsti, kura pieprasa tādu pasākumu izpildi, kas ir līdzvērtīgi konfiskācijai, ja pieprasījums nav izdots procesa krimināllietās ietvaros, ciktāl šādus pasākumus attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu ir norīkojusi pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestāde, ar nosacījumu, ka ir konstatēts, ka īpašums ir noziedzīgi iegūti līdzekļi vai:

               (a)cits īpašums, kurā pārveidoti vai pārvērsti noziedzīgi iegūtie līdzekļi;

               (b)īpašums, kas iegūts no likumīgiem avotiem, ja noziedzīgi iegūti līdzekļi pilnībā vai daļēji apvienoti ar šādu īpašumu, līdz pat apvienoto noziedzīgi iegūto līdzekļu novērtētajai vērtībai; vai

               (c)labums, kas gūts no noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem, no īpašuma, kurā pārveidoti vai pārvērsti noziedzīgi iegūtie līdzekļi, vai no īpašuma, ar ko apvienoti noziedzīgi iegūtie līdzekļi līdz pat apvienoto noziedzīgi iegūto līdzekļu novērtētajai vērtībai, tādā pašā veidā un tādā pašā apjomā kā noziedzīgi iegūtie līdzekļi.

               6.Panta 5. punktā minētie pasākumi ietver pasākumus, kas ļauj īpašumu un aktīvus izņemt, arestēt vai konfiscēt, iesniedzot prasību civiltiesā.

               7.Pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties pieņem lēmumu par konfiskācijas rīkojuma izpildi un, neskarot šā panta 8. punktu, ne vēlāk kā 45 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties un izmantojot jebkurus līdzekļus, kas dod iespēju iegūt rakstisku apliecinājumu, nosūta apstiprinājumu pieprasījuma iesniedzējai valstij. Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar LAW.CONFISC.17. pantu [Atlikšana] pastāv atlikšanas iemesli, pieprasījuma saņēmēja valsts veic konkrētus pasākumus, kas nepieciešami, lai konfiskācijas rīkojumu izpildītu bez kavēšanās un vismaz tikpat ātri un tādā pašā prioritārā kārtā kā līdzīgā iekšzemes lietā.

               8.Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nespēj ievērot 7. punktā minēto termiņu, pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti un apspriežas ar to par atbilstošu turpmāko rīcību.

               9.Izbeidzoties 7. punktā minētajam termiņam, nebeidzas prasības, kas ar šo pantu izvirzītas pieprasījuma saņēmējas valstij.

               LAW.CONFISC.11. pants. Konfiskācijas izpilde

               1.Procedūras konfiskācijas panākšanai un izpildei saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] reglamentē pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti.

               2.Pieprasījuma saņēmējai valstij ir saistoši konstatētie fakti, ciktāl tie ir izklāstīti notiesājošā spriedumā vai tiesas nolēmumā, ko pasludinājusi pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesa, vai ciktāl šāda notiesājoša sprieduma vai tiesas nolēmuma pamatā ir minētie fakti.

               3.Ja konfiskāciju veido prasība samaksāt naudas summu, pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentā iestāde konvertē tās summu minētās valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas ir piemērojams brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par konfiskācijas izpildi.

               LAW.CONFISC.12. pants. Konfiscētais īpašums

               1.Ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, ar īpašumu, kas konfiscēts saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] un LAW.CONFISC.11. pantu [Konfiskācijas izpilde], pieprasījuma saņēmēja valsts rīkojas atbilstoši tās iekšzemes tiesību aktiem un administratīvajām procedūrām.

               2.Ja pieprasījuma saņēmēja valsts saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] rīkojas citas valsts iesniegta pieprasījuma sakarā, tā, ciktāl to ļauj tās iekšzemes tiesību akti un ja tas pieprasīts, prioritāri apsver konfiscētā īpašuma atgriešanu pieprasījuma iesniedzējai valstij, lai tā varētu sniegt kompensāciju noziegumā cietušajiem vai atgriezt šādu īpašumu tā likumīgajiem īpašniekiem.

               3.Ja pieprasījuma saņēmēja valsts saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] rīkojas citas valsts iesniegta pieprasījuma sakarā, un pēc tam, kad tā ir ņēmusi vērā cietušā tiesības uz īpašuma restitūciju vai kompensāciju saskaņā ar šā panta 2. punktu, pieprasījuma saņēmēja valsts ar konfiskācijas rīkojuma izpildes rezultātā iegūto naudu rīkojas šādi:

               (a)ja naudas summa ir vienāda ar vai mazāka par 10 000 EUR, tā pienākas pieprasījuma saņēmējai valstij; vai

               (b)ja naudas summa ir lielāka par 10 000 EUR, pieprasījuma saņēmēja valsts 50 % no atgūtās summas pārskaita pieprasījuma iesniedzējai valstij.

               4.Neatkarīgi no 3. punkta pieprasījuma iesniedzēja valsts un pieprasījuma saņēmēja valsts var atsevišķos gadījumos īpaši apsvērt iespēju noslēgt citus šādus nolīgumus vai vienošanās par īpašuma nodošanu, ko tās uzskata par piemērotām.

               LAW.CONFISC.13. pants. Tiesības uz izpildi un konfiskācijas maksimālā summa

               1.Saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] iesniegts pieprasījums par konfiskāciju neskar pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesības pašai izpildīt konfiskācijas rīkojumu.

               2.Neko šajā sadaļā neinterpretē kā atļauju, ka konfiskācijas kopējā vērtība var pārsniegt naudas summu, kas norādīta konfiskācijas rīkojumā. Ja kāda valsts konstatē, ka šāda situācija varētu rasties, attiecīgās valstis apspriežas, lai izvairītos no šādām sekām.

               LAW.CONFISC.14. pants. Brīvības atņemšana ar aizmugurisku spriedumu

               Pieprasījuma saņēmēja valsts, reaģējot uz pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju], bez pieprasījuma iesniedzējas valsts piekrišanas ar aizmugurisku spriedumu nepiemēro brīvības atņemšanu vai jebkādus citus pasākumus, kuri ierobežo personas brīvību.

               LAW.CONFISC.15. pants. Atteikuma pamatojums

               1.Sadarbību saskaņā ar šo sadaļu var atteikt šādos gadījumos:

               (a)pieprasījuma saņēmēja valsts uzskata, ka pieprasījuma izpilde būtu pretrunā ne bis in idem principam; vai

               (b)nodarījums, ar ko saistīts pieprasījums, nav kvalificējams kā nodarījums saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem, ja tas izdarīts tās jurisdikcijā; tomēr šis atteikuma pamats attiecas uz sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3. panta [Pienākums sniegt palīdzību] līdz LAW.CONFISC.7. pantam [Spontāna informācija] tikai tiktāl, ciktāl pieprasītā palīdzība ietver piespiedu pasākumus.

               2.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka, pamatojoties uz savstarpību, šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais abpusējas sodāmības nosacījums netiks piemērots, ar nosacījumu, ka pieprasījuma pamatā esošais noziedzīgais nodarījums ir:

               (a)viens no LAW.SURR 79. panta [Piemērošanas joma] 4. punktā uzskaitītajiem nodarījumiem, kā tas definēts pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktos, un un

               (b)pieprasījuma iesniedzējas valstī par to var piemērot brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi.

               3.Sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3. panta [Pienākums sniegt palīdzību] līdz LAW.CONFISC.7. pantam [Spontāna informācija], ciktāl pieprasītā palīdzība ietver piespiedu pasākumus, un saskaņā ar LAW.CONFISC.8. pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] un LAW.CONFISC.9. pantu [Pagaidu pasākumu izpilde] var atteikt arī tad, ja pieprasīto pasākumu nevarētu veikt saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem izmeklēšanas vai tiesvedības nolūkos līdzīgā iekšzemes lietā.

               4.Ja tas prasīts pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktos, sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3. panta [Pienākums sniegt palīdzību] līdz LAW.CONFISC.7. pantam [Spontāna informācija], ciktāl pieprasītā palīdzība ietver piespiedu pasākumus, un saskaņā ar LAW.CONFISC.8. pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] un LAW.CONFISC.9. pantu [Pagaidu pasākumu izpilde] var atteikt arī tad, ja pieprasītie pasākumi vai jebkuri citi pasākumi ar līdzīgām sekām nebūtu atļauti pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktos vai – attiecībā uz pieprasījuma iesniedzējas valsts kompetentajām iestādēm –, ja pieprasījumu nav atļāvusi tiesas iestāde, darbojoties saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem.

               5.Sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju] līdz LAW.CONFISC.14. pantam [Brīvības atņemšana ar aizmugurisku spriedumu] var atteikt arī, ja:

               (a)saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktiem konfiskācija nav paredzēta attiecībā uz nodarījuma veidu, ar kuru saistīts lūgums;

               (b)neskarot pienākumu saskaņā ar LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 3. punktu, tā būtu pretrunā pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem attiecībā uz konfiskācijas ierobežojumiem saistībā ar saikni starp nodarījumu un:

               (XXII)ekonomisku priekšrocību, ko varētu kvalificēt kā no tā iegūtus noziedzīgi iegūto līdzekļus; vai

               (XXIII)īpašumu, ko varētu kvalificēt kā nozieguma rīkus;

               (c)saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktiem konfiskāciju vairs nevar piemērot vai izpildīt termiņa izbeigšanās dēļ;

               (d)neskarot LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 5. un 6. punktu, pieprasījums nav saistīts ar iepriekšēju notiesājošu spriedumu vai tiesas nolēmumu vai šāda nolēmuma pamatojumu, ka ir veikts nodarījums vai vairāki nodarījumi, uz kura pamata ir izdots rīkojums vai pieprasījums par konfiskāciju;

               (e)pieprasījuma iesniedzējā valstī konfiskācija nav izpildāma vai to joprojām var pārskatīt parastajā pārsūdzības kārtībā; vai

               (f)pieprasījums ir saistīts ar konfiskācijas rīkojumu, kas izriet no aizmuguriski pieņemta lēmuma par personu, pret kuru ir izdots rīkojums, un pieprasījuma saņēmējas valsts ieskatā pieprasījuma iesniedzējas valsts veiktajā tiesvedībā, kas noveda pie šāda lēmuma, netika ievērotas minimālās tiesības uz aizstāvību, kuras atzītas par tādām, kas pienākas ikvienai personai, pret kuru ir izvirzīta apsūdzība krimināllietā.

               6.Panta 5. punkta f) apakšpunkta nolūkos lēmumu neuzskata par aizmuguriski pieņemtu, ja:

               (a)tas ir apstiprināts vai paziņots pēc tam, kad attiecīgā persona ir sniegusi iebildumus; vai

               (b)tas ir pieņemts pārsūdzības tiesvedībā, ar nosacījumu, ka pārsūdzību ir iesniegusi attiecīgā persona.

               7.Panta 5. punkta f) apakšpunkta nolūkos apsverot, vai ir ievērotas minimālās tiesības uz aizstāvību, pieprasījuma saņēmēja valsts ņem vērā faktu, ka attiecīgā persona tīši ir centusies izvairīties no saukšanas pie atbildības, vai faktu, ka minētā persona pēc tam, kad tai bija iespēja pret aizmuguriski pieņemtu lēmumu izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekli, izvēlējās to nedarīt. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad attiecīgā persona pēc pienācīgi izsniegta uzaicinājuma ierasties uz tiesu, izvēlējās to nedarīt un neprasīja sēdes atlikšanu.

               8.Valstis neatsaucas uz bankas noslēpumu kā iemeslu atteikumam sadarboties saskaņā ar šo sadaļu. Ja to prasa pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību akti, tā var pieprasīt, ka pieprasījumu par sadarbību, kurā būtu ietverta bankas noslēpuma atcelšana, atļauj tiesas iestāde, darbojoties saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem.

               9.Pieprasījuma saņēmēja valsts:

               (a)uz faktu, ka persona, pret kuru pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes veic izmeklēšanu vai ir izdevušas konfiskācijas rīkojumu, ir juridiska persona, nevar atsaukties kā uz šķērsli jebkādas sadarbības nodrošināšanai saskaņā ar šo sadaļu;

               (b)uz faktu, ka fiziskā persona, pret kuru izdots rīkojums par noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju, ir mirusi, vai juridiskā persona, pret kuru izdots rīkojums par noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju, vēlāk ir likvidēta, nevar atsaukties kā uz šķērsli palīdzības sniegšanai saskaņā ar LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 1. punkta a) apakšpunktu; vai

               (c)uz faktu, ka persona, pret kuru pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes veic izmeklēšanu vai ir izdevušas konfiskācijas rīkojumu, pieprasījumā ir minēta gan kā attiecīgā noziedzīgā nodarījuma, gan kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas izdarītāja, nevar atsaukties kā uz šķērsli jebkādas sadarbības nodrošināšanai saskaņā ar šo sadaļu.

               LAW.CONFISC.16. pants. Apspriešanās un informēšana

               Ja ir pamatoti iemesli, kas ļauj uzskatīt, ka iesaldēšanas vai konfiskācijas rīkojuma izpilde radītu reālu risku pamattiesību aizsardzībai, pieprasījuma saņēmēja valsts, pirms tā pieņem lēmumu par iesaldēšanas vai konfiskācijas rīkojuma izpildi, apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju valsti un var pieprasīt sniegt jebkādu vajadzīgo informāciju.

               LAW.CONFISC.17. pants. Atlikšana

               Pieprasījuma saņēmēja valsts var atlikt reaģēšanu uz pieprasījumu, ja šāda rīcība kaitētu tās iestāžu veiktai izmeklēšanai vai tiesvedībai.

               LAW.CONFISC.18. pants. Pieprasījuma apmierināšana daļēji vai ar nosacījumiem

               Pirms pieprasījuma saņēmēja valsts atsaka vai atliek sadarbību saskaņā ar šo sadaļu, tā, attiecīgā gadījumā apspriedusies ar pieprasījuma iesniedzēju valsti, apsver iespēju pieprasījumu apmierināt daļēji vai ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par vajadzīgiem.

               LAW.CONFISC.19. pants. Dokumentu izsniegšana

               1.Valstis sniedz cita citai visplašāko savstarpējo palīdzību, izsniedzot dokumentus personām, kuras skar pagaidu pasākumi vai konfiskācija.

               2.Nekas šajā pantā nav paredzēts, lai traucētu:

               (a)iespējai tiesas dokumentus tieši nosūtīt personām ārvalstīs, izmantojot pasta kanālus; un

               (b)iespējai, ka tiesu izpildītāji, amatpersonas vai citas izcelsmes valsts kompetentās iestādes tiesas dokumentus izsniedz tieši ar minētās valsts konsulāro dienestu vai tiesu iestāžu (ieskaitot tiesu izpildītājus un amatpersonas) vai ar galamērķa valsts citu iestāžu starpniecību.

               3.Izsniedzot tiesas dokumentus tādām personām ārvalstīs, kuras skar pagaidu pasākumi vai konfiskācijas rīkojumi, ko izdevusi nosūtītāja valsts, minētā valsts norāda, kādi tiesiskās aizsardzības līdzekļi šādām personām ir pieejami saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem.

               LAW.CONFISC.20. pants. Ārvalstu nolēmumu atzīšana

               1.Izskatot pieprasījumu par sadarbību saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.8. panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] līdz LAW.CONFISC.14. pantam [Brīvības atņemšana ar aizmugurisku spriedumu], pieprasījuma saņēmēja valsts atzīst visus nolēmumus, ko pieprasījuma iesniedzējā valstī attiecībā uz trešo personu pieprasītām tiesībām ir pasludinājusi tiesas iestāde.

               2.Atzīšanu var atteikt, ja:

               (a)trešajām personām nebija pienācīgas iespējas aizstāvēt savas tiesības;

               (b)lēmums nav saderīgs ar lēmumu, kas par to pašu jautājumu jau pieņemts pieprasījuma saņēmējā valstī;

               (c)tas nav saderīgs ar pieprasījuma saņēmējas valsts sabiedrisko kārtību, vai

               (d)lēmums tika pieņemts pretēji noteikumiem par izņēmuma jurisdikciju, kas noteikti pieprasījuma saņēmējas valsts iekšzemes tiesību aktos.

               LAW.CONFISC.21. pants. Iestādes

               1.Katra valsts izraugās centrālo iestādi, kas ir atbildīga par to pieprasījumu nosūtīšanu un atbildes sniegšanu uz tiem, kuri iesniegti saskaņā ar šo sadaļu, šādu pieprasījumu izpildi vai nosūtīšanu iestādēm, kas kompetentas tos izpildīt.

               2.Savienība var izraudzīties Savienības struktūru, kura papildus dalībvalstu kompetentajām iestādēm var iesniegt un attiecīgā gadījumā izpildīt pieprasījumus saskaņā ar šo sadaļu. Šīs sadaļas nolūkos katru šādu pieprasījumu izskata kā kādas dalībvalsts pieprasījumu. Savienība var arī izraudzīties minēto Savienības struktūru kā centrālo iestādi, kas ir atbildīga par to pieprasījumu nosūtīšanu un atbildēšanu uz tiem, kurus saskaņā ar šo sadaļu iesniegusi minētā struktūra vai kuri tai iesniegti.

               LAW.CONFISC.22. pants. Tieša saziņa

               1.Kompetentās iestādes savā starpā sazinās tieši.

               2.Steidzamos gadījumos pieprasījumus vai paziņojumus saskaņā ar šo sadaļu pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestādes var tieši nosūtīt pieprasījuma saņēmējas valsts tiesas iestādēm. Šādos gadījumos kopiju ar pieprasījuma iesniedzējas valsts centrālās iestādes starpniecību vienlaikus nosūta pieprasījuma saņēmējas valsts centrālajai iestādei.

               3.Ja pieprasījums ir iesniegts saskaņā ar 2. punktu un iestāde nav kompetenta izskatīt pieprasījumu, iestāde to nodod kompetentajai valsts iestādei un par to tieši informē pieprasījuma iesniedzēju valsti.

               4.Pieprasījumus vai paziņojumus saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3. panta [Pienākums sniegt palīdzību] līdz LAW.CONFISC.7. pantam [Spontāna informācija], kas neietver piespiedu pasākumus, pieprasījuma iesniedzējas valsts kompetentās iestādes var tieši nosūtīt pieprasījuma saņēmējas valsts kompetentajām iestādēm.

               5.Pirms iesniegt oficiālu pieprasījumu, pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesu iestādes var tieši nosūtīt pieprasījuma saņēmējas valsts tiesu iestādēm pieprasījumu vai paziņojumu projektu saskaņā ar šo sadaļu, lai nodrošinātu, ka oficiālo pieprasījumu var iedarbīgi izskatīt uzreiz pēc saņemšanas un ka tajā ir pietiekama informācija un apliecinoši dokumenti, lai tas atbilstu pieprasījuma saņēmējas valsts tiesību aktu prasībām.

               LAW.CONFISC.23. pants. Pieprasījuma forma un valodas

               1.Visus pieprasījumus saskaņā ar šo sadaļu iesniedz rakstiski. Tos var nosūtīt elektroniski vai ar jebkādiem citiem telesakaru līdzekļiem, ar nosacījumu, ka pieprasījuma iesniedzēja valsts ir gatava pēc pieprasījuma jebkurā laikā iesniegt šāda paziņojuma rakstisku eksemplāru un oriģinālu.

               2.Pieprasījumus saskaņā ar 1. punktu iesniedz saņēmējas valsts oficiālajā valodā vai jebkurā citā valodā, ko pieprasījuma saņēmēja valsts ir norādījusi vai kas norādīta attiecībā uz to saskaņā ar 3. punktu.

               3.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par valodu vai valodām, kuras papildus minētās valsts oficiālajai valodai vai oficiālajām valodām var izmantot pieteikumu iesniegšanā saskaņā ar šo sadaļu.

               4.Pieprasījumus par pagaidu pasākumiem saskaņā ar LAW.CONFISC.8. pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] iesniedz, izmantojot standarta veidlapu LAW-8. PIELIKUMĀ.

               5.Pieprasījumus par konfiskāciju saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] iesniedz, izmantojot standarta veidlapu LAW-8. PIELIKUMĀ.

               6.Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ja nepieciešams, var grozīt 4. un 5. punktā minētās veidlapas.

               7.Apvienotā Karaliste un Savienība, darbojoties jebkuras tās dalībvalsts uzdevumā, katra var paziņot Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā, ka tai nepieciešams apliecinošo dokumentu tulkojums vienā no pieprasījuma saņēmējas valsts oficiālajām valodām, kas norādītas saskaņā ar šā panta 3. punktu. Ja pieprasījumi iesniegti saskaņā ar LAW.CONFISC.8. panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] 4. punktu, šādu apliecinošo dokumentu tulkojumu pieprasījuma saņēmējai valstij var iesniegt 48 stundu laikā pēc pieprasījuma iesniegšanas, neskarot termiņus, kas noteikti LAW.CONFISC.8. panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] 4. punktā.

               LAW.CONFISC.24. pants. Legalizācija

               Dokumenti, kas nosūtīti, piemērojot šo sadaļu, ir atbrīvoti no visām legalizācijas formalitātēm.

               LAW.CONFISC.25. pants. Pieprasījuma saturs

               1.Visos pieprasījumos par sadarbību saskaņā ar šo sadaļu norāda šādu informāciju:

               (a)iestāde, kas iesniedz pieprasījumu, un iestāde, kura veic izmeklēšanu vai tiesvedību;

               (b)pieprasījuma priekšmets un pamatojums;

               (c)jautājums, tai skaitā būtiskie fakti (piemēram, nodarījuma datums, vieta un apstākļi), ar kuriem saistīta izmeklēšana vai tiesvedība, izņemot pieprasījumu par paziņojumu;

               (d)ciktāl sadarbība ietver piespiedu pasākumus:

               (XXIV)tiesību normu teksts vai, ja tas nav iespējams, paziņojums par attiecīgajiem piemērojamajiem tiesību aktiem; un

               (XXV)norāde par to, ka pieprasīto pasākumu vai jebkurus citus pasākumus ar līdzīgām sekām varētu veikt lūguma iesniedzējas valsts teritorijā saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem;

               (e)ja tas nepieciešams un ciktāl iespējams:

               (XXVI)sīka informācija par attiecīgo personu vai personām, tai skaitā vārds un uzvārds, dzimšanas datums un vieta, valstspiederība un atrašanās vieta, un juridiskas personas gadījumā – tās juridiskā adrese; un

               (XXVII)īpašums, attiecībā uz kuru tiek lūgta sadarbība, tā atrašanās vieta, saistība ar attiecīgo personu vai personām, jebkāda saikne ar nodarījumu, kā arī visa pieejamā informācija par citām personām, interesēm īpašumā; un

               (f)visas konkrētās procedūras, kuras pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas ievērot.

               2.Pieprasījumā veikt pagaidu pasākumus saskaņā ar LAW.CONFISC.8. pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] attiecībā uz tāda īpašuma izņemšanu, uz kuru var izpildīt konfiskācijas rīkojumu, ko veido prasība samaksāt naudas summu, norāda arī maksimālo summu, kuru vēlas atgūt no minētā īpašuma.

               3.Papildus šā panta 1. punktā minētajai informācijai visos pieprasījumos saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] pievieno:

               (a)attiecībā uz LAW.CONFISC.10. panta [Pienākums veikt konfiskāciju] 1. punkta a) apakšpunktu:

               (XXVIII)pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesas izdota konfiskācijas rīkojuma apliecinātu kopiju un paziņojumu par pamatojumu, balstoties uz kuru ir izsniegts rīkojums, ja pamatojums nav norādīts pašā rīkojumā;

               (XXIX)pieprasījuma iesniedzējas valsts kompetentās iestādes apliecinājumu par to, ka konfiskācijas rīkojums ir izpildāms un to nevar pārskatīt parastajā pārsūdzības kārtībā;

               (XXX)informāciju par to, kādā apmērā tiek pieprasīta rīkojuma izpilde; un

               (XXXI)informāciju par nepieciešamību veikt jebkādus pagaidu pasākumus;

               (b)attiecībā uz LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] 1. punkta b) apakšpunktu – paziņojumu par faktiem, uz kuriem pieprasījuma iesniedzēja valsts pamatojas un kuri būtu pietiekami, lai pieprasījuma saņēmēja valsts varētu izpildīt rīkojumu saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem;

               (c)ja trešām personām ir bijusi iespēja pieprasīt to tiesību ievērošanu – dokumentus, kas to apliecina.

               LAW.CONFISC.26. pants. Nepilnīgi pieprasījumi

               1.Ja pieprasījums neatbilst šīs sadaļas noteikumiem vai sniegtā informācija nav pietiekama, lai pieprasījuma saņēmēja valsts varētu to izskatīt, minēta valsts var lūgt pieprasījuma iesniedzēju valsti grozīt pieprasījumu vai sniegt tajā papildu informāciju.

               2.Pieprasījuma saņēmēja valsts var noteikt termiņu šādu grozījumu vai informācijas sniegšanai.

               3.Kamēr nav saņemti pieprasītie grozījumi vai informācija saistībā ar pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju], pieprasījuma saņēmēja valsts var veikt jebkuru no pasākumiem, kuri minēti no LAW.CONFISC.3. panta [Pienākums sniegt palīdzību] līdz LAW.CONFISC.9. pantam [Pagaidu pasākumu izpilde].

               LAW.CONFISC.27. pants. Vairāki pieprasījumi

               1.Ja pieprasījuma saņēmēja valsts saņem vairāk nekā vienu pieprasījumu saskaņā ar LAW.CONFISC.8. pantu [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] vai LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] attiecībā uz vienu un to pašu personu vai īpašumu, vairāki pieprasījumi nekavē minēto valsti izskatīt pieprasījumus, kuros prasīta pagaidu pasākumu veikšana.

               2.Ja saskaņā ar LAW.CONFISC.10. pantu [Pienākums veikt konfiskāciju] ir iesniegti vairāki pieprasījumi, pieprasījuma saņēmēja valsts apsver iespēju apspriesties ar pieprasījuma iesniedzēju valsti.

               LAW.CONFISC.28. pants. Pienākums norādīt pamatojumu

               Pieprasījuma saņēmēja valsts pamato jebkuru lēmumu atteikt vai atlikt jebkādu sadarbību saskaņā ar šo sadaļu, vai piemērot tai nosacījumus.

               LAW.CONFISC.29. pants. Informācija

               1.Pieprasījuma saņēmēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti par:

               (a)sākto darbību, pamatojoties uz pieprasījumu saskaņā ar šo sadaļu;

               (b)pamatojoties uz pieprasījumu saskaņā ar šo sadaļu veiktās darbības galīgo rezultātu;

               (c)lēmumu pilnībā vai daļēji atteikt vai atlikt jebkādu sadarbību saskaņā ar šo sadaļu, vai piemērot tai nosacījumus;

               (d)visiem apstākļiem, kas padara neiespējamu pieprasītās darbības veikšanu vai varētu to būtiski aizkavēt; un

               (e)ja pagaidu pasākumi ir pieņemti atbilstoši pieprasījumam, kas iesniegts saskaņā ar noteikumiem no LAW.CONFISC.3. panta [Pienākums sniegt palīdzību] līdz LAW.CONFISC.8. pantam [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] – tādiem iekšzemes tiesību aktu noteikumiem, kas automātiski izraisītu pagaidu pasākuma atcelšanu.

               2.Pieprasījuma iesniedzēja valsts nekavējoties informē pieprasījuma saņēmēju valsti par:

               (a)jebkādu pārskatīšanu, lēmumu vai jebkuru citu faktu, kā dēļ konfiskācijas rīkojums vairs nav pilnībā vai daļēji izpildāms; un

               (b)visām faktu vai juridiskām izmaiņām, kā dēļ darbība saskaņā ar šo sadaļu vairs nav pamatota.

               3.Ja valsts, pamatojoties uz vienu un to pašu konfiskācijas rīkojumu, pieprasa konfiskāciju vairāk nekā vienā valstī, tā par pieprasījumu informē visas valstis, kuras skar rīkojuma izpilde.

               LAW.CONFISC.30. pants. Izmantošanas ierobežojums

               1.Pieprasījuma saņēmēja valsts var pieprasījuma izpildi padarīt atkarīgu no nosacījuma, ka iegūto informāciju vai pierādījumus bez tās iepriekšējas piekrišanas pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes neizmanto vai nenosūta citās izmeklēšanās vai tiesvedībās, kas nav norādītas lūgumā.

               2.Bez pieprasījuma saņēmējas valsts iepriekšējas piekrišanas informāciju vai pierādījumus, ko tā sniegusi saskaņā ar šo sadaļu, pieprasījuma iesniedzējas valsts iestādes nedrīkst izmantot vai nosūtīt citās izmeklēšanās vai tiesvedībās, kas nav norādītas lūgumā.

               3.Personas datus, ko dara zināmus saskaņā ar šo sadaļu, valsts, kurai tie ir nodoti, drīkst izmantot:

               (a)tādas tiesvedības nolūkā, uz ko attiecas šī sadaļa;

               (b)citās tiesas un administratīvās procedūrās, kas ir tieši saistītas ar a) apakšpunktā minēto tiesvedību;

               (c)lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai; vai

               (d)jebkuram citam mērķim – tikai ar datu devējas valsts iepriekšēju piekrišanu, ja vien attiecīgā valsts nav saņēmusi tās personas piekrišanu, uz ko attiecas dati.

               4.Šo pantu piemēro arī tiem personas datiem, kas nav darīti zināmi, bet saskaņā ar šo sadaļu ir iegūti citā ceļā.

               5.Šo pantu nepiemēro personas datiem, kurus Apvienotā Karaliste vai kāda dalībvalsts ir ieguvusi saskaņā ar šo sadaļu un kuru izcelsme ir minētajā valstī.

               LAW.CONFISC.31. pants. Konfidencialitāte

               1.Pieprasījuma iesniedzēja valsts var lūgt, lai pieprasījuma saņēmēja valsts saglabā konfidencialitāti attiecībā uz pieprasījuma faktiem un saturu, izņemot tiktāl, cik nepieciešams pieprasījuma izpildes vajadzībām. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nevar izpildīt konfidencialitātes prasību, tā nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti.

               2.Pieprasījuma iesniedzēja valsts, ja tas nav pretrunā tās tiesību aktu pamatprincipiem un ja tas ir prasīts, saglabā konfidencialitāti attiecībā uz visiem pierādījumiem un informāciju, ko sniegusi pieprasījuma saņēmēja valsts, izņemot tiktāl, ciktāl to izpaušana vajadzīga pieprasījumā aprakstītajai izmeklēšanai vai tiesvedībai.

               3.Ievērojot tās iekšzemes tiesību aktu noteikumus, valsts, kas ir saņēmusi spontānu informāciju saskaņā ar LAW.CONFISC.7. pantu [Spontāna informācija], izpilda visas konfidencialitātes prasības, kuras prasa valsts, kas informāciju sniegusi. Ja pieprasījuma saņēmēja valsts nevar izpildīt šādu prasību, tā nekavējoties informē pieprasījuma iesniedzēju valsti

               LAW.CONFISC.32. pants. Izmaksas

               Ar pieprasījuma izpildi saistītās parastās izmaksas sedz pieprasījuma saņēmēja valsts. Ja pieprasījuma izpildei ir nepieciešamas būtiskas vai ārkārtējas izmaksas, pieprasījuma iesniedzēja valsts apspriežas ar pieprasījuma saņēmēju valsti, lai vienotos par nosacījumiem pieprasījuma izpildei un to, kā tiks segtas izmaksas.

               LAW.CONFISC.33. pants. Zaudējumu atlīdzība

               1.Ja kāda persona ir uzsākusi tiesvedību attiecībā uz atbildību par to zaudējumu atlīdzināšanu, kas radušies darbības vai bezdarbības rezultātā saistībā ar sadarbību atbilstoši šai sadaļai, attiecīgās valstis vajadzības gadījumā apsver iespēju savstarpēji apspriesties, lai noteiktu, kā sadalāma atlīdzināmo zaudējumu summu.

               2.Valsts, kura iesaistīta tiesvedībā par zaudējumu atlīdzināšanu, cenšas informēt otru valsti par šādu tiesvedību, ja minētai valstij varētu būt interese šajā lietā.

               LAW.CONFISC.34. pants. Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

               1.Katra valsts nodrošina, ka personām, kuras skar pasākumi saskaņā ar LAW.CONFISC.8. panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] līdz LAW.CONFISC.11. panta [Konfiskācijas izpilde] noteikumiem, ir pieejami efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi to tiesību aizsardzībai.

                  2.Saskaņā ar LAW.CONFISC.8. panta [Pienākums veikt pagaidu pasākumus] līdz LAW.CONFISC.11. panta [Konfiskācijas izpilde] noteikumiem pieprasīto pasākumu iemeslus pēc būtības nevar apstrīdēt pieprasījuma saņēmējas valsts tiesā.

               XII sadaļa. Citi noteikumi

               LAW.OTHER.134. pants. Paziņojumi

               1.Līdz šā līguma spēkā stāšanās dienai Savienība un Apvienotā Karaliste sniedz visus paziņojumus, kas paredzēti LAW.SURR.82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2. punktā, LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā un LAW.SURR.91. panta [Piekrišana nodošanai] 4. punktā, un, ciktāl tas ir iespējams, norāda, vai šāds paziņojums nav jāsniedz.

               Ja pirmajā daļā minētajā brīdī šāds paziņojums vai norāde nav veikta attiecībā uz kādu valsti, tad paziņojumus par šo valsti var sniegt pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

               Šajā starpposmā jebkura valsts, attiecībā uz kuru nav sniegts paziņojums, kas paredzēts LAW.SURR.82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2. punktā, LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā vai LAW.SURR.91. panta [Piekrišana nodošanai] 4. punktā, un par kuru nav norādes, ka šāds paziņojums nav jāsniedz, var izmantot minētajā pantā paredzētās iespējas tā, it kā šāds paziņojums būtu sniegts attiecībā uz šo valsti. Attiecībā uz LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktu valsts var izmantot minētajā pantā paredzētās iespējas tikai tiktāl, ciktāl tas ir saderīgi ar paziņošanas kritērijiem.

               2.Jebkurā laikā var sniegt paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.79. panta [Darbības joma] 4. punktā, LAW.SURR.85. panta [Centrālās iestādes iesaistīšana] 1. punktā, LAW.SURR.86. panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2. punktā, LAW.SURR.105. panta [Iespējamā kriminālvajāšana par citiem nodarījumiem] 1. punktā, LAW.SURR.106. panta [Nodošana vai vēlāka izdošana] 1. punktā, LAW.CONFISC.4. panta [Informācijas pieprasījumi par bankas kontiem un glabāšanas seifiem] 4. punktā, LAW.CONFISC.5. panta [Informācijas pieprasījumi par bankas darījumiem] 5. punktā, LAW.CONFISC.6. panta [Pieprasījumi par bankas darījumu pārraudzību] 5. punktā, LAW.CONFISC 15. panta [Atteikuma pamatojums] 2. punktā un LAW.CONFISC.23. panta [Pieprasījuma forma un valodas] 3. un 7. punktā.

               3.Jebkurā laikā var grozīt paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.85. panta [Centrālās iestādes iesaistīšana] 1. punktā,, LAW.SURR.86. panta [Apcietināšanas ordera saturs un forma] 2. punktā un LAW.CONFISC 23. panta [Pieprasījuma forma un valodas] 3. un 7. punktā.

               4.Jebkurā laikā var atsaukt paziņojumus, kas minēti LAW.SURR.82. panta [Izņēmums politiska nodarījuma gadījumā] 2. punktā, LAW.SURR.83. panta [Izņēmums saistībā ar valstspiederību] 2. punktā, LAW.SURR.85. panta [Centrālās iestādes iesaistīšana] 1. punktā, LAW.SURR.91. panta [Piekrišana nodošanai] 4. punktā, LAW.CONFISC.4. panta [Informācijas pieprasījumi par bankas kontiem un glabāšanas seifiem] 4. punktā, LAW.CONFISC.5. panta [Informācijas pieprasījumi par bankas darījumiem] 5. punktā un LAW.CONFISC.6. panta [Pieprasījumi par bankas darījumu pārraudzību] 5. punktā.

               5.Savienība informāciju par Apvienotās Karalistes sniegtajiem paziņojumiem, kas minēti LAW.SURR.85. panta [Centrālās iestādes iesaistīšana] 1. punktā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               6.Līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai Apvienotā Karaliste paziņo Savienībai šādas iestādes:

               (a)iestāde, kas ir atbildīga par PDR datu saņemšanu un apstrādi atbilstoši III sadaļai [Pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšana un apstrāde];

               (b)iestāde, ko uzskata par kompetento tiesībaizsardzības iestādi V sadaļas [Sadarbība ar Eiropolu] nolūkos, un īss tās kompetenču apraksts;

               (c)valsts kontaktpunkts, kas norīkots atbilstoši LAW.EUROPOL.50. panta [Valsts kontaktpunkti un sadarbības koordinatori] 1. punktam;

               (d)iestāde, ko uzskata par kompetento iestādi VI sadaļas [Sadarbība ar Eurojust] nolūkos, un īss tās kompetenču apraksts;

               (e)kontaktpunkts, kas norīkots atbilstoši LAW.EUROPOL 65. panta [Eurojust kontaktpunkti] 1. punktam;

               (f)Apvienotās Karalistes iekšzemes korespondents terorisma jautājumos, kas norīkots atbilstoši LAW.EUROPOL 65. panta [Eurojust kontakpunkti] 2. punktam;

               (g)iestāde, kas saskaņā ar Apvienotās Karalistes iekšzemes tiesībām ir kompetenta izpildīt apcietināšanas orderi, kā minēts LAW.SURR.78. panta [Definīcijas] c) punktā, un iestāde, kas saskaņā ar Apvienotās Karalistes iekšzemes tiesībām ir kompetenta izdot apcietināšanas orderi, kā minēts LAW.SURR.78. panta [Definīcijas] d) punktā;

               (h)iestāde, ko Apvienotā Karaliste izraudzījusies atbilstoši LAW.SURR.103. panta [Tranzīts] 3. punktam;

               (i)centrālā iestāde, ko Apvienotā Karaliste izraudzījusies atbilstoši LAW.EXINF.122. pantam [Centrālās iestādes];

               (j)centrālā iestāde, ko Apvienotā Karaliste izraudzījusies atbilstoši LAW.CONFISC.21. panta [Centrālās iestādes] 1. punktam;

               Savienība informāciju par pirmajā daļā minētajām iestādēm publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               7.Līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai Savienība attiecīgi savā vai tās dalībvalstu vārdā Apvienotajai Karalistei paziņo šādas iestādes:

               (a)Pasažieru informācijas vienība, ko katra dalībvalsts ir izveidojusi vai izraudzījusies, lai saņemtu un apstrādātu PDR datus atbilstoši III sadaļai [Pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšana un apstrāde];

               (b)iestāde, kas saskaņā ar katras dalībvalsts iekšzemes tiesībām ir kompetenta izpildīt apcietināšanas orderi, kā minēts LAW.SURR.78. panta [Definīcijas] c) punktā, un iestāde, kas saskaņā ar katras dalībvalsts iekšzemes tiesībām ir kompetenta izdot apcietināšanas orderi, kā minēts LAW.SURR.78. pantā [Definīcijas] d) punktā;

               (c)iestāde, ko katra dalībvalsts izraudzījusies atbilstoši LAW.SURR.103. panta [Tranzīts] 3. punktam;

               (d)Savienības struktūra, kas minēta LAW.MUTAS.114. pantā [Kompetentās iestādes definīcija];

               (e)centrālā iestāde, ko katra dalībvalsts izraudzījusies atbilstoši LAW.EXINF.122. pantam [Centrālās iestādes];

               (f)centrālā iestāde, ko katra dalībvalsts izraudzījusies atbilstoši LAW.CONFISC.21. panta [Centrālās iestādes] 1. punktam;

               (g)ikviena Savienības struktūra, kas izraudzīta atbilstoši LAW.CONFISC.21. panta [Iestādes] 2. punkta pirmajam teikumam, norādot, vai šī struktūra ir izraudzīta par centrālo iestādi saskaņā ar minētā punkta pēdējo teikumu.

               8.Saskaņā ar 6. vai 7. punktu sniegtos paziņojumus var grozīt jebkurā laikā. Šādus grozījumus paziņo Specializētajai komitejai tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā.

               9.Attiecībā uz 6. punkta a), b), d), e), g), h), i) un j) apakšpunktu un attiecīgi 7. punktu Apvienotā Karaliste un Savienība var paziņot vairāk nekā vienu iestādi, un tās var ierobežot šādus paziņojumus tikai konkrētiem nolūkiem.

               10.Kad Savienība sniedz šajā pantā minētos paziņojumus, tā norāda, uz kuru no tās dalībvalstīm paziņojums attiecas, vai arī, ka tā sniedz paziņojumu savā vārdā.

               LAW.OTHER.135. pants. Pārskatīšana un izvērtēšana

               1.Šo daļu kopīgi pārskata saskaņā ar FINPROV.3. pantu [Pārskatīšana] vai pēc vienas Puses pieprasījuma, ja Puses par to kopīgi vienojušās.

               2.Puses iepriekš lemj par pārskatīšanas kārtību un paziņo viena otrai savu attiecīgo revīzijas darba grupu sastāvu. Revīzijas darba grupās ir personas ar atbilstošām zināšanām par pārskatāmajiem jautājumiem. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, visiem pārskatīšanas dalībniekiem ir jāievēro apspriežu konfidencialitāte un jābūt atbilstīgām drošības pielaidēm. Šādas pārskatīšanas nolūkā Apvienotā Karaliste un Savienība veic pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu piekļuvi attiecīgajai dokumentācijai, sistēmām un personālam.

               3.Neskarot 2. punktu, pārskatīšanā jo īpaši izskata šīs daļas praktisko īstenošanu, interpretāciju un pilnveidošanu.

               LAW.OTHER.136. pants. Nolīguma izbeigšana

               1.Neskarot FINPROV.8. pantu [Izbeigšana], katra Puse var jebkurā laikā izbeigt šīs daļas piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā gadījumā šī daļa zaudē spēku devītā mēneša pirmajā dienā pēc paziņošanas dienas.

               2.Taču, ja šo daļu izbeidz sakarā ar to, ka Apvienotā Karaliste vai kāda dalībvalsts ir denonsējusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju vai tās 1., 6. vai 13. protokolu, šī daļa zaudē spēku dienā, kad šāda denonsēšana stājas spēkā vai, ja paziņojums par daļas izbeigšanu ir iesniegts pēc minētās dienas – piecpadsmitajā dienā pēc šāda paziņojuma.

               3.Ja viena Puse saskaņā ar šo pantu sniedz paziņojumu par izbeigšanu, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šo nodaļu, pirms tā zaudē spēku, Puses nodrošina, ka pēc izbeigšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika nosūtīti.

               LAW.OTHER.137. pants. Nolīguma darbības apturēšana

               1.Ja viena Puse pieļauj būtiskus un sistēmiskus trūkumus attiecībā uz pamattiesību aizsardzību vai tiesiskuma principu, otra Puse var apturēt šīs daļas vai tās sadaļu piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā paziņojumā norāda būtiskos un sistēmiskos trūkumus, kas ir apturēšanas pamatā.

               2.Ja viena Puse pieļauj būtiskus un sistēmiskus trūkumus attiecībā uz personas datu aizsardzību, tai skaitā gadījumos, kad minētie trūkumi ir noveduši pie tā, ka pārstāj piemērot attiecīgo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, otra Puse var apturēt šīs daļas vai tās sadaļu noteikumu piemērošanu, ar diplomātisko kanālu starpniecību iesniedzot rakstisku paziņojumu. Šādā paziņojumā norāda būtiskos un sistēmiskos trūkumus, kas ir apturēšanas pamatā.

               3.Panta 2. punkta nolūkos “attiecīgais lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību” nozīmē:

               (a)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – lēmumu, ko Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680
                  82
                36. pantu vai analogiem turpmākiem tiesību aktiem un ar ko apliecina pietiekamu aizsardzības līmeni;

               (b)attiecībā uz Savienību – lēmumu, ko pieņēmusi Apvienotā Karaliste un ar ko apliecina pietiekamu aizsardzības līmeni datu pārsūtīšanas nolūkiem, kuri ietilpst 3. nodaļas 2018. gada Datu aizsardzības likumā
                  83
                vai analogu turpmāku tiesību aktu darbības jomā.

               4.Saistībā ar III sadaļas [Pasažieru datu reģistra dati] vai X sadaļas [Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana] apturēšanu atsauces uz “attiecīgo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību” ietver arī:

               (a)attiecībā uz Apvienoto Karalisti – lēmumu, ko Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar Vispārīgās datu aizsardzības regulas (ES) 2016/679
                  84
                45. pantu vai analogiem turpmākiem tiesību aktiem un ar ko apliecina pietiekamu aizsardzības līmeni;

               (b)attiecībā uz Savienību – lēmumu, ko pieņēmusi Apvienotā Karaliste un ar ko apliecina pietiekamu aizsardzības līmeni datu pārsūtīšanas nolūkiem, kuri ietilpst 2018. gada Datu aizsardzības likuma (vai analogu turpmāku tiesību aktu) 2. nodaļas darbības jomā.

               5.Apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāj piemērot trešā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad sniegts 1. vai 2. punktā minētais paziņojums, izņemot gadījumus, kad ne vēlāk kā divas nedēļas pirms attiecīgi minētā laikposma vai pagarinātā laikposma beigām saskaņā ar 7. punkta d) apakšpunktu par apturēšanu paziņojusī Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, iesniedz otrai Pusei rakstisku paziņojumu par to, ka tā atsauc pirmo paziņojumu vai samazina apturēšanas tvērumu. Pēdējā gadījumā provizoriski pārstāj piemērot tikai otrajā paziņojumā minētās sadaļas.

               6.Ja viena Puse paziņo par vienas vai vairāku šīs daļas sadaļu apturēšanu saskaņā ar 1. vai 2. punktu, otra Puse var apturēt visu pārējo sadaļu piemērošanu, trīs mēnešus iepriekš iesniedzot rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību.

               7.Pēc paziņojuma par apturēšanu saskaņā ar 1. vai 2. punktu jautājumu nekavējoties iesniedz izskatīšanai Partnerības padomei. Partnerības padome izskata iespējamos risinājumus, kas ļautu Pusei, kura paziņojusi par apturēšanu, atlikt tās stāšanos spēkā, samazināt tās tvērumu vai atsaukt to. Šim nolūkam pēc Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā ieteikuma Partnerības padome var:

               (a)saskaņot šīs daļas noteikumu vienotu interpretāciju;

               (b)ieteikt Pusēm jebkādu piemērotu rīcību;

               (c)pieņemt atbilstīgus šīs daļas pielāgojumus, kas vajadzīgi apturēšanas pamatā esošo iemeslu risināšanai, turklāt pielāgojumu darbība nepārsniedz 12 mēnešus; un

               (d)pagarināt 5. punktā minēto laikposmu par ne vairāk ka trim mēnešiem.

               8.Ja kāda no Pusēm saskaņā ar šo pantu sniedz paziņojumu par apturēšanu, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē paziņojums, tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šo daļu, pirms apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāja piemērot, Puses nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika nosūtīti.

               9.Apturēto sadaļu piemērošanu atjauno tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko dienai, kad saskaņā ar 1. vai 2. punktu par apturēšanu paziņojusī Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, ir sniegusi rakstisku paziņojumu otrai Pusei par nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu. Saskaņā ar 1. vai 2. punktu par apturēšanu paziņojusī Puse to dara nekavējoties, tiklīdz otras Puses pieļautie būtiskie un sistēmiskie trūkumi, kas bija apturēšanas pamatā, vairs nepastāv.

               10.Pēc paziņojuma par nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu saskaņā ar 9. punktu, pārējo sadaļu, kuru piemērošana apturēta saskaņā ar 6. punktu, piemērošanu atjauno vienlaikus ar to sadaļu piemērošanu, kuru piemērošana bija apturējusi saskaņā ar 1. vai 2. punktu.

               LAW.OTHER.138. pants. Izdevumi

               Puses un dalībvalstis, tai skaitā Pušu vai dalībvalstu iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, sedz savus izdevumus, kuri tām radušies šīs daļas īstenošanas gaitā, ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi.

               XIII sadaļa. Strīdu izšķiršana

               LAW.DS.1. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir izveidot ātru, efektīvu un iedarbīgu mehānismu, lai izvairītos no Pušu strīdiem saistībā ar šo daļu, ietverot strīdus par šo daļu, ja to piemēro situācijām, kuras regulē citi šā nolīguma noteikumi, un atrisinātu tos, ja iespējams, ar mērķi rast savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               LAW.DS.2. pants. Darbības joma

               1.Šo sadaļu piemēro strīdiem starp Pusēm par šīs daļas noteikumiem (“aptvertie noteikumi”).

               2.Aptvertie noteikumi ietver visus šīs daļas noteikumus, izņemot turpmāk minētos:

               (a)LAW.GEN.5. pants [Sadarbības tvērums, ja kāda dalībvalsts vairs nepiedalās analogos pasākumos saskaņā ar Savienības tiesībām];

               (b)LAW.PRUM.19. pants [Apturēšana un nepiemērošana];

               (c)LAW.PNR.28. panta [PDR datu saglabāšana] 14. punkts;

               (d)LAW.PNR.38. pants [Sadarbības saskaņā ar šo sadaļu apturēšana];

               (e)LAW.OTHER.136. pants [Izbeigšana];

               (f)LAW.OTHER.137. pants [Apturēšana] un

               (g)LAW.DS.6. pants [Apturēšana].

               LAW.DS.3. pants. Ekskluzivitāte

               Puses apņemas strīdīgus jautājumus par šīs daļas noteikumiem neiesniegt izskatīšanai citam strīdu izšķiršanas mehānismam, kas nav šajā sadaļā paredzētais mehānisms.

               LAW.DS.4. pants. Apspriešanās

               1.Ja viena Puse (“prasītāja Puse”) uzskata, ka otra Puse (“atbildētāja Puse”) nav pildījusi kādu pienākumu saskaņā ar šo daļu, Puses cenšas atrisināt jautājumu, labā ticībā sākot apspriesties ar mērķi panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               2.Prasītāja Puse var pieprasīt apspriešanos, iesniedzot rakstisku pieprasījumu atbildētājai Pusei. Savā rakstiskajā pieprasījumā prasītāja Puse norāda pieprasījuma iemeslus, tai skaitā apraksta darbības vai bezdarbību, ko prasītāja Puse uzskata par atbildētājas Puses pienākuma neizpildes iemeslu, precizējot noteikumus, kurus tā uzskata par piemērojamiem.

               3.Atbildētāja Puse atbildi uz pieprasījumu sniedz ātri un ne vēlāk kā divas nedēļas pēc tā izsniegšanas dienas. Apspriedes notiek regulāri trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma izsniegšanas dienas, kad tas izsniegts personīgi vai izmantojot jebkādus citus saziņas līdzekļus, par kuriem Puses ir vienojušās.

               4.Apspriedes uzskata par pabeigtām trīs mēnešu laikā no pieprasījuma izsniegšanas dienas, ja vien Puses nevienojas tās turpināt.

               5.Prasītāja Puse var pieprasīt, lai apspriedes notiktu Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā vai Partnerības padomes ietvaros. Pirmā sanāksme notiek viena mēneša laikā pēc šā panta 2. punktā minētā pieprasījuma rīkot apspriedes iesniegšanas. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā jebkurā laikā var nolemt nodot jautājumu izskatīšanai Partnerības padomē. Partnerības padome var pati pārņemt šā jautājuma izskatīšanu. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā vai attiecīgā gadījumā Partnerības padome var atrisināt strīdu, pieņemot lēmumu. Šādu lēmumu uzskata par savstarpēji saskaņotu risinājumu LAW.DS.5. panta [Savstarpēji saskaņots risinājums] nozīmē.

               6.Prasītāja Puse jebkurā laikā var vienpusēji atsaukt savu pieprasījumu rīkot apspriedes. Šādā gadījumā apspriedes nekavējoties izbeidz.

               7.Apspriedes un jo īpaši visa informācija, kas norādīta kā konfidenciāla, kā arī Pušu nostājas apspriežu laikā ir konfidenciālas.

               LAW.DS.5. pants. Savstarpēji saskaņots risinājums

               1.Attiecībā uz jebkuru strīdu, kas minēts LAW.DS.2. pantā [Piemērošanas joma], Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               2.Savstarpēji saskaņotu risinājumu var pieņemt ar Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā vai Partnerības padomes lēmumu. Ja savstarpēji saskaņots risinājums ir Pušu vienošanās par šīs daļas noteikumu vienotu interpretāciju, minēto savstarpēji saskaņoto risinājumu pieņem ar Partnerības padomes lēmumu.

               3.Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu termiņā, par kuru tās vienojušās.

               4.Ne vēlāk kā līdz termiņa, par kuru Puses vienojušās, beigām īstenotāja Puse rakstiski informē otru Pusi par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu.

               LAW.DS.6. pants. Nolīguma darbības apturēšana

               1.Ja apspriežu atbilstoši LAW.DS.4. pantam [Apspriedes] rezultātā nav panākts savstarpēji saskaņots risinājums LAW.DS.5. panta [Savstarpēji saskaņots risinājums] nozīmē, ar nosacījumu, ka prasītāja Puse nav atsaukusi savu pieprasījumu rīkot apspriedes saskaņā ar LAW.DS.4. panta [Apspriedes] 6. punktu, un ja prasītāja Puses uzskata, ka atbildētāja Puse ir pieļāvusi būtisku savu pienākumu neizpildi attiecībā uz LAW.DS.4. panta [Apspriedes] 2. punktā minētajiem aptvertajiem noteikumiem, prasītāja Puse var apturēt šīs daļas sadaļu, uz kurām attiecas būtiskā neizpilde, piemērošanu, iesniedzot rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību. Šādā paziņojumā norāda atbildētājas Puses būtisko pienākuma neizpildi, kas ir apturēšanas pamatā.

               2.Apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāj piemērot trešā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad sniegts 1. punktā minētais paziņojums, vai jebkurā citā dienā, par kuru Puses savstarpēji vienojušās, izņemot gadījumus, kad ne vēlāk kā divas nedēļas pirms minētā laikposma beigām prasītāja Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, iesniedz atbildētājai Pusei rakstisku paziņojumu par to, ka tā atsauc pirmo paziņojumu vai samazina apturēšanas tvērumu. Pēdējā gadījumā provizoriski pārstāj piemērot tikai otrajā paziņojumā minētās sadaļas.

               3.Ja prasītāja Puse paziņo par vienas vai vairāku šīs daļas sadaļu apturēšanu saskaņā ar 1. punktu, atbildētāja Puse var apturēt visu pārējo sadaļu piemērošanu, trīs mēnešus iepriekš iesniedzot rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību.

               4.Ja saskaņā ar šo pantu ir sniegts paziņojums par apturēšanu, Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā tiekas, lai lemtu par to, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka jebkura saskaņā ar šo daļu uzsāktā sadarbība, ko ietekmē paziņojums, tiek pienācīgi pabeigta. Jebkurā gadījumā attiecībā uz visiem personas datiem, kas iegūti sadarbībā saskaņā ar šo daļu, pirms apturēšanas skartās sadaļas provizoriski pārstāja piemērot, Puses nodrošina, ka pēc apturēšanas stāšanās spēkā tiek saglabāts aizsardzības līmenis, atbilstoši kuram personas dati tika nosūtīti.

               5.Apturēto sadaļu piemērošanu atjauno tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko dienai, kad prasītāja Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, ir sniegusi rakstisku paziņojumu atbildētājai Pusei par nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu. Prasītāja Puse to dara nekavējoties, tiklīdz tā uzskata, ka būtiskā pienākuma neizpilde, kas bija apturēšanas pamatā, vairs nepastāv.

               6.Pēc prasītājas Puses paziņojuma par tās nodomu atjaunot apturēto sadaļu piemērošanu saskaņā ar 5. punktu, pārējo sadaļu, kuru piemērošanu apturējusi atbildētāja Puse saskaņā ar 3. punktu, piemērošanu atjauno vienlaikus ar to sadaļu piemērošanu, kuru piemērošanu prasītāja Puse bija apturējusi saskaņā ar 1. punktu.

               LAW.DS.7. pants. Laikposmi

               1.Visus šajā sadaļā noteiktos laikposmus izsaka attiecīgi nedēļās vai mēnešos, skaitot no nākamās dienas pēc darbības, uz kuru tie attiecas.

               2.
                     Jebkuru šajā sadaļā minēto laikposmu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.

               CETURTĀ DAĻA. TEMATISKĀ SADARBĪBA

               I sadaļa. Veselības drošība

               HS.1. pants. Sadarbība veselības drošības jomā

               1.Šajā pantā “nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi” ir dzīvībai bīstams vai citādi nopietns bioloģiskas, ķīmiskas, ekoloģiskas vai nezināmas izcelsmes apdraudējums veselībai, kurš izplatās pāri vismaz vienas dalībvalsts un Apvienotās Karalistes robežām vai rada ievērojamu šādas izplatības risku.

               2.Puses informē viena otru par nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumu, kas ietekmē otru Pusi, un cenšas to izdarīt savlaicīgi.

               3.Nopietna pārrobežu veselības apdraudējuma gadījumā Savienība, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes rakstisku pieprasījumu, var piešķirt Apvienotajai Karalistei ad hoc piekļuvi Savienībā izveidotajai Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmai (“EWRS”), piekļuvi piešķir attiecībā uz konkrēto apdraudējumu, lai Pušu un dalībvalstu kompetentās iestādes varētu apmainīties ar attiecīgo informāciju, novērtēt sabiedrības veselības riskus un koordinēt pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi sabiedrības veselības aizsardzībai. Savienība cenšas laikus atbildēt uz Apvienotās Karalistes rakstisko pieprasījumu.

               Turklāt Savienība var aicināt Apvienoto Karalisti piedalīties Savienībā izveidotā komitejā, ko veido dalībvalstu pārstāvji ar mērķi atbalstīt informācijas apmaiņu un koordinēt ar nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu saistītus jautājumus.

               Abas vienošanās ir pagaidu vienošanās un jebkurā gadījumā nepārsniedz laikposmu, ko kāda no Pusēm pēc apspriešanās ar otru Pusi uzskata par nepieciešamu saistībā ar attiecīgo nopietno pārrobežu veselības apdraudējumu.

               4.Lai veiktu 2. punktā minētās informācijas apmaiņu un pieņemtu visus pieprasījumus, kas iesniegti saskaņā ar 3. punktu, katra Puse izraugās kontaktpunktu un par to paziņo otrai Pusei. Kontaktpunkts arī:

               (a)cenšas veicināt Pušu savstarpēju sapratni par to, vai apdraudējums ir nopietns pārrobežu veselības apdraudējums;

               (b)cenšas panākt savstarpēji saskaņotus risinājumus jebkurām tehniskām problēmām, kas izriet no šīs sadaļas īstenošanas.

               5.Attiecīgajā piekļuves periodā, kas tai piešķirts saistībā ar konkrētu nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu, Apvienotā Karaliste ievēro visus piemērojamos EWRS izmantošanas nosacījumus un 3. punktā minētās komitejas reglamentu. Ja pēc precizējošas informācijas apmaiņas starp Pusēm

               (a)Savienība uzskata, ka Apvienotā Karaliste nav ievērojusi iepriekš minētos nosacījumus un reglamentu, Savienība var izbeigt attiecīgi Apvienotās Karalistes piekļuvi EWRS vai tās dalību minētajā komitejā saistībā ar minētajiem draudiem;

               (b)Apvienotā Karaliste uzskata, ka tai nav pieņemami nosacījumi un reglaments, Apvienotā Karaliste var attiecīgi atsaukt savu dalību EWRS vai savu dalību minētajā komitejā saistībā ar minētajiem draudiem.

               6.Ja tas ir Pušu kopīgās interesēs, Puses jautājumos par pastāvošu un jaunu veselības drošības apdraudējumu novēršanu, atklāšanu, sagatavošanos tiem un reaģēšanu uz tiem sadarbojas Starptautiskos forumos.

               7.Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un attiecīgā Apvienotās Karalistes struktūra, kas atbildīga par uzraudzību, epidemioloģisko informāciju un zinātniskām konsultācijām par infekcijas slimībām, sadarbojas tehniskos un zinātniskos jautājumos, kuri ietilpst Pušu kopīgu interešu jomā, un var šim nolūkam noslēgt saprašanās memorandu.

               II sadaļa. Kiberdrošība

               CYB.1. pants. Dialogs par kiberjautājumiem

               Puses cenšas izveidot regulāru dialogu, lai apmainītos ar informāciju par attiecīgajām politikas norisēm, tai skaitā saistībā ar starptautisko drošību, jauno tehnoloģiju drošību, interneta pārvaldību, kiberdrošību, kiberaizsardzību un kibernoziedzību.

               CYB.2. pants. Sadarbība saistībā ar kiberjautājumiem

               1.Ja tas ir Pušu kopīgās interesēs, tās sadarbojas kiberjautājumu jomā, apmainoties ar paraugpraksi un īstenojot kopīgas praktiskas darbības ar mērķi veicināt un aizsargāt atvērtu, brīvu, stabilu, miermīlīgu un drošu kibertelpu, pamatojoties uz spēkā esošo starptautisko tiesību un normu piemērošanu attiecībā uz atbildīgu valsts rīcību un reģionālās kiberdrošības uzticības veidošanas pasākumiem.

               2.Puses arī cenšas sadarboties attiecīgās starptautiskajās struktūrās un forumos un cenšas stiprināt globālo kibernoturību un uzlabot trešo valstu spēju efektīvi apkarot kibernoziedzību.

               CYB.3. pants. Sadarbība ar Eiropas Savienības datorapdraudējumu reaģēšanas vienību

               Ar iepriekšēju ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienības (CERT-EU) valdes atļauju CERT-EU un Apvienotās Karalistes valsts datorapdraudējumu reaģēšanas vienība brīvprātīgi, savlaicīgi un savstarpēji sadarbojas, apmainoties ar informāciju par instrumentiem un metodēm, piemēram, tehniskiem paņēmieniem, taktiku un procedūrām, un paraugpraksi un informāciju par vispārīgiem apdraudējumiem un neaizsargātību.

               CYB.4. pants. Dalība sadarbības grupas, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, konkrētās darbībās

               1.Ar mērķi veicinātu sadarbību kiberdrošības jomā, vienlaikus nodrošinot Savienības lēmumu pieņemšanas procesa autonomiju, Apvienotās Karalistes attiecīgās valsts iestādes var, pamatojoties uz sadarbības grupas priekšsēdētāja pēc apspriešanās ar Komisiju uzaicinājuma, ko Apvienotā Karaliste var arī lūgt, piedalīties šādās sadarbības grupas darbībās:

               (a)apmainīties ar paraugpraksi spēju veidošanā, lai nodrošinātu tīklu un informācijas sistēmu drošību;

               (b)apmainīties ar informāciju par mācībām saistībā ar tīklu un informācijas sistēmu drošību;

               (c)apmainīties ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz riskiem un incidentiem;

               (d)apmainīties ar informāciju un paraugpraksi saistībā ar informētības uzlabošanu, izglītības programmām un apmācību; un

               (e)apmainīties ar informāciju un paraugpraksi saistībā ar pētījumiem par tīklu un informācijas sistēmu drošību un pilnveidošanu.

               2.Visa apmaiņa ar informāciju, pieredzi vai paraugpraksi starp Sadarbības grupu un Apvienotās Karalistes attiecīgajām valsts iestādēm ir brīvprātīga un attiecīgā gadījumā savstarpēja.

               CYB.5. pants. Sadarbība ar ES Kiberdrošības aģentūru (ENISA)

               1.Ar mērķi veicināt sadarbību kiberdrošības jomā, vienlaikus nodrošinot Savienības lēmumu pieņemšanas procesa autonomiju, Apvienotā Karaliste var, pamatojoties uz ES Kiberdrošības aģentūras (ENISA) valdes uzaicinājumu, ko Apvienotā Karaliste var arī lūgt, piedalīties ENISA veiktās darbībās šādās jomās:

               (a)spēju veidošana;

               (b)zināšanas un informācija; un

               (c)informētības uzlabošana un izglītošana.

               2.Nosacījumus Apvienotās Karalistes dalībai 1. punktā minētajās ENISA darbībās, tai skaitā atbilstīgu finansiālo ieguldījumu, nosaka darba vienošanās, ko pēc Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma un saskaņojuma ar Apvienoto Karalisti pieņem ENISA valde.

               3.Apmaiņa ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi starp ENISA un Apvienoto Karalisti ir brīvprātīga un attiecīgā gadījumā savstarpēja.

               PIEKTĀ DAĻA. DALĪBA SAVIENĪBAS PROGRAMMĀS, PAREIZA FINANŠU PĀRVALDĪBA UN FINANŠU NOTEIKUMI

               UNPRO.0.1. pants. Darbības joma

               1.Šī Daļa attiecas uz Apvienotās Karalistes dalību Savienības programmās, to darbībās un pakalpojumos, attiecībā uz kuriem Puses ir vienojušās par Apvienotās Karalistes dalību.

               2.Šo Daļu nepiemēro Apvienotās Karalistes dalībai Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa kohēzijas programmās vai līdzīgās programmās ar tādu pašu mērķi, kas notiek, pamatojoties uz vienas vai vairāku Savienības iestāžu tiesību pamataktiem, kurus piemēro minētajām programmām.

               Piemērojamos nosacījumus dalībai pirmajā daļā minētajās programmās norāda piemērojamajā pamataktā un saskaņā ar to noslēgtajā finansēšanas nolīgumā. Puses vienojas par noteikumiem, kuriem ir līdzīga ietekme kā otrajai nodaļai [Pareiza finanšu pārvaldība] un kuri attiecas uz Apvienotās Karalistes dalību šajās programmās.

               UNPRO.0.2. pants. Definīcijas

               Šajā Daļā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“pamatakts” ir:

               (I)vienas vai vairāku Savienības iestāžu tiesību akts, ar ko izveido programmu vai darbību un kas nodrošina juridisko pamatu darbībai un attiecīgo Savienības budžetā iekļauto izdevumu vai no Savienības budžeta segtās budžeta garantijas īstenošanai, tostarp visi tā grozījumi un visi attiecīgie Savienības iestādes akti, kas to papildina vai īsteno, izņemot tos, ar kuriem pieņem darba programmas, vai

               (II)vienas vai vairāku Savienības iestāžu akts, ar ko nosaka no Savienības budžeta finansētu darbību, kas nav programma;

               (b)"finansēšanas nolīgumi" ir nolīgumi, kas saistīti ar Savienības programmām un darbībām saskaņā ar I protokolu, ar kuriem īsteno Savienības līdzekļus, piemēram, dotāciju nolīgumi, iemaksu nolīgumi, finanšu pamatpartnerības nolīgumi, finansēšanas nolīgumi un garantijas nolīgumi,

               (c)"citi noteikumi, kas attiecas uz Savienības programmas un darbības īstenošanu" ir noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046
                  85
                (Finanšu regula), ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un darba programmā vai uzaicinājumos vai citās Savienības piešķiršanas procedūrās.

               (d)“Savienība” ir Savienība vai Eiropas Atomenerģijas kopiena vai abas kopā – atkarībā no konteksta;

               (e)"Savienības piešķiršanas procedūra" ir Savienības finansējuma piešķiršanas procedūra, ko uzsāk Savienība vai personas vai subjekti, kam uzticēta Savienības līdzekļu īstenošana;

               (f)"Apvienotās Karalistes subjekts" ir jebkura veida subjekts (fiziska persona, juridiska persona vai cita veida subjekts), kas var piedalīties Savienības programmas vai darbības pasākumos saskaņā ar pamataktu un kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē;

               1. nodaļa. Apvienotās Karalistes dalība Savienības programmās un darbībās

               1. iedaļa. Vispārīgi nosacījumi dalībai Savienības programmās un darbībās

               UNPRO 1.3. pants. Dalības noteikšana

               1.Apvienotā Karaliste piedalās un sniedz ieguldījumu Savienības programmās, darbībās vai – izņēmuma gadījumos – Savienības programmu vai darbību daļā, kurā var piedalīties Apvienotā Karaliste un kura ir uzskaitīta I protokolā [Programmas un pasākumi, kuros piedalās Apvienotā Karaliste].

               2.Puses vienojas par I protokolu. To pieņem un var grozīt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.

               3.I protokolā:

               (a)norāda Savienības programmas, darbības vai – izņēmuma gadījumos – Savienības programmu vai darbību daļu, kurā Apvienotā Karaliste piedalās;

               (b)nosaka dalības ilgumu, kas attiecas uz laikposmu, kurā Apvienotā Karaliste un Apvienotās Karalistes subjekti var pieteikties Savienības finansējumam vai kurā tiem var uzticēt Savienības līdzekļu īstenošanu;

               (c)paredz konkrētus Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu dalības nosacījumus, tostarp īpašu kārtību, kādā īstenojami finanšu nosacījumi, kas noteikti UNPRO 2.1. pantā [Finanšu nosacījumi], konkrētu kārtību korekcijas mehānismam, kas noteikts UNPRO 2.2. pantā [Programmas, kurās var piemērot automātiskās korekcijas mehānismu], un nosacījumus dalībai struktūrās, kas izveidotas Savienības programmu īstenošanas nolūkā. Šie nosacījumi atbilst šim nolīgumam, kā arī vienas vai vairāku Savienības iestāžu pamataktiem un aktiem, ar kuriem izveido šādas struktūras;

               (d)attiecīgā gadījumā nosaka Apvienotās Karalistes ieguldījuma summu Savienības programmā, ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentu vai budžeta garantiju, un attiecīgā gadījumā nosaka īpašu kārtību, kā minēts UNPRO 2.3. pantā [Finansējums saistībā ar programmām, ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentus vai budžeta garantijas].

               UNPRO 1.4. pants. Atbilstība programmas noteikumiem

               1.Apvienotā Karaliste piedalās I protokolā minētajās Savienības programmās un darbībās vai to daļās saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem noteikumiem, pamataktiem un citiem noteikumiem, kuri attiecas uz Savienības programmu un darbību īstenošanu.

               2.Šā panta 1. punktā minētajos noteikumos un nosacījumos tiek ietverti:

               (a)Apvienotās Karalistes subjektu attiecināmība un jebkurš cits attiecināmības nosacījums, kas saistīts ar Apvienoto Karalisti, jo īpaši attiecībā uz izcelsmi, darbības vietu vai valstspiederību;

               (b)noteikumi un nosacījumi, kas piemērojami pieteikumu iesniegšanai, novērtēšanai un atlasei un darbību īstenošanai, ko veic attiecināmie Apvienotās Karalistes subjekti.

               3.Noteikumi un nosacījumi, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā, ir līdzvērtīgi noteikumiem un nosacījumiem, ko piemēro attiecināmajiem dalībvalstu subjektiem, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus, kā paredzēts 1. punktā minētajos noteikumos un nosacījumos. Abas puses var vērst Specializētās komitejas par dalību Savienības programmās uzmanību uz to, ka ir jāapspriež pienācīgi pamatoti izņēmumi.

               UNPRO 1.5. pants. Dalības nosacījumi

               1.Apvienotā Karaliste piedalās UNPRO 0.1. pantā [Darbības joma] minētajā Savienības programmā vai darbībā, vai tās daļā ar nosacījumu, ka Apvienotā Karaliste:

               (a)dara visu iespējamo saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai atvieglotu šo programmu un pasākumu vai to daļu īstenošanā iesaistīto personu, tostarp studentu, pētnieku, praktikantu vai brīvprātīgo, ieceļošanu un uzturēšanos;

               (b)ciktāl tas ir Apvienotās Karalistes iestāžu kontrolē, nodrošina, ka nosacījumi a) apakšpunktā minētajām personām, lai piekļūtu pakalpojumiem Apvienotajā Karalistē, kas ir tieši saistīti ar programmu vai darbību īstenošanu, t. sk. jebkādi maksājumi, ir tādi paši kā Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem;

               (c)attiecībā uz dalību, kas ietver klasificētas vai sensitīvas neklasificētas informācijas apmaiņu vai piekļuvi tai, noslēdz attiecīgus nolīgumus saskaņā ar FINPROV.6. pantu [Klasificēta informācija un sensitīva neklasificēta informācija].

               2.Attiecībā uz Apvienotās Karalistes dalību UNPRO 0.1. pantā [Darbības joma] minētajā Savienības programmā vai darbībā, vai tās daļā Savienība un tās dalībvalstis:

               (a)dara visu iespējamo saskaņā ar Savienības vai dalībvalstu tiesību aktiem, lai atvieglotu šo programmu un pasākumu vai to daļu īstenošanā iesaistīto Apvienotās Karalistes valstspiederīgo, tostarp studentu, pētnieku, praktikantu vai brīvprātīgo, ieceļošanu un uzturēšanos;

               (b)ciktāl tas ir Savienības un dalībvalstu iestāžu kontrolē, nodrošina, ka nosacījumi a) apakšpunktā minētajiem Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, lai piekļūtu pakalpojumiem Savienībā, kas ir tieši saistīti ar programmu vai darbību īstenošanu, t. sk. jebkādi maksājumi, ir tādi paši kā Savienības pilsoņiem.

               3. I protokolā, atsaucoties uz šo pantu, var paredzēt papildu īpašus nosacījumus, kas nepieciešami, lai Apvienotā Karaliste varētu piedalīties Savienības programmā vai darbībā, vai to daļās.

               4.Šis pants neskar UNPRO.1.4. pantu [Atbilstība programmas noteikumiem].

               5.Šis pants un UNPRO 3.1. pants [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Savienība] neskar arī vienošanās, kas panāktas starp Apvienoto Karalisti un Īriju par kopējo ceļošanas telpu.

               UNPRO 1.6. pants. Apvienotās Karalistes dalība programmu vai darbību pārvaldībā

               1.Apvienotās Karalistes pārstāvjiem vai ekspertiem vai Apvienotās Karalistes ieceltiem ekspertiem ir atļauts piedalīties kā novērotājiem – ja vien tas neattiecas uz punktiem, kas rezervēti tikai dalībvalstīm, vai saistībā ar programmu vai darbību, kurā Apvienotā Karaliste nepiedalās, – komitejās, ekspertu grupu sanāksmēs vai citās līdzīgās sanāksmēs, kurās piedalās dalībvalstu pārstāvji vai eksperti vai dalībvalstu iecelti eksperti un kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot un pārvaldīt programmas, darbības vai to daļas, kurās Apvienotā Karaliste piedalās saskaņā ar UNPRO 0.1. pantu [Darbības joma] vai kuras Eiropas Komisija ir izveidojusi attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu saistībā ar minētajām programmām, darbībām vai to daļām. Apvienotās Karalistes pārstāvji vai eksperti vai Apvienotās Karalistes ieceltie eksperti nepiedalās balsošanā. Apvienoto Karalisti informē par balsošanas rezultātiem.

               2.Ja ekspertus vai vērtētājus neieceļ, pamatojoties uz valstspiederību, valstspiederība nav iemesls, lai izslēgtu Apvienotās Karalistes valstspiederīgos.

               3.Ievērojot 1. punkta nosacījumus, Apvienotās Karalistes pārstāvju dalību 1. punktā minētajās sanāksmēs vai citās sanāksmēs, kas saistītas ar programmu vai darbību īstenošanu, reglamentē tie paši noteikumi un procedūras, ko piemēro dalībvalstu pārstāvjiem, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uzstāties, informācijas un dokumentu saņemšanu, ja vien tas neattiecas uz punktiem, kas rezervēti tikai dalībvalstīm, vai uz jautājumiem, kas saistīti ar programmu vai darbību, kurā Apvienotā Karaliste nepiedalās, un uz ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanu.

               4. I protokolā var noteikt papildu kārtību attiecībā uz ekspertu dalību, kā arī Apvienotās Karalistes dalību valdēs un struktūrās, kas izveidotas, lai īstenotu I protokolā minētās Savienības programmas vai darbības.

               2. iedaļa. Dalības Savienības programmās un darbībās finansēšanas noteikumi

               UNPRO 2.1. pants. Finanšu nosacījumi

               1.Apvienotās Karalistes vai Apvienotās Karalistes subjektu dalība Savienības programmās, darbībās vai to daļās ir atkarīga no Apvienotās Karalistes finansiālā ieguldījuma attiecīgajā finansējumā saskaņā ar Savienības budžetu.

               2.Finansiālo ieguldījumu veido:

               (a)dalības maksa un

               (b)operatīvais ieguldījums.

               3.Finansiālo ieguldījumu veic kā ikgadēju maksājumu, ko veic vienā vai vairākās daļās.

               4.Neskarot UNPRO.8. pantu [Dalības maksa no 2021. līdz 2026. gadam], dalības maksa ir 4 % no gada operatīvā ieguldījuma, un tai nepiemēro retrospektīvas korekcijas, izņemot attiecībā uz apturēšanu saskaņā ar UNPRO.3.1. panta [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Savienība] 7. punkta b) apakšpunktu un izbeigšanu saskaņā ar UNPRO.3.3. panta [Dalības programmā vai darbībā izbeigšana gadījumā, ja Savienības programmās tiek veiktas būtiskas izmaiņas] 6. punkta c) apakšpunktu. No 2028. gada dalības maksas līmeni var koriģēt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.

               5.Operatīvais ieguldījums sedz darbības un atbalsta izdevumus, un tas gan saistību, gan maksājumu apropriācijās papildina summas, kas iekļautas Eiropas Savienības budžetā, kurš galīgi pieņemts programmām vai darbībām, vai izņēmuma kārtā to daļām, kuras attiecīgā gadījumā palielina ārējie piešķirtie ieņēmumi, kas neizriet no finanšu iemaksām Savienības programmās un darbībās no citiem līdzekļu devējiem, kā noteikts I protokolā.

               6.Operatīvais ieguldījums pamatojas uz iemaksu skalu, kas definēta kā attiecība starp Apvienotās Karalistes iekšzemes kopproduktu (IKP) tirgus cenās un Savienības IKP tirgus cenās. Piemērojamais IKP tirgus cenās ir jaunākais pieejamais Eiropas Savienības Statistikas biroja (EUROSTAT) noteiktais tā gada 1. janvārī, kurā veikts ikgadējais maksājums, sākot ar brīdi, kad piemēro UNPRO.5.2. pantā [Sadarbība statistikas jomā] minēto kārtību un saskaņā ar šīs kārtības noteikumiem. Pirms šīs kārtības piemērošanas Apvienotās Karalistes IKP ir tāds, kāds noteikts, pamatojoties uz datiem, ko sniegusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO).

               7.Operatīvā ieguldījuma pamatā ir iemaksu skalas piemērošana sākotnējām saistību apropriācijām, kas palielinātas, kā aprakstīts 5. punktā un iekļautas Savienības budžetā, kurš galīgi pieņemts attiecīgajam gadam, lai finansētu tās Savienības programmas vai darbības, vai izņēmuma kārtā to daļas, kurās Apvienotā Karaliste piedalās.

               8.Programmas, darbības vai to daļas operatīvo ieguldījumu N. gadam var retrospektīvi koriģēt uz augšu vai uz leju vienā vai vairākos turpmākajos gados, pamatojoties uz budžeta saistībām, kas apstiprinātas par attiecīgā gada apropriācijām, to īstenošanu ar juridiskām saistībām un to atcelšanu.

               Pirmo korekciju veic N+ 1. gadā, kad sākotnējo ieguldījumu koriģē, to palielinot vai samazinot par starpību starp sākotnējo ieguldījumu un koriģēto ieguldījumu, ko aprēķina, piemērojot N. gada iemaksu skalu summai, kas sastāv no

               (a)budžeta saistību summas par saistību apropriācijām, kas apstiprinātas N. gadā saskaņā ar Eiropas Savienības apstiprināto budžetu, un par saistību apropriācijām, kas atbilst atceltajām saistībām, kuras atkārtoti darītas pieejamas, un

               (b)ārējām piešķirto ieņēmumu apropriācijām, kas neizriet no citu līdzekļu devēju finanšu iemaksām Savienības programmās un darbībās, kā noteikts I protokolā, un kas bija pieejamas N. gada beigās.

               Katru nākamo gadu, līdz visas budžeta saistības, ko finansē no apropriācijām, kuras radušās no N. gada, ir samaksātas vai atceltas, un ne vēlāk kā trīs gadus pēc programmas beigām vai pēc N. gadam atbilstošās daudzgadu finanšu shēmas beigām, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks, Savienība aprēķina N. gada ieguldījuma korekciju, samazinot Apvienotās Karalistes ieguldījumu par summu, kas iegūta, piemērojot N. gada iemaksu skalu saistībām, kuras katru gadu atceltas no Savienības budžeta finansētajām N. gada saistībām vai no atceltajām saistībām, kas atkal darītas pieejamas.

               Ja tiek atceltas ārējās piešķirto ieņēmumu apropriācijas, kas neizriet no citu līdzekļu devēju finanšu iemaksām Savienības programmās un darbībās, kā noteikts I protokolā, Apvienotās Karalistes ieguldījumu samazina par summu, kas iegūta, atceltajai summai piemērojot N. gada iemaksu skalu.

               N+ 2. gadā vai turpmākajos gados pēc otrajā, trešajā un ceturtajā daļā minēto korekciju veikšanas Apvienotās Karalistes ieguldījumu N. gadam samazina arī par summu, kas iegūta, reizinot Apvienotās Karalistes iemaksu N. gadam ar attiecību starp

               (a)N. gada juridiskajām saistībām, kuras finansē no visām saistību apropriācijām, kas pieejamas N. gadā, un kuras izriet no piešķiršanas konkursa procedūrām,

               (I)kurās nav iekļauta Apvienotā Karaliste un Apvienotās Karalistes subjekti, vai

               (II)attiecībā uz kurām Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās saskaņā ar UNPRO.2.1.a pantā [Kvazi izslēgšana no dotācijas piešķiršanas konkursa procedūras] noteikto procedūru ir nolēmusi, ka Apvienotā Karaliste vai Apvienotās Karalistes subjekti ir kvazi izslēgti, vai

               (III)attiecībā uz kurām pieteikumu iesniegšanas termiņš ir beidzies UNPRO.3.1. pantā [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Eiropas Savienība] minētās apturēšanas laikā vai pēc UNPRO.3.3. pantā [Dalības izbeigšana programmā būtisku Savienības programmas grozījumu gadījumā] minētās izbeigšanas, vai

               (IV)kurās Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu dalība ir ierobežota saskaņā ar UNPRO.3.5. panta [Finanšu pieauguma pārskatīšana] 3. punktu, un

               (b)to juridisko saistību kopsummu, kas finansētas no jebkurām saistību apropriācijām N. gadā.

               Šo juridisko saistību summu aprēķina, ņemot vērā visas budžeta saistības, kas apstiprinātas N. gadā, un atskaitot saistības, kuru atcelšana ir apstiprināta N+ 1. gadā.

               9.Savienība pēc pieprasījuma sniedz Apvienotajai Karalistei informāciju par tās finansiālo līdzdalību, kas iekļauta ar budžetu, grāmatvedību, izpildi un novērtēšanu saistītā informācijā, kuru sniedz Savienības budžeta lēmējinstitūcijām un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par Savienības programmām un darbībām, kurās Apvienotā Karaliste piedalās. Šo informāciju sniedz, pienācīgi ievērojot Savienības un Apvienotās Karalistes konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumus, un tā neskar informāciju, ko Apvienotā Karaliste ir tiesīga saņemt saskaņā ar šīs Daļas otro nodaļu [Pareiza finanšu pārvaldība].

               10.Visas Apvienotās Karalistes iemaksas vai Savienības maksājumus un maksājamo vai saņemamo summu aprēķinu veic euro.

               11.Ievērojot šā panta 5. punktu un 8. punkta otro daļu, sīki izstrādāti noteikumi šā panta īstenošanai ir izklāstīti UNPRO-1. PIELIKUMĀ [Finansiālo nosacījumu īstenošana]. UNPRO-1. pielikumu var grozīt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.

               UNPRO.2.1a. pants. Kvazi izslēgšana no dotāciju piešķiršanas konkursa procedūras

               1.Ja Apvienotā Karaliste uzskata, ka daži nosacījumi, kas paredzēti dotāciju piešķiršanas konkursa procedūrā, kvazi izslēdz Apvienotās Karalistes subjektus, Apvienotā Karaliste par to paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās pirms pieteikumu iesniegšanas termiņa attiecīgajā procedūrā un sniedz pamatojumu.

               2.Trīs mēnešu laikā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa attiecīgajā piešķiršanas procedūrā Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās izskata 1. punktā minēto paziņojumu ar nosacījumu, ka Apvienotās Karalistes subjektu dalības līmenis attiecīgajā piešķiršanas procedūrā ir vismaz par 25 % zemāks nekā:

               (a)Apvienotās Karalistes subjektu vidējais dalības līmenis līdzīgās piešķiršanas konkursa procedūrās, kurās nav iekļauts šāds nosacījums un kuras sāktas trīs gadu periodā pirms paziņošanas; vai

               (b)ja līdzīgu piešķiršanas konkursa procedūru nav, Apvienotās Karalistes subjektu vidējais dalības līmenis visās piešķiršanas konkursa procedūrās, kas uzsāktas saskaņā ar programmu vai – attiecīgā gadījumā – ar iepriekšējo programmu trīs gadu laikā pirms paziņošanas.

               3.Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās līdz 2. punktā minētā laikposma beigām pieņem lēmumu par to, vai Apvienotās Karalistes subjekti ir kvazi izslēgti no attiecīgās piešķiršanas procedūras, ņemot vērā Apvienotās Karalistes saskaņā ar 1. punktu sniegto pamatojumu un faktisko dalības īpatsvaru attiecīgajā piešķiršanas procedūrā.

               4.2. un 3. punkta nolūkiem dalības rādītājs ir attiecība starp Apvienotās Karalistes subjektu iesniegto pieteikumu skaitu un tajā pašā piešķiršanas procedūrā iesniegto pieteikumu kopējo skaitu.

               UNPRO.2.2. pants. Programmas, kurām piemēro automātiskas korekcijas mehānismu

               1.Automātiskas korekcijas mehānismu piemēro tām Savienības programmām, darbībām vai to daļām, kurām automātiskas korekcijas mehānisma piemērošana ir paredzēta I protokolā. Šo automātiskas korekcijas mehānisma piemērošanu var ierobežot, attiecinot to tikai uz tām programmas vai darbības daļām, kas norādītas I protokolā un ko īsteno, izmantojot dotācijas, kuru piešķiršanai tiek organizēti konkursi. Sīki izstrādātus noteikumus par to programmas vai darbības daļu identificēšanu, uz kurām attiecas vai neattiecas automātiskas korekcijas mehānisms, var paredzēt I protokolā.

               2.Programmas vai darbības, vai to daļas automātiskās korekcijas summa ir starpība starp to juridisko saistību sākotnējām summām, kuras faktiski noslēgtas ar Apvienoto Karalisti vai Apvienotās Karalistes subjektiem, kas saņēmuši finansējumu no attiecīgā kalendārā gada saistību apropriācijām, un attiecīgo Apvienotās Karalistes maksāto operatīvo ieguldījumu, kas koriģēts saskaņā ar UNPRO 2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punktu, izņemot atbalsta izdevumus, kas attiecas uz to pašu laikposmu, ja šī summa ir pozitīva.

               3.Šā panta 2. punktā minētā summa, kas katrā no diviem secīgiem gadiem pārsniedz 8 % no Apvienotās Karalistes atbilstošā ieguldījuma programmā, kurš koriģēts saskaņā ar UNPRO 2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punktu, Apvienotajai Karalistei ir jāmaksā kā papildu ieguldījums saskaņā ar automātiskās korekcijas mehānismu par katru no diviem gadiem.

               4.Sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 2. punktā minēto juridisko saistību attiecīgo summu noteikšanu, t. sk. konsorciju gadījumā, un par automātisko korekciju, var paredzēt I protokolā.

               UNPRO.2.3. pants. Finansējums saistībā ar programmām, ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentus vai budžeta garantijas

               1.Ja Apvienotā Karaliste piedalās Savienības programmā, darbībā vai to daļā, ko īsteno, izmantojot finanšu instrumentu vai budžeta garantiju, Apvienotās Karalistes ieguldījumu programmās, kuras īsteno, izmantojot finanšu instrumentus vai budžeta garantijas saskaņā ar Savienības budžetu, ko īsteno saskaņā ar X sadaļu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, veic naudas veidā. Skaidrā naudā iemaksātā summa palielina Savienības budžeta garantiju vai finanšu instrumenta finansējumu.

               2.Ja Apvienotā Karaliste piedalās 1. punktā minētajā programmā, ko īsteno Eiropas Investīciju bankas grupa, un ja Eiropas Investīciju bankas grupai ir jāsedz zaudējumi, ko nesedz no Savienības budžeta sniegtā garantija, Apvienotā Karaliste maksā Eiropas Investīciju bankas grupai procentuālo daļu no šiem zaudējumiem, kas ir vienāda ar attiecību starp Apvienotās Karalistes iekšzemes kopproduktu tirgus cenās un dalībvalstu, Apvienotās Karalistes un jebkuras citas šajā programmā iesaistītās trešās valsts iekšzemes kopprodukta summu tirgus cenās. Piemērojamais iekšzemes kopprodukts tirgus cenās ir jaunākais pieejamais EUROSTAT noteiktais tā gada 1. janvārī, kurā jāveic maksājums, tiklīdz piemēro UNPRO.5.2. pantā [Sadarbība statistikas jomā] minēto kārtību un saskaņā ar šīs kārtības noteikumiem. Pirms šīs kārtības piemērošanas Apvienotās Karalistes IKP ir tāds, kāds noteikts, pamatojoties uz datiem, ko sniegusi ESAO.

               3.Vajadzības gadījumā šā panta īstenošanas kārtību, sīkāk nosaka I protokolā, jo īpaši nodrošinot, ka Apvienotā Karaliste saņem savu daļu no neizmantotajām iemaksām budžeta garantijās un finanšu instrumentos.

               3. iedaļa. Dalības Savienības programmās apturēšana un izbeigšana

               UNPRO.3.1. pants. Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Savienība

               1.Savienība var vienpusēji apturēt I protokola piemērošanu attiecībā uz vienu vai vairākām Savienības programmām, darbībām vai izņēmuma kārtā to daļām saskaņā ar šo pantu, ja Apvienotā Karaliste nemaksā savu finansiālo ieguldījumu saskaņā ar šīs nodaļas 2. iedaļu [Dalības Savienības programmās finansēšanas noteikumi] vai ja Apvienotā Karaliste ievieš nozīmīgas izmaiņas vienā vai vairākos nosacījumos, kas bija spēkā, kad par Apvienotās Karalistes dalību programmā, darbībā vai izņēmuma kārtā to daļā tika panākta vienošanās un tā tika iekļauta I protokolā, un ja šādām izmaiņām ir nozīmīga ietekme uz to ieviešanu:

               (a)ir mainīti šo programmu un pasākumu īstenošanā iesaistīto personu, tostarp studentu, pētnieku, praktikantu vai brīvprātīgo, ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi Apvienotajā Karalistē. Tas sevišķi attiecas uz gadījumiem, kad Apvienotā Karaliste ievieš tādas izmaiņas savos tiesību aktos attiecībā uz šo personu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem Apvienotajā Karalistē, kas rada diskrimināciju starp dalībvalstīm;

               (b)ir izmaiņas finanšu maksājumos, tostarp maksās, kas jāmaksā šā punkta a) apakšpunktā minētajām personām, lai veiktu darbības, kas tām jāveic, lai īstenotu programmu;

               (c)tiek mainīti UNPRO.1.5. panta [Dalības nosacījumi] 3. punktā minētie nosacījumi.

               2.Savienība paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās savu nodomu apturēt Apvienotās Karalistes dalību attiecīgajā programmā vai darbībā. Savienība nosaka dalības apturēšanas darbības jomu un sniedz pienācīgu pamatojumu. Ja vien Savienība neatsauc savu paziņojumu, apturēšana stājas spēkā 45 dienas pēc Savienības paziņojuma dienas. Diena, kurā apturēšana stājas spēkā, ir apturēšanas atsauces diena šā panta vajadzībām.

               Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās pirms paziņošanas un apturēšanas un apturēšanas perioda laikā var apspriest piemērotus pasākumus, kas ļautu izvairīties no apturēšanas vai to atcelt. Ja Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās vienojas izvairīties no apturēšanas pirmajā daļā minētajā laikposmā, apturēšana nestājas spēkā.

               Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās jebkurā gadījumā 45 dienu laikā sanāk, lai apspriestu šo jautājumu.

               3.Sākot no apturēšanas atsauces dienas Apvienoto Karalisti neuzskata par valsti, kas piedalās Savienības programmā, darbībā vai to daļā, uz kuru attiecas apturēšana, un jo īpaši Apvienotā Karaliste vai Apvienotās Karalistes subjekti vairs nav tiesīgi piedalīties saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti UNPRO 1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem] un I protokolā attiecībā uz Savienības piešķiršanas procedūrām, kuras minētajā dienā vēl nav pabeigtas. Piešķiršanas procedūru uzskata par pabeigtu, ja šādas procedūras rezultātā ir uzņemtas juridiskās saistības.

               4.Dalības apturēšana neietekmē juridiskās saistības, kas uzņemtas pirms apturēšanas atsauces dienas. Šo nolīgumu turpina piemērot minētajām juridiskajām saistībām.

               5.Tiklīdz Apvienotā Karaliste uzskata, ka ir atjaunota atbilstība dalības nosacījumiem, tā par to paziņo Savienībai un iesniedz Savienībai visus attiecīgos pierādījumus.

               Savienība 30 dienu laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas izvērtē šo jautājumu un šajā nolūkā var pieprasīt Apvienotajai Karalistei iesniegt papildu pierādījumus. Šādu papildu pierādījumu sniegšanai vajadzīgo laiku neņem vērā kopējā izvērtēšanas periodā.

               Ja Savienība ir konstatējusi, ka ir atjaunota atbilstība dalības nosacījumiem, tā bez liekas kavēšanās paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās, ka apturēšana ir atcelta. Atcelšana stājas spēkā nākamajā dienā pēc paziņošanas dienas.

               Ja Savienība ir konstatējusi, ka atbilstība dalības nosacījumiem nav atjaunota, apturēšana paliek spēkā.

               6.Pret Apvienoto Karalisti atkal izturas kā pret valsti, kas piedalās attiecīgajā Savienības programmā vai darbībā, un jo īpaši Apvienotajai Karalistei un Apvienotās Karalistes subjektiem atkal ir tiesības pretendēt saskaņā ar UNPRO 1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem] un I protokolā paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz Savienības piešķiršanas procedūrām saskaņā ar minēto Savienības programmu vai darbību, kas sākta pēc dienas, kad stājas spēkā apturēšanas atcelšana, vai sākta pirms minētās dienas, ja pieteikumu iesniegšanas termiņš nav beidzies.

               7.Ja Apvienotās Karalistes dalība programmā, darbībā vai tās daļā tiek apturēta, Apvienotās Karalistes finansiālo ieguldījumu, kas maksājams apturēšanas periodā, nosaka šādi:

               (a)Savienība pārrēķina operatīvo ieguldījumu, izmantojot UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punkta piektās daļas a) apakšpunkta iii) punktā aprakstīto procedūru;

               (b)dalības maksu koriģē atbilstīgi operatīvā ieguldījuma korekcijai.

               UNPRO 3.2. pants. Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā izbeigšana, ko veic Savienība

               1.Ja vienu gadu pēc atsauces dienas, kas minēta UNPRO.3.1. panta [Apvienotās Karalistes dalības Savienības programmā apturēšana, ko veic Savienība] 2. punktā, Savienība nav atcēlusi UNPRO.3.1. pantā [Apvienotās Karalistes dalības apturēšana] minēto apturēšanu, Savienība vai nu:

               (a)atkārtoti izvērtē nosacījumus, ar kādiem tā var piedāvāt atļaut Apvienotajai Karalistei turpināt piedalīties attiecīgajās Savienības programmās, darbībās vai to daļās, un ierosina šos nosacījumus Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās 45 dienu laikā pēc viena gada apturēšanas perioda beigām, lai grozītu I protokolu. Ja Specializētā komiteja turpmāko 45 dienu laikā nevienojas par minētajiem pasākumiem, izbeigšana stājas spēkā, kā minēts šā punkta b) apakšpunktā; vai

               (b)vienpusēji izbeidz I protokola piemērošanu attiecīgajām Savienības programmām, darbībām vai to daļām saskaņā ar šo pantu, ņemot vērā UNPRO.3.1. pantā [Apvienotās Karalistes dalības apturēšana] minēto izmaiņu ietekmi uz programmas vai darbības, vai izņēmuma kārtā tās daļu īstenošanu vai uz nesamaksātā ieguldījuma summu.

               2.Savienība paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās savu nodomu izbeigt Apvienotās Karalistes dalību vienā vai vairākās Savienības programmās vai darbībās saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu. Savienība nosaka dalības izbeigšanas darbības jomu un sniedz pienācīgu pamatojumu. Ja vien Savienība neatsauc savu paziņojumu, izbeigšana stājas spēkā 45 dienas pēc Savienības paziņojuma dienas. Diena, kurā izbeigšana stājas spēkā, ir izbeigšanas atsauces diena šā panta vajadzībām.

               3.Sākot no izbeigšanas atsauces dienas Apvienoto Karalisti neuzskata par valsti, kas piedalās Savienības programmā vai darbībā, uz kuru attiecas izbeigšana, un jo īpaši Apvienotā Karaliste vai Apvienotās Karalistes subjekti vairs nav tiesīgi piedalīties saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti UNPRO 1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem] un I protokolā attiecībā uz Savienības piešķiršanas procedūrām, kuras minētajā dienā vēl nav pabeigtas. Piešķiršanas procedūru uzskata par pabeigtu, ja šādas procedūras rezultātā ir uzņemtas juridiskās saistības.

               4.Dalības izbeigšana neietekmē juridiskās saistības, kas uzņemtas pirms UNPRO 3.1. panta [Apvienotās Karalistes dalības apturēšana] 2. punktā minētās apturēšanas atsauces dienas. Šo nolīgumu turpina piemērot minētajām juridiskajām saistībām.

               5.Ja I protokola vai tā daļas piemērošanu izbeidz attiecībā uz atbilstošajām programmām vai darbībām, vai izņēmuma kārtā to daļām:

               (a)operatīvais ieguldījums, kas sedz atbalsta izdevumus, kuri saistīti ar jau uzņemtām juridiskām saistībām, turpina maksāt līdz minēto juridisko saistību pabeigšanai vai līdz tās daudzgadu finanšu shēmas beigām, saskaņā ar kuru juridiskās saistības ir finansētas;

               (b)turpmākajos gados neveic nekādu ieguldījumu, izņemot šā punkta a) apakšpunktā minētās iemaksas.

               UNPRO.3.3. pants. Dalības programmā vai darbībā izbeigšana gadījumā, ja Savienības programmās tiek veiktas būtiskas izmaiņas

               1.Apvienotā Karaliste var vienpusēji izbeigt dalību I protokolā minētā Savienības programmā vai darbībā vai to daļā, ja:

               (a)šīs Savienības programmas vai darbības pamataktu groza tādā veidā, ka nosacījumi Apvienotās Karalistes vai Apvienotās Karalistes subjektu dalībai minētajā programmā vai darbībā tiek būtiski grozīti, jo īpaši, ja tas notiek programmas vai darbības un attiecīgo darbību mērķu izmaiņu rezultātā; vai

               (b)UNPRO.2.1. pantā [Finanšu nosacījumi] minēto saistību apropriāciju kopsummu palielina par vairāk nekā 15 % salīdzinājumā ar minētās programmas vai darbības vai to daļas, kurā piedalās Apvienotā Karaliste, sākotnējo finansējumu un vai nu ir palielināts attiecīgais daudzgadu finanšu shēmas maksimālais apjoms, vai ir palielināta ārējo ieņēmumu summa, kas minēta UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 5. punktā visam dalības periodam; vai

               (c)Apvienotā Karaliste vai Apvienotās Karalistes subjekti ir izslēgti no dalības programmas vai darbības daļā, pamatojoties uz pienācīgi pamatotiem iemesliem, un minētā izslēgšana attiecas uz saistību apropriācijām, kas pārsniedz 10 % no saistību apropriācijām Savienības budžetā, kurš galīgi pieņemts minētās programmas vai darbības N. gadam.

               2.Šajā nolūkā Apvienotā Karaliste ne vēlāk kā 60 dienas pēc grozījumu vai pieņemtā gada budžeta, vai to grozījumu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņo Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās par nodomu izbeigt I protokola darbību attiecībā uz attiecīgo Savienības programmu. Apvienotā Karaliste paskaidro iemeslus, kuru dēļ Apvienotā Karaliste uzskata, ka grozījums būtiski maina dalības nosacījumus. Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās sanāk 45 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, lai apspriestu šo jautājumu.

               3.Ja vien Apvienotā Karaliste neatsauc savu paziņojumu, izbeigšana stājas spēkā 45 dienas pēc Apvienotās Karalistes paziņojuma dienas. Diena, kurā izbeigšana stājas spēkā, ir atsauces diena šā panta vajadzībām.

               4.Sākot no atsauces dienas Apvienoto Karalisti neuzskata par valsti, kas piedalās Savienības programmā vai darbībā, uz kuru attiecas izbeigšana, un jo īpaši Apvienotā Karaliste vai Apvienotās Karalistes subjekti vairs nav tiesīgi piedalīties saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti UNPRO 1.4. pantā [Atbilstība programmas noteikumiem] un I protokolā attiecībā uz Savienības piešķiršanas procedūrām, kuras minētajā dienā vēl nav pabeigtas. Piešķiršanas procedūru uzskata par pabeigtu, ja šādas procedūras rezultātā ir uzņemtas juridiskās saistības.

               5.Dalības izbeigšana neietekmē juridiskās saistības, kas uzņemtas pirms atsauces dienas. Šo nolīgumu turpina piemērot minētajām juridiskajām saistībām.

               6.Ja attiecīgās programmas vai darbības tiek izbeigtas saskaņā ar šo pantu:

               (a)operatīvais ieguldījums, kas sedz atbalsta izdevumus, kuri saistīti ar jau uzņemtām juridiskām saistībām, turpina maksāt līdz minēto juridisko saistību pabeigšanai vai līdz tās daudzgadu finanšu shēmas beigām, saskaņā ar kuru juridiskās saistības ir finansētas;

               (b)Savienība pārrēķina tā gada, kad notiek izbeigšana, operatīvo ieguldījumu, izmantojot UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punkta piektās daļas a) apakšpunkta iii) punktā aprakstīto procedūru. Turpmākajos gados neveic nekādu ieguldījumu, izņemot šā panta a) apakšpunktā minētās iemaksas.

               (c)dalības maksu koriģē atbilstīgi operatīvā ieguldījuma korekcijai.

               4. iedaļa. Darbības rezultātu un finanšu pieauguma izvērtēšana

               UNPRO.3.4. pants. Darbības rezultātu izvērtēšana

               1.Darbības rezultātu izvērtēšanas procedūru saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem piemēro tām Savienības programmas vai darbības daļām, kurām piemēro UNPRO 2.2. pantā [Programmas, kurām piemēro automātiskās korekcijas mehānismu] minēto korekcijas mehānismu.

               2.Apvienotā Karaliste var pieprasīt, lai Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās sāk darbības rezultātu izvērtēšanas procedūru, ja summa, kas aprēķināta saskaņā ar UNPRO 2.2. panta [Programmas, kurām piemēro automātiskās korekcijas mehānismu] 2. punktā noteikto metodi, ir negatīva, vai ja šī summa pārsniedz 12 % no atbilstošā Apvienotās Karalistes ieguldījuma programmā vai darbībā, kurš koriģēts atbilstoši UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punktam.

               3.Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās trīs mēnešu laikā no 2. punktā minētā pieprasījuma dienas analizē attiecīgos ar darbības rezultātiem saistītos datus un pieņem ziņojumu, kurā ierosina atbilstīgus pasākumus ar darbības rezultātiem saistīto jautājumu risināšanai.

               Pirmajā daļā minētos pasākumus piemēro divpadsmit mēnešu laikposmā pēc ziņojuma pieņemšanas. Pēc pasākumu piemērošanas snieguma datus par attiecīgo laikposmu izmanto, lai aprēķinātu starpību starp sākotnējām summām, ko paredz juridiskās saistības, kas faktiski uzņemtas ar Apvienoto Karalisti vai Apvienotās Karalistes subjektiem attiecīgajā kalendārajā gadā, un atbilstošo operatīvo ieguldījumu, ko Apvienotā Karaliste samaksājusi par to pašu gadu.

               Ja otrajā daļā minētā starpība ir negatīva un pārsniedz 16 % no atbilstošā operatīvā ieguldījuma, Apvienotā Karaliste var:

               (a)paziņot par savu nodomu izbeigt dalību Savienības programmā vai attiecīgajā programmas daļā, par to paziņojot 45 dienas pirms paredzētās izbeigšanas dienas, un var izbeigt savu dalību saskaņā ar UNPRO.3.3. panta [Dalības izbeigšana programmā gadījumā, ja tiek veiktas būtiskas izmaiņas Savienības programmā] 3.–6. punktu, vai vai

               (b)lūgt Specializēto komiteju par dalību Savienības programmās pieņemt turpmākus pasākumus, lai novērstu nepietiekamus rezultātus, tostarp veicot pielāgojumus attiecībā uz Apvienotās Karalistes dalību attiecīgajā Savienības programmā un koriģējot Apvienotās Karalistes turpmākos finanšu ieguldījumus attiecībā uz minēto programmu.

               UNPRO.3.5. pants. Finanšu pieauguma pārskatīšana

               1.Apvienotā Karaliste var paziņot Specializētajai komitejai par dalību Savienības programmās vai darbībās, ka tā iebilst pret sava ieguldījuma Savienības programmā vai darbībā apjomu, ja UNPRO.2.1. pantā [Finanšu nosacījumi] minēto saistību apropriāciju kopsummu palielina par vairāk nekā 5 % salīdzinājumā ar minētās programmas vai darbības sākotnējo finansējumu un vai nu ir palielināts attiecīgais maksimālais apjoms, vai ir palielināta ārējo ieņēmumu summa, kas minēta UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 5. punktā visam dalības periodam.

               2.Pirmajā punktā minēto paziņojumu sniedz 60 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts pieņemtais gada budžets vai tā grozījumi. Paziņojums neskar Apvienotās Karalistes pienākumu veikt savu iemaksu un UNPRO 2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punktā minētā korekcijas mehānisma piemērošanu.

               3.Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās sagatavo ziņojumu, ierosina un lemj par attiecīgu pasākumu pieņemšanu trīs mēnešu laikā no šā panta 2. punktā minētās paziņošanas dienas. Minētie pasākumi var ietvert Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu dalības ierobežošanu konkrēta tipa darbībās vai piešķiršanas procedūrās vai – vajadzības gadījumā – I protokola grozīšanu. Pret Apvienotās Karalistes darbības ierobežošanu tā korekcijas mehānisma nolūkos, kas minēts UNPRO 2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 8. punktā, izturas kā pret izslēgšanu.

               4.Ja tiek izpildīti nosacījumi, kas minēti UNPRO.3.3. panta [Dalības izbeigšana programmā gadījumā, ja tiek veiktas būtiskas izmaiņas Savienības programmā] 1. punkta b) apakšpunktā, Apvienotā Karaliste var izbeigt dalību I protokolā minētā Savienības programmā vai darbībā saskaņā ar UNPRO.3.3. panta [Dalības izbeigšana programmā gadījumā, ja tiek veiktas būtiskas izmaiņas Savienības programmā] 2.–6. punktu.

               2. nodaļa. Pareiza finanšu pārvaldība

               UNPRO.4.X-1. pants Darbības joma

               Šo nodaļu piemēro Savienības programmām, darbībām un pakalpojumiem I un II protokolā minēto Savienības programmu ietvaros.

               1. iedaļa. Finanšu interešu aizsardzība un atgūšana

               UNPRO.4.X. pants. Darbības veikšana pareizas finanšu pārvaldības nolūkā

               Šīs nodaļas piemērošanas nolūkā šajā nodaļā minētās Apvienotās Karalistes un Savienības iestādes cieši sadarbojas saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

               Pildot savus pienākumus Apvienotās Karalistes teritorijā, Savienības pārstāvji un izmeklēšanas struktūras rīkojas saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem.

               UNPRO.4.1. pants. Pārskatīšanas un revīzijas

               1.Savienībai ir tiesības – kā to paredz attiecīgie finansēšanas nolīgumi un/vai līgumi un saskaņā ar vienas vai vairāku Savienības iestāžu piemērojamajiem aktiem – veikt tehniskas, zinātniskas, finansiālas vai cita tipa pārskatīšanas un revīzijas tādu fizisku personu vai tiesību subjektu telpās, kas dzīvo vai, attiecīgi, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un saņem Savienības finansējumu, kā arī tādas trešās personas telpās, kas iesaistīta Savienības finansējuma īstenošanā un kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šādas pārskatīšanas un revīzijas var veikt Savienības iestāžu un struktūru, jo īpaši Eiropas Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas, pārstāvji vai citas personas, ko saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pilnvarojusi Eiropas Komisija.

               2.Savienības iestāžu un struktūru darbiniekiem, jo īpaši Eiropas Komisijas un Eiropas Revīzijas palātas darbiniekiem, kā arī citām Eiropas Komisijas pilnvarotām personām ir atbilstīga piekļuve vietām, darbiem un dokumentiem (elektroniskā vai papīra formātā, vai abējādi), kā arī visai informācijai, kas vajadzīga, lai veiktu šādas pārskatīšanas un revīzijas, kā minēts 1. punktā. Šāda piekļuve ietver tiesības saņemt fiziskas vai elektroniskas kopijas un izrakstus no jebkura revidējamo fizisko vai juridisko personu vai revidējamās trešās personas rīcībā esoša dokumenta vai datu nesēja satura.

               3.Apvienotā Karaliste nekavē un nerada šķēršļus 2. punktā minēto pārstāvju un citu personu tiesībām ieceļot Apvienotajā Karalistē un piekļūt revidēto personu telpām, pildot šajā pantā minētos pienākumus.

               4.Neatkarīgi no tā, vai Apvienotās Karalistes dalība programmā vai darbībā tiek apturēta vai izbeigta vai tiek apturēta daļa šīs Daļas un/vai I protokola noteikumu vai visi šie noteikumi, vai tiek izbeigta šā nolīguma darbība, – pārskatīšanas un revīzijas var veikt arī pēc attiecīgās apturēšanas vai izbeigšanas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti vienas vai vairāku Savienības iestāžu piemērojamajos aktos, un kā paredzēts attiecīgajos finansēšanas nolīgumos un/vai līgumos, kuri attiecas uz jebkādām juridiskām saistībām, ar ko tiek īstenots Savienības budžets, par kuru Savienība vienojusies pirms attiecīgās apturēšanas vai izbeigšanas spēkā stāšanās dienas.

               UNPRO.4.2. pants. Cīņa pret pārkāpumiem un krāpšanu, kā arī citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses

               1.Eiropas Komisija un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaroti veikt administratīvas izmeklēšanas, cita starpā arī pārbaudes un inspekcijas uz vietas, Apvienotās Karalistes teritorijā. Eiropas Komisija un OLAF rīkojas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē minētās pārbaudes, inspekcijas un izmeklēšanas.

               2.Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes saprātīgā laikposmā informē Eiropas Komisiju vai OLAF par jebkuru faktu vai aizdomām, par kurām tās uzzinājušas, saistībā ar pārkāpumu vai krāpšanu, vai arī citu nelikumīgu darbību, kas skar Savienības finanšu intereses.

               3.Pārbaudes un inspekcijas uz vietas var veikt visu tādu fizisku personu vai tiesību subjektu telpās, kas dzīvo vai, attiecīgi, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un saņem Savienības finansējumu saskaņā ar finansēšanas nolīgumu vai līgumu, kā arī jebkuras tādas trešās personas telpās, kas iesaistīta šāda Savienības finansējuma īstenošanā un kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šādas pārbaudes un inspekcijas uz vietas sagatavo un veic Eiropas Komisija vai OLAF ciešā sadarbībā ar Apvienotās Karalistes kompetento iestādi, kuru izraudzījusi Apvienotā Karaliste. Izraudzīto iestādi saprātīgā laikposmā pirms pārbaudēm un inspekcijām informē par pārbaužu un inspekciju objektu, nolūku un juridisko pamatu, lai tā varētu sniegt palīdzību. Minētajā nolūkā Apvienotās Karalistes kompetento iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un inspekcijās uz vietas.

               4.Eiropas Komisijas un OLAF pārstāvjiem ir piekļuve visai informācijai un dokumentācijai (elektroniskā vai papīra formātā, vai abējādi), kuri attiecas uz 3. punktā minētajām darbībām, kas nepieciešami, lai pārbaudes un inspekcijas uz vietas veiktu pienācīgi. Jo īpaši Eiropas Komisijas un OLAF darbinieki drīkst kopēt attiecīgos dokumentus.

               5.Eiropas Komisija vai OLAF un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes katrā konkrētā gadījumā atsevišķi lemj par to, vai pārbaudes un inspekcijas uz vietas veikt kopīgi, arī gadījumos, kad abas puses ir kompetentas veikt izmeklēšanas.

               6.Ja persona, tiesību subjekts vai cita trešā puse, kuram piemēro pārbaudi vai inspekciju uz vietas, nepiekrīt pārbaudei vai inspekcijai uz vietas, Apvienotās Karalistes iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, palīdz Eiropas Komisijai vai OLAF, lai tie varētu izpildīt savus pienākumus – veikt pārbaudi vai inspekciju uz vietas. Šajā palīdzībā cita starpā ietilpst piemērotu aizsardzības pasākumu veikšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp pasākumi pierādījumu aizsargāšanai.

               7.Eiropas Komisija vai OLAF informē Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes par šādu pārbaužu un inspekciju rezultātu. Jo īpaši Eiropas Komisija vai OLAF iespējami drīz ziņo Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei par jebkuru faktu vai aizdomām saistībā ar pārkāpumu, par ko tie uzzinājuši, veicot pārbaudi vai inspekciju uz vietas.

               8.Neskarot Apvienotās Karalistes tiesību piemērošanu, Eiropas Komisija var noteikt administratīvus pasākumus un sankcijas fiziskām vai juridiskām personām, kuras piedalās programmas vai darbības īstenošanā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

               9.Šā panta pienācīgas īstenošanas nolūkos Eiropas Komisija vai OLAF un Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un – ja kāda no šā nolīguma pusēm to pieprasa – savā starpā apspriežas, ja vien to neaizliedz Savienības tiesību akti vai Apvienotās Karalistes normatīvie akti.

               10.Efektīvas sadarbības un informācijas apmaiņas atvieglināšanai ar OLAF Apvienotā Karaliste izraugās kontaktpunktu.

               11.Informācijas apmaiņa starp Eiropas Komisiju vai OLAF un Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm notiek atbilstoši piemērojamām konfidencialitātes prasībām. Informācijas apmaiņā iekļautos persondatus aizsargā saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

               12.Neskarot LAW.MUTAS.114. panta [Kompetentās iestādes definīcija] piemērojamību, ja kāds Apvienotās Karalistes valstspiederīgais vai fiziska persona, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, vai tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, saņem Savienības finansējumu saskaņā ar Savienības programmām un darbībām, kas uzskaitītas I protokolā, tieši vai netieši, tostarp saistībā ar jebkuru trešo personu, kas iesaistīta šāda Savienības finansējuma īstenošanā, Apvienotās Karalistes iestādes sadarbojas ar Savienības iestādēm vai Savienības dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par tādu noziedzīgu nodarījumu, kuri skar Savienības finanšu intereses, izdarītāju un līdzdalībnieku izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un saukšanu pie atbildības, lai ļautu tām pildīt savus pienākumus.

               UNPRO.4.3. pants. Grozījumi UNPRO.0.1., UNPRO.4.X-1., UNPRO.4.1. pantā [Pārskatīšanas un revīzijas] un UNPRO.4.2. pantā [Cīņa pret pārkāpumiem, krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses]

               Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās var grozīt UNPRO.4.1. pantu [Pārskatīšanas un revīzijas] un UNPRO.4.2. pantu [Cīņa pret pārkāpumiem, krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Eiropas Savienības finanšu intereses], jo īpaši, lai ņemtu vērā izmaiņas vienas vai vairāku Eiropas Savienības iestāžu aktos.

               Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās var grozīt UNPRO.0.1. pantu [Darbības joma] un UNPRO.4.X-1. pantu [Darbības joma], lai šo nodaļu attiecinātu arī uz citām Savienības programmām, darbībām un pakalpojumiem.

               UNPRO.4.4. pants. Atgūšana un izpilde

               1.Apvienotajā Karalistē ir izpildāmi lēmumi, kurus pieņēmusi Eiropas Komisija un ar kuriem fiziskām vai juridiskām personām, kas nav valstis, tiek uzliktas finansiālas saistības sakarā ar jebkādiem prasījumiem, kuri izriet no Savienības programmām, darbībām, rīcības vai projektiem. Lēmumam pievieno rīkojumu par tā izpildi, neparedzot citas formalitātes kā vien lēmuma autentiskuma pārbaudi, ko veic valsts iestāde, kuru šajā nolūkā izraudzījusi Apvienotā Karaliste. Apvienotā Karaliste savu izraudzīto valsts iestādi dara zināmu Komisijai un Eiropas Savienības Tiesai. Saskaņā ar UNPRO 5.1. pantu [Saziņa un informācijas apmaiņa] Eiropas Komisijai ir tiesības par šādiem izpildāmiem lēmumiem fiziskām personām vai tiesību subjektiem, kas Apvienotajā Karalistē dzīvo vai, attiecīgi, veic uzņēmējdarbību, paziņot tieši. Minēto lēmumu izpilde notiek saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem.

               2.Tāpat kā Eiropas Komisijas lēmumi, kas minēti šā panta 1. punktā, Apvienotajā Karalistē ir piemērojami arī Eiropas Savienības Tiesas spriedumi un rīkojumi, kas izdoti, piemērojot šķīrējklauzulu, kas iekļauta līgumā vai nolīgumā saistībā ar Savienības programmām, darbībām vai to daļām saskaņā ar I protokolu.

               3.Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir veikt 1. punktā minēto Komisijas lēmumu likumības pārbaudi un apturēt šo lēmumu izpildi. Savukārt sūdzības par nepareizu izpildi ir Apvienotās Karalistes tiesu jurisdikcijā.

               2. iedaļa. Citi noteikumi par Savienības programmu īstenošanu

               UNPRO.5.1. pants. Saziņa un informācijas apmaiņa

               Savienības iestādēm un struktūrām, kas iesaistītas Savienības programmu vai darbību īstenošanā vai šādu programmu vai darbību kontrolē, ir tiesības tieši sazināties, tostarp, izmantojot elektroniskas informācijas apmaiņas sistēmas, ar jebkuru fizisku personu vai tiesību subjektu, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un saņem Savienības finansējumu, kā arī ar jebkuru trešo personu, kas iesaistīta Savienības finansējuma īstenošanā un kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē. Šādas fiziskas personas vai tiesību subjekti un trešās puses var tiešā veidā iesniegt Savienības iestādēm un struktūrām visu attiecīgo informāciju un dokumentāciju, kas tām jāiesniedz, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem, ko piemēro Savienības programmai vai darbībai, un pamatojoties uz līgumiem vai finansēšanas nolīgumiem, kas noslēgti minētās programmas vai darbības īstenošanas nolūkā.

               UNPRO.5.2. pants. Sadarbība statistikas jomā

               EUROSTAT un Apvienotās Karalistes Statistikas iestāde var vienoties par kārtību, kas ļauj sadarboties attiecīgos statistikas jautājumos un paredz, ka EUROSTAT ar Apvienotās Karalistes Statistikas iestādes piekrišanu nodrošina statistikas datus par Apvienoto Karalisti šīs Daļas vajadzībām, t. sk. jo īpaši datus par Apvienotās Karalistes IKP.

               3. nodaļa. Apvienotās Karalistes piekļuve pakalpojumiem Savienības programmu ietvaros

                  UNPRO.6. pants. Noteikumi par piekļuvi pakalpojumiem

               1.Ja Apvienotā Karaliste nepiedalās Savienības programmā vai darbībā saskaņā ar pirmajā nodaļā [Apvienotās Karalistes dalība Savienības programmās] izklāstītajiem noteikumiem, tai tik un tā var būt piekļuve pakalpojumiem, kas tiek sniegti Savienības programmu un darbību ietvaros, ievērojot šajā nolīgumā izklāstītos noteikumus, pamataktus un visus citus noteikumus, kas saistās ar Savienības programmu un darbību īstenošanu.

               2.II protokolā [Apvienotās Karalistes piekļuve pakalpojumiem, kas izveidoti saskaņā ar konkrētām programmām un darbībām] attiecīgā gadījumā:

               (a)nosaka tos pakalpojumus saskaņā ar Savienības programmām un darbībām, kuriem Apvienotā Karaliste un Apvienotās Karalistes subjekti var piekļūt;

               (b)paredz konkrētus noteikumus par Apvienotās Karalistes un Apvienotās Karalistes subjektu piekļuvi. Šie noteikumi atbilst šajā nolīgumā un pamataktos paredzētajiem noteikumiem;

               (c)attiecīgā gadījumā – paredz Apvienotās Karalistes finansiālo ieguldījumu vai ieguldījumu natūrā pakalpojumā, ko sniedz saskaņā ar Savienības programmām un darbībām.

               3.II protokolu pieņem un var grozīt Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās.

               4.Apvienotajai Karalistei un publiskiem un privātiem kosmosa kuģu īpašniekiem un operatoriem, kas darbojas Apvienotajā Karalistē vai no tās, ir piekļuve Lēmuma Nr. 541/2014 5. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem saskaņā ar šā lēmuma 5. panta 2. punktu līdz brīdim, kad noteikumi par līdzīgu piekļuvi ir iekļauti II protokolā, vai līdz 2021. gada 31. decembrim.

               4. nodaļa. [Pārskatīšanas]

               UNPRO.7. pants. [Pārskatīšanas klauzula]

               Četrus gadus pēc tam, kad I un II protokols kļūst piemērojams, Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās pārskata tā īstenošanu, pamatojoties uz datiem par Apvienotās Karalistes subjektu dalību netiešās un tiešās darbībās saskaņā ar programmu, programmas daļām vai darbībām un pakalpojumiem saskaņā ar I un II protokolu.

               Ja to pieprasa kāda no pusēm, Specializētā komiteja par dalību Savienības programmās apspriež izmaiņas vai ierosinātās izmaiņas, kas skar nosacījumus Apvienotās Karalistes dalībai jebkurā no programmām vai programmu daļām, darbībās un pakalpojumos, kas uzskaitīti I un II protokolā, un – vajadzības gadījumā – var ierosināt attiecīgus pasākumus šā nolīguma darbības jomā.

               5. nodaļa. Dalības maksa no 2021. līdz 2026. gadam

               UNPRO.8. pants. Dalības maksa no 2021. līdz 2026. gadam

               UNPRO.2.1. panta [Finanšu nosacījumi] 4. punktā minētā dalības maksa 2021.–2026. gadā ir šāda.

               2021. gadā: 0,5 %

               2022. gadā: 1 %

               2023. gadā: 1,5 %

               2024. gadā: 2 %

               2025. gadā: 2,5 %

               2026. gadā: 3 %.

               SESTĀ DAĻA. STRĪDU IZŠĶIRŠANA UN HORIZONTĀLIE NOTEIKUMI

               I sadaļa. Strīdu izšķiršana

               1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi

               INST.9. pants. Mērķis

               Šīs sadaļas mērķis ir noteikt efektīvu un lietderīgu mehānismu, lai novērstu un atrisinātu strīdus starp Pusēm par to, kā interpretēt un piemērot šo nolīgumu un jebkuru papildinošu nolīgumu, ar nolūku rast, ja tas ir iespējams, savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               INST.10. pants. Darbības joma

               1.
                     Šo sadaļu, ievērojot 2., 3., 4. un 5. punktu, piemēro attiecībā uz strīdiem starp Pusēm par šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma noteikumu interpretāciju un piemērošanu (“aptvertie noteikumi”).

               2.
                     Aptvertie noteikumi ietver visus šā nolīguma un jebkura papildinošā nolīguma noteikumus, izņemot:

               (a)otrās daļas pirmā temata I sadaļas GOODS.17. panta [Tirdzniecības aizsardzības instrumenti] 1.–6. punktu un GOODS.21. pantu [Kultūras īpašums],

               (b)TBT-X pielikums [Zāles],

               (c)otrās daļas pirmā temata VII sadaļu [Mazie un vidējie uzņēmumi],

               (d)otrās daļas pirmā temata X sadaļu [Laba regulatīvā prakse un regulatīvā sadarbība],

               (e)1. nodaļas [Vispārīgi noteikumi] LPFS.1.1. panta [Principi un mērķi] 1., 2. un 4. punktu un LPFS.1.2. panta [Tiesības reglamentēt, piesardzības pieeja, un zinātniskā un tehniskā informācija] 1. un 3. punktu, 2. nodaļu [Konkurences politika], 3. nodaļas [Subsīdiju kontrole] LPFS.3.9. pantu [Neatkarīga iestāde vai struktūra un sadarbība] un LPFS.3.10. pantu [Tiesas], un otrās daļas pirmā temata XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 5. nodaļu [Nodokļi] un otrās daļas pirmā temata XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 9. nodaļas [Horizontālie un institucionālie noteikumi] LPFS.9.4. panta [Līdzsvara atjaunošana] 4.–9. punktu,

               (f)trešo daļu [Tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās] , ietverot gadījumus, kad to piemēro situācijās, ko reglamentē citi šā nolīguma noteikumi,

               (g)ceturto daļu [Tematiskā sadarbība],

               (h)sestās daļas [Strīdu izšķiršana un horizontālie noteikumi] II sadaļu [Sadarbības pamats],

               (i)septītās daļas FINPROV.10.A pantu [Pagaidu noteikumi personas datu nosūtīšanai uz Apvienoto Karalisti] un

               (j)Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai;

               3.
                     Puse var vērsties Partnerības padomē, lai izšķirtu strīdu attiecībā uz saistībām, ko rada 2. punktā minētie noteikumi.

               4.
                     Šā panta 2. punktā minētajiem noteikumiem piemēro INST.11 pantu [Ekskluzivitāte].

               5.
                     Neatkarīgi no 1. un 2. punkta šo sadaļu nepiemēro strīdiem par Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju vai tā pielikumu noteikumu interpretāciju un piemērošanu atsevišķos gadījumos.

               INST.11. pants. Ekskluzivitāte

               Puses apņemas neiesniegt strīdu starp tām par šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu nevienam citam tādam strīdu izšķiršanas mehānismam, kurš nav paredzēts šajā nolīgumā.

               INST.12. pants. Foruma izvēle gadījumā, ja pastāv būtībā līdzvērtīgi pienākumi saskaņā ar citu starptautisku nolīgumu

               1.
                     Ja strīds rodas attiecībā uz kādu pasākumu, ar ko, iespējams, tiek pārkāptas šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošajā nolīgumā noteiktās saistības un praktiski līdzvērtīgas saistības saskaņā ar citu starptautisku nolīgumu, kurā abas Puses ir dalībnieces, tostarp PTO līgumu, tad forumu strīda izšķiršanai izvēlas tā Puse, kura vēlas izmantot tiesisko aizsardzību.

               2.
                     Kad Puse ir izvēlējusies forumu un tajā sākusi strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar šo sadaļu vai saskaņā ar citu starptautisku nolīgumu, šī Puse nesāk šādas procedūras saskaņā ar otru nolīgumu attiecībā uz konkrēto pasākumu, kas minēts 1. punktā, ja vien pirmajā izvēlētajā forumā nav iespējams taisīt spriedumus procesuālu vai ar jurisdikciju saistītu iemeslu dēļ.

               3.
                     Šajā pantā:

               (a)strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar šo sadaļu uzskata par uzsāktām, kad kāda Puse pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar INST.14. pantu [Šķīrējtiesas procedūras];

               (b)strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar PTO līgumu uzskata par uzsāktām, kad kāda Puse pieprasa izveidot ekspertu grupu saskaņā ar PTO Vienošanās par noteikumiem un procedūrām, kas reglamentē strīdu izšķiršanu, 6. pantu; un

               (c)strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar jebkuru citu nolīgumu uzskata par uzsāktām, tās ir uzsāktas saskaņā ar minētā nolīguma attiecīgajiem noteikumiem.

               4.
                     Neskarot 2. punktu, nekas šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā neliedz Pusei apturēt saistību izpildi, ja to atļāvusi PTO strīdu izšķiršanas struktūra vai ja tas atļauts saskaņā ar cita starptautiska nolīguma, kurā Puses ir dalībnieces, strīdu izšķiršanas procedūrām. PTO nolīgumu vai jebkādu citu starptautisko nolīgumu starp Pusēm neizmanto par pamatojumu, lai liegtu Pusei apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo sadaļu.

               2. nodaļa. Procedūra

               INST.13. pants. Apspriešanās

               1.
                     Ja Puse (“prasītāja Puse”) uzskata, ka otra Puse (“atbildētāja Puse”) nav izpildījusi kādu pienākumu saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar jebkuru papildinošo nolīgumu, Puses cenšas atrisināt šo jautājumu, sākot apspriešanos labā ticībā, lai panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               2.
                     Prasītāja Puse var pieprasīt apspriešanos, iesniedzot rakstisku pieprasījumu atbildētājai Pusei. Prasītāja Puse savā rakstiskajā pieprasījumā norāda pieprasījuma iemeslus, tostarp attiecīgos pasākumus un pieprasījuma juridisko pamatu, un aptvertos noteikumus, kurus tā uzskata par piemērojamiem.

               3.
                     Atbildētāja Puse atbild uz pieprasījumu nekavējoties, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 dienas pēc tā saņemšanas dienas. Apspriešanos rīko 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas personīgi vai izmantojot jebkādus citus saziņas līdzekļus, par kuriem Puses ir vienojušās. Ja apspriešanās notiek personīgi, tā notiek atbildētājas Puses teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi.

               4.
                     Apspriešanos uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt.

               5.
                     Apspriešanās steidzamos jautājumos, tostarp tādos, kas attiecas uz ātrbojīgām precēm vai sezonas precēm vai pakalpojumiem, notiek 20 dienu laikā no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Apspriešanos uzskata par pabeigtu minētajās 20 dienās, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt.

               6.
                     Katra Puse sniedz pietiekamu faktisko informāciju, lai varētu pilnībā pārbaudīt aplūkojamo pasākumu, tostarp pārbaudīt to, kā šis pasākums varētu ietekmēt šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma piemērošanu. Katra Puse cenšas nodrošināt to savu kompetento iestāžu, kurām ir zinātība apspriežamajā jautājumā, personāla dalību apspriedēs.

               7.
                     Attiecībā uz visiem strīdiem, kas skar jomu, kura nav otrās daļas pirmā temata vai sestā tematā I līdz VII sadaļa, VIII sadaļas ceturtā nodaļa [Enerģētika un izejvielas], IX līdz XII sadaļa, pēc prasītājas Puses pieprasījuma šā panta 3. punktā minētās apspriedes rīko specializētajā komitejā vai Partnerības padomē. Specializētā komiteja jebkurā laikā var lemt nodot jautājumu Partnerības padomei. Partnerības padome var pati pārņemt šā jautājuma izskatīšanu. Specializētā komiteja vai attiecīgā gadījumā Partnerības padome var izšķirt strīdu, pieņemot attiecīgu lēmumu. Piemēro šā panta 3. punktā minētos laikposmus. Sanāksmju norises vietu reglamentē specializētās komitejas vai attiecīgā gadījumā Partnerības padomes reglaments.

               8.
                     Apspriešanās un jo īpaši visa par konfidenciālu noteiktā informācija un Pušu tās gaitā ieņemtā nostāja ir konfidenciāla un neskar nevienas Puses tiesības jebkuros turpmākajos procesos.

               INST.14. pants. Šķīrējtiesas procedūra

               1.
                     Prasītāja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesu, ja:

               (a)atbildētāja Puse uz lūgumu par apspriešanos nesniedz atbildi 10 dienu laikā no tā saņemšanas dienas;

               (b)apspriešanās nenotiek INST.13 panta 3., 4. vai 5. punktā [Apspriešanās] minētajos laikposmos;

               (c)Puses vienojas neapspriesties vai

               (d)apspriešanās ir pabeigta, nepanākot savstarpēji saskaņotu risinājumu.

                2.
                     Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesu iesniedz, iesniedzot rakstisku pieprasījumu atbildētājai Pusei. Prasītāja Puse savā pieprasījumā skaidri norāda aplūkojamo pasākumu un tādā veidā, kas pietiekami skaidri atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādā veidā minētais pasākums pārkāpj aptvertos noteikumus.

               INST.15. pants. Šķīrējtiesas izveide

               1.
                     Šķīrējtiesā ir trīs šķīrējtiesneši.

               2.
                     Ne vēlāk kā 10 dienas pēc tam, kad iesniegts pieprasījums izveidot šķīrējtiesu, Puses apspriežas, lai vienotos par šķīrējtiesas sastāvu.

               3.
                     Ja Puses par šķīrējtiesas sastāvu nevienojas šā panta 2. punktā noteiktajā laikposmā, tad katra Puse ne vēlāk kā piecas dienas pēc 2. punktā noteiktā laikposma beigām ieceļ šķīrējtiesnesi, izraugoties no minētās Puses kandidātu apakšsaraksta, kas sagatavots saskaņā ar INST.27. pantu [Šķīrējtiesnešu saraksti]. Ja Puse minētajā laikposmā neieceļ šķīrējtiesnesi no sava apakšsaraksta, tad Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses ne vēlāk kā piecas dienas pēc minētā laikposma beigām lozējot izraugās šķīrējtiesnesi no tās Puses, kura nav iecēlusi šķīrējtiesnesi, kandidātu apakšsaraksta. Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses var šādu šķīrējtiesneša izraudzīšanos lozējot deleģēt.

               4.
                     Ja Puses nevienojas par šķīrējtiesas priekšsēdētāju šā panta 2. punktā noteiktajā laikposmā, tad Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses ne vēlāk kā piecas dienas pēc minētā laikposma beigām lozējot izraugās šķīrējtiesas priekšsēdētāju no priekšsēdētāju apakšsaraksta, kas izveidots saskaņā ar INST.27. pantu [Šķīrējtiesnešu saraksti]. Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses var šādu priekšsēdētāja izraudzīšanos lozējot deleģēt.

               5.
                     Ja kāds no sarakstiem, kas paredzēti INST.27. pantā [Šķīrējtiesnešu saraksti], nav izveidots vai brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar šā panta 3. vai 4. punktu, tajā nav pietiekami daudz uzvārdu, tad šķīrējtiesnešus izvēlas lozējot no to personu loka, kuras oficiāli ierosinājusi viena Puse vai abas Puses saskaņā ar INST-X. pielikumu [Reglaments].

               6.
                     Šķīrējtiesas izveidošanas diena ir diena, kurā pēdējais no trim šķīrējtiesnešiem ir paziņojis Pusēm, ka piekrīt iecelšanai amatā saskaņā ar INST-X. pielikumu [Reglaments].

               INST.16. pants. Prasības šķīrējtiesnešiem

               1.Visi šķīrējtiesneši:

               (a)ir pierādījuši speciālās zināšanas tiesībās un starptautiskajā tirdzniecībā, tostarp konkrētos jautājumos, uz kuriem attiecas otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība] I līdz VII sadaļa, VIII sadaļas ceturtā nodaļa [Enerģētika un izejvielas], IX līdz XII sadaļa] vai otrās daļas sestais temats [Citi noteikumi], vai tiesībās un visos citos jautājumos, uz ko attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums, un priekšsēdētājam ir arī pieredze strīdu izšķiršanas procedūrās;

               (b)nav saistīti ar kādu no Pusēm, un nesaņem norādes no tām;

               (c)rīkojas patstāvīgi un nesaņem norādījumus no kādas organizācijas vai valdības jautājumos, kas attiecas uz strīdiem un

               (d)atbilst INST-X. pielikumam [Rīcības kodekss].]

               2.
                     Visi šķīrējtiesneši ir personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kurām ir vajadzīgā kvalifikācija, lai tās varētu ieņemt augstus amatus tiesu iestādēs attiecīgajās valstīs vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci.

               3.
                     Ņemot vērā konkrētā strīda priekšmetu, Puses var vienoties atkāpties no 1. punkta a) apakšpunktā minētajām prasībām.

               INST.17. pants. Šķīrējtiesas funkcijas

               Šķīrējtiesa:

               (a)objektīvi izvērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi izvērtē lietas apstākļus un aplūkojamo pasākumu piemērojamību un atbilstību aptvertajiem noteikumiem;

               (b)savos lēmumos un nolēmumos izklāsta faktu un tiesību konstatējumus un visu tās izdarīto konstatējumu loģisko pamatojumu un

               (c)tai vajadzētu regulāri apspriesties ar Pusēm un sniegt pietiekamas iespējas, lai panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               INST.18. pants. Darba uzdevums

               1.
                     Ja vien Puses ne vēlāk kā piecas dienas pēc šķīrējtiesas izveidošanas nevienojas citādi, šķīrējtiesas darba uzdevums ir:

               “ņemot vērā attiecīgos šā nolīguma vai papildinošā nolīguma aptvertos noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par aplūkojamā pasākuma atbilstību INST.10. pantā [Darbības joma] minētajiem noteikumiem un pieņemt nolēmumu saskaņā ar INST.20. pantu [Šķīrējtiesas nolēmums]”.

               2.
                     Ja Puses vienojas par citu darba uzdevumu, kas nav minēts 1. punktā, tās 1. punktā minētajā laikposmā paziņo šķīrējtiesai saskaņoto darba uzdevumu.

               INST.19. pants. Steidzama tiesvedība

               1.
                     Ja kāda Puse to pieprasa, šķīrējtiesa ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas pieņem lēmumu par to, vai lieta skar steidzamus jautājumus.

               2.
                     Steidzamos gadījumos INST.20 pantā [Šķīrējtiesas nolēmums] noteiktie piemērojamie laikposmi ir puse no tur noteiktā laika.

               INST.20. pants. Šķīrējtiesas nolēmums

               1.
                     Šķīrējtiesa starpposma ziņojumu Pusēm iesniedz 100 dienās pēc šķīrējtiesas izveides. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, tad tās priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt starpposma ziņojumu. Šķīrējtiesa starpposma ziņojumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 130 dienas pēc šķīrējtiesas izveides.

               2.
                     Katra Puse 14 dienās pēc starpposma ziņojuma saņemšanas var iesniegt šķīrējtiesai rakstisku pieprasījumu pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Puse var sniegt piezīmes par otras Puses pieprasījumu sešās dienās pēc pieprasījuma iesniegšanas.

               3.
                     Ja 2. punktā minētajā laikposmā nav iesniegts rakstisks pieprasījums pārskatīt konkrētus starpposma ziņojuma aspektus, tad starpposma ziņojums kļūst par šķīrējtiesas nolēmumu.

               4.
                     Šķīrējtiesa savu nolēmumu Pusēm iesniedz 130 dienās no šķīrējtiesas izveides. Ja šķīrējtiesa uzskata, ka šo termiņu nav iespējams ievērot, šķīrējtiesas priekšsēdētājs par to rakstveidā paziņo Pusēm, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesa plāno sniegt nolēmumu. Šķīrējtiesa savu nolēmumu nekādā gadījumā nesniedz vēlāk kā 160 dienas pēc šķīrējtiesas izveides.

               5.
                     Nolēmums ietver jebkura Pušu rakstiska pieprasījuma par starpposma ziņojumu apspriešanu un skaidri iztirzā Pušu piezīmes.

               6. Lielākai noteiktībai – INST.17. pantā [Šķīrējtiesas funkcijas], INST.18. pantā [Darba uzdevums], INST.28 pantā [Šķīrējtiesnešu aizstāšana] un INST.29. panta [Šķīrējtiesas nolēmumi un lēmumi] 1., 3., 4. un 6. punktā minētais ‘nolēmums’ vai ‘nolēmumi’ nozīmē arī šķīrējtiesas starpposma ziņojumu.

               3. nodaļa. Atbilstība

               INST.21. pants. Atbilstības nodrošināšanas pasākumi

               1.
                     Ja savā nolēmumā, kas minēts INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā, šķīrējtiesa konstatē, ka atbildētāja Puse nav izpildījusi kādu pienākumu saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar jebkuru papildinošo nolīgumu, tad minētā Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai nekavējoties nodrošinātu atbilstību šķīrējtiesas nolēmumu nolūkā panākt atbilstību aptvertajiem noteikumiem.

               2.
                     Atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc nolēmuma pasludināšanas paziņo prasītājai Pusei par pasākumiem, ko tā ir veikusi vai plāno veikt, lai nodrošinātu atbilstību.

               INST.22. pants. Samērīgs laikposms

               1.
                     Ja tūlītēja izpilde nav iespējama, atbildētāja Puse ne vēlāk kā 30 dienas pēc INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā minētā nolēmuma pasludināšanas paziņo prasītājai Pusei samērīgā laikposma ilgumu, kas tai būs vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību ar nolēmumu, kas minēts INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā. Puses cenšas vienoties par samērīgā laikposma ilgumu, lai panāktu atbilstību.

               2.
                     Ja Puses nav vienojušās par samērīgā laikposma ilgumu, prasītāja Puse ne agrāk kā 20 dienas pēc 1. punktā minētā paziņojuma sniegšanas var rakstiski pieprasīt sākotnējai šķīrējtiesai noteikt samērīgā laikposma ilgumu. Šķīrējtiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 20 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

               3.
                     Atbildētāja Puse vismaz vienu mēnesi pirms samērīgā laikposma beigām iesniedz prasītājai Pusei rakstisku paziņojumu par to, kā virzās INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā minētā nolēmuma izpilde.

               4.
                     Puses var vienoties par samērīgā laikposma pagarināšanu.

               INST.23. pants. Atbilstības pārskatīšana

               1.
                     Atbildētāja Puse ne vēlāk kā samērīgā laikposma beigās paziņo prasītājai Pusei par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu INST.20 panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā minēto nolēmumu.

               2.
                     Ja Pusēm ir atšķirīgi viedokļi par jebkāda pasākuma, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, pastāvēšanu vai atbilstību aptvertajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse var iesniegt rakstveida pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai izlemt šo jautājumu. Pieprasījumā norāda visus aplūkojamos pasākumus un tādā veidā, kas pietiekami atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, paskaidro, kādā veidā minētais pasākums pārkāpj aptvertos noteikumus. Šķīrējtiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

               INST.24. pants. Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi

               1.
                     Atbildētāja Puse pēc prasītājas Puses pieprasījuma un pēc apspriešanās ar to iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja:

               a)
                     atbildētāja Puse sniedz paziņojumu prasītājai Pusei, ka nav iespējams izpildīt nolēmumu, kas minēts INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā , vai

               b)
                     atbildētāja Puse INST.21. pantā [Atbilstības nodrošināšanas pasākumi] minētajā termiņā vai pirms samērīgā laikposma beigām neiesniedz paziņojumu par pasākumu, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību, vai

               c)
                     šķīrējtiesa konstatē, ka nav veikti pasākumi nolēmuma izpildei vai ka pasākumi, kas veikti izpildei, nav saderīgi ar aptvertajiem noteikumiem.

               2.
                     Pie jebkura no 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem prasītāja Puse var sniegt rakstisku paziņojumu atbildētājai Pusei, ka tā plāno apturēt saistību izpildi, ko paredz aptvertie noteikumi, ja:

               a)
                     prasītāja Puse nolemj neiesniegt pieprasījumu saskaņā ar 1. punktu vai

               b)
                     Puses nevienojas par pagaidu kompensāciju 20 dienās pēc samērīgā laikposma beigām vai pēc šķīrējtiesas lēmuma pasludināšanas saskaņā ar INST.23. pantu [Atbilstības pārskatīšana], ja ir iesniegts pieprasījums saskaņā ar 1. punktu.

               Paziņojumā norāda paredzamās saistību izpildes apturēšanas līmeni.

               3.  Uz saistību izpildes apturēšanu attiecas šādi nosacījumi:

               a) saskaņā ar šo pantu nevar apturēt saistības, kas izriet no otrās daļas ceturtā temata [Sociālā nodrošinājuma koordinēšana un vīzas īstermiņa ceļojumiem], Protokola par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu vai tā pielikumiem vai piektās daļas [Savienības programmas];

               b) atkāpjoties no a) punkta, pienākumus saskaņā ar piekto daļu [Savienības programmas] var apturēt tikai tad, ja INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā minētais nolēmums attiecas uz piektās daļas [Savienības programmas] interpretāciju un īstenošanu;

               c) saistības ārpus piektās daļas [Savienības programmas] nevar apturēt, ja INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā minētais nolēmums attiecas uz piektās daļas [Savienības programmu] interpretāciju un īstenošanu; un

               d) otrās daļas pirmā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] saistības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem nevar apturēt saskaņā ar šo pantu, ja vien INST.20. panta [Šķīrējtiesas nolēmums] 1. punktā minētais nolēmums neattiecas uz otrās daļas pirmā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] saistību interpretāciju un piemērošanu attiecībā uz finanšu pakalpojumiem.

               4.
                     Ja Puse turpina neievērot nolēmumu, ko pieņēmusi šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar iepriekš starp Pusēm noslēgtu nolīgumu, otra Puse var apturēt to saistību izpildi, uz kurām attiecas INST.10. pantā [Darbības joma] minētie noteikumi. Izņemot 3. punkta a) apakšpunkta noteikumu, visus noteikumus par pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļiem neievērošanas gadījumā un par šādu pasākumu pārskatīšanu reglamentē iepriekšējais nolīgums.

               5.
                     Saistību izpildes apturēšana nepārsniedz tādu apmēru, kas līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam.

               6.
                     Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecības] vai trešā temata [Autotransports] pārkāpumu, apturēšanu var piemērot citā sadaļā tajā pašā tematā, kurā šķīrējtiesa ir konstatējusi pārkāpumu, jo īpaši, ja prasītāja puse uzskata, ka šāda apturēšana efektīvi veicina atbilstību.

               7.
                     Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi otrā temata [Aviācija] pārkāpumu:

               a) prasītājai pusei vispirms būtu jācenšas apturēt tās pašas sadaļas saistības, kurā šķīrējtiesa ir konstatējusi pārkāpumu;

               b) ja prasītāja puse uzskata, ka nav iespējams vai nav efektīvi apturēt tās pašas sadaļas saistības, kurā šķīrējtiesa ir konstatējusi pārkāpumu, tā var apturēt saistības, kas noteiktas tā paša temata citā sadaļā.

               8.
                     Ja šķīrējtiesa ir konstatējusi otrās daļas pirmā temata [Tirdzniecība], otrā temata [Aviācija], trešā temata [Autotransports] vai piektā temata [Zvejniecība] pārkāpumu un ja prasītāja puse uzskata, ka nav iespējams vai nav efektīvi apturēt tā paša temata saistību izpildi, kurā šķīrējtiesa ir konstatējusi pārkāpumu, un ka apstākļi ir pietiekami nopietni, tā var apturēt saistību izpildi saskaņā ar citiem aptvertajiem noteikumiem.

               9.
                     Attiecībā uz 7. punkta b) apakšpunktu un 8. punktu prasītāja Puse norāda sava lēmuma iemeslus.

               10.
                     Prasītāja Puse var apturēt saistību izpildi 10 dienas pēc 2. punktā minētā paziņojuma sniegšanas dienas, ja vien atbildētāja Puse nav iesniegusi pieprasījumu saskaņā ar 11. punktu.

               11.
                     Ja atbildētāja Puse uzskata, ka paziņotais saistību izpildes apturēšanas apmērs pārsniedz apmēru, kas līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, vai ka nav ievēroti principi un procedūras, kas izklāstītas 7. punkta b) apakšpunktā, 8. punktā vai 9. punktā, tā var iesniegt rakstisku pieprasījumu sākotnējai šķīrējtiesai pirms 10. punktā noteiktā 10 dienu laikposma beigām, lai lemtu par šo jautājumu. Šķīrējtiesa paziņo Pusēm savu lēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni 30 dienās no pieprasījuma dienas. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesa nav paziņojusi lēmumu. Saistību izpildi aptur atbilstoši minētajam lēmumam.

               12.
                     Šķīrējtiesa, rīkojoties saskaņā ar 11. punktu, nepārbauda apturamo saistību būtību, bet nosaka, vai šādas apturēšanas apjoms pārsniedz līmeni, kas līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam. Tomēr, ja jautājums, kas nodots izskatīšanai šķīrējtiesā, ietver prasību par to, ka nav ievēroti 7. punkta b) apakšpunktā, 8. punktā vai 9. punktā izklāstītie principi un procedūras, šķīrējtiesa izskata minēto prasību. Ja šķīrējtiesa konstatē, ka minētie principi un procedūras nav ievēroti, prasītāja puse tos piemēro saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu, 8. punktu un 9. punktu. Puses pieņem šķīrējtiesas nolēmumu kā galīgu un nelūdz otru šķīrējtiesas procedūru. Šis punkts nekādā gadījumā neaizkavē dienu, no kuras prasītājai Pusei ir tiesības apturēt šajā pantā paredzēto saistību izpildi.

               13.
                     Šajā pantā minētajai saistību izpildes apturēšanai vai kompensācijai ir pagaidu raksturs, un to nepiemēro pēc tam, kad:

               a)
                     Puses ir panākušas savstarpēji saskaņotu risinājumu saskaņā ar INST.31. pantu [Savstarpēji saskaņots risinājums];

               b)
                     Puses ir vienojušās, ka pasākumi, kas veikti, lai panāktu atbilstību, nodrošina atbildētājas Puses atbilstību aptvertajiem noteikumiem vai

               c)
                     jebkurš veiktais atbilstības nodrošināšanas pasākums, ko šķīrējtiesa uzskata par nesaderīgu ar aptvertajiem noteikumiem, ir atsaukts vai grozīts tā, lai nodrošinātu atbildētājas Puses atbilstību minētajiem aptvertajiem noteikumiem.

               INST.25. pants. Jebkura pasākuma, kas veikts, lai nodrošinātu atbilstību pēc pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pasludināšanas, pārbaude

               1.
                     Atbildētāja Puse sniedz paziņojumu prasītājai Pusei par jebkuru pasākumu, ko tā veikusi, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgi pēc saistību izpildes apturēšanas vai pēc pagaidu kompensācijas piemērošanas. Izņemot 2. punktā minētos gadījumus, prasītāja Puse izbeidz saistību izpildes apturēšanu 30 dienās pēc paziņojuma saņemšanas. Gadījumos, kad ir piemērota kompensācija, izņemot 2. punktā minētos gadījumus, atbildētāja Puse var izbeigt šādas kompensācijas piemērošanu 30 dienās no tās paziņojuma iesniegšanas par to, ka tā ir nodrošinājusi atbilstību.

               2.
                     Ja Puses 30 dienās no paziņojuma saņemšanas nevienojas par to, vai paziņotais pasākums nodrošina atbildētājas Puses atbilstību attiecīgajiem noteikumiem, tad prasītāja Puse rakstiski pieprasa šķīrējtiesai sākotnējā sastāvā izlemt šo jautājumu. Šķīrējtiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 46 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Ja šķīrējtiesa lemj, ka atbilstības nodrošināšanai veiktais pasākums atbilst aptvertajiem noteikumiem, attiecīgi saistību izpildes apturēšana vai kompensācija tiek izbeigta. Ja nepieciešams, saistību izpildes apturēšanas vai kompensācijas līmeni pielāgo, ņemot vērā šķīrējtiesas nolēmumu.

               4. nodaļa. Kopīgi procesuālie noteikumi

               INST.26. pants. Informācijas saņemšana

               1.
                     Pēc vienas Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesa var prasīt Pusēm sniegt būtisku informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu un atbilstošu. Puses nekavējoties un pilnībā atbild uz jebkuru šķīrējtiesas pieprasījumu pēc šādas informācijas.

               2.
                     Pēc vienas Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesa var no jebkura informācijas avota iegūt būtisku informāciju, ko tā uzskata par atbilstošu. Šķīrējtiesa var arī lūgt ekspertu viedokli pēc saviem ieskatiem un, attiecīgā gadījumā, ievērojot Pušu saskaņotos noteikumus un nosacījumus.

               3.
                     Šķīrējtiesa izskata amicus curiae iesniegumus no Puses fiziskām personām vai juridiskām personām, kas veic uzņēmējdarbību Pusē, saskaņā ar INST-X. pielikumu [Reglaments].

               4.
                     Jebkādu informāciju, ko šķīrējtiesa ieguvusi saskaņā ar šo pantu, dara pieejamu Pusēm, un Puses par šo informāciju var iesniegt piezīmes šķīrējtiesai.

               INST.27. pants. Šķīrējtiesnešu saraksti

               1.
                     Partnerības padome ne vēlāk kā 180 dienas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā nāk klajā ar to personu sarakstu, kurām ir speciālas zināšanas konkrētās nozarēs, uz kurām attiecas šis nolīgums vai to papildinošie nolīgumi, un kuras vēlas un spēj darboties šķīrējtiesā. Sarakstā ir norādītas vismaz 15 personas, un tam ir trīs apakšsaraksti:

               (a)viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Savienības priekšlikumiem;

               (b)viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes priekšlikumiem un

               (c)viens personu apakšsaraksts, kuras nav nevienas Puses valstspiederīgie un kandidē uz šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatu.

               Katrā apakšsarakstā ir norādītas vismaz piecas personas. Partnerības padome nodrošina, lai sarakstā vienmēr būtu ietverts vismaz minimālais personu skaits.

               2.
                     Partnerības padome var sagatavot papildu sarakstus ar personām, kurām ir speciālas zināšanas konkrētās nozarēs, uz kurām attiecas šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums. Pēc Pušu vienošanās šādus papildu sarakstus var izmantot, lai izveidotu šķīrējtiesas sastāvu saskaņā ar procedūru, kas noteikta INST.15. panta [Šķīrējtiesas izveide] 3. un 5. punktā. Papildu sarakstus veido divi apakšsaraksti:

               (a)viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Savienības priekšlikumiem; un

               (b)viens personu apakšsaraksts, kas sagatavots, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes priekšlikumiem.

               3.
                     Šā panta 1. un 2. punktā minētajos sarakstos neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu vai Apvienotās Karalistes valdības vai dalībvalsts valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

               INST.28. pants. Šķīrējtiesnešu aizstāšana

               Ja strīdu izšķiršanas procedūrās saskaņā ar šo sadaļu kāds šķīrējtiesnesis nespēj piedalīties, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, jo minētais šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, tad piemēro procedūru, kas izklāstīta INST.15. pantā [Šķīrējtiesas izveide]. Nolēmuma vai lēmuma pieņemšanas laikposmu pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai.

               INST.29. pants. Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi

               1.
                     Šķīrējtiesas apspriedes ir konfidenciālas. Šķīrējtiesa dara visu iespējamo, lai izstrādātu nolēmumus un pieņemtu lēmumus vienprātīgi. Ja tas nav iespējams, šķīrējtiesa lemj ar balsu vairākumu. Atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi nekādā gadījumā netiek publiskoti.

               2.
                     Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Tie nerada nekādas tiesības vai pienākumus attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām.

               3.
                     Šķīrējtiesas lēmumi un nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt Pušu tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar jebkuru papildinošo nolīgumu.

               4.
                     Lielākai noteiktībai – šķīrējtiesai nav jurisdikcijas noteikt tāda pasākuma likumību, par kuru tiek apgalvots, ka tas ir šā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma pārkāpums saskaņā ar Puses iekšzemes tiesību aktiem. Neviens šķīrējtiesas konstatējums, lemjot par strīdu starp Pusēm, neuzliek saistības nevienas Puses iekšzemes tiesām attiecībā uz to, kāda nozīme piešķirama attiecīgās Puses iekšzemes tiesību aktiem.

               4A.
                     Lielākai noteiktībai – katras Puses tiesām nav jurisdikcijas strīdu izšķiršanā starp Pusēm saskaņā ar šo nolīgumu.

               5.
                     Katra Puse šķīrējtiesas nolēmumus un lēmumus dara publiski pieejamus, ievērojot konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības.

               6.
                     Informāciju, ko Puses iesniedz šķīrējtiesai, apstrādā saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, kas izklāstīti INST-X. PIELIKUMĀ [Reglaments].

               INST.30. pants. Šķīrējtiesas procesu apturēšana un izbeigšana

               Pēc abu Pušu pieprasījuma šķīrējtiesa aptur savu darbu jebkurā laikā uz laiku, par ko vienojas Puses un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesa atsāk darbu pirms apturēšanas perioda beigām pēc abu Pušu rakstiska pieprasījuma vai apturēšanas perioda beigās pēc jebkuras Puses rakstiska pieprasījuma. Prasītāja Puse attiecīgi sniedz paziņojumu otrai Pusei. Ja, beidzoties apturēšanas periodam, Puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas darbu, šķīrējtiesas pilnvaras zaudē spēku un strīda izšķiršanas process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus pagarina uz tādu pašu laikposmu, cik ilgi šķīrējtiesas darbs bijis apturēts.

               INST.31. pants. Savstarpēji saskaņots risinājums

               5.Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu attiecībā uz jebkuru strīdu, kas minēts INST.10. pantā [Darbības joma].

               6.Ja šķīrējtiesas procesā tiek panākts savstarpēji saskaņots risinājums, Puses kopīgi paziņo saskaņoto risinājumu šķīrējtiesas priekšsēdētājam. Pēc šāda paziņojuma šķīrējtiesas process tiek izbeigts.

               7.Risinājumu var pieņemt ar Partnerības padomes lēmumu. Savstarpēji saskaņotus risinājumus dara pieejamus atklātībai. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, par kuru kāda Puse ir norādījusi, ka tā ir konfidenciāla.

               8.Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu termiņā, par kuru tās vienojušās.

               9.Ne vēlāk kā līdz termiņa, par kuru Puses vienojušās, beigām īstenojošā Puse rakstiski informē otru Pusi par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu.

               INST.32. pants. Laikposmi

               1.
                     Visi šajā sadaļā noteiktie laikposmi skaitāmi dienās no tās dienas, kad notikusi rīcība, uz kuru tie attiecas.

               2.
                     Jebkuru šajā sadaļā minēto laikposmu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.

               3.
                     Šķīrējtiesa jebkurā laikā var ierosināt Pusēm mainīt jebkuru šajā sadaļā minēto laikposmu, norādot šāda ierosinājuma iemeslus.

               INST.34. pants. Izmaksas

               1.
                     Katra Puse sedz savas izmaksas, kas radušās, piedaloties šķīrējtiesas procedūrā.

               2.
                     Puses kopīgi un vienādās daļās sedz izdevumus, kas saistīti ar organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesas dalībnieku atalgojumu un izdevumus. Šķīrējtiesnešu atalgojumu reglamentē INST-X. pielikums [Reglaments].

               INST.34.A pants. Pielikumi

               1.
                     Strīdu izšķiršanas procedūras, kas izklāstītas šajā sadaļā, reglamentē reglaments, kas izklāstīts INST-X. PIELIKUMĀ [Reglaments], un tās veic saskaņā ar INST-X. pielikumu [Rīcības kodekss].

               2.
                     Partnerības padome var grozīt INST-X. PIELIKUMU [Reglaments] un INST-X. PIELIKUMU [Rīcības kodekss].

               5. nodaļa. Īpaša kārtība vienpusējiem pasākumiem

               INST.34B. pants. Īpašas procedūras korektīviem pasākumiem un līdzsvara atjaunošanai

               1.
                     Lai piemērotu otrās daļas pirmā temata XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļas [Subsīdiju kontrole] 3.12. pantu [Korektīvie pasākumi] un 9. nodaļas [Institucionālie noteikumi] 9.4. panta [Līdzsvara atjaunošana] 2. un 3. punktu, šo sadaļu piemēro ar šajā pantā izklāstītajām izmaiņām.

               2.
                     Atkāpjoties no INST.15. panta [Šķīrējtiesas izveide] un INST-X pielikuma [Strīdu izšķiršanas reglaments], ja Puses divu dienu laikā nevienojas par šķīrējtiesas sastāvu, Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses ne vēlāk kā vienu dienu pēc divu dienu termiņa beigām izraugās šķīrējtiesnesi, lozējot no katras Puses apakšsaraksta, un šķīrējtiesas priekšsēdētāju, lozējot no priekšsēdētāju apakšsaraksta, kas izveidots saskaņā ar INST.27. pantu [Šķīrējtiesnešu saraksti]. Partnerības padomes līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Puses var šādu šķīrējtiesneša vai šķīrējtiesas priekšsēdētāja izraudzīšanos lozējot deleģēt. Katra persona apstiprina savu pieejamību abām Pusēm divu dienu laikā no dienas, kad tā tika informēta par savu iecelšanu. Organizatoriskā sanāksme, kas minēta INST-X pielikuma [Strīdu izšķiršanas reglaments] 10. punktā, notiek 2 dienu laikā pēc šķīrējtiesas izveidošanas.

               3.
                     Atkāpjoties no INST-X pielikuma [Strīdu izšķiršanas reglaments] 11. punkta, prasītāja Puse iesniedz rakstisku iesniegumu ne vēlāk kā septiņas dienas pēc šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Atbildētāja Puse iesniedz savus rakstiskos iesniegumus ne vēlāk kā septiņas dienas pēc prasītājas Puses rakstiskā iesnieguma iesniegšanas dienas. Šķīrējtiesa pēc vajadzības pielāgo visus citus attiecīgos strīdu izšķiršanas procedūras termiņus, lai nodrošinātu ziņojuma savlaicīgu iesniegšanu.

               4.
                      INST.20. pantu [Šķīrējtiesas nolēmums] nepiemēro, un atsauces uz nolēmumu šajā sadaļā lasa kā atsauces uz nolēmumu, kas minēts

               (a)XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļas [Subsīdiju kontrole] 3.12. panta [Korektīvi pasākumi] 10. punktā vai

               (b)9.4. panta 3. punkta c) apakšpunktā [Līdzsvara atjaunošana].

               5.
                     Atkāpjoties no INST.23. panta [Atbilstības pārskatīšana] 2. punkta, šķīrējtiesa paziņo savu lēmumu Pusēm 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

               INST.34C. pants. Saistību apturēšana LPFS.3.12. panta 12. punkta, FISH.9. panta 5. punkta un FISH.14. panta 7. punkta nolūkā

               1.
                     Saistību apturēšanas līmenis no dienas, kad stājas spēkā korektīvie pasākumi, līdz šķīrējtiesas nolēmuma pasludināšanas dienai nepārsniedz līmeni, kas ir līdzvērtīgs priekšrocību zudumam vai samazinājumam saskaņā ar šo nolīgumu vai saskaņā ar papildinošu nolīgumu, ko tieši izraisa korektīvie pasākumi.

               2.
                     Saistību apturēšanas līmenis, ko pieprasījusi prasītāja Puse, un saistību apturēšanas līmenis, ko noteikusi šķīrējtiesa, pamatojas uz faktiem, kas pierāda, ka zudums vai samazinājums tieši izriet no korektīvā pasākuma piemērošanas un skar konkrētas preces, pakalpojumu sniedzējus, ieguldītājus vai citus ekonomikas dalībniekus, nevis tikai uz apgalvojumiem, pieņēmumiem vai maz ticamām iespējām.

               3.
                     Zudušo vai samazināto priekšrocību līmenis, ko pieprasījusi prasītāja Puse vai ko noteikusi šķīrējtiesa:

               (a)neietver zaudējumus ar soda raksturu, procentus vai hipotētiskus peļņas vai uzņēmējdarbības iespēju zudumus;

               (b)to samazina par jebkādu iepriekšēju nodokļu atmaksu, kaitējuma atlīdzināšanu vai citiem kompensācijas veidiem, ko attiecīgie uzņēmēji vai attiecīgā Puse jau ir saņēmusi; un

               (c)neietver attiecīgās Puses vai jebkuras personas vai vienības, attiecībā uz kuru tiek pieprasīti tiesiskās aizsardzības līdzekļi saskaņā ar paredzēto saistību apturēšanu, apzinātas vai neuzmanīgas darbības vai bezdarbības ieguldījumu zudumā vai samazinājumā.

               INST.34D. pants. Līdzsvara atjaunošanas, korektīvo, kompensācijas un aizsardzības pasākumu nosacījumi

               Ja Puse veic pasākumu saskaņā ar pirmā temata [Tirdzniecība] XI sadaļas [Vienlīdzīgi apstākļi atvērtai un godīgai konkurencei un ilgtspējīgai attīstībai] 3. nodaļas [Subsīdiju kontrole] 3.12. pantu [Korektīvie pasākumi] vai 9. nodaļas [Institucionālie noteikumi] 9.4. pantu [Līdzsvara atjaunošana], trešā temata ROAD.11. pantu [Korektīvie pasākumi], otrās daļas piektā temata FISH.9. pantu [Kompensējoši pasākumi, kas veicami piekļuves atsaukšanas vai samazināšanas gadījumā] vai FISH.14. pantu [Korektīvie pasākumi un strīdu izšķiršana] vai sestās daļas III sadaļas INST.36. pantu [Aizsardzības pasākumi], šo pasākumu piemēro tikai attiecībā uz aptvertajiem notiekumiem INST.10. panta [Darbības joma] nozīmē un tas mutatis mutandis atbilst INST.24. panta [Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi] 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

               II sadaļa. Sadarbības pamats

               COMPROV.4. pants. Demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības

               1.
                     Puses turpina atbalstīt tām kopīgās demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas vērtības un principus, kas ir to iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā. Šajā sakarā Puses atkārtoti apstiprina, ka tās ievēro Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un starptautiskos cilvēktiesību līgumus, kuru puses tās ir.

               2.
                     Puses veicina šīs kopīgās vērtības un principus starptautiskos forumos. Puses sadarbojas, veicinot šīs vērtības un principus, tostarp ar trešām valstīm vai trešās valstīs.

               COMPROV.5. pants. Cīņa pret klimata pārmaiņām

               1.
                     Puses uzskata, ka klimata pārmaiņas ir eksistenciāls apdraudējums cilvēcei, un atkārtoti apliecina savu apņemšanos stiprināt globālo reakciju uz šo apdraudējumu. Savienība un Apvienotā Karaliste savā iekšpolitikā un ārpolitikā iekļauj cīņu pret cilvēka radītām klimata pārmaiņām, kā izklāstīts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (“UNFCCC”) procesā un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā pieņemtajā Parīzes nolīgumā (“Parīzes nolīgums”). Tādējādi katra Puse ievēro Parīzes nolīgumu un UNFCCC izveidoto procesu un atturas no jebkādām darbībām vai bezdarbības, kas būtiski apdraudētu vai grautu Parīzes nolīguma un UNFCCC mērķus vai nolūkus.

               2.
                     Puses iestājas par cīņu pret klimata pārmaiņām starptautiskos forumos, tostarp sadarbojoties ar citām valstīm un reģioniem, lai tās izvirzītu vērienīgākus mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā.

               COMPROV.6. pants. Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu

               1.
                     Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (“MII”) un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem veidojumiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un sniegt savu ieguldījumu cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un valstu līmenī īstenojot saistības, kuras tās uzņēmušās starptautiskos atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumos un nolīgumos, kā arī citas starptautiskas saistības šajā jautājumā.

               2.
                     Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu un sniegt savu ieguldījumu šādā veidā:

               (a)veicot pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus, vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu; un

               (b)ieviešot efektīvas valstu eksporta kontroles sistēmas, kontrolējot gan ar MII saistītu preču eksportu, gan tranzītu, tostarp kontroli pār divējāda lietojuma tehnoloģiju galīgo izmantošanu saistībā ar MII, un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem.

               3.
                     Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par minētajiem jautājumiem.

               COMPROV.7. pants. Kājnieku ieroči un vieglie ieroči, un citi parastie ieroči

               1.
                     Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (“VIKI”) un to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, to slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un to nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

               2.
                     Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas attiecīgās saistības attiecībā uz pienākumu apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču (“VIKI”), tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī savas attiecīgās saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs.

               3.
                     Puses atzīst, ka iekšzemes kontroles sistēmas ir svarīgas, jo tās nodrošina parasto ieroču nodošanu saskaņā ar esošajiem starptautiskajiem standartiem. Puses atzīst, ka šādu kontroli ir svarīgi atbildīgi piemērot, lai veicinātu mieru, drošību un stabilitāti starptautiskā un reģionālā mērogā, kā arī lai mazinātu cilvēku ciešanas un novērstu parasto ieroču novirzīšanu.

               4.
                     Puses šajā sakarā apņemas pilnībā īstenot Ieroču tirdzniecības līgumu un savstarpēji sadarboties saistībā ar šo līgumu, tostarp veicinot tā vispārēju atzīšanu un pilnīgu īstenošanu visās ANO dalībvalstīs.

               5.
                     Puses tādēļ apņemas sadarboties to centienos starptautiskās tirdzniecības ar parastajiem ieročiem regulēšanā vai šā regulējuma uzlabošanā, kā arī novērst, apkarot un izskaust ieroču nelikumīgu tirdzniecību.

               6.
                     Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par minētajiem jautājumiem.

               COMPROV.8. pants. Vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību

               1.
                     Puses atkārtoti apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus gan valstu līmenī, gan pastiprinot starptautisko sadarbību, tostarp iesaistot Starptautisko Krimināltiesu. Puses apņemas pilnībā atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu un saistītu dokumentu universālumu un integritāti.

               2.
                     Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par minētajiem jautājumiem.

               COMPROV.9. pants. Terorisma apkarošana

               1.
                     Puses sadarbojas divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī, lai novērstu un apkarotu teroraktus visos to veidos un izpausmēs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajiem pretterorisma nolīgumiem, attiecīgā gadījumā, starptautiskajām humanitārajām tiesībām un starptautiskajām cilvēktiesībām, kā arī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem.

               2.
                     Puses sekmē sadarbību terorisma apkarošanas jomā, tostarp vardarbīga ekstrēmisma un terorisma finansēšanas novēršanā un apkarošanā, lai veicinātu savas kopējās drošības intereses, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo terorisma apkarošanas stratēģiju un attiecīgās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, neskarot tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un apmaiņu ar izlūkdatiem.

               3.
                     Puses vienojas izveidot regulāru dialogu par šiem jautājumiem. Šā dialoga mērķis, inter alia, ir veicināt un atvieglot:

               (a)apmaiņu ar terorisma draudu novērtējumiem;

               (b)apmaiņu ar paraugpraksi un zinātību terorisma apkarošanas jomā;

               (c)operatīvo sadarbību un informācijas apmaiņu un

               (d)informācijas apmaiņu par sadarbību daudzpusējās organizācijās.

               COMPROV.10. pants. Persondatu aizsardzība

               1.
                     Puses apstiprina savu apņemšanos nodrošināt augstu persondatu aizsardzības līmeni. Tās cenšas sadarboties, lai veicinātu augstus starptautiskos standartus.

               2.
                     Puses atzīst, ka indivīdiem ir tiesības uz persondatu un privātuma aizsardzību un ka augsti standarti šajā ziņā veicina uzticēšanos digitālajai ekonomikai un tirdzniecības attīstībai un ir galvenais efektīvas tiesībaizsardzības sadarbības veicinātājs. Šajā nolūkā Puses apņemas atbilstīgi saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem ievērot saistības, ko tās saistībā ar minētajām tiesībām uzņēmušās šajā nolīgumā.

               3.
                     Puses sadarbojas divpusējā un daudzpusējā līmenī, vienlaikus ievērojot savus attiecīgos normatīvos aktus. Šāda sadarbība vajadzības gadījumā var ietvert dialogu, zinātības apmaiņu un sadarbību izpildes jomā attiecībā uz persondatu aizsardzību.

               4.
                     Ja šis nolīgums vai jebkurš papildinošais nolīgums paredz persondatu nosūtīšanu, tad šāda nosūtīšana notiek saskaņā ar nosūtītājas Puses noteikumiem par persondatu starptautisku nosūtīšanu. Lielākai noteiktībai – šis punkts neskar nekādu konkrētu šā nolīguma noteikumu piemērošanu attiecībā uz persondatu nosūtīšanu, jo īpaši DIGIT.7. pantu [Personas datu un privātās dzīves aizsardzība] un LAWGEN.4. pantu [Personas datu aizsardzība], ne arī sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I sadaļu. Vajadzības gadījumā katra Puse, ievērojot savus noteikumus par persondatu starptautisku nosūtīšanu, pieliek visas pūles, lai izveidotu aizsardzības pasākumus, kas vajadzīgi persondatu nosūtīšanai, ņemot vērā Partnerības padomes ieteikumus saskaņā ar INST.1. panta [Partnerības padome] 4. punkta h) apakšpunktu.

               COMPROV.11. pants. Globāla sadarbība jautājumos, kas skar kopīgas ekonomiskās, vides un sociālās intereses

               1.
                     Puses atzīst globālās sadarbības nozīmi kopīgu ekonomisko, vides un sociālo interešu jautājumu risināšanā. Ja tas ir to abpusējās interesēs, tās veicina daudzpusējus risinājumus kopīgām problēmām.

               2.
                     Saglabājot savu lēmumu pieņemšanas autonomiju un neskarot citus noteikumus šajā nolīgumā vai jebkādos papildinošos nolīgumos, Puses cenšas sadarboties pašreizējos un nākotnes globālos jautājumos, kur tām ir kopējas intereses, piemēram, par mieru un drošību, klimata pārmaiņām, ilgtspējīgu attīstību, pārrobežu piesārņojumu, vides aizsardzību, digitalizāciju, sabiedrības veselību un patērētāju aizsardzību, nodokļiem, finanšu stabilitāti un brīvu un godīgu tirdzniecību un investīcijām. Šajā nolūkā tās cenšas uzturēt pastāvīgu un efektīvu dialogu un saskaņot savu nostāju daudzpusējās organizācijās un forumos, kuros tās piedalās, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, septiņu valstu grupā (G-7) un divdesmit valstu grupā (G-20), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā, Starptautiskajā Valūtas fondā, Pasaules Bankā un Pasaules Tirdzniecības organizācijā.

               COMPROV.12. pants. Būtiski elementi

               COMPROV.4. panta [Demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības] 1. punktā, COMPROV.5. panta [Cīņa pret klimata pārmaiņām] 1. punktā un COMPROV.6. panta [Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu] 1. punktā, ir būtiski elementi partnerībā, kura izveidota ar šo nolīgumu un jebkuru papildinošo nolīgumu.

               III sadaļa. Saistību un aizsardzības pasākumu izpilde

               INST.35. pants. Tādu saistību izpilde, kas raksturotas kā būtiski elementi

               1.
                     Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nopietni un būtiski nav izpildījusi saistības, kas COMPROV.12. pantā [Būtiski elementi] aprakstītas kā būtiski elementi, tā var nolemt pilnībā vai daļēji izbeigt vai apturēt šā nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma darbību.

               2.
                     Pirms tam Puse, kas atsaucas uz minētā panta piemērošanu, pieprasa Partnerības padomei nekavējoties tikties, lai rastu savlaicīgu un savstarpēji pieņemamu risinājumu. Ja 30 dienu laikā no dienas, kad Partnerības padomei ir iesniegts pieprasījums, netiek rasts savstarpēji pieņemams risinājums, Puse var veikt 1. punktā minētos pasākumus.

               3.
                     Šā panta 1. punktā minētos pasākumus veic, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, un tie ir samērīgi. Prioritāti piešķir tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma un jebkura papildinošā nolīguma darbību.

               4.
                     Puses uzskata, ka, lai situāciju varētu uzskatīt par nopietnu un būtisku COMPROV.12. pantā [Būtiski elementi] par būtiskiem elementiem nosaukto saistību neizpildi, tās smagumam un būtībai būtu jābūt ārkārtas, proti, situācijai jābūt tādai, ka tiek apdraudēts miers un drošība vai ir starptautiskas sekas. Lielākai noteiktībai – darbību vai bezdarbību, kas būtiski kaitē Parīzes nolīguma priekšmetam un mērķim, vienmēr uzskata par nopietnu un būtisku pārkāpumu šā panta nozīmē.

               INST.36. pants. Aizsardzības pasākumi

               1.            Ja rodas nopietnas ekonomiskas vai ar sabiedrību vai vidi saistītas grūtības konkrētā nozarē vai reģionā, ietverot grūtības saistībā ar zveju un no zvejas atkarīgajām sabiedrībām, kas var turpināties, attiecīgā Puse var vienpusēji veikt atbilstīgus aizsardzības pasākumus. Šādu aizsardzības pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt līmeni, kas ir obligāti nepieciešams stāvokļa labošanai. Priekšroka ir tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību.

               2.            Attiecīgā Puse bez kavēšanās informē Partnerības padomi par īstenotajiem pasākumiem un sniedz visu attiecīgo informāciju. Puses nekavējoties sāk apspriešanos Partnerības padomē, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               3.            Attiecīgā Puse nedrīkst veikt aizsardzības pasākumus, kamēr nav pagājis viens mēnesis pēc 2. punktā minētā paziņojuma, ja vien apspriešanās procedūra saskaņā ar 2. punktu nav abpusēji izbeigta pirms norādītā laikposma beigām. Ja ārkārtas apstākļi, kas liek rīkoties tūlīt, neļauj pirms tam veikt nekādu izskatīšanu, attiecīgā Puse var nekavējoties piemērot aizsardzības pasākumus, kas ir absolūti nepieciešami stāvokļa labošanai.

               Attiecīgā Puse bez kavēšanās informē Partnerības padomi par īstenotajiem pasākumiem un sniedz visu attiecīgo informāciju.

               4.            Ja kādas Puses veiktais aizsardzības pasākums rada nelīdzsvarotību starp tiesībām un pienākumiem saskaņā ar šo nolīgumu, tad otra Puse var veikt samērīgus līdzsvara atjaunošanas pasākumus, kas ir obligāti nepieciešami, lai novērstu nelīdzsvarotību. Priekšroka ir tādiem pasākumiem, kas vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Šādiem līdzsvara atjaunošanas pasākumiem mutatis mutandis piemēro 2.–4. punktu.

               5.            Katra Puse var bez iepriekšējas apspriešanās saskaņā ar INST.13. pantu [Apspriešanās], uzsākt INST.14. pantā [Šķīrējtiesas procedūra] minēto šķīrējtiesas procedūru, lai apstrīdētu pasākumu, ko veikusi otra Puse, piemērojot šā panta 1. līdz 5. punktu.

               6.            Šā panta 1. punktā minētos aizsardzības pasākumus un 5. punktā minētos līdzsvara atjaunošanas pasākumus var veikt arī saistībā ar papildinošo nolīgumu, ja vien tajā nav paredzēts citādi.

               SEPTĪTĀ DAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI

                  FINPROV.1. pants. Teritoriālā darbības joma

               1.
                     Šo nolīgumu piemēro:

               (a)teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētajos līgumos paredzētajiem nosacījumiem un

               (b)Apvienotās Karalistes teritorijai.

               2.
                     Šo nolīgumu piemēro arī Gērnsijas Teritoriālajai Vienībai, Džērsijas Teritoriālajai Vienībai vai Menas Salai, ciktāl tas noteikts šā nolīguma otrās daļas piektajā tematā [Zvejniecība] un sestā temata [Citi noteikumi] OTH.9. pantā [Ģeogrāfiskā piemērošana].

               3.
                     Šo nolīgumu nepiemēro Gibraltāram, un tas nerada nekādas sekas minētajā teritorijā.

               4.
                     Šo nolīgumu nepiemēro šādām aizjūras teritorijām, kurām ir īpašas attiecības ar Apvienoto Karalisti: Angilja, Bermudu salas, Britu teritorija Antarktikā, Britu Indijas Okeāna Teritorija Britu Virdžīnu salas, Kaimanu salas, Folklenda salas, Montserrata, Pitkērnas, Hendersona, Dučas un Oeno salas, Svētās Helēnas sala, Debesbraukšanas sala un Tristana da Kuņas sala, Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas un Tērksas un Kaikosas salas.

                  FINPROV.2. pants. Saistība ar citiem nolīgumiem

               Šo nolīgumu un jebkuru papildinošo nolīgumu piemēro, neskarot nevienu agrāku divpusēju nolīgumu starp Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no otras puses. Puses atkārtoti apstiprina savu pienākumu īstenot jebkuru šādu nolīgumu.

                  FINPROV.3. pants. Pārskatīšana

               Puses kopīgi pārskata šā nolīguma un papildinošo nolīgumu īstenošanu un visus ar to saistītos jautājumus piecus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados.

                  FINPROV.6. pants. Klasificēta informācija un sensitīva neklasificēta informācija

               Neko šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā neinterpretē kā prasību Pusei darīt pieejamu klasificētu informāciju.

               Klasificētu informāciju vai materiālus, ko Puses sniedz vai ar ko Puses apmainās saskaņā ar šo nolīgumu vai jebkuru papildinošu nolīgumu, apstrādā un aizsargā saskaņā ar Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai un visiem saskaņā ar to noslēgtajiem īstenošanas pasākumiem.

               Puses vienojas par apstrādes instrukcijām, lai nodrošinātu sensitīvas neklasificētas informācijas, ar kuru tās savstarpēji apmainās, aizsardzību.

                  FINPROV.7. pants. Šā nolīguma neatņemamas daļas

               1.
                     Šā nolīguma protokoli, pielikumi, papildinājumi un zemsvītras piezīmes ir šā nolīguma neatņemamas daļas.

               2.
                     Visi šā nolīguma pielikumi, tostarp to papildinājumi, ir neatņemama sastāvdaļa iedaļai, nodaļai, sadaļai, tematam vai protokolam, kurā ir atsauce uz minēto pielikumu vai uz kuru atsaucas minētajā pielikumā. Lielākai noteiktībai:

               (a)Pielikums INST-X [PARTNERĪBAS PADOMES UN KOMITEJU REGLAMENTS] ir pirmās daļas III sadaļas [Noteikumi par iestādēm] neatņemama sastāvdaļa;

               (b)pielikumi ORIG-1 [IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM], ORIG-2 [KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI], ORIG-2A [IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG-2 PIELIKUMĀ, ORIG-2B [KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM], ORIG-3 [PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA], ORIG-4 [PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS], ORIG-5 [KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI] un ORIG-6 [KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU] ir otrās daļas pirmā temata I sadaļas otrās nodaļas [Izcelsmes noteikumi] neatņemama sastāvdaļa;

               (c)SPS-1. pielikums [SPS.19. PANTA d) PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI] ir otrās daļas pirmā temata I sadaļas trešās nodaļas [Sanitārie un fitosanitārie pasākumi] neatņemama sastāvdaļa;

               (d)TBT-XX. pielikums [TBT.9. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM], TBT-ZZ. pielikums [TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATTIECĪBĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS TBT.9. PANTA 4. PUNKTS], TBT-1. pielikums [MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS UN TO DETAĻAS], TBT-2. pielikums [ZĀLES], TBT-3. pielikums [ĶIMIKĀLIJAS], TBT-4. pielikums [BIOLOĢISKIE PRODUKTI] un TBT-5. pielikums [VĪNA TIRDZNIECĪBA] ir otrās daļas pirmā temata I sadaļas ceturtās nodaļas [Tehniski šķēršļi tirdzniecībai] neatņemama sastāvdaļa;

               (e)CUSTMS-1. pielikums [ATZĪTIE UZŅĒMĒJI] ir otrās daļas pirmā temata I sadaļas piektās nodaļas [Muitas un tirdzniecības atvieglošana] neatņemama sastāvdaļa;

               (f)SERVIN-1. pielikums [SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI], SERVIN-2. pielikums [NĀKOTNES PASĀKUMI], SERVIN-3. pielikums [VIESDARBINIEKI UZŅĒMDARBĪBAS VEIKŠANAS NOLŪKOS, UZŅĒMUMA IETVAROS PĀRCELTI DARBINIEKI UN ĪSTERMIŅA VIESDARBINIEKI], SERVIN-4. pielikums [LĪGUMPAKALPOJUMU SNIEDZĒJI UN NEATKARĪGIE SPECIĀLISTI], SERVIN-5. pielikums [ FIZISKU PERSONU PĀRVIETOŠANĀS] un SERVIN-6. pielikums [ VADLĪNIJAS PAR PROFESIONĀLO KVALIFIKĀCIJU ATZĪŠANAS KĀRTĪBU] ir otrās daļas pirmā temata II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] neatņemama sastāvdaļa;

               (g)PPROC-1. pielikums [PUBLISKAIS IEPIRKUMS] ir otrās daļas pirmā temata VI sadaļas [Publiskais iepirkums] neatņemama sastāvdaļa;

               (h)ENER-1. pielikums [ENERGOPRODUKTU, OGĻŪDEŅRAŽU UN IZEJVIELU SARAKSTI], ENER-2. pielikuma [SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ], ENER-3. pielikuma [TREŠO PERSONU PIEKĻUVES NEPIEMĒROŠANA UN ĪPAŠUMTIESĪBU NODALĪŠANA INFRASTRUKTŪRAI] un ENER-4. pielikums [ELEKTROENERĢIJAS STARPSAVIENOTĀJU JAUDAS PIEŠĶIRŠANA NĀKAMĀS DIENAS TIRGUS LAIKPOSMĀ] ir otrās daļas pirmā temata VIII sadaļas [Enerģija] neatņemama sastāvdaļa;

               (i)ENER-2. pielikums [SUBSĪDIJAS ENERĢĒTIKAS UN VIDES JOMĀ] ir otrās daļas pirmā temata XI sadaļas [VIENLĪDZĪGI APSTĀKĻI ATVĒRTAI UN GODĪGAI KONKURENCEI UN ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI] neatņemama sastāvdaļa;

               (j)AVSAF-1 pielikums [SERTIFIKĀCIJA LIDOJUMDERĪGUMA UN VIDES JOMĀ] un jebkurš pielikums, kas pieņemts saskaņā ar AVSAF.12. pantu [Sadaļas pielikumu pieņemšana un grozīšana], ir otrās daļas otrā temata otrās sadaļas [Aviācijas drošums] neatņemama sastāvdaļa;

               (k)ROAD-1. pielikums [KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMI] ir otrās daļas trešā temata I sadaļas [Kravu autopārvadājumi] neatņemama sastāvdaļa;

               (l)ROAD-2. pielikums [REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU ATĻAUJAS PARAUGS ], ROAD-3. pielikums [REGULĀRO UN SPECIĀLO REGULĀRO STARPTAUTISKO PĀRVADĀJUMU ATĻAUJAS PIETEIKUMA PARAUGS] un ROAD-4. pielikums [NEREGULĀRO PĀRVADĀJUMU BRAUCIENA VEIDLAPAS PARAUGS] ir otrās daļas trešā temata II sadaļas [Pasažieru autopārvadājumi] neatņemama sastāvdaļa;

               (m)[FISH.1, FISH.2, FISH.3 pielikums un FISH.4. pielikums [PROTOKOLS PAR PIEKĻUVI ŪDEŅIEM] ir otrās daļas piektā temata [Zvejniecības] neatņemama sastāvdaļa];

               (n)LAW-1. pielikums [APMAIŅA AR DNS, PIRKSTU NOSPIEDUMU UN TRANSPORTLĪDZEKĻU REĢISTRĀCIJAS DATIEM] ir trešās daļas II sadaļas [Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem] neatņemama sastāvdaļa;

               (o)LAW-2. pielikums [PASAŽIERU DATU REĢISTRA DATI] ir trešās daļas III sadaļas [Pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde] neatņemama sastāvdaļa;

               (p)LAW-3. pielikums [EIROPOLA KOMPETENCĒ ESOŠO NOZIEGUMU VEIDI] ir trešās daļas V sadaļas [Sadarbība ar Eiropolu] neatņemama sastāvdaļa;

               (q)LAW-4. pielikums [EUROJUST KOMPETENCĒ ESOŠO SMAGO NOZIEGUMU VEIDI] ir trešās daļas VI sadaļas [Sadarbība ar Eurojust] neatņemama sastāvdaļa;

               (r)LAW-5. pielikums [APCIETINĀŠANAS ORDERIS] ir trešās daļas VII sadaļas [Nodošana] neatņemama sastāvdaļa;

               (s)LAW-6. pielikums [APMAIŅA AR INFORMĀCIJU, KAS IZGŪTA NO SODĀMĪBAS REĢISTRA – TEHNISKĀS UN PROCESUĀLĀS SPECIFIKĀCIJAS] ir trešās daļas IX sadaļas [Apmaiņa ar informāciju no sodāmības reģistra] neatņemama sastāvdaļa;

               (t)LAW-7. pielikums [TERORISMA DEFINĪCIJA] ir trešās daļas III sadaļas [Pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšana un apstrāde], VII sadaļas [Nodošana] un XI sadaļas [Iesaldēšana un konfiskācija] neatņemama sastāvdaļa;

               (u)LAW-8. pielikums [IESALDĒŠANA UN KONFISKĀCIJA] ir trešās daļas XI sadaļas [Iesaldēšana un konfiskācija] neatņemama sastāvdaļa;

               (v)UNPRO-1. pielikums [ FINANŠU NOSACĪJUMU ĪSTENOŠANA [UNPRO.2.1.11. pants.]] ir piektās daļas [Dalības Savienības programmās, pareiza finanšu pārvaldība un finanšu noteikumi] pirmās nodaļas 2. iedaļas [Dalības Savienības programmās un darbībās finansēšanas noteikumi] neatņemama sastāvdaļa;

               (w)INST-X. pielikums [STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS] un INST-X. pielikums [ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS] ir sestās daļas I sadaļas [Strīdu izšķiršana] neatņemama sastāvdaļa;

               (x)PROTOKOLA PAR ADMINISTRATĪVO SADARBĪBU UN KRĀPŠANAS APKAROŠANU PIEVIENOTĀS VĒRTĪBAS NODOKĻA JOMĀ UN PAR SAVSTARPĒJU PALĪDZĪBU PRASĪJUMU PIEDZIŅĀ SAISTĪBĀ AR NODOKĻIEM UN NODEVĀM PIELIKUMS ir Protokola par administratīvo sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar nodokļiem un nodevām neatņemama sastāvdaļa;

               (y)SSC-1. pielikums [DAŽI NAUDAS PABALSTI, KURIEM NEPIEMĒRO ŠO PROTOKOLU], SSC-2. pielikums [IEROBEŽOJUMI ATTIECĪBĀ UZ TIESĪBĀM SAŅEMT PABALSTUS NATŪRĀ PAR PĀRROBEŽU DARBA ŅĒMĒJA ĢIMENES LOCEKĻIEM], SSC-3. pielikums [LIELĀKAS TIESĪBAS PENSIONĀRIEM, KAS ATGRIEŽAS KOMPETENTAJĀ VALSTĪ], SSC-4. pielikums [GADĪJUMI, KAD PROPORCIONĀLO APRĒĶINU NEIZMANTO VAI TAS NAV PIEMĒROJAMS], SSC-5. pielikums [PABALSTI UN NOLĪGUMI, KAS ĻAUJ PIEMĒROT SSC.49. pantu [Viena veida pabalstu pārklāšanās]], SSC-6. pielikums [ĪPAŠI DALĪBVALSTU UN APVIENOTĀS KARALISTES TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI], SSC-7. pielikums [ĪSTENOŠANAS DAĻA] un SSC-8. pielikums [PĀREJAS NOTEIKUMI SSC.11. PANTA [Norīkotie darba ņēmēji] PIEMĒROŠANAI] un to papildinājumi ir Protokola par sociālā nodrošinājuma kooridināciju neatņemama sastāvdaļa.

                  FINPROV.8. pants. Nolīguma izbeigšana

               Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstisku paziņojumu pa diplomātiskajiem kanāliem. Šis Nolīgums un jebkurš papildinošais nolīgums zaudē spēku divpadsmitā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.

                  FINPROV.9. pants. Autentiskie teksti

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, nīderlandiešu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā. Līdz 2021. gada 30. aprīlim visas nolīguma valodu versijas ir pakļautas galīgai juridiskai pārskatīšanai. Neatkarīgi no iepriekšējā teikuma nolīguma angļu valodas versijas galīgās juridiskās pārskatīšanas procesu pabeidz vēlākais līdz FINPROV.11. panta [Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana] 1. punktā minētajai dienai, ja minētā diena ir pirms 2021. gada 30. aprīļa.

               Valodu versijas, kas izriet no iepriekš minētā galīgās juridiskās pārskatīšanas procesa, ab initio aizstāj parakstītās nolīguma versijas, un tās nosaka kā autentiskas un galīgas, Pusēm apmainoties ar diplomātiskām notām.

                  FINPROV.10. pants. Turpmāka pievienošanās Savienībai

               1.
                     Savienība paziņo Apvienotajai Karalistei par jebkuru jaunu pieteikumu par trešās valsts pievienošanos Savienībai.

               2.
                     Risinot sarunas starp Savienību un trešo valsti par tās pievienošanos Savienībai
                  86
               , Savienība cenšas:

               a) pēc Apvienotās Karalistes pieprasījuma un, ciktāl iespējams, sniegt informāciju par jebkuru jautājumu, uz ko attiecas šis nolīgums un jebkurš papildinošais nolīgums, un

               b) ņemt vērā jebkādas Apvienotās Karalistes paustās bažas.

               3.
                     Partnerības padome izskata jebkādu ietekmi, ko uz šo nolīgumu un jebkuru papildinošo nolīgumu rada trešās valsts pievienošanās Savienībai, pietiekami savlaicīgi pirms šādas pievienošanās dienas.

               4.
                     Ciktāl tas nepieciešams, Apvienotā Karaliste un Savienība pirms nolīguma par trešās valsts pievienošanos Savienībai stāšanās spēkā:

               a) groza šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu,

               b) ar Partnerības padomes lēmumu ievieš jebkurus citus vajadzīgos pielāgojumus vai pārejas pasākumus attiecībā uz šo nolīgumu vai jebkuru papildinošo nolīgumu,

               c) Partnerības padomē pieņem lēmumu par to, vai:

               i) piemērot VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] minētās trešās valsts valstspiederīgajiem vai

               ii) noteikt pārejas pasākumus attiecībā uz VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] saistībā ar minēto trešo valsti un tās valstspiederīgajiem, tiklīdz tā pievienosies Savienībai.

               5.
                     Ja, stājoties spēkā nolīgumam par attiecīgās trešās valsts pievienošanos Savienībai, nav pieņemts lēmums saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunkta i) vai ii) punktu, VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] nepiemēro minētās trešās valsts valstspiederīgajiem.

               6.
                     Ja Partnerības padome nosaka pārejas pasākumus, kā minēts 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā, tā norāda to ilgumu. Partnerības padome var pagarināt minēto pārejas pasākumu ilgumu.

               7.
                     Pirms beidzas 4. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minētie pārejas pasākumi, Partnerības padome pieņem lēmumu par to, vai piemērot VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] minētās trešās valsts valstspiederīgajiem no pārejas pasākumu termiņa beigām. Ja šāds lēmums nav pieņemts, VSTV.1. pantu [Vīzas īsiem apmeklējumiem] nepiemēro attiecībā uz minētās trešās valsts valstspiederīgajiem no pārejas pasākumu termiņa beigām.

               8.
                     Šā panta 4. punkta c) apakšpunkts un 5. līdz 7. punkts neskar Savienības prerogatīvas, kas izriet no tās iekšējiem tiesību aktiem.

               9.
                     Lielākai noteiktībai – neskarot 4. punkta c) apakšpunktu un 5. līdz 7. punktu, šo nolīgumu piemēro attiecībā uz jauno Savienības dalībvalsti no dienas, kad minētā jaunā dalībvalsts pievienojas Savienībai.

                  FINPROV.10A. pants. Pagaidu noteikumi personas datu nosūtīšanai uz Apvienoto Karalisti

               1.
                     Noteiktā laikposmā personas datu nosūtīšanu no Savienības uz Apvienoto Karalisti neuzskata par pārsūtīšanu trešai valstij saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar noteikumu, ka Apvienotās Karalistes datu aizsardzības tiesību akti 2020. gada 31. decembrī, kādi tie ir saglabāti un iestrādāti Apvienotās Karalistes tiesībās ar 2018. gada Eiropas Savienības (izstāšanās) aktu un grozīti ar 2019. gada Datu aizsardzības, privātuma un elektronisko sakaru (grozījumi utt.) (izstāšanās no ES) noteikumiem
                  87
                (“piemērojamais datu aizsardzības režīms”), ir piemērojami un Apvienotā Karaliste neizmanto savas izraudzītās pilnvaras bez Savienības piekrišanas Partnerības padomes ietvaros.

               2.
                     Ievērojot 3. līdz 11. punktu, 1. punktu piemēro arī personas datu nosūtīšanai no Islandes, Lihtenšteinas Firstistes un Norvēģijas Karalistes uz Apvienoto Karalisti saskaņā ar Savienības tiesībām noteiktajā laikposmā, ko minētajās valstīs piemēro ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas noslēgts Porto 1992. gada 2. maijā, kamēr vien 1. punktu piemēro personas datu nosūtīšanai no Savienības uz Apvienoto Karalisti, ar noteikumu, ka minētās valstis rakstiski paziņo abām Pusēm par savu nepārprotamu piekrišanu šā noteikuma piemērošanai.

               3.
                     Šajā pantā “izraudzītās pilnvaras” ir pilnvaras:

               (a)pieņemt noteikumus saskaņā ar Apvienotās Karalistes 2018. gada Datu aizsardzības likuma 17.A, 17.C un 74.A pantu;

               (b)izdot jaunu dokumentu, kuros noteiktas standarta datu aizsardzības klauzulas saskaņā ar Apvienotās Karalistes 2018. gada Datu aizsardzības likuma 119.A pantu;

               (c)apstiprināt jaunu rīcības kodeksa projektu saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 40. panta 5. punktu, izņemot rīcības kodeksu, uz kuru nevar paļauties, lai nodrošinātu atbilstošus aizsardzības pasākumus personas datu nosūtīšanai uz trešo valsti saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 46. panta 2. punkta e) apakšpunktu;

               (d)apstiprināt jaunus sertifikācijas mehānismus saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 42. panta 5. punktu, izņemot sertifikācijas mehānismus, kurus nevar izmantot, lai nodrošinātu atbilstošus aizsardzības pasākumus personas datu nosūtīšanai uz trešo valsti saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 46. panta 2. punkta f) apakšpunktu;

               (e)apstiprināt jaunus saistošus uzņēmuma noteikumus saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 47. pantu;

               (f)apstiprināt jaunas līguma klauzulas, kas minētas Apvienotās Karalistes VDAR 46. panta 3. punkta a) apakšpunktā; vai

               (g)atļaut jaunus administratīvus pasākumus, kas minēti Apvienotās Karalistes VDAR 46. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

               4.
                     “Noteiktais laikposms” sākas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā un, ievērojot 5. punktu, beidzas:

               (a)dienā, kad Eiropas Komisija pieņem lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību attiecībā uz Apvienoto Karalisti saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 36. panta 3. punktu un Regulas (ES) 2016/679 45. panta 3. punktu, vai

               (b)dienā, kad pagājuši četri mēneši pēc noteiktā laikposma sākuma, šo termiņu pagarina vēl par diviem mēnešiem, ja vien kāda no Pusēm neiebilst;

               atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.

               5.
                     Ievērojot 6. un 7. punktu, ja noteiktajā laikposmā Apvienotā Karaliste groza piemērojamo datu aizsardzības režīmu vai īsteno izraudzītās pilnvaras bez Savienības piekrišanas Partnerības padomē, noteiktais laikposms beidzas dienā, kad pilnvaras tiek īstenotas vai grozījums stājas spēkā.

               6.
                     Atsauces uz 1. un 5. punktā minēto izraudzīto pilnvaru īstenošanu neietver šādu pilnvaru īstenošanu, kuru sekas ir tikai saskaņošana ar attiecīgajiem Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem.

               7.
                     Jebko, kas citādi būtu uzskatāms par piemērojamā datu aizsardzības režīma grozījumu, un kas ir:

               (a)izdarīts ar Savienības piekrišanu Partnerības padomē, vai

               (b)tikai saskaņošana ar attiecīgajiem Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem,

               neuzskata par piemērojamā datu aizsardzības režīma grozījumu 5. punkta vajadzībām un uzskata par daļu no piemērojamā datu aizsardzības režīma 1. punkta vajadzībām.

               8.
                     Piemērojot 1., 5. un 7. punktu, “Savienības piekrišana Partnerības padomē” ir:

               (a)partnerības padomes lēmumu, kā aprakstīts 11. punktā, vai

               (b)pieņēmums par piekrišanu, kā aprakstīts 10. punktā.

               9.
                     Ja Apvienotā Karaliste paziņo Savienībai, ka tā ierosina īstenot izraudzītās pilnvaras vai ierosina grozīt piemērojamo datu aizsardzības režīmu, jebkura no Pusēm piecu darba dienu laikā var pieprasīt Partnerības padomes sanāksmi, kurai jānotiek divu nedēļu laikā pēc šāda pieprasījuma.

               10.
                     Ja šāda sanāksme netiek pieprasīta, uzskata, ka Savienība noteiktajā laikposmā ir devusi piekrišanu šādai īstenošanai vai grozīšanai.

               11.
                     Ja šādu sanāksmi pieprasa, minētajā sanāksmē Partnerības padome izskata ierosināto īstenošanu vai grozījumu un var pieņemt lēmumu, norādot, ka tā piekrīt īstenošanai vai grozījumam noteiktajā laikposmā.

               12.
                     Apvienotā Karaliste, ciktāl tas ir pamatoti iespējams, paziņo Savienībai, ja tā noteiktajā laikposmā noslēdz jaunu instrumentu, uz kura pamata var nosūtīt personas datus trešai valstij saskaņā ar Apvienotās Karalistes VDAR 46. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai Apvienotās Karalistes 2018. gada Datu aizsardzības likuma 75. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Pēc Apvienotās Karalistes paziņojuma saskaņā ar šo punktu Savienība var pieprasīt Partnerības padomes sanāksmes sasaukšanu, lai apspriestu attiecīgo instrumentu.

               13.
                     Sestās daļas [Strīdu izšķiršana] I sadaļu nepiemēro strīdiem par šā panta interpretāciju un piemērošanu.

                  FINPROV.11. pants. Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana

               1.
                     Šis nolīgums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā abas Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, kas vajadzīgas, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības.

               2.
                     Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no 2021. gada 1. janvāra ar noteikumu, ka pirms minētā datuma tās viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, kas vajadzīgas provizoriskai piemērošanai. Provizoriska piemērošana beidzas vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk:

               (a)2021. gada 28. februārī vai citā datumā saskaņā ar Partnerības padomes lēmumu, vai

               (b)1. punktā minētajā dienā.

               3.
                     No šā nolīguma provizoriskas piemērošanas dienas Puses šajā nolīgumā atsauces uz “šā nolīguma spēkā stāšanās dienu” vai “šā nolīguma spēkā stāšanos” saprot kā atsauces uz dienu, no kuras šo nolīgumu piemēro provizoriski.

               PIELIKUMI

               INST.PIELIKUMS. PARTNERĪBAS PADOMES UN KOMITEJU REGLAMENTS

               1. pants

               Priekšsēdētājs

               1.
                     Savienība un Apvienotā Karaliste viena otrai paziņo savu attiecīgo iecelto līdzpriekšsēdētāju vārdu, uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju. Tiek uzskatīts, ka līdzpriekšsēdētājam ir atļauja pārstāvēt attiecīgi Savienību vai Apvienoto Karalisti līdz dienai, kad attiecīgajai otrai Pusei ir paziņots par jaunu līdzpriekšsēdētāju.

               2.
                     Šajā reglamentā paredzētos līdzpriekšsēdētāju lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties.

               3.
                     Līdzpriekšsēdētāju uz konkrētu sanāksmi var aizstāt pilnvarota persona. Līdzpriekšsēdētājs vai tā pilnvarotā persona iespējami drīz informē otru līdzpriekšsēdētāju un Partnerības padomes sekretariātu par pilnvarojumu. Šajā reglamentā ikvienu atsauci uz līdzpriekšsēdētājiem saprot kā atsauci arī uz pilnvarotajām personām.

               2. pants

               Sekretariāts

               Partnerības padomes sekretariāta (“sekretariāts”) sastāvā ir Savienības amatpersona un Apvienotās Karalistes valdības amatpersona. Sekretariāts veic uzdevumus, kas tam uzticēti ar šo reglamentu.

               Savienība un Apvienotā Karaliste paziņo viena otrai tās amatpersonas vārdu, amatu un kontaktinformāciju, kura ir Partnerības padomes sekretariāta loceklis attiecīgi no Savienības un Apvienotās Karalistes. Tiek uzskatīts, ka šī amatpersona turpina darboties kā sekretariāta loceklis no Savienības vai Apvienotās Karalistes līdz dienai, kad vai nu Savienība, vai Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par jaunu locekli.

               3. pants

               Sanāksmes

               1.
                     Sekretariāts sasauc katru Partnerības padomes sanāksmi dienā un laikā, par kuru vienojušies līdzpriekšsēdētāji. Ja Savienība vai Apvienotā Karaliste ar sekretariāta starpniecību ir nosūtījusi pieprasījumu sasaukt sanāksmi, Partnerības padome cenšas sanākt 30 dienu laikā no šāda pieprasījuma vai šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos — agrāk.

               2.
                     Partnerības padome rīko sanāksmes pārmaiņus Briselē un Londonā, ja vien līdzpriekšsēdētāji nelemj citādi.

               3.
                     Atkāpjoties no 2. punkta, līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka Partnerības padomes sanāksme notiek videokonferences vai telefonkonferences veidā.

               4. pants

               Dalība sanāksmēs

               1.
                     Samērīgu laikposmu pirms katras sanāksmes Savienība un Apvienotā Karaliste ar sekretariāta starpniecību informē viena otru par savu attiecīgo delegāciju paredzēto sastāvu un norāda katra delegācijas locekļa vārdu, uzvārdu un amatu.

               2.
                     Attiecīgā gadījumā līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var uzaicināt ekspertus (t. i., nevalstiskā sektora amatpersonas) piedalīties Partnerības padomes sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētu jautājumu, un tikai tajās sanāksmes daļās, kurās apspriež šādus konkrētus jautājumus.

               5. pants

               Dokumenti

               Rakstiskos dokumentus, kas ir Partnerības padomes apspriežu pamatā, sekretariāts numurē un izplata Savienībā un Apvienotajā Karalistē.

               6. pants

               Sarakste

               1.
                     Savienība un Apvienotā Karaliste Partnerības padomei adresēto saraksti nosūta ar sekretariāta starpniecību. Šādu saraksti var nosūtīt jebkādā rakstiskās saziņas veidā, arī pa elektronisko pastu.

               2.
                     Sekretariāts nodrošina, ka Partnerības padomei adresētā sarakste tiek nogādāta līdzpriekšsēdētājiem un vajadzības gadījumā tiek izplatīta saskaņā ar 5. pantu.

               3.
                     Visu saraksti no līdzpriekšsēdētājiem vai tieši tiem adresētu saraksti pārsūta sekretariātam un vajadzības gadījumā izplata saskaņā ar 5. pantu.

               7. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Sekretariāts sagatavo katras sanāksmes provizoriskas darba kārtības projektu. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta līdzpriekšsēdētājiem ne vēlāk kā 10 dienas pirms sanāksmes dienas.

               2.
                     Pagaidu darba kārtībā iekļauj jautājumus, ko pieprasījusi Savienība vai Apvienotā Karaliste. Jebkuru šādu pieprasījumu kopā ar jebkuru attiecīgu dokumentu iesniedz sekretariātam ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma.

               3.
                     Ne vēlāk kā 5 dienas pirms sanāksmes dienas līdzpriekšsēdētāji lemj par sanāksmes provizorisko darba kārtību.

               4.
                     Partnerības padome katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma jautājumu, kas nav iekļauts provizoriskajā darba kārtībā, var iekļaut darba kārtībā vienprātīgi.

               5.
                     Līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var saīsināt vai pagarināt 1.–3. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā vajadzības konkrētajā gadījumā.

               8. pants

               Protokols

               1.
                     Ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, 15 dienu laikā pēc katras sanāksmes beigām amatpersona, kas pilda sanāksmes rīkotājas Puses sekretariāta locekļa pienākumus, sagatavo katras sanāksmes protokola projektu. Protokola projektu nosūta otras Puses sekretariāta loceklim piezīmju sniegšanai. Tas var iesniegt piezīmes 7 dienu laikā no protokola projekta saņemšanas dienas.

               2.
                     Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, attiecīgā gadījumā norādot:

               (a)Partnerības padomei iesniegtos dokumentus;

               (b)ikvienu paziņojumu, ko viens no līdzpriekšsēdētājiem pieprasījis iekļaut protokolā un

               (c)pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus par konkrētiem jautājumiem.

               3.
                     Protokola pielikumā iekļauj dalībnieku sarakstu, kurā katrai delegācijai norāda visu to personu vārdu, uzvārdu un amatu, kas piedalījušās sanāksmē.

               4.
                     Sekretariāts pielāgo protokola projektu, pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm, un pārskatīto protokola projektu līdzpriekšsēdētāji apstiprina 28 dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par kuru vienojušies līdzpriekšsēdētāji. Pēc protokola apstiprināšanas sekretariāta locekļi ar parakstu autentificē divus protokola eksemplārus. Savienība un Apvienotā Karaliste katra saņem vienu no šiem autentiskajiem eksemplāriem. Līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka šī prasība tiek izpildīta arī ar elektronisku eksemplāru parakstīšanu un apmaiņu ar tiem.

               9. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.
                     Sanāksmju starplaikā Partnerības padome var pieņemt lēmumus vai ieteikumus, izmantojot rakstisku procedūru. Līdzpriekšsēdētājs lēmuma vai ieteikuma projekta tekstu Partnerības padomes darba valodā rakstveidā iesniedz otram līdzpriekšsēdētājam. Otrai Pusei ir viens mēnesis vai garāks termiņš, ko norādījusi ierosinātāja Puse, lai paustu piekrišanu lēmuma vai ieteikuma projektam. Ja otra Puse piekrišanu nepauž, tad ierosināto lēmumu vai ieteikumu apspriež un var pieņemt nākamajā Partnerības padomes sanāksmē. Lēmumu vai ieteikumu projektus uzskata par pieņemtiem, tiklīdz otra Puse ir paudusi piekrišanu, un tos iekļauj Partnerības padomes nākamās sanāksmes protokolā, ievērojot 8. pantu.

               2.
                     Ja Partnerības padome pieņem lēmumus vai ieteikumus, šādu aktu nosaukumā attiecīgi iekļauj vārdu “lēmums” vai “ieteikums”. Sekretariāts reģistrē ikvienu lēmumu vai ieteikumu ar sērijas numuru un atsauci uz tā pieņemšanas datumu.

               3.
                     Partnerības padomes pieņemtajos lēmumos norāda to spēkā stāšanās datumu.

               4.
                     Partnerības padomes pieņemtos lēmumus un ieteikumus sastāda divos eksemplāros autentiskajās valodās un paraksta līdzpriekšsēdētāji, un tūlīt pēc parakstīšanas sekretariāts tos nosūta Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka paraksta prasība tiek izpildīta ar elektronisku eksemplāru parakstīšanu un apmaiņu ar tiem.

               10. pants

               Pārredzamība

               1.
                     Līdzpriekšsēdētāji var vienoties, ka Partnerības padomes sanāksmes ir atklātas.

               2.
                     Katra Puse var lemt par Partnerības padomes lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā tiešsaistē.

               3.
                     Ja Savienība vai Apvienotā Karaliste iesniedz Partnerības padomei informāciju, kas ir konfidenciāla vai aizsargājama no izpaušanas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, otra Puse uzskata saņemto informāciju par konfidenciālu.

               4.
                     Pirms Partnerības padomes sanāksmes publisko provizorisku sanāksmes darba kārtību. Sanāksmju protokolus publisko pēc to apstiprināšanas saskaņā ar 8. pantu.

               5.
                     Šā panta 2.–4. punktā minētos dokumentus publicē saskaņā ar piemērojamajiem abu Pušu datu aizsardzības noteikumiem.

               11. pants

               Valodas

               1.
                     Partnerības padomes oficiālās valodas ir Savienības un Apvienotās Karalistes oficiālās valodas.

               2.
                     Partnerības padomes darba valoda ir angļu valoda. Ja vien līdzpriekšsēdētāji nelemj citādi, Partnerības padome parasti savās apspriedēs izmanto dokumentus, kas sagatavoti angļu valodā.

               3.
                     Partnerības padome pieņem lēmumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju nolīguma autentisko tekstu valodās. Visus pārējos Partnerības padomes lēmumus, ieskaitot tos, ar kuriem groza pašreizējo reglamentu, pieņem 2. punktā minētajā darba valodā.

               12. pants

               Izdevumi

               1.
                     Savienība un Apvienotā Karaliste katra sedz visus izdevumus, kas tām radušies saistībā ar dalību Partnerības padomes sanāksmēs.

               2.
                     Ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu saistītos izdevumus sedz sanāksmes rīkotāja puse.

               3.
                     Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmēs uz Partnerības padomes darba valodu un no tās, sedz Puse, kura šādu mutisko tulkošanu pieprasījusi.

               3.
                     Katra Puse ir atbildīga par lēmumu un citu dokumentu tulkošanu savā/savās oficiālajā(-ās) valodā(-ās), ja tas nepieciešams, ievērojot 11. pantu, un tā sedz izdevumus, kas saistīti ar šādiem tulkojumiem.

               13. pants

               Komitejas

               1.
                     Neskarot šā panta 2. punktu, 1.–12. pantu mutatis mutandis piemēro komitejām.

               2.
                     Komitejas informē Partnerības padomi par saviem sanāksmju grafikiem un darba kārtību pietiekamu laiku pirms sanāksmēm un paziņo Partnerības padomei katras savas sanāksmes rezultātus un secinājumus.

               ORIG-1. PIELIKUMS.IEVADPIEZĪMES PAR KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMAJIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM

               1. piezīme

               Vispārīgi principi

               1.Šajā pielikumā izklāstīti vispārīgie noteikumi par ORIG-2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] piemērojamajām prasībām, kā paredzēts ORIG 3. panta [Vispārīgas prasības] 1. punkta c) apakšpunktā.

               2.Šajā pielikumā un ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] paredzētās prasības, kam ir jāizpildās, lai ražojumam būtu noteikta izcelsme saskaņā ar šā nolīguma ORIG.3. panta [Vispārīgas prasības] 1. punkta c) apakšpunktu, ir maiņa uz citu tarifa klasifikāciju, ražošanas process, nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība vai svars vai jebkura cita prasība, kas norādīta šajā pielikumā un ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi].

               3.Atsauce uz svaru konkrētiem ražojumiem piemērojamajos izcelsmes noteikumos nozīmē neto svaru, t. i., materiāla vai ražojuma svaru bez iepakojuma svara.

               4.Šā pielikuma un ORIG-2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] pamatā ir Harmonizētā sistēma ar grozījumiem, kas izdarīti 2017. gada 1. janvārī.

               2. piezīme

               Konkrētiem ražojumiem piemērojamu izcelsmes noteikumu saraksta uzbūve

               1.Piezīmes par sadaļām vai nodaļām, ja tādas ir, ir lasāmas kopā ar konkrētajiem ražojumiem piemērojamajiem izcelsmes noteikumiem attiecīgajā sadaļā, nodaļā, pozīcijā vai apakšpozīcijā.

               2.Katru konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu, kas norādīts ORIG-2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] 2. slejā, piemēro attiecīgajam ražojumam ORIG-2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] 1. slejā.

               3.Ja uz ražojumu attiecas alternatīvi konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi, ražojumam ir noteiktas Puses izcelsme, ja tas atbilst vienai no alternatīvām.

               4.Ja uz ražojumu attiecas konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi, kas ietver vairākas prasības, ražojumam ir noteiktas Puses izcelsme tikai tad, ja tas atbilst visām prasībām.

               5.Šā pielikuma un ORIG-2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] nolūkos piemēro šādas definīcijas:

               (a)“sadaļa” ir Harmonizētās sistēmas sadaļa;

               (b)“nodaļa” ir pirmie divi cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā;

               (c)“pozīcija” ir pirmie četri cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā; un

               (d)“apakšpozīcija” ir pirmie seši cipari Harmonizētās sistēmas tarifa klasifikācijas numurā.

               2.Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādus saīsinājumus:

               “CC” ir ražošana no jebkurā nodaļā, izņemot paša ražojuma nodaļu, klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem; tas nozīmē, ka jebkuram nenoteiktas izcelsmes materiālam, ko izmanto ražojuma ražošanā, ir jābūt klasificētam kādā citā nodaļā (2 ciparu līmenī Harmonizētajā sistēmā), kas nav paša ražojuma nodaļa (proti, cita nodaļa);

               “CTH” ir ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem; tas nozīmē, ka jebkuram nenoteiktas izcelsmes materiālam, ko izmanto ražojuma ražošanā, ir jābūt klasificētam kādā citā pozīcijā (4 ciparu līmenī Harmonizētajā sistēmā), kas nav paša ražojuma pozīcija (proti, cita pozīcija);

               “CTSH” ir ražošana no jebkurā apakšpozīcijā, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju, klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem; tas nozīmē, ka jebkuram nenoteiktas izcelsmes materiālam, ko izmanto ražojuma ražošanā, ir jābūt klasificētam apakšpozīcijā (6 ciparu līmenī harmonizētajā sistēmā), kas nav paša ražojuma apakšpozīcija (proti, cita apakšpozīcija).

               3. piezīme

               Konkrētiem ražojumiem piemērojamu izcelsmes noteikumu piemērošana

               1.Šā nolīguma ORIG.3 panta [Vispārīgas prasības] 2. punktu par ražojumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un ko izmanto citu ražojumu ražošanā, piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss ir iegūts tajā pašā Puses rūpnīcā, kurā šie ražojumi tiek izmantoti.

               2.Ja konkrētam ražojumam piemērojamā izcelsmes noteikumā izslēgts konkrēts nenoteiktas izcelsmes materiāls vai ja tur paredzēts, ka konkrēta nenoteiktas izcelsmes materiāla vērtība vai svars nedrīkst pārsniegt konkrētu robežvērtību, tad minētie nosacījumi neattiecas uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti citur.

               3.1. piemērs. Ja noteikums par buldozeriem (HS apakšpozīcija 8429.11) paredz: “CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem, pozīcijā 84.31 “daļas, kas piemērotas tikai pozīcijā 84.25 līdz 84.30 minētajām mašīnām””, tad tādu nenoteiktas izcelsmes materiālu izmantošana, kas klasificēti citur nekā 84.29 un 84.31, piemēram, skrūves (HS pozīcija 73.18), izolēti vadi un elektrības vadītāji (HS pozīcija 85.44) un dažāda elektronika (HS 85. nodaļa), nav ierobežota.

               2. piemērs. Ja noteikumā attiecībā uz pozīciju 35.05 (dekstrīni un citādas modificētas cietes; līmes uz cietes bāzes utt.) ir prasīts “CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 11.08”, tad tādu nenoteiktas izcelsmes materiālu izmantošana, kas klasificēti citur, nevis 11.08 (cietes, inulīns), piemēram, 10. nodaļas materiālu (labība), izmantošana nav ierobežota.

               4.Ja konkrētiem ražojumiem piemērojamajos izcelsmes noteikumos paredzēts, ka ražojums ražojams no konkrēta materiāla, tas neliedz izmantot citus materiālus, kuri nevar atbilst šai prasībai savu īpašību dēļ.

               4. piezīme

               Nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālās vērtības aprēķināšana

               Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādas definīcijas:

               (a)“muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar Nolīguma par GATT 1994 VII panta īstenošanu;

               (b)“EXW”“ cena” jeb “ražotāja cena” ir

               (I)ražojuma cena, kas samaksāta vai maksājama ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta ražojuma pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar nosacījumu, ka šajā cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas ar ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai var atmaksāt tad, ja iegūto ražojumu eksportē, vai

               (II)ja nav samaksātas vai maksājamas cenas vai ja faktiski samaksātā cena neatspoguļo visas ar ražojuma ražošanu saistītās izmaksas, kas faktiski ir radušās ražojuma ražošanas procesā – visu izmantoto materiālu vērtība un visas citas izmaksas, kuras radušās, ražojot ražojumu eksportētājā Pusē, un tas:

               (A)ietver pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņu, kuru var pamatoti attiecināt uz ražojumu un

               (B)neietver pārvadājuma, apdrošināšanas izmaksas, kā arī visas citas izmaksas, kas ir radušās, ražojumu pārvadājot, un visus eksportētājas Puses iekšējos nodokļus, kurus atmaksā vai var atmaksāt, kad iegūto ražojumu eksportē.

               (III)Šā punkta i) apakšpunkta vajadzībām, ja pēdējā ražošanas darbība ir deleģēta citam ražotājam, tad termins “ražotājs” i) apakšpunktā attiecas uz to personu, kura nodarbina apakšuzņēmēju.

               (c)“MaxNOM” ir nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība, kas izteikta procentos un ko aprēķina pēc šādas formulas:

                     VNM

               MaxNOM (%) =

                     × 100

                     EXW

               (d)“VNM” ir ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība, kas ir to muitas vērtība importēšanas laikā, ieskaitot pārvadājuma izmaksas, attiecīgā gadījumā apdrošināšanas, iepakojuma un visas pārējās izmaksas, kas radušās, pārvadājot materiālus uz ievešanas ostu Pusē, kurā atrodas ražojuma ražotājs, ja nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nav zināma un to nevar noskaidrot, tad izmanto pirmo noskaidrojamo cenu, kas par nenoteiktas izcelsmes materiāliem samaksāta Savienībā vai Apvienotajā Karalistē, ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību var aprēķināt, pamatojoties uz vidējās svērtās vērtības formulu vai citu inventāra vērtības noteikšanas metodi saskaņā ar grāmatvedības principiem, kas ir vispārpieņemti Pusē.

               5. piezīme

               To procesu definīcijas, kas minēti ORIG-2. pielikuma [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] V līdz VII iedaļā

               Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādas definīcijas:

               (a)“biotehnoloģiska pārstrāde” ir:

               (I)bioloģiska vai biotehnoloģiska kultivēšana (arī šūnu kultūra), mikroorganismu (baktēriju, vīrusu (ieskaitot fāgus) utt.) vai cilvēku, dzīvnieku vai augu šūnu hibridizācija vai ģenētiska modifikācija un

               (II)šūnu vai starpšūnu struktūru (piemēram, izolētu gēnu, gēnu fragmentu un plazmīdu) iegūšana, izolācija vai attīrīšana, vai fermentācija;

               (b)“daļiņu izmēra maiņa” ir ražojuma daļiņu izmēra tīša un kontrolēta maiņa, kas nav tikai saberšana vai saspiešana, kuras rezultātā tiek iegūts ražojums ar noteiktu daļiņu izmēru, noteiktu daļiņu izmēru sadalījumu vai noteiktu virsmas laukumu, kas ir raksturīgi iegūtajam ražojumam, un ar fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām, kuras atšķiras no izejmateriālu fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām;

               (c)“ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku pārstrādi), kura rezultātā rodas molekula ar jaunu struktūru, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, izņemot turpmāk minēto, kas nav uzskatāms par ķīmisku reakciju šīs definīcijas nolūkos:

               (I)šķīdināšana ūdenī vai citos šķīdinātājos;

               (II)šķīdinātāju, tostarp ūdens, izdalīšanu; vai

               (III)kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana;

               (d)“destilācija” ir:

               (I)destilācija pie atmosfēras spiediena: atdalīšanas process, kurā destilācijas kolonnā naftas eļļas tiek pārveidotas frakcijās atbilstīgi viršanas temperatūrai un tvaiks tad tiek kondensēts dažādās šķidrās frakcijās; produkti, kas ražoti naftas destilācijā, var ietvert sašķidrinātu naftas gāzi, jēlbenzīnu, benzīnu, petroleju, dīzeļdegvielu vai krāšņu kurināmo, vieglās gāzeļļas un smēreļļas un

               (II)vakuumdestilācija: destilācija pie spiediena, kas ir mazāks par atmosfēras spiedienu, bet ne tik zems, ka tas būtu klasificējams kā molekulārā destilācija; vakuumdestilāciju izmanto, lai destilētu materiālus ar augstu viršanas temperatūru un termojutīgus materiālus, piemēram, naftas eļļu smagos destilātus, lai ražotu vieglās līdz smagās vakuuma gāzeļļas un nosēdumus;

               (e)“izomēru atdalīšana” ir izomēru izolēšana vai atdalīšana no izomēru maisījuma;

               (f)“maisīšana un sajaukšana” ir apzināta un samērīgi kontrolēta materiālu maisīšana vai sajaukšana (ieskaitot dispersiju), izņemot atšķaidītāju pievienošanu, tikai ar mērķi panākt atbilstību iepriekš noteiktām specifikācijām, kā rezultātā tiek saražots ražojums, kura fizikālās vai ķīmiskās īpašības ir raksturīgas ražojumam vai tā lietojumam un atšķiras no izejmateriālu fizikālajām vai ķīmiskajām īpašībām;

               (g)“standarta materiālu ražošana” (tas attiecas arī uz standarta šķīdumiem) ir tāda preparāta ražošana, kurš ir piemērots analītiskām, kalibrēšanas vai atsauces vajadzībām, ar precīzu tīrības pakāpi vai proporcijām, ko sertificējis ražotājs, un

               (h)“attīrīšana” ir process, kura rezultātā tiek likvidēti vismaz 80 % no esošo piemaisījumu satura vai samazināti vai likvidēti piemaisījumi, tādējādi iegūstot preci, kas piemērota vienam vai vairākiem šādiem lietojumiem:

               (I)farmaceitiskas, medicīniskas, kosmētiskas, veterināras vai pārtikas kvalitātes vielas;

               (II)ķīmiskie produkti un reaģenti lietojumiem analīzē, diagnostikā vai laboratorijā;

               (III)mikroelektronikā izmantojami elementi un komponenti;

               (IV)specializētie lietojumi optikā;

               (V)biotehnisks lietojums (piemēram, šūnu kultūrā, ģenētiskajā tehnoloģijā vai par katalizatoru);

               (VI)nesēji, ko izmanto separācijas procesā vai

               (VII)lietojumi, kam nepieciešama kodolkvalitāte.

               6. piezīme

               ORIG-2. pielikuma XI iedaļā [Konkrētiem produktiem piemērojamie izcelsmes noteikumi ] izmantoto terminu definīcijas

               Konkrētiem ražojumiem piemērojamo izcelsmes noteikumu nolūkos piemēro šādas definīcijas:

               (a)“ķīmiskās štāpeļšķiedras” ir sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīste, štāpeļšķiedras vai atlikas, kas minētas pozīcijā 55.01–55.07;

               (b)“dabiskās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras un ko izmanto tikai pirmsvērpšanas posmos, ietverot atlikas, un, ja vien nav norādīts citādi, attiecas arī uz šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas; “dabiskās šķiedras” attiecas uz astriem pozīcijā 05.11, zīdu pozīcijā 50.02 un 50.03, vilnas šķiedrām un smalkiem vai rupjiem dzīvnieku matiem pozīcijā 51.01–51.05, kokvilnas šķiedrām pozīcijā 52.01–52.03, kā arī citām augu šķiedrām pozīcijā 53.01–53.05;

               (c)“apdrukāšana” ir metode, ar kuru tekstilizstrādājuma substrātam tiek pastāvīgi piešķirta objektīvi novērtējama funkcija, piemēram, krāsa, modelis vai tehniskais sniegums, izmantojot sietspiedes, gludspieduma, digitālus vai pārneses paņēmienus un

               (d)“apdrukāšana (kā atsevišķa darbība)” ir metode, ar kuru tekstilizstrādājuma substrātam tiek pastāvīgi piešķirta objektīvi novērtējama funkcija, piemēram, krāsa, modelis vai tehniskais sniegums, izmantojot sietspiedes, gludspieduma, digitālus vai pārneses paņēmienus apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termofiksēšana, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, galapstrāde, dekatēšana, piesūcināšana, lāpīšana un apcirpšana, apgriešana, apsvilināšana, žāvēšana un platumošana, velšana, apstrāde ar tvaiku un saraušanās un mitrā dekatēšana), ja visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

               7. piezīme

               Pielaides, kas piemērojamas ražojumiem, kuri sastāv no diviem vai vairākiem tekstila pamatmateriāliem

               1.Šīs piezīmes nolūkos tekstila pamatmateriāli ir šādi:

               (a)zīds;

               (b)vilna;

               (c)rupji dzīvnieku mati;

               (d)smalki dzīvnieku mati;

               (e)astri;

               (f)kokvilna;

               (g)materiāli papīra izgatavošanai un papīrs;

               (h)lini;

               (i)kaņepāji;

               (j)džuta un citas tekstila lūksnas šķiedras;

               (k)sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras;

               (l)kokosšķiedra, abaka, rāmija un citas augu tekstilšķiedras;

               (m)sintētiskie ķīmiskie pavedieni;

               (n)mākslīgie ķīmiskie pavedieni;

               (o)strāvvadoši pavedieni; uth

               (p)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna;

               (q)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera;

               (r)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda;

               (s)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila;

               (t)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda;

               (u)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna;

               (v)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(fenilēnsulfīda);

               (w)sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(vinilhlorīda);

               (x)citas sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras;

               (y)mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes;

               (``)citas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras;

               (aa)dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai ne,

               (bb)dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, pozamentēta vai ne;

               (cc)pozīcijas 56.05 ražojumi (metalizēti pavedieni), kuri ietver ne vairāk kā 5 mm platu lenti, kas pamatā sastāv no alumīnija folijas vai plastmasas plēves, neatkarīgi no tā, vai tā ir ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā, un kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām;

               (dd)citi pozīcijas 56.05 ražojumi;

               (ee)stikla šķiedras un

               (ff)metāla šķiedras.

               2.Ja ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] ir atsauce uz šo piezīmi, prasības, kas izklāstītas tā 2. slejā, nepiemēro kā pielaidi nenoteiktas izcelsmes tekstila pamatmateriāliem, kuri izmantoti ražojuma ražošanā, ja:

               (a)ražojums satur divus vai vairākus tekstila pamatmateriālus un

               (b)nenoteiktas izcelsmes tekstila pamatmateriālu kopējais svars nepārsniedz 10 % no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara.

               Piemērs. Vilnas audumam pozīcijā 51.12, kas satur vilnas dziju pozīcijā 51.07, sintētisko štāpeļšķiedru dziju pozīcijā 55.09 un materiālus, kas nav tekstila pamatmateriāli, var izmantot nenoteiktas izcelsmes vilnas dziju, kura neatbilst ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteiktajai prasībai, vai nenoteiktas izcelsmes sintētisku dziju, kas neatbilst ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteiktajai prasībai, vai abu minēto kombināciju, ja to kopējais svars nepārsniedz 10 % no visu tekstila pamatmateriālu svara.

               3.Neatkarīgi no 7. piezīmes 2. punkta b) apakšpunkta ražojumiem, kuru sastāvā ir “dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai ne”, maksimālā pielaide ir 20 %. Tomēr citu nenoteiktas izcelsmes tekstila pamatmateriālu procentuālā daļa nepārsniedz 10 %.

               4.Neatkarīgi no 7. piezīmes 2. punkta b) apakšpunkta ražojumiem, kuru sastāvā ir “ne vairāk kā 5 mm plata lente, kas pamatā sastāv no alumīnija folijas vai plastmasas plēves, neatkarīgi no tā, vai tā ir ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā, un kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām”, maksimālā pielaide ir 30 %. Tomēr citu nenoteiktas izcelsmes tekstila pamatmateriālu procentuālā daļa nepārsniedz 10 %.

               8. piezīme

               Citas pielaides, kas piemērojamas konkrētiem tekstilizstrādājumiem

               1.Ja ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] ir atsauce uz šo piezīmi, var izmantot nenoteiktas izcelsmes tekstilmateriālus (izņemot oderes un starpoderes), kas neatbilst minētā pielikuma 2. slejas noteikumiem attiecībā uz gataviem tekstilizstrādājumiem, ja tie ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums un ja to vērtība nepārsniedz 8 % no ražojuma EXW cenas.

               2.Nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas nav klasificēti 50. līdz 63. nodaļā, var bez ierobežojumiem izmantot 50.–63. nodaļā klasificētu tekstilizstrādājumu ražošanā neatkarīgi no tā, vai tajos ir vai nav tekstilmateriāli.

               Piemērs. Ja ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteiktā prasība paredz, ka konkrētam tekstilizstrādājumam (piemēram, biksēm) jāizmanto dzija, tas neliedz izmantot nenoteiktas izcelsmes metāla izstrādājumus (piemēram, pogas), jo metāla izstrādājumi nav klasificēti 50.–63. nodaļā. Šo pašu iemeslu dēļ nav liegts izmantot nenoteiktas izcelsmes rāvējslēdzējus, kaut arī rāvējslēdzējos parasti ietilpst tekstilmateriāli.

               3.Ja ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] noteiktā prasība nosaka nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtības aprēķināšanā ņem vērā to nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, kuri nav klasificēti 50.–63. nodaļā.

               9. piezīme

               Lauksaimniecības produkti

               Lauksaimniecības produktus, kas klasificēti Harmonizētās sistēmas II sadaļā un pozīcijā 24.01 un kas audzēti vai novākti kādas Puses teritorijā, uzskata par tādiem, kuru izcelsme ir minētās Puses teritorijā, pat ja tie audzēti no sēklām, sīpoliem, potcelmiem, spraudeņiem, potzariem, dzinumiem, pumpuriem vai citām augu dzīvām daļām, kas importētas no trešās valsts.

               ORIG-2. PIELIKUMS.KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI

                        1. sleja

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017), iekļaujot konkrētu aprakstu

                        2. sleja

                        Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi

                        I SADAĻA

                        DZĪVI DZĪVNIEKI; DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI

                        1. nodaļa

                        Dzīvi dzīvnieki

                        01.01-01.06

                        Visi 1. nodaļas dzīvnieki ir pilnībā iegūti.

                        2. nodaļa

                        Gaļa un ēdami gaļas subprodukti

                        02.01-02.10

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 1. un 2. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        3. nodaļa

                        Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki

                        03.01-03.08

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        4. nodaļa

                        Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabiskais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti

                        04.01-04.10

                        Ražošana, kurā:

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        5. nodaļa

                        Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti un iekļauti

                        05.01-05.11

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        II SADAĻA

                        AUGU VALSTS PRODUKTI

                        6. nodaļa

                        Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas; griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi

                        06.01-06.04

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 6. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        7. nodaļa

                        Ēdami dārzeņi un atsevišķas saknes un bumbuļi

                        07.01-07.14

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        8. nodaļa

                        Ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas

                        08.01-08.14

                        Ražošana, kurā:

                        - visi izmantotie 8. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        9. nodaļa

                        Kafija, tēja, mate un garšvielas

                        09.01-09.10

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        10. nodaļa

                        Graudaugu produkti

                        10.01-10.08

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 10. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        11. nodaļa

                        Miltrūpniecības produkti; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis

                        11.01-11.09

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 10. un 11. nodaļā, pozīcijā 07.01, 07.14, 23.02 un 23.03 un apakšpozīcijā 0710.10 klasificētie materiāli, ir pilnībā iegūti.

                        12. nodaļa

                        Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība

                        12.01-12.14

                        CTH

                        13. nodaļa

                        Šellaka; sveķi un citas augu sulas un ekstrakti

                        13.01-13.02

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kurā pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        14. nodaļa

                        Augu materiāli pīšanai; augu valsts produkti, kas citur nav minēti un iekļauti

                        14.01-14.04

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        III SADAĻA

                        DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN EĻĻAS UN TO ŠĶELŠANĀS PRODUKTI; GATAVI PĀRTIKAS TAUKI; DZĪVNIEKU VAI AUGU VASKI

                        15. nodaļa

                        Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; gatavi pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski

                        15.01-15.04

                        CTH

                        15.05-15.06

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        15.07-15.08

                        CTSH

                        15.09-15.10

                        Ražošana, kurā visi izmantotie augu izcelsmes materiāli ir pilnībā iegūti.

                        15.11-15.15

                        CTSH

                        15.16-15.17

                        CTH

                        15.18-15.19

                        CTSH

                        15.20

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        15.21-15.22

                        CTSH

                        IV SADAĻA

                        PĀRTIKAS RŪPNIECĪBAS RAŽOJUMI; DZĒRIENI, ALKOHOLISKI ŠĶIDRUMI UN ETIĶIS; TABAKA UN TABAKAS RŪPNIECISKI AIZSTĀJĒJI

                        16. nodaļa

                        Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku izstrādājumi

                        1601.00-1604.18

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 1., 2., 3. un 16. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti
                           88
                        .

                        1604.19

                        CC

                        1604.20

                        - izstrādājumi no surimi:

                        CC

                        - citādi:

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. un 16. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti
                           89
                        .

                        1604.31-1605.69

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 3. un 16. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        17. nodaļa

                        Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi

                        17.01

                        CTH

                        17.02

                        CTH, ja izmantoto pozīcijā 11.01–11.08, 17.01 un 17.03 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        17.03

                        CTH

                        17.04

                        - baltā šokolāde:

                        CTH, ja:

                        a) visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti; un

                        b) i) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 40 % no ražojuma svara vai

                        ii) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas.

                        - citādi:

                        CTH, ja:

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 40 % no ražojuma svara.

                        18. nodaļa

                        Kakao un kakao izstrādājumi

                        18.01-18.05

                        CTH

                        1806.10

                        CTH, ja:

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 40 % no ražojuma svara.

                        1806.20-1806.90

                        CTH, ja:

                        a) visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti; un

                        b) i) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 40 % no ražojuma svara vai

                        ii) izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas.

                        19. nodaļa

                        Labības, miltu, cietes vai piena izstrādājumi; miltu konditorejas izstrādājumi

                        19.01-19.05

                        CTH, ja:

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti

                        - izmantoto 2., 3. un 16. nodaļā klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara;

                        - izmantoto pozīcijā 10.06 un 11.08 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 40 % no ražojuma svara.

                        20. nodaļa

                        Dārzeņu, augļu, riekstu vai citu augu daļu izstrādājumi

                        20.01

                        CTH

                        20.02-20.03

                        Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        20.04-20.09

                        CTH, ja izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 40 % no ražojuma svara.

                        21. nodaļa

                        Dažādi pārtikas produkti

                        21.01-21.02

                        CTH, ja:

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        2103.10

                        2103.20

                        2103.90

                        CTH tomēr var izmantot nenoteiktas izcelsmes sinepju pulveri vai gatavas sinepes.

                        2103.30

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        21.04-21.06

                        CTH, ja:

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        22. nodaļa

                        Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis

                        22.01-22.06

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 22.07 un 22.08, ja:

                        - visi izmantotie apakšpozīcijā 0806.10, 2009.61, 2009.69 klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti;

                        - visi izmantotie 4. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        22.07

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 22.08, ja visi izmantotie 10. nodaļā un apakšpozīcijā 0806.10, 2009.61 un 2009.69 klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        22.08-22.09

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 22.07 un 22.08, ja visi izmantotie apakšpozīcijā 0806.10, 2009.61 un 2009.69 klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        23. nodaļa

                        Pārtikas rūpniecības atliekas un atkritumi; gatava lopbarība

                        23.01

                        CTH

                        2302.10-2303.10

                        CTH, ja izmantoto 10. nodaļā klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        2303.20-2308.00

                        CTH

                        23.09

                        CTH, ja:

                        - visi izmantotie 2. un 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti;

                        - izmantoto pozīcijā 10.01 –10.04, 10.07–10.08, 11. nodaļā un pozīcijā 23.02. un 23.03 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara un

                        - izmantoto pozīcijā 17.01 un 17.02 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 20 % no ražojuma svara.

                        24. nodaļa

                        Tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji

                        24.01

                        Ražošana, kurā visi 24.01. nodaļā klasificētie materiāli ir pilnībā iegūti.

                        2402.10

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ja pozīcijā 24.01 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 30 % no izmantotajiem 24. nodaļas materiāliem.

                        2402.20

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju un apakšpozīcijas 2403.19 smēķējamo tabaku, ja vismaz 10 % pēc svara no visiem izmantotajiem pozīcijas 24.01 materiāliem ir pilnībā iegūti.

                        2402.90

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ja pozīcijā 24.01 klasificēto nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējais svars nepārsniedz 30 % no izmantotajiem 24. nodaļas materiāliem.

                        24.03

                        CTH, kurā vismaz 10 svara % no visiem izmantotajiem pozīcijas 24.01 materiāliem ir pilnībā iegūti.

                        V IEDAĻA

                        MINERĀLPRODUKTI

                        Piezīme par sadaļu: horizontālās pārstrādes noteikumu definīcijas šai sadaļai skatīt ORIG-1. pielikuma 5. piezīmē.

                        25. nodaļa

                        Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements

                        25.01-25.30

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        26. nodaļa

                        Rūdas, sārņi un pelni

                        26.01-26.21

                        CTH

                        27. nodaļa

                        Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski

                        27.01-27.09

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        27.10

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes biodīzeļa apakšpozīcijā 3824.99 un 3826.00,

                        vai

                        notikusi destilācija vai ķīmiska reakcija, ja pozīcijā 27.10 un apakšpozīcijās 3824.99 un 3826.00 klasificētais biodīzelis (ieskaitot hidrogenētu augu eļļu) ir iegūts ar esterificēšanu, pāresterificēšanu vai hidroattīrīšanu.

                        27.11-27.15

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        VI SADAĻA

                        ĶĪMISKĀS RŪPNIECĪBAS UN TĀS SASKARNOZARU RAŽOJUMI

                        Piezīme par sadaļu: horizontālās pārstrādes noteikumu definīcijas šai sadaļai skatīt ORIG-1. pielikuma 5. piezīmē.

                        28. nodaļa

                        Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi

                        28.01-28.53

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        29. nodaļa

                        Organiskie ķīmiskie savienojumi

                        2901.10-2905.42

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.43-2905.44

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 17.02 un apakšpozīcijā 3824.60.

                        2905.45

                        CTSH, tomēr var izmantot paša ražojuma apakšpozīcijā klasificētus nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas,

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.49-2942

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        30. nodaļa

                        Zāles

                        30.01-30.06

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        31. nodaļa

                        Mēslošanas līdzekļi

                        31.01-31.04

                        CTH, tomēr var izmantot arī vienā pozīcijā ar ražojumu klasificētus nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW cenas,

                        vai

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        31.05

                        - nātrija nitrāts

                        - kalcija ciānamīds

                        - kālija sulfāts

                        - magnija un kālija sulfāts

                        CTH, tomēr var izmantot arī vienā pozīcijā ar ražojumu klasificētus nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW cenas,

                        vai

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        - citādi

                        CTH, tomēr var izmantot arī vienā pozīcijā ar ražojumu klasificētus nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW cenas, un visu ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas,

                        vai

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        32. nodaļa

                        Miecvielu vai krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un citas krāsvielas; krāsas un lakas; špakteļtepes, tepes un citas mastikas; tintes

                        32.01-32.15

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        33. nodaļa

                        Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļi

                        33.01

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3302.10

                        CTH, tomēr var izmantot arī apakšpozīcijā 3302.10 klasificētus nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma EXW cenas

                        3302.90

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        33.03

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        33.04 -33.07

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        34. nodaļa

                        Ziepes, organiskās virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi, eļļošanas līdzekļi, mākslīgie vaski, gatavi vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un tamlīdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas, zobtehnikas vaski un izstrādājumi zobārstniecībai uz ģipša bāzes

                        34.01-34.07

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        35. nodaļa

                        Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti

                        35.01-35.04

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem 4. nodaļā.

                        35.05

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 11.08.

                        35.06-35.07

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        36. nodaļa

                        Sprāgstvielas; pirotehnikas izstrādājumi; sērkociņi; pirofori sakausējumi; daži degmaisījumi

                        36.01-36.06

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        37. nodaļa

                        Foto un kino preces

                        37.01-37.07

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38. nodaļa

                        Jaukti ķīmiski produkti

                        38.01-38.08

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3809.10

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 11.08 un 35.05.

                        3809.91-3822.00

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.23

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        3824.10-3824.50

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3824.60

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 2905.43 un 2905.44.

                        3824.71-3825.90

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.26

                        Ražošana, kurā biodīzelis tiek iegūts ar pāresterificēšanu, esterificēšanu vai hidroattīrīšanu.

                        VII SADAĻA

                        PLASTMASAS UN TO IZSTRĀDĀJUMI; KAUČUKS UN TĀ IZSTRĀDĀJUMI

                        Piezīme par sadaļu: horizontālās pārstrādes noteikumu definīcijas šai sadaļai skatīt ORIG-1. pielikuma 5. piezīmē.

                        39. nodaļa

                        Plastmasas un to izstrādājumi

                        39.01-39.15

                        CTSH,

                        notikusi ķīmiska reakcija, attīrīšana, maisīšana un sajaukšana, standarta materiālu ražošana, daļiņu izmēra maiņa, izomēru atdalīšana vai biotehnoloģiska pārstrāde

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.16-39.19

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.20

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.21-39.22

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.10-3923.50

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.90-3925.90

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.26

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        40. nodaļa

                        Kaučuks un tā izstrādājumi

                        40.01 - 40.11

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4012.11-4012.19

                        CTSH

                        vai

                        lietotu riepu atjaunošana.

                        4012.20-4017.00

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        VIII SADAĻA

                        JĒLĀDAS, ĀDA, KAŽOKĀDAS UN TO IZSTRĀDĀJUMI; ZIRGLIETAS UN IEJŪGS; CEĻOJUMA PIEDERUMI, SOMAS UN TAMLĪDZĪGAS PRECES; IZSTRĀDĀJUMI NO DZĪVNIEKU ZARNĀM (IZŅEMOT ZĪDVĒRPĒJA PAVEDIENU)

                        41. nodaļa

                        Jēlādas (izņemot kažokādas) un āda

                        41.01-4104.19

                        CTH

                        4104.41-4104.49

                        CTSH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 4104.41-4104.49.

                        4105.10

                        CTH

                        4105.30

                        CTSH

                        4106.21

                        CTH

                        4106.22

                        CTSH

                        4106.31

                        CTH

                        4106.32-4106.40

                        CTSH

                        4106.91

                        CTH

                        4106.92

                        CTSH

                        41.07-41.13

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 un 4106.92. Tomēr var izmantot apakšpozīcijās 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 vai 4106.92 klasificētos nenoteiktas izcelsmes materiālus, ja tie ir atkārtoti miecēti.

                        4114.10

                        CTH

                        4114.20

                        CTH, izņemot no apakšpozīcijā 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 un 4107 klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem. Tomēr apakšpozīcijā 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 un pozīcijā 41.07 klasificētos nenoteiktas izcelsmes materiālus var izmantot, ja tie ir atkārtoti miecēti.

                        41.15

                        CTH

                        42. nodaļa

                        Ādas izstrādājumi; zirglietas un iejūgs; ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

                        42.01-42.06

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        43. nodaļa

                        Kažokādas un mākslīgās kažokādas; to izstrādājumi

                        4301.10-4302.20

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4302.30

                        CTSH

                        43.03-43.04

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        IX SADAĻA

                        KOKS UN KOKA IZSTRĀDĀJUMI; KOKOGLE; KORĶIS UN KORĶA IZSTRĀDĀJUMI; IZSTRĀDĀJUMI NO SALMIEM, ESPARTO VAI CITIEM PINAMIEM MATERIĀLIEM; PĪTI TRAUKI UN PINUMI

                        44. nodaļa

                        Koks un koka izstrādājumi; kokogle

                        44.01-44.21

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        45. nodaļa

                        Korķis un korķa izstrādājumi

                        45.01-45.04

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        46. nodaļa

                        Izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem; pīti trauki un pinumi

                        46.01-46.02

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        X SADAĻA

                        PAPĪRA MASA NO KOKSNES VAI CITA CELULOZES ŠĶIEDRMATERIĀLA; PĀRSTRĀDĀTS (ATKRITUMU UN MAKULATŪRAS) PAPĪRS VAI KARTONS; PAPĪRS UN KARTONS UN TO IZSTRĀDĀJUMI

                        47. nodaļa

                        Papīra masa no koksnes vai cita celulozes šķiedrmateriāla; pārstrādāts (atkritumu un makulatūras) papīrs vai kartons

                        47.01-47.07

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        48. nodaļa

                        Papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi

                        48.01-48.23

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        49. nodaļa

                        Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas

                        rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni

                        49.01-49.11

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XI SADAĻA

                        TEKSTILS UN TEKSTILIZSTRĀDĀJUMI

                        Piezīme par sadaļu: izmantoto terminu definīcijas attiecībā uz pielaidēm, kas piemērojamas konkrētiem ražojumiem, kuri izgatavoti no tekstilmateriāliem, skatīt ORIG-1. pielikuma 6., 7. un 8. piezīmē.

                        50. nodaļa

                        Zīds

                        50.01-50.02

                        CTH

                        50.03

                        - kārsti vai ķemmēti:

                        Zīda atgāju kāršana vai ķemmēšana.

                        - citādi:

                        CTH

                        50.04-50.05

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar šķeterēšanu

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        50.06

                        - zīda dzija un dzija no zīda atlikām

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        ķīmisko vienlaidu pavedienu ekstrūzija apvienojumā ar šķeterēšanu

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        - zīdvērpēja pavediens

                        CTH

                        50.07

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        51. nodaļa

                        Vilna, smalkie vai rupjie dzīvnieku mati; zirgu astru dzija un austs audums

                        51.01-51.05

                        CTH

                        51.06-51.10

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        51.11-51.13

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        52. nodaļa

                        Kokvilna

                        52.01-52.03

                        CTH

                        52.04-52.07

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        52.08-52.12

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        53. nodaļa

                        Citādas augu tekstilšķiedras; papīra pavedieni un audumi no papīra pavedieniem

                        53.01-53.05

                        CTH

                        53.06-53.08

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        53.09-53.11

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        54. nodaļa

                        Ķīmiskie pavedieni; dekoratīvās lentes un tamlīdzīgi ķīmiskie tekstilmateriāli

                        54.01-54.06

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        54.07-54.08

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,

                        šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        55. nodaļa

                        Ķīmiskās štāpeļšķiedras

                        55.01-55.07

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija.

                        55.08-55.11

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        55.12-55.16

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        šķeterēšana vai jebkāda mehāniska darbība apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        56. nodaļa

                        Vate, tūba un filcs un neaustie materiāli; speciāla dzija; auklas, tauvas, virves un troses un izstrādājumi no tiem

                        56.01

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        vai

                        pārklāšana, flokdruka, laminēšana vai metalizēšana apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai galapstrādes operācijām (piemēram, kalandrēšanu, apstrādāšanu pret saraušanos, termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        56.02

                        - adatota tūba un filcs:

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar auduma formēšanu, tomēr:

                        - nenoteiktas izcelsmes polipropilēna pavedienus pozīcijā 54.02,

                        - nenoteiktas izcelsmes polipropilēna šķiedras pozīcijā 55.03 vai 55.06 vai

                        nenoteiktas izcelsmes polipropilēna pavedienu grīsti pozīcijā 55.01,

                        kam viena pavediena vai šķiedras lineārais blīvums nav lielāks par 9 deciteksiem, var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas,

                        vai

                        tikai neausta auduma veidošana no filca, kas gatavots no dabiskajām šķiedrām.

                        - citādi:

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar auduma formēšanu,

                        vai

                        tikai neausta auduma veidošana no citāda filca, kas gatavots no dabiskajām šķiedrām.

                        5603.11-5603.14

                        Ražošana no

                        - virzīti vai nejauši orientētas šķiedras, vai

                        - dabiskas vai ķīmiskas izcelsmes vielām vai polimēriem,

                        abos gadījumos pēc tam iestrādājot neaustā drānā.

                        5603.91-5603.94

                        Ražošana no

                        - virzīti vai nejauši orientētām štāpeļšķiedrām vai

                        - dabiskas vai ķīmiskas izcelsmes kapātiem diegiem,

                        abos gadījumos pēc tam iestrādājot neaustā drānā.

                        5604.10

                        Ražošana no gumijas pavedieniem vai kordiem, kas nav pārklāti ar tekstilmateriāliem.

                        5604.90

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        56.05

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        vai

                        šķeterēšana apvienojumā ar jebkādu mehānisku darbību.

                        56.06

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu,

                        šķeterēšana apvienojumā ar pozamentēšanu,

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana,

                        vai

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu.

                        56.07-56.09

                        Dabisko šķiedru vērpšana,

                        vai

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar vērpšanu.

                        57. nodaļa

                        Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas

                        Piezīme par nodaļu: šīs nodaļas ražojumiem par pamatni var izmantot nenoteiktas izcelsmes džutas audumu.

                        57.01-57.05

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        ražošana no kokosšķiedras, sizala vai džutas dzijas vai klasiskas savērptas viskozes dzijas,

                        stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas stepēšana un aušana apvienojumā ar pārklāšanu vai ar laminēšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        vai

                        sintētisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar paņēmieniem, kas nav saistīti ar aušanu, tostarp adatošanu.

                        58. nodaļa

                        Speciāli audumi; audumi ar šūtām plūksnām; mežģīnes; gobelēni; apdares materiāli; izšuvumi

                        58.01-58.04

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu,

                        stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        58.05

                        CTH

                        58.06-58.09

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu,

                        stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        58.10

                        Izšūšana, kurā izmantoto jebkuras pozīcijas, izņemot paša ražojuma pozīciju, nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        58.11

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu vai ar stepēšanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu,

                        stepēšana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        59. nodaļa

                        Impregnēti, piesūcināti, apvilkti, pārklāti vai laminēti tekstilmateriāli; rūpniecībā izmantojami tekstilizstrādājumi

                        59.01

                        Aušana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu

                        vai

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu.

                        59.02

                        - kas satur ne vairāk par 90 % no svara tekstilmateriālu:

                        Aušana.

                        - citādi:

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar aušanu.

                        59.03

                        Aušana, adīšana, vai tamborēšana apvienojumā ar impregnēšanu vai pārklāšanu, vai apklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        59.04

                        Kalandrēšana apvienojumā ar krāsošanu, pārklāšanu, laminēšanu vai metalizēšanu. Par pamatni var izmantot nenoteiktas izcelsmes džutas audumu

                        vai

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu. Par pamatni var izmantot nenoteiktas izcelsmes džutas audumu.

                        59.05

                        - impregnētas, ar gumiju, plastmasu vai citiem materiāliem pārklātas vai laminētas:

                        Aušana, adīšana vai neausta auduma veidošana apvienojumā ar impregnēšanu vai pārklāšanu, vai apklāšanu, vai laminēšanu, vai metalizēšanu.

                        - citādi:

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar apdrukāšanu

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        59.06

                        - adītas vai tamborētas drānas:

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,

                        adīšana vai tamborēšana apvienojumā ar gumijošanu vai

                        gumijošana apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai galapstrādes operācijām (piemēram, kalandrēšanu, apstrādāšanu pret saraušanos, termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kā sastāvā pēc svara ir vairāk nekā 90 % tekstilmateriāla:

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar aušanu.

                        - citādi:

                        Aušana, adīšana vai ar aušanu nesaistīts process apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu, vai gumijošanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar aušanu, adīšanu vai ar aušanu nesaistītu procesu

                        vai

                        gumijošana apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai galapstrādes operācijām (piemēram, kalandrēšanu, apstrādāšanu pret saraušanos, termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        59.07

                        Aušana, adīšana vai neausta auduma veidošana apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu, vai pārklāšanu, vai impregnēšanu, vai apklāšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        vai

                        apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        59.08

                        - gāzes lukturu kvēltīkliņi, impregnēti:

                        Ražošana no cauruļveida trikotāžas gāzes degļiem.

                        - citādi:

                        CTH

                        59.09-59.11

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu,

                        ķīmisko šķiedru ekstrūzija apvienojumā ar aušanu,

                        aušana apvienojumā ar krāsošanu vai pārklāšanu vai laminēšanu,

                        vai

                        pārklāšana, flokdruka, laminēšana vai metalizēšana apvienojumā ar vismaz divām sagatavošanas vai galapstrādes operācijām (piemēram, kalandrēšanu, apstrādāšanu pret saraušanos, termofiksēšanu, gala apstrādi), ja izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        60. nodaļa

                        Adītas vai tamborētas drānas

                        60.01-60.06

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,

                        adīšana vai tamborēšana apvienojumā ar krāsošanu vai flokdruku, vai pārklāšanu, vai laminēšanu, vai apdrukāšanu,

                        flokdruka apvienojumā ar krāsošanu vai apdrukāšanu,

                        dzijas krāsošana apvienojumā ar adīšanu vai tamborēšanu vai

                        šķeterēšana vai teksturēšana apvienojumā ar adīšanu vai tamborēšanu, ja izmantotās nenoteiktas izcelsmes nešķeterētas un neteksturētas dzijas vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        61. nodaļa

                        Adīti vai tamborēti apģērbi un apģērba piederumi

                        61.01-61.17

                        - šūti vai citādi savienoti no diviem vai vairākiem adītiem vai tamborētiem auduma gabaliem, kas ir piegriezti vai uzreiz izgatavoti pēc formas:

                        Adīšana vai tamborēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        - citādi:

                        Dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu,

                        ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija apvienojumā ar adīšanu vai ar tamborēšanu, vai

                        adīšana un apdare vienā operācijā.

                        62. nodaļa

                        Apģērba gabali un apģērba piederumi, kas nav adīti vai tamborēti

                        62.01

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.02

                        - izšūti:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.03

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.04

                        - izšūti:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.05

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.06

                        - izšūti:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.07-62.08

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.09

                        - izšūti:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.10

                        - ugunsizturīgs aprīkojums no auduma ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        pārklāšana vai laminēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes nepārklāta vai nelaminēta auduma vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.11

                        - izšūti sieviešu vai meiteņu apģērbi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.12

                        - adīti vai tamborēti, iegūti, sašujot kopā vai citādi sastiprinot divus vai vairākus adīta vai tamborēta auduma gabalus, kas ir vai nu piegriezti pēc formas vai izgatavoti tieši pēc formas:

                        Adīšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.13-62.14

                        - izšūti:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.15

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.16

                        - ugunsizturīgs aprīkojums no auduma ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        pārklāšana vai laminēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes nepārklāta vai nelaminēta auduma vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                         vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        62.17

                        - izšūti:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas,

                        vai

                        apdare, ieskaitot auduma piegriešanu, pirms kā notiek apdrukāšana (kā atsevišķa darbība).

                        - ugunsizturīgs aprīkojums no auduma ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        pārklāšana vai laminēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu, ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes nepārklāta vai nelaminēta auduma vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - piegrieztas starplikas apkaklēm un aprocēm:

                        CTH, ja visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        63. nodaļa

                        Citādi gatavie tekstilizstrādājumi; komplekti; valkāts apģērbs un lietoti tekstilizstrādājumi; lupatas

                        63.01-63.04

                        - no filca, neaustām drānām:

                        Neausta auduma veidošana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        - citādi:

                        -- izšūti:

                        Aušana vai adīšana, vai tamborēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu,

                        vai

                        ražošana no auduma bez izšuvumiem (izņemot adītu vai tamborētu), ja izmantotā nenoteiktas izcelsmes auduma bez izšuvumiem vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        Aušana, adīšana, vai tamborēšana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        63.05

                        Ķīmisko šķiedru ekstrūzija vai dabisko vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana apvienojumā ar aušanu vai adīšanu un apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        63.06

                        - no neaustām drānām;

                        Neausta auduma veidošana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        - citādi:

                        Aušana apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu.

                        63.07

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        63.08

                        Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā, tomēr nenoteiktas izcelsmes ražojumus var iekļaut, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW cenas.

                        63.09-63.10

                        CTH

                        XII SADAĻA

                        APAVI, GALVASSEGAS, LIETUSSARGI, SAULESSARGI, SPIEĶI, SPIEĶSĒDEKĻI, PĀTAGAS, PLETNES UN TO DAĻAS; APSTRĀDĀTAS SPALVAS UN IZSTRĀDĀJUMI NO TĀM; MĀKSLĪGIE ZIEDI; IZSTRĀDĀJUMI NO CILVĒKU MATIEM

                        64. nodaļa

                        Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi; šādu izstrādājumu daļas

                        64.01-64.05

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem, izņemot nenoteiktas izcelsmes apavus, kas piestiprināti pie iekšējām pazolēm vai citām zoles sastāvdaļām pozīcijā 64.06.

                        64.06

                        CTH

                        65. nodaļa

                        Galvassegas un to daļas

                        65.01-65.07

                        CTH

                        66. nodaļa

                        Lietussargi, saulessargi, spieķi, spieķsēdekļi, pātagas, pletnes un to daļas

                        66.01-66.03

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        67. nodaļa

                        Apstrādātas spalvas un dūnas un izstrādājumi no spalvām vai dūnām; mākslīgie ziedi; izstrādājumi no cilvēku matiem

                        67.01-67.04

                        CTH

                        XIII SADAĻA

                        AKMENS, ĢIPŠA, CEMENTA, AZBESTA, VIZLAS UN TAMLĪDZĪGU MATERIĀLU IZSTRĀDĀJUMI; KERAMIKAS IZSTRĀDĀJUMI; STIKLS UN STIKLA IZSTRĀDĀJUMI

                        68. nodaļa

                        Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi

                        68.01-68.15

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        69. nodaļa

                        Keramikas izstrādājumi

                        69.01-69.14

                        CTH

                        70. nodaļa

                        Stikls un stikla izstrādājumi

                        70.01-70.09

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.10

                        CTH

                        70.11

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.13

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 70.10.

                        70.14-70.20

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XIV SADAĻA

                        Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas

                        71. nodaļa

                        Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas

                        71.01-71.05

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        71.06

                        - neapstrādāti:

                        CTH, izņemot no pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem;

                        elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificēto nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu atdalīšana;

                        vai

                        pozīcijas 71.06, 71.08 un 71.10 nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu sakausēšana vai leģēšana savstarpēji vai ar parastajiem metāliem vai attīrīšana.

                        - daļēji apstrādāti vai pulverveidā:

                        Ražošana no nenoteiktas izcelsmes neapstrādātiem dārgmetāliem.

                        71.07

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        71.08

                        - neapstrādāti:

                        CTH, izņemot no pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem;

                        elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificēto nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu atdalīšana;

                        vai

                        pozīcijas 71.06, 71.08 un 71.10 nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu sakausēšana vai leģēšana savstarpēji vai ar parastajiem metāliem vai attīrīšana.

                        - daļēji apstrādāti vai pulverveidā:

                        Ražošana no nenoteiktas izcelsmes neapstrādātiem dārgmetāliem.

                        71.09

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        71.10

                        - neapstrādāti:

                        CTH, izņemot no pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificētiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem;

                        elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 71.06, 71.08 un 71.10 klasificēto nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu atdalīšana;

                        vai

                        pozīcijas 71.06, 71.08 un 71.10 nenoteiktas izcelsmes dārgmetālu sakausēšana vai leģēšana savstarpēji vai ar parastajiem metāliem vai attīrīšana.

                        - daļēji apstrādāti vai pulverveidā:

                        Ražošana no nenoteiktas izcelsmes neapstrādātiem dārgmetāliem.

                        71.11

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        71.12-71.18

                        CTH

                        XV SADAĻA

                        PARASTIE METĀLI UN PARASTO METĀLU IZSTRĀDĀJUMI

                        72. nodaļa

                        Dzelzs un tērauds

                        72.01-72.06

                        CTH

                        72.07

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.06.

                        72.08-72.17

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.08–72.17.

                        72.18

                        CTH

                        72.19-72.23

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.19–72.23.

                        72.24

                        CTH

                        72.25-72.29

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.25–72.29.

                        73. nodaļa

                        Dzelzs vai tērauda izstrādājumi

                        7301.10

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.08–72.17.

                        7301.20

                        CTH

                        73.02

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.08–72.17.

                        73.03

                        CTH

                        73.04-73.06

                        CC, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 72.13–72.17, 72.21–72.23 un 72.25–72.29.

                        73.07

                        - savienotājelementi caurulēm no nerūsējošā tērauda:

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes sagatavēm, tomēr var izmantot nenoteiktas izcelsmes sagataves, ja to vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma EXW cenas.

                        - citādi:

                        CTH

                        73.08

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem apakšpozīcijā 7301.20.

                        7309.00-7315.19

                        CTH

                        7315.20

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        7315.81-7326.90

                        CTH

                        74. nodaļa

                        Varš un tā izstrādājumi

                        74.01-74.02

                        CTH

                        74.03

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        74.04-74.07

                        CTH

                        74.08

                        CTH un MaxNOM 50 % (EXW).

                        74.09-74.19

                        CTH

                        75. nodaļa

                        Niķelis un tā izstrādājumi

                        75.01

                        CTH

                        75.02

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        75.03-75.08

                        CTH

                        76. nodaļa

                        Alumīnijs un tā izstrādājumi

                        76.01

                        CTH un MaxNOM 50 % (EXW).

                        vai

                        Termiska vai elektrolītiska apstrāde neleģēta alumīnija vai alumīnija atgriezumiem un lūžņiem.

                        76.02

                        CTH

                        76.03-76.16

                        CTH un MaxNOM 50 % (EXW)
                           90
                        .

                        78. nodaļa

                        Svins un tā izstrādājumi

                        7801.10

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        7801.91-7806.00

                        CTH

                        79. nodaļa

                        Cinks un tā izstrādājumi

                        79.01-79.07

                        CTH

                        80. nodaļa

                        Alva un tās izstrādājumi

                        80.01-80.07

                        CTH

                        81. nodaļa

                        Pārējie parastie metāli; metālkeramika; to izstrādājumi

                        81.01-81.13

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

                        82. nodaļa

                        Parasto metālu instrumenti, darbarīki, griešanas rīki, karotes un dakšiņas; to daļas no parastajiem metāliem

                        8201.10-8205.70

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8205.90

                        CTH, tomēr komplektā var iekļaut pozīcijā 82.05 klasificētus nenoteiktas izcelsmes instrumentus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW cenas.

                        82.06

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 82.02–82.05. tomēr komplektā var iekļaut pozīcijā 82.02–82.05 klasificētus nenoteiktas izcelsmes instrumentus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW cenas.

                        82.07-82.15

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        83. nodaļa

                        Dažādi parasto metālu izstrādājumi

                        83.01-83.11

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XVI SADAĻA

                        MEHĀNISMI UN MEHĀNISKAS IERĪCES; ELEKTROIEKĀRTAS; TO DAĻAS; SKAŅU IERAKSTĪŠANAS UN ATSKAŅOŠANAS APARATŪRA, TELEVĪZIJAS ATTĒLA UN SKAŅAS IERAKSTĪŠANAS UN REPRODUCĒŠANAS APARATŪRA UN ŠĀDU IZSTRĀDĀJUMU DAĻAS UN PIEDERUMI

                        84. nodaļa

                        Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to daļas

                        84.01-84.06

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.07-84.08

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.09-84.12

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8413.11-8415.10

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.20

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.81-8415.90

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.16-84.20

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.21

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.22-84.24

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.25-84.30

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.31;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.31-84.43

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.44-84.47

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.48;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.48-84.55

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.56-84.65

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.66;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.66-84.68

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.70-84.72

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 84.73;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.73-84.78

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.10-8479.40

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.50

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.60-8479.82

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.89

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.90

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.80

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.81

                        CTSH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.82-84.87

                        CTH

                         vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85. nodaļa

                        Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi

                        85.01-85.02

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.03;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.03-85.06

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.07

                        - Akumulatori, kuros ir viens vai vairāki baterijas elementi vai bateriju moduļi, un shēma to savstarpējai savienošanai,

                        bieži dēvēti par “bateriju komplektiem”, ko izmanto kā primāro elektroenerģijas avotu pozīcijā 87.02, 87.03 un 87.04 minēto transportlīdzekļu piedziņai

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāliem,

                        vai

                        MaxNOM 30 % (EXW)
                           91
                        .

                        - baterijas elementi, baterijas moduļi un to daļas, kas paredzēti iebūvēšanai elektriskajā akumulatorā, ko izmanto kā primāro elektroenerģijas avotu pozīcijā 87.02, 87.03 un 87.04 minēto transportlīdzekļu piedziņai

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāliem,

                        vai

                        MaxNOM 35 % (EXW)
                           92

                        - citādi:

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.08-85.18

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.19-85.21

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.22;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.22-85.23

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.25-85.27

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.29,

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.28-85.34

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.35-85.37

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 85.38,

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8538.10-8541.90

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8542.31-8542.39

                        CTH

                        notiek nenoteiktas izcelsmes materiālu difūzija

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8542.90-8543.90

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.44-85.48

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XVII SADAĻA

                        SATIKSMES LĪDZEKĻI UN TO APRĪKOJUMS

                        86. nodaļa

                        Dzelzceļa vai tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs un to daļas; dzelzceļa vai tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas; visu veidu mehāniskās (ieskaitot elektromehāniskās) satiksmes signalizācijas iekārtas

                        86.01-86.09

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 86.07,

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        87. nodaļa

                        Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, un to daļas un piederumi

                        87.01

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.02-87.04

                        - transportlīdzekļi, kuru piedziņa ir gan atgriezeniskās virzes kustības iekšdedzes virzuļmotors, gan elektriskais motors un kurus var uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja elektroenerģijas avota (“uzlādējams hibrīds”);

                         - citādi transportlīdzekļi, kuru dzinējs ir vienīgi elektriskais motors

                        MaxNOM 45 % (EXW) un pozīcijā 85.07 minētajiem bateriju komplektiem, ko izmanto kā galveno elektroenerģijas avotu transportlīdzekļa piedziņai, jābūt noteiktas izcelsmes
                           93
                        .

                        - citādi:

                        MaxNOM 45 % (EXW)
                           94
                        .

                        87.05-87.07

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.08-87.11

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        87.12

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.13-87.16

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        88. nodaļa

                        Gaisa kuģi, kosmosa kuģi un to daļas

                        88.01-88.05

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        89. nodaļa

                        Kuģi, laivas un citi peldlīdzekļi

                        89.01-89.08

                        CC

                        vai

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        XVIII SADAĻA

                        OPTISKĀS IERĪCES UN APARATŪRA, FOTO UN KINO IERĪCES UN APARATŪRA, MĒRIERĪCES UN KONTROLIERĪCES UN APARATŪRA, PRECĪZIJAS INSTRUMENTI UN IEKĀRTAS, MEDICĪNAS UN ĶIRURĢISKI INSTRUMENTI UN APARATŪRA; PULKSTEŅI; MŪZIKAS INSTRUMENTI; TO DAĻAS UN PIEDERUMI

                        90. nodaļa

                        Optiskās ierīces un aparatūra, foto un kino ierīces un aparatūra, mērierīces un kontrolierīces un aparatūra, precīzijas instrumenti un iekārtas, medicīnas un ķirurģiski instrumenti un aparatūra; to daļas un piederumi

                        9001.10-9001.40

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.50

                        CTH

                        lēcas sagataves virsmas apstrāde, iegūstot pabeigtu oftalmoloģisku lēcu, ko paredzēts ielikt brillēs, ar optisko koriģējošo jaudu;

                        lēcas pārklāšana attiecīgā apstrādē, lai uzlabotu redzamību un nodrošinātu valkātāja aizsardzību;

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.90-9033.00

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        91. nodaļa

                        Pulksteņi un to daļas

                        91.01-91.14

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        92. nodaļa

                        Mūzikas instrumenti; to daļas un piederumi

                        92.01-92.09

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XIX SADAĻA

                        IEROČI UN MUNĪCIJA; TO DAĻAS UN PIEDERUMI

                        93. nodaļa

                        Ieroči un munīcija; to daļas un piederumi

                        93.01-93.07

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XX SADAĻA

                        DAŽĀDI IZSTRĀDĀJUMI

                        94. nodaļa

                        Mēbeles; gultas piederumi, matrači, matraču pamati, polsterējumi un tamlīdzīgi pildīti mājas aprīkojuma izstrādājumi; lampas un apgaismes piederumi, kas citur nav minēti un iekļauti; izgaismotas izkārtnes, tablo un tamlīdzīgi izstrādājumi; saliekamās būvkonstrukcijas

                        94.01-94.06

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        95. nodaļa

                        Rotaļlietas, spēles un sporta piederumi; to daļas un piederumi

                        95.03-95.08

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        96. nodaļa

                        Dažādi izstrādājumi

                        96.01-96.04

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        96.05

                        Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā, ja var iekļaut nenoteiktas izcelsmes izstrādājumus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW cenas.

                        96.06-9608.40

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9608.50

                        Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā, ja var iekļaut nenoteiktas izcelsmes izstrādājumus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta EXW cenas.

                        9608.60-96.20

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XXI SADAĻA

                        MĀKSLAS DARBI, KOLEKCIJU PRIEKŠMETI UN SENLIETAS

                        97. nodaļa

                        Mākslas darbi, kolekciju priekšmeti un senlietas

                        97.01-97.06

                        CTH

               ORIG-2A. PIELIKUMS. IZCELSMES KVOTAS UN ALTERNATĪVAS KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM ORIG-2 PIELIKUMĀ [KONKRĒTIEM PRODUKTIEM PIEMĒROJAMIE IZCELSMES NOTEIKUMI]

               Kopīgie noteikumi

               1.
                     Attiecīgie izcelsmes noteikumi tabulās uzskaitītajiem ražojumiem ir alternatīvas ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] izklāstītajiem noteikumiem piemērojamās gada kvotas robežās.

               2.
                     Paziņojumā par izcelsmi, kas sagatavots saskaņā ar šo pielikumu, iekļauj šādu paziņojumu: “Izcelsmes kvotas. Noteiktas izcelsmes ražojums saskaņā ar ORIG-2A. pielikumu”.

               3.
                     Savienībā visus šajā pielikumā minētos daudzumus pārvalda Eiropas Komisija, kas veic visas administratīvās darbības, kuras tā uzskata par vajadzīgām to efektīvai pārvaldībai, ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus.

               4.
                     Apvienotajā Karalistē visus šajā pielikumā minētos daudzumus pārvalda muitas dienests, kas veic visas administratīvās darbības, kuras tas uzskata par vajadzīgām to efektīvai pārvaldībai, ievērojot piemērojamos Apvienotās Karalistes tiesību aktus.

               5.
                     Importētāja Puse pārvalda izcelsmes kvotas, ievērojot rindas kārtības principu, un aprēķina to ražojumu daudzumu, kas ievesti atbilstoši šīm izcelsmes kvotām, pamatojoties uz minētās Puses importu.

               1. iedaļa. Gada kvotu sadalījums konservētām tunzivīm

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017)

                        Ražojuma apraksts

                        Alternatīvais konkrētiem ražojumiem piemērojamais noteikums

                        Gada kvotas eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti

                        (neto svars)

                        Gada kvotas eksportam no Apvienotās Karalistes uz Savienību

                        (neto svars)

                        1604.14

                        sagatavotas vai konservētas tunzivis, svītrainās tunzivis un pelamīdas (Sarda spp.), veselas vai gabalos (izņemot maltas)

                        CC

                        3 000 tonnas

                        3 000 tonnas

                        1604.20

                        citi gatavi izstrādājumi no zivīm vai zivju konservi

                        No tunzivīm, svītrainajām tunzivīm vai citām Euthynnus ģints zivīm (izņemot veselas vai gabalos)

                        CC

                        4 000 tonnas

                        4 000 tonnas

                        no citām zivīm

                        -

                        -

                        -

               2. iedaļa. Gada kvotu sadalījums alumīnija ražojumiem
                  95

               1. tabula. No 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim piemērojamās kvotas

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017)

                        Ražojuma apraksts

                        Alternatīvais konkrētiem ražojumiem piemērojamais noteikums

                        Gada kvotas eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti

                        (neto svars)

                        Gada kvotas eksportam no Apvienotās Karalistes uz Savienību

                        (neto svars)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08-76.16

                        alumīnija ražojumi un izstrādājumi no alumīnija (izņemot alumīnija stiepli un alumīnija foliju)

                        CTH

                        95 000 tonnas

                        95 000 tonnas

                        76.05

                        alumīnija stieples

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 76.04.

                        76.07

                        alumīnija folija

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 76.06.

               2. tabula. No 2024. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim piemērojamās kvotas

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017)

                        Ražojuma apraksts

                        Alternatīvais konkrētiem ražojumiem piemērojamais noteikums

                        Gada kvotas eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti

                        (neto svars)

                        Gada kvotas eksportam no Apvienotās Karalistes uz Savienību

                        (neto svars)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08-76.16

                        alumīnija ražojumi un izstrādājumi no alumīnija (izņemot alumīnija stiepli un alumīnija foliju)

                        CTH

                        72 000 tonnas

                        72 000 tonnas

                        76.05

                        alumīnija stieples

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 76.04.

                        76.07

                        alumīnija folija

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 76.06.

               3. tabula. No 2027. gada 1. janvāra turpmāk piemērojamās kvotas

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017)

                        Ražojuma apraksts

                        Alternatīvais konkrētiem ražojumiem piemērojamais noteikums

                        Gada kvotas eksportam no Savienības uz Apvienoto Karalisti

                        (neto svars)

                        Gada kvotas eksportam no Apvienotās Karalistes uz Savienību

                        (neto svars)

                        76.04

                        alumīnija stieņi un profili

                        CTH

                        57 500 tonnas

                        57 500 tonnas

                        76.06

                        alumīnija plātnes, loksnes un sloksnes, kas ir biezākas par 0,2 mm

                        CTH

                        76.07

                        alumīnija folija

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes materiāliem pozīcijā 76.06.

               Kvotu pārskatīšana 2. iedaļas 3. tabulas alumīnija ražojumiem

               1.Ne agrāk kā 5 gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un ne agrāk kā 5 gadus pēc šajā punktā minētās pārskatīšanas pabeigšanas Tirdzniecības partnerības komiteja pēc jebkuras Puses pieprasījuma un ar Tirdzniecības specializētās komitejas muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā palīdzību pārskata 2. iedaļas 3. tabulā iekļautās alumīnija kvotas.

               2.     Šā panta 1. punktā minēto pārskatīšanu veic, pamatojoties uz pieejamo informāciju par tirgus apstākļiem abās Pusēs un informāciju par to attiecīgo ražojumu importu un eksportu.

               3.     Pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti pārskatīšanā, kura veikta saskaņā ar 1. punktu, Partnerības padome var pieņemt lēmumu palielināt vai saglabāt 2. iedaļas 3. tabulā iekļauto alumīnija kvotu apjomu, mainīt darbības jomu vai sadalīt vai mainīt sadalījumu starp ražojumiem.

               ORIG-2B. PIELIKUMS. KONKRĒTIEM RAŽOJUMIEM PIEMĒROJAMI PĀREJAS NOTEIKUMI ELEKTRISKAJIEM AKUMULATORIEM UN ELEKTRIFICĒTIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

               1. iedaļa – Konkrētiem ražojumiem piemērojamie pagaidu noteikumi, ko piemēro no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas līdz 2023. gada 31. decembrim.

               1.
                     Ražojumiem, kas uzskaitīti turpmāk 1. slejā, no šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 2023. gada 31. decembrim piemēro 2. slejā uzskaitītos konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus.

                        1. sleja

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017), iekļaujot konkrētu aprakstu

                        2. sleja

                        Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas līdz 2023. gada 31. decembrim

                        85.07

                        - akumulatori, kuros ir viens vai vairāki baterijas elementi vai baterijas moduļi un shēma, kas savstarpēji savieno baterijas elementus, bieži dēvēti par “bateriju komplektiem”, ko izmanto kā primāro elektroenerģijas avotu pozīcijā 87.02, 87.03 un 87.04 minēto transportlīdzekļu piedziņai

                        CTSH

                        Bateriju komplektu mezgls no nenoteiktas izcelsmes baterijas elementiem vai baterijas moduļiem;

                        vai

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        - baterijas elementi, baterijas moduļi un to daļas, kas paredzēti iebūvēšanai elektriskajā akumulatorā, ko izmanto kā primāro elektroenerģijas avotu pozīcijā 87.02, 87.03 un 87.04 minēto transportlīdzekļu piedziņai

                        CTH

                        vai

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        87.02-87.04

                        - transportlīdzekļi, kuru piedziņa ir gan iekšdedzes motors, gan elektriskais motors un kurus nevar uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja elektroenerģijas avota (“hibrīds”);

                        - transportlīdzekļi, kuru piedziņa ir gan atgriezeniskās virzes kustības iekšdedzes virzuļmotors, gan elektriskais motors un kurus var uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja elektroenerģijas avota (“uzlādējams hibrīds”);

                         - citādi transportlīdzekļi, kuru dzinējs ir vienīgi elektriskais motors

                        MaxNOM 60 % (EXW).

               2. iedaļa – Konkrētiem ražojumiem piemērojamie pagaidu noteikumi, kurus piemēro no 2024. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim.

               1.
                     Ražojumiem, kas uzskaitīti turpmāk 1. slejā, no 2024. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim piemēro 2. slejā uzskaitītos konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus.

                        1. sleja

                        Harmonizētās sistēmas klasifikācija (2017), iekļaujot konkrētu aprakstu

                        2. sleja

                        Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi no 2024. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim

                        85.07

                        - akumulatori, kuros ir viens vai vairāki baterijas elementi vai baterijas moduļi un shēma, kas savstarpēji savieno baterijas elementus, bieži dēvēti par “bateriju komplektiem”, ko izmanto kā primāro elektroenerģijas avotu pozīcijā 87.02, 87.03 un 87.04 minēto transportlīdzekļu piedziņai

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāliem,

                        vai

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        - baterijas elementi, baterijas moduļi un to daļas, kas paredzēti iebūvēšanai elektriskajā akumulatorā, ko izmanto kā primāro elektroenerģijas avotu pozīcijā 87.02, 87.03 un 87.04 minēto transportlīdzekļu piedziņai

                        CTH, izņemot no nenoteiktas izcelsmes aktīvajiem katodmateriāliem,

                        vai

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        87.02-87.04

                        - transportlīdzekļi, kuru piedziņa ir gan iekšdedzes motors, gan elektriskais motors un kurus nevar uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja elektroenerģijas avota (“hibrīds”);

                        - transportlīdzekļi, kuru piedziņa ir gan atgriezeniskās virzes kustības iekšdedzes virzuļmotors, gan elektriskais motors un kurus var uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja elektroenerģijas avota (“uzlādējams hibrīds”);

                         - citādi transportlīdzekļi, kuru dzinējs ir vienīgi elektriskais motors

                        MaxNOM 55 % (EXW).

               3. iedaļa – Konkrētiem ražojumiem piemērojamo noteikumu pārskatīšana 8507. pozīcijai

               1. Ne agrāk kā 4 gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Tirdzniecības partnerības komiteja pēc jebkuras Puses pieprasījuma un ar Tirdzniecības specializētās komitejas muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā palīdzību pārskata ORIG-2. pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] ietvertos konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus attiecībā uz 8507. pozīciju, kas piemērojami no 2027. gada 1. janvāra.

               2. Šā panta 1. punktā minēto pārskatīšanu veic, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Pušu tirgiem, piemēram, par pietiekamu un piemērotu noteiktas izcelsmes materiālu pieejamību, piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru un citu būtisku informāciju.

               3. Pamatojoties uz pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar 1. punktu, rezultātiem, Partnerības padome var pieņemt lēmumu grozīt konkrētiem ražojumiem piemērojamos noteikumus pozīcijai 8507 no 2027. gada 1. janvāra, kas ietverti ORIG-2 pielikumā [Konkrētiem ražojumiem piemērojamie izcelsmes noteikumi] .

               ORIG-3. PIELIKUMS.PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA

               1.Piegādātāja deklarācijas saturs atbilst šajā pielikumā noteiktajam.

               2.Izņemot 3. punktā minētos gadījumus, piegādātājs katram ražojumu sūtījumam 1. papildinājuma noteiktajā veidā sagatavo piegādātāja deklarāciju un pievieno faktūrrēķinam vai jebkuram citam dokumentam, kurā attiecīgie produkti ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt.

               3.Ja piegādātājs konkrētam klientam regulāri piegādā ražojumus, attiecībā uz kuriem paredzams, ka kādā Pusē veiktā ražošana kādu laiku paliks nemainīga, minētais piegādātājs var sniegt vienu piegādātāja deklarāciju, kas aptver vairākkārtīgus šo ražojumu sūtījumus (“ilgtermiņa piegādātāja deklarācija”). Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija parasti ir derīga ne ilgāk kā divus gadus no deklarācijas sagatavošanas dienas. Tās Puses muitas dienesti, kurā deklarāciju sagatavo, var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var izmantot ilgākus termiņus. Ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju piegādātājs sagatavo 2. papildinājumā norādītajā veidā, un tajā pietiekami sīki apraksta attiecīgos ražojumus, lai tos varētu identificēt. Piegādātājs nekavējoties informē klientu, ja ilgtermiņa piegādātāja deklarācija vairs neattiecas uz piegādātajiem produktiem.

               4.Piegādātājs, kurš sagatavo deklarāciju, ir gatavs jebkurā laikā pēc tās Puses muitas dienestu pieprasījuma, kurā deklarāciju sagatavo, iesniegt visus attiecīgos dokumentus, kas pierāda, ka deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza.

               1. papildinājums

               PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA

               Piegādātāja deklarāciju, kuras teksts ir norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

               PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA

               Es, apakšā parakstījies pievienotajā dokumentā norādīto ražojumu piegādātājs, apliecinu, ka:

               1.Šo ražojumu ražošanā [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] ir izmantoti šādi materiāli, kuru izcelsme nav [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu]:

                        Piegādāto ražojumu apraksts(1)

                        Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu apraksts

                        Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu HS pozīcija(2)

                        Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība(2)(3)

                        Kopējā vērtība

               2.Visu pārējo materiālu, kas [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] izmantoti šo ražojumu ražošanā, izcelsme ir [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu].

               Es apņemos iesniegt visus citus pieprasītos pavaddokumentus. ...............................................................................................(Vieta un datums)

               ..................................................................(parakstītāja vārds, uzvārds un ieņemamais amats, uzņēmuma nosaukums un adrese) ....................................................................(paraksts)(6) __________________

               2. papildinājums

               ILGTERMIŅA PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA

               Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija, kuras teksts ir norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

               ILGTERMIŅA PIEGĀDĀTĀJA DEKLARĀCIJA

               Es, apakšā parakstījies pievienotajā dokumentā norādīto ražojumu, ko regulāri piegādā .............................. (4)piegādātājs, apliecinu, ka:

               1.Šo ražojumu ražošanā [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] ir izmantoti šādi materiāli, kuru izcelsme nav [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu]:

                        Piegādāto ražojumu apraksts(1)

                        Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu apraksts

                        Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu HS pozīcija(2)

                        Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība(2)(3)

                        Kopējā vērtība

               2.Visu pārējo materiālu, kas [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu] izmantoti šo ražojumu ražošanā, izcelsme ir Pusē [norādīt attiecīgās Puses nosaukumu].

               Šī deklarācija ir derīga visiem turpmākajiem šo ražojumu sūtījumiem, kas nosūtīti

               no................................................................................................................ uz..................................................................................................................................................................................................................... (5)

               Es apņemos ................................................................................................................................................. (4) nekavējoties informēt, ja šī deklarācija vairs nebūs derīga.

               ...............................................................................................(Vieta un datums)

               ..................................................................(parakstītāja vārds, uzvārds un ieņemamais amats, uzņēmuma nosaukums un adrese) ...........................................................................................................................(paraksts)(6)

               Zemsvītras piezīmes

               (1) Ja faktūrrēķins vai cits dokuments, kam pievienota deklarācija, attiecas uz dažādiem ražojumiem vai ražojumiem, kuros nenoteiktas izcelsmes materiāli nav iekļauti tādā pašā apjomā, piegādātājam tie ir skaidri jānošķir.

               (2) Pieprasītā informācija nav jāsniedz, ja vien tā nav nepieciešama.

               Piemērs.

               Viens no 62. nodaļas noteikumiem attiecībā uz apģērbu paredz “Aušanu apvienojumā ar apdari, ieskaitot auduma piegriešanu”. Ja šādu apģērbu ražotājs kādā Pusē izmanto no otras Puses importētu audumu, kas tur iegūts, aužot nenoteiktas izcelsmes dziju, ir pietiekami, ja piegādātājs šajā Pusē savā deklarācijā apraksta nenoteiktas izcelsmes materiālu, kas izmantots kā dzija, nenorādot HS pozīciju un šādas dzijas vērtību.

               HS pozīcijas 7217 dzelzs stiepļu ražotājam, kas tās ražojis no nenoteiktas izcelsmes dzelzs stieņiem, otrajā slejā jānorāda “dzelzs stieņi”. Ja minēto stiepli paredzēts izmantot tādas mašīnas ražošanā, kurai noteikums paredz ierobežojumu attiecībā uz visiem izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem līdz noteiktai procentuālai vērtībai, trešajā slejā jānorāda nenoteiktas izcelsmes stieņu vērtība.

               (3) “Izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir ražojuma ražošanā izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība, kas ir to muitas vērtība importēšanas laikā, ieskaitot pārvadājuma izmaksas, attiecīgā gadījumā apdrošināšanas, iepakojuma un visas pārējās izmaksas, kas radušās, pārvadājot materiālus uz ievešanas ostu Pusē, kurā atrodas ražojuma ražotājs, ja nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nav zināma un to nevar noskaidrot, tad izmanto pirmo noskaidrojamo cenu, kas par nenoteiktas izcelsmes materiāliem samaksāta Savienībā vai Apvienotajā Karalistē,

               (4) Klienta vārds, uzvārds (nosaukums) un adrese

               (5) Pievienot datumu

               (6) Vajadzības gadījumā šajā laukā var būt elektroniskais paraksts, skenēts attēls vai cits parakstītāja ar roku rakstīta paraksta vizuāls attēlojums, nevis parakstu oriģināli.

               ORIG-4. PIELIKUMS.PAZIŅOJUMA PAR IZCELSMI TEKSTS

               Šā nolīguma ORIG.19. pantā [Paziņojums par izcelsmi] minēto paziņojumu par izcelsmi sagatavo, izmantojot turpmāk norādīto tekstu vienā no turpmāk norādītajām valodām un saskaņā ar eksportētājas Puses normatīvajiem aktiem. Ja paziņojumu par izcelsmi raksta ar roku, lieto tinti un raksta drukātiem burtiem. Paziņojumu par izcelsmi sagatavo saskaņā ar attiecīgajām zemsvītras piezīmēm. Zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

               Teksts bulgāru valodā

               Teksts horvātu valodā

               Teksts čehu valodā

               Teksts dāņu valodā

               Teksts nīderlandiešu valodā

               Teksts angļu valodā

               Teksts igauņu valodā

               Teksts somu valodā

               Teksts franču valodā

               Teksts vācu valodā

               Teksts grieķu valodā

               Teksts ungāru valodā

               Teksts itāļu valodā

               Teksts latviešu valodā

               Teksts lietuviešu valodā

               Teksts maltiešu valodā

               Teksts poļu valodā

               Teksts portugāļu valodā

               Teksts rumāņu valodā

               Teksts slovāku valodā

               Teksts slovēņu valodā

               Teksts spāņu valodā

               Teksts zviedru valodā

               (Laikposms: no___________ līdz __________ (1))

               To ražojumu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (eksportētāja atsauce Nr. ... (2)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem ražojumiem ir preferenciāla izcelsme ... (3) .

               …………………………………………………………….............................................(4)

               (Vieta un datums)

               …………………………………………………………….............................................

               (Eksportētāja vārds, uzvārds/nosaukums)

               1Ja paziņojums par izcelsmi tiek aizpildīts vairākiem sūtījumiem ar identiskiem noteiktas izcelsmes ražojumiem šā nolīguma ORIG.19. panta [Paziņojums par izcelsmi] 4. punkta b) apakšpunkta nozīmē, tad norāda laikposmu, uz kuru paziņojums par izcelsmi attiecināms. Šis laikposms nepārsniedz 12 mēnešus. Visam ražojuma importam jānotiek norādītajā laikposmā. Ja laikposms nav piemērojams, šo lauku var atstāt neaizpildītu.

               2 Norāda atsauces numuru, pēc kura identificē eksportētāju. Savienības eksportētājam tas ir numurs, kas piešķirts saskaņā ar Savienības normatīvajiem aktiem. Apvienotās Karalistes eksportētājam tas ir numurs, kas piešķirts saskaņā ar Apvienotajā Karalistē piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. Ja eksportētājam numurs nav piešķirts, šo lauku var atstāt neaizpildītu.

               3 Norāda ražojuma izcelsmi: Apvienotā Karaliste] vai Savienība.

               4 Vietu un datumu var izlaist, ja informācija jau ir sniegta pašā dokumentā.

                ORIG-5. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ANDORAS FIRSTISTI

               1.Andoras Firstistes izcelsmes ražojumus, ko klasificē Harmonizētās sistēmas 25.–97. nodaļā, Apvienotā Karaliste atzīst par Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē.

               2.Šīs deklarācijas 1. punktu piemēro tikai tad, ja atbilstīgi muitas savienībai, kas izveidota ar Padomes 1990. gada 26. novembra Lēmumu 90/680/EEK par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti noslēgšanu, Andoras Firstiste ražojumiem, kuru izcelsme ir Apvienotajā Karalistē, piemēro tādu pašu preferenciālu tarifa režīmu, kādu Savienība piemēro šādiem ražojumiem.

               3.Šā nolīguma otrās nodaļas I sadaļas pirmā temata [Tirdzniecība] otro daļu mutatis mutandis piemēro, lai noteiktu noteiktas izcelsmes statusu ražojumiem, kas minēti šīs kopīgās deklarācijas 1. punktā.

               ORIG-6. PIELIKUMS. KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SANMARĪNO REPUBLIKU

               1.Sanmarīno Republikas izcelsmes ražojumus Apvienotā Karaliste atzīst par Savienības izcelsmes ražojumiem šā nolīguma nozīmē.

               2.Šīs deklarācijas 1. punktu piemēro tikai tad, ja saskaņā ar Nolīgumu par sadarbību un muitas savienību starp Eiropas Kopienu un Sanmarīno Republiku, kas parakstīts Briselē 1991. gada 16. decembrī, Sanmarīno Republika piemēro Apvienotās Karalistes izcelsmes ražojumiem tādu pašu preferenciālu tarifa režīmu, kādu šiem ražojumiem piemēro Savienība.

               3.Šā nolīguma otrās nodaļas I sadaļas pirmā temata [Tirdzniecība] otro daļu mutatis mutandis piemēro, lai noteiktu noteiktas izcelsmes statusu ražojumiem, kas minēti šīs kopīgās deklarācijas 1. punktā.

               SPS-1. PIELIKUMS. SPS.19. PANTA d) PUNKTĀ MINĒTIE KRITĒRIJI

               SPS.19. panta d) punktā minētie kritēriji ir šādi:

               a)informācija, ko eksportētāja Puse darījusi pieejamu, lai iegūtu atļauju importēt konkrētu ražojumu importētājā pusē saskaņā ar šā nolīguma SPS.7. panta [Importa nosacījumi un procedūras] 3. punktu;

               b)importētājas puses veikto auditu un verifikāciju rezultāti saskaņā ar SPS.11. pantu [Revīzijas un verifikācijas];

               c)to neatbilstību biežums un smagums, ko importētāja puse konstatējusi attiecībā uz eksportētājas puses ražojumiem;

               d)eksportējošo uzņēmumu agrākie dati par atbilstību importētājas puses prasībām un

               e)pieejamie zinātniskie novērtējumi un cita attiecīga informācija par risku, kas saistīts ar preču kategorijām.

               MEHĀNISKIE TRANSPORTLĪDZEKĻI UN APRĪKOJUMS UN TO DETAĻAS

               1. pants. Definīcijas

               1.
                     Šajā pielikumā:

               a)
                     “WP.29” ir Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules forums Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) ietvaros,

               b)
                     “1958. gada nolīgums” ir Nolīgums par harmonizētu Apvienoto Nāciju Organizācijas tehnisko noteikumu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem Apvienoto Nāciju Organizācijas noteikumiem piešķirto apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, kas noslēgts Ženēvā 1958. gada 20. martā, ko pārvalda WP.29, un visi turpmākie tā grozījumi un izmaiņas;

               c)
                     "1998. gada nolīgums" ir Nolīgums par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, kas noslēgts Ženēvā 1998. gada 25. jūnijā, ko pārvalda WP.29, un visi tā turpmākie grozījumi un izmaiņas;

               d)
                     “ANO noteikumi” ir noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu;

               e)
                     “GTR” ir vispārēji tehniskie noteikumi, kas izstrādāti un iekļauti vispārējā reģistrā saskaņā ar 1998. gada nolīgumu;

               f)
                     “HS 2017” ir Harmonizētās sistēmas nomenklatūras 2017. gada izdevums, ko izdevusi Pasaules Muitas organizācija;

               g)
                     “tipa apstiprinājums” ir procedūra,ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām;

               h)
                     “tipa apstiprinājuma sertifikāts” ir dokuments, ar ko apstiprinātājestāde oficiāli apliecina, ka ir apstiprināts transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips.

               2.
                     Šajā pielikumā minētajiem terminiem ir tāda pati nozīme kā 1958. gada nolīgumā vai TBT nolīguma 1. pielikumā.

               2. pants. Piemērošanas joma attiecībā uz ražojumu

               Šis pielikums attiecas uz tirdzniecību starp Pusēm ar visu kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem, to aprīkojumu un detaļām, kā noteikts 1.1. punktā ANO/EEK Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3)
                  96
                , uz ko cita starpā attiecas HS 2017 40., 84., 85., 87. un 94. nodaļa (turpmāk “aptvertie ražojumi”).

               3. pants. Mērķi

               Attiecībā uz aptvertajiem ražojumiem šā pielikuma mērķi ir:

               a)
                     izslēgt un novērst jebkādus nevajadzīgus tehniskus šķēršļus divpusējai tirdzniecībai;

               b)
                     veicināt uz starptautiskajiem standartiem balstītu noteikumu saderību un konverģenci;

               c)
                     veicināt apstiprinājumu atzīšanu, pamatojoties uz apstiprināšanas shēmām, ko piemēro saskaņā ar WP.29 pārvaldītajiem nolīgumiem;

               d)
                     pastiprināt konkurences tirgus apstākļus, pamatojoties uz atklātības, diskriminācijas aizlieguma un pārredzamības principiem;

               e)
                     veicināt augstu cilvēku veselības, drošības un vides aizsardzības līmeni; un

               f)
                     uzturēt sadarbību savstarpēji interesējošos jautājumos, lai veicinātu turpmāku savstarpēji izdevīgu tirdzniecības attīstību.

               4. pants. Attiecīgie starptautiskie standarti

               Puses atzīst, ka WP.29 ir attiecīgā starptautiskā standartizācijas struktūra un ka ANO noteikumi un GTR saskaņā ar 1958. gada nolīgumu un 1998. gada nolīgumu ir attiecīgie starptautiskie standarti ražojumiem, uz kuriem attiecas šis pielikums.

               5. pants. Regulējuma konverģence, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem standartiem

               1.Puses atturas ieviest vai uzturēt spēkā jebkādus iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras, kas atšķiras no ANO noteikumiem vai GTR jomās, uz kurām attiecas šādi noteikumi vai GTR, arī gadījumos, kad attiecīgie ANO noteikumi vai GTR vēl nav pabeigti, bet drīz tiks pabeigti, ja vien nav pamatotu iemeslu, kāpēc konkrēts ANO noteikums vai GTR ir neefektīvs vai nepiemērots līdzeklis leģitīmo mērķu sasniegšanai, piemēram, ceļu satiksmes drošības vai vides, vai cilvēku veselības aizsardzības jomā.

               2.Puse, kas ievieš atšķirīgus iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumu vai atbilstības novērtēšanas procedūru, kā minēts 1. punktā , pēc otras puses pieprasījuma identificē tās iekšzemes tehnisko noteikumu, marķējuma vai atbilstības novērtēšanas procedūras daļas, kas būtiski atšķiras no attiecīgajiem ANO noteikumiem vai GTR, un pamato atšķirības.

               3.Katra Puse sistemātiski apsver iespēju piemērot ANO noteikumus, kas pieņemti pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, un informē viena otru par visām izmaiņām attiecībā uz minēto ANO noteikumu īstenošanu savā iekšzemes tiesību sistēmā, ievērojot protokolu, kas izveidots saskaņā ar 1958. gada nolīgumu, un saskaņā ar 8. un 9. pantu.

               4.Ciktāl Puse ir ieviesusi vai uztur spēkā iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumus vai atbilstības novērtēšanas procedūras, kas atšķiras no ANO noteikumiem vai GTR, kā atļauts 1. punktā , minētā Puse regulāri, vēlams, ne retāk kā reizi piecos gados, pārskata šos iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumus vai atbilstības novērtēšanas procedūras, lai palielinātu to konverģenci ar attiecīgajiem ANO noteikumiem vai GTR. Pārskatot savus iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumus un atbilstības novērtēšanas procedūras, katra Puse apsver, vai atšķirības joprojām ir pamatotas. Par minētās pārskatīšanas rezultātiem, tostarp visu izmantoto zinātnisko un tehnisko informāciju, pēc pieprasījuma informē otru Pusi.

               5.Puses atturas ieviest vai uzturēt spēkā iekšzemes tehniskos noteikumus, marķējumu vai atbilstības novērtēšanas procedūras, kas liedz, kavē vai traucē importēt un laist ekspluatācijā to iekšzemes tirgū ražojumus, kuriem tipa apstiprinājumi piešķirti saskaņā ar ANO noteikumiem, jomās, uz kurām attiecas šie ANO noteikumi, ja vien šādi iekšzemes tehniskie noteikumi, marķējums vai atbilstības novērtēšanas procedūras nav skaidri paredzētas šajos ANO noteikumos.

               6. pants. Tipa apstiprināšana un tirgus uzraudzība

               1
                     Katra Puse savā tirgū atzīst ražojumus, uz kuriem attiecas derīgs ANO tipa apstiprinājuma sertifikāts, kā tādus, kas atbilst tās iekšzemes tehniskajiem noteikumiem, marķējumam un atbilstības novērtēšanas procedūrām, neprasot veikt papildu testus vai marķēšanu, lai pārbaudītu vai apliecinātu atbilstību prasībām, uz kurām attiecas attiecīgais ANO tipa apstiprinājuma sertifikāts. Transportlīdzekļa apstiprinājuma gadījumā ANO universālo starptautisko transportlīdzekļa kopējo tipa apstiprinājumu (U-IWVTA) uzskata par derīgu attiecībā uz U-IWVTA aptvertajām prasībām. Puses izdotos ANO tipa apstiprinājuma sertifikātus var uzskatīt par derīgiem tikai tad, ja minētā puse ir pievienojusies attiecīgajiem ANO noteikumiem.

               2
                     Katrai Pusei ir jāatzīst tikai derīgi ANO tipa apstiprinājuma sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar to ANO noteikumu jaunāko redakciju, kuriem tā ir pievienojusies.

               3.
                     Šā panta 1. punkta nolūkā par pietiekamu pierādījumu derīga ANO tipa apstiprinājuma esamībai uzskata:

               a)
                     visam transportlīdzeklim – derīgu ANO atbilstības deklarāciju, kas apliecina atbilstību U-IWVTA;

               b)
                     aprīkojumam un detaļām – derīgu ANO tipa apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas piestiprināta ražojumam; vai

               c)
                     aprīkojumam un detaļām, kurām nevar piestiprināt ANO tipa apstiprinājuma marķējuma zīmi, – derīgu ANO tipa apstiprinājuma sertifikātu.

               4.
                     Lai veiktu tirgus uzraudzību, Puses kompetentās iestādes var pārbaudīt, vai attiecīgie ražojumi atbilst:

               a)
                     visiem puses iekšzemes tehniskajiem noteikumiem; vai

               b)
                     ANO noteikumiem, atbilstību kuriem saskaņā ar šo pantu apliecina derīga ANO atbilstības deklarācija, kas apliecina visa transportlīdzekļa atbilstību U-IWVTA, vai derīga ANO tipa apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta ražojumam, vai derīgs ANO tipa apstiprinājuma sertifikāts aprīkojumam un detaļām.

               Šādas pārbaudes veic, ņemot paraugus pēc nejaušības principa tirgū un attiecīgi saskaņā ar šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem tehniskajiem noteikumiem.

               5.
                     Puses cenšas sadarboties tirgus uzraudzības jomā, lai atbalstītu transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību neatbilstību identificēšanu un novēršanu.

               6.
                     Puse var veikt atbilstīgus pasākumus attiecībā uz transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām, kas nopietni apdraud cilvēku veselību vai drošību vai citus sabiedrības interešu aizsardzības aspektus, vai kas kā citādi neatbilst piemērojamajām prasībām. Šādi pasākumi var ietvert aizliegumu vai ierobežojumu darīt pieejamus tirgū, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā attiecīgos transportlīdzekļus, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības vai izņemt tos no tirgus, vai atsaukt tos. Puse, kas pieņem vai uztur spēkā šādus pasākumus, nekavējoties informē otru Pusi par šādiem pasākumiem un pēc otras Puses pieprasījuma norāda šo pasākumu pieņemšanas iemeslus.

               7. pants. Ražojumi ar jaunām tehnoloģijām vai jaunām īpašībām

               1.
                     Neviena puse neliedz vai neierobežo piekļuvi tās tirgum attiecībā uz ražojumu, kas ir ietverts šajā pielikumā un kuru ir apstiprinājusi eksportētāja Puse, pamatojoties uz to, ka ražojumā ir jauna tehnoloģija vai jauna īpašība, ko importētāja puse vēl nav reglamentējusi, ja vien tā nevar pierādīt, ka tai ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka minētā jaunā tehnoloģija vai īpašība rada apdraudējumu cilvēku veselībai, drošībai vai videi.

               2.
                     Ja puse nolemj liegt piekļuvi tirgum vai pieprasa atsaukt no tirgus otras puses ražojumu, kas ir ietverts šajā pielikumā, pamatojot savu lēmumu ar to, ka ražojumā ir jauna tehnoloģija vai jauna īpašība, kas rada apdraudējumu cilvēku veselībai, drošībai vai videi, tad tā nekavējoties paziņo par šo lēmumu otrai Pusei un attiecīgajam uzņēmējam vai attiecīgajiem uzņēmējiem. Paziņojumā ietver attiecīgo zinātnisko un tehnisko informāciju, kas ņemta vērā, pieņemot lēmumu.

               8. pants. Sadarbība

               1.
                     Lai vēl vairāk atvieglotu tirdzniecību ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, to detaļām un aprīkojumu un novērstu problēmas saistībā ar piekļuvi tirgum, vienlaikus nodrošinot cilvēku veselību, drošību un vides aizsardzību, Puses cenšas sadarboties un vajadzības gadījumā apmainīties ar informāciju.

               2.
                     Sadarbības jomas saskaņā ar šo pantu var jo īpaši ietvert:

               a)
                     tehnisko noteikumu vai attiecīgo standartu izstrādi un pilnveidi;

               b)
                     apmaiņu iespēju robežās ar pētniecības rezultātiem un informāciju, kas saistīti ar jaunu transportlīdzekļa drošuma noteikumu vai attiecīgo standartu izstrādi, progresīvu emisiju samazināšanu un jaunām transportlīdzekļu tehnoloģijām;

               c)
                     apmaiņu ar pieejamo informāciju par neatbilstību tehniskajiem noteikumiem un tādu defektu noteikšanu, kas saistīti ar drošumu vai emisijām. un

               d)
                     tehnisko prasību plašākas starptautiskas saskaņošanas veicināšanu, izmantojot daudzpusējus forumus, piemēram, 1958. gada nolīgumu un 1998. gada nolīgumu, arī sadarbojoties tādu iniciatīvu plānošanā, kas atbalsta minēto saskaņošanu;

               9. pants. Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupa

               1.
                     Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupa palīdz Tirdzniecības specializētajai komitejai par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai uzraudzīt un pārskatīt šā pielikuma īstenošanu un nodrošināt tā pareizu darbību.

               2.
                     Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupas funkcijas ir šādas:

                  a)
                     pēc kādas Puses pieprasījuma apspriest jebkuru jautājumu, kas rodas saistībā ar šo pielikumu;

               b)
                     veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu saskaņā ar 8. pantu;

               c)
                     saskaņā ar šā nolīguma TBT.10. pantu [Tehniskas diskusijas] risināt tehniskas diskusijas par jautājumiem, kas ietilpst šā pielikuma darbības jomā; un

               d)
                     uzturēt to kontaktpunktu sarakstu, kuri ir atbildīgi par jautājumiem, kas izriet no šā pielikuma.

               TBT-4. PIELIKUMS. BIOLOĢISKIE PRODUKTI

               1. pants. Mērķis un darbības joma

               1.
                     Šā pielikuma mērķis ir noteikt noteikumus un procedūras, ar ko, Pusēm savstarpēji atzīstot attiecīgo tiesību aktu līdzvērtību, veicina bioloģisko produktu tirdzniecību saskaņā ar nediskriminēšanas un savstarpīguma principiem.

               2.
                     Šo pielikumu piemēro A un B papildinājumā uzskaitītajiem bioloģiskajiem produktiem, kas atbilst C vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem. Partnerības padome ir pilnvarota grozīt A, B, C un D papildinājumu.

               2. pants. Definīcijas

               Šajā pielikumā:

               “kompetentā iestāde” ir oficiāla aģentūra, kam ir jurisdikcija attiecībā uz C vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem un kas ir atbildīga par šā pielikuma īstenošanu;

               “kontroles iestāde” ir iestāde, kurai kompetentā iestāde ir pilnībā vai daļēji uzticējusi savas pilnvaras veikt inspekcijas un sertifikācijas bioloģiskās ražošanas jomā saskaņā ar C vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem;

               “kontroles institūcija” ir subjekts, kuru kompetentā iestāde ir atzinusi par tādu, kas veic inspekcijas un sertifikācijas bioloģiskās ražošanas jomā saskaņā ar C vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem; un

               “līdzvērtība” ir dažādu normatīvo aktu un prasību, kā arī inspekcijas un sertifikācijas sistēmu spēja sasniegt tos pašus mērķus.

               3. pants. Līdzvērtības atzīšana

               1. Attiecībā uz A papildinājumā uzskaitītajiem produktiem Savienība C papildinājumā uzskaitītos Apvienotās Karalistes normatīvos aktus atzīst par līdzvērtīgiem D papildinājumā uzskaitītajiem Savienības normatīvajiem aktiem.

               2.
                     Attiecībā uz B papildinājumā uzskaitītajiem produktiem Apvienotā Karaliste D papildinājumā uzskaitītos Savienības normatīvos aktus atzīst par līdzvērtīgiem C papildinājumā uzskaitītajiem Apvienotās Karalistes normatīvajiem aktiem.

               3.
                     Ņemot vērā to, ka 2022. gada 1. janvārī sāk piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, katra Puse līdz 2023. gada 31. decembrim atkārtoti novērtē 1. un 2. punktā minēto līdzvērtības atzīšanu. Ja minētās atkārtotās novērtēšanas rezultātā kāda Puse līdzvērtību neapstiprina, līdzvērtības atzīšana tiek apturēta.

               4.
                     Neskarot 3. punktu, gadījumā, ja C vai D papildinājumā uzskaitītie normatīvie akti tiek grozīti, atsaukti vai aizstāti, jaunos noteikumus uzskata par līdzvērtīgiem otras Puses noteikumiem, ja vien kāda Puse neiebilst saskaņā ar 5. un 6. punktā izklāstīto procedūru.

               5.
                     Ja pēc tam, kad no otras Puses ir saņemta papildu informācija, ko tā pieprasījusi, kāda Puse uzskata, ka otras Puses normatīvie akti vai administratīvās procedūras vai prakse vairs neatbilst līdzvērtībai noteiktajām prasībām, minētā Puse iesniedz otrai Pusei pamatotu pieprasījumu grozīt attiecīgos normatīvos aktus vai administratīvās procedūras vai praksi un atvēl otrai Pusei līdzvērtības nodrošināšanas vajadzībām pietiekamu laiku, kas nav īsāks par trim mēnešiem.

               6.
                     Ja pēc 5. punktā minētā laika beigām Puse joprojām uzskata, ka līdzvērtībai noteiktās prasības nav izpildītas, tā var pieņemt lēmumu vienpusēji apturēt attiecīgo C vai D papildinājumā uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības atzīšanu attiecībā uz attiecīgajiem bioloģiskajiem produktiem, kas uzskaitīti A vai B papildinājumā.

               7.
                     Lēmumu vienpusēji apturēt C vai D papildinājumā uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības atzīšanu attiecībā uz attiecīgajiem bioloģiskajiem produktiem, kas uzskaitīti A vai B papildinājumā, var pieņemt arī pēc trīs mēnešu ilgā paziņošanas perioda beigām gadījumā, ja Puse nav sniegusi saskaņā ar 6. pantu prasīto informāciju vai nepiekrīt saskaņā ar 7. pantu veiktai profesionālizvērtēšanai.

               8.
                     Ja līdzvērtības atzīšana ir apturēta saskaņā ar šo pantu, pēc kādas Puses pieprasījuma Puses apspriež šo jautājumu Bioloģisku produktu darba grupā un dara visu iespējamo, lai apsvērtu iespējamos pasākumus, kas dotu iespēju līdzvērtības atzīšanu atjaunot.

               9.
                     Attiecībā uz produktiem, kas A vai B papildinājumā nav uzskaitīti, līdzvērtību pēc kādas Puses pieprasījuma apspriež Bioloģisko produktu darba grupa.

               4. pants. Imports un laišana tirgū

               1.
                     Savienība akceptē A papildinājumā uzskaitīto produktu importu savā teritorijā un minēto produktu kā bioloģisku produktu laišanu tirgū, ja minētie produkti atbilst C papildinājumā uzskaitītajiem Apvienotās Karalistes normatīvajiem aktiem un tiem ir pievienots inspekcijas sertifikāts, ko izdevusi 3. punktā minētā kontroles institūcija, kuru atzinusi Apvienotā Karaliste un kura norādīta Savienībai.

               2.
                     Apvienotā Karaliste akceptē B papildinājumā uzskaitīto produktu importu savā teritorijā un minēto produktu kā bioloģisku produktu laišanu tirgū, ja minētie produkti atbilst D papildinājumā uzskaitītajiem Savienības normatīvajiem aktiem un tiem ir pievienots inspekcijas sertifikāts, ko izdevusi 3. punktā minētā kontroles institūcija, kuru atzinusi Savienība un kura norādīta Apvienotajai Karalistei.

               3.
                     Katra Puse atzīst kontroles iestādes vai kontroles institūcijas, ko otra Puse norādījusi kā atbildīgas par attiecīgo kontroļu veikšanu attiecībā uz bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas 3. pantā minētā līdzvērtības atzīšana, un par šā panta 1. un 2. punktā minētā inspekcijas sertifikāta izdošanu šādu produktu importēšanai un laišanai tirgū otras Puses teritorijā.

               4.
                     Importētāja Puse sadarbībā ar otru Pusi piešķir kodu katrai attiecīgajai kontroles iestādei un kontroles institūcijai, ko norādījusi otra Puse.

               5. pants. Marķēšana

               1.
                     Produkti, ko importē kādas Puses teritorijā saskaņā ar šo pielikumu, atbilst marķēšanas prasībām, kuras noteiktas C un D papildinājumā uzskaitītajos importētājas Puses normatīvajos aktos.  Minētajiem produktiem var būt Savienības bioloģiskās ražošanas logotips, jebkāds Apvienotās Karalistes bioloģiskās ražošanas logotips vai abi logotipi, kas noteikti attiecīgajos normatīvajos aktos, ja vien minētie produkti atbilst attiecīgā logotipa vai abu logotipu marķēšanas prasībām.

               2.
                     Puses apņemas nepieļaut tādu terminu ļaunprātīgu izmantošanu, kas norāda uz bioloģisko ražošanu saistībā ar bioloģiskiem produktiem, uz kuriem attiecas līdzvērtības atzīšana saskaņā ar šo pielikumu.

               3.
                     Puses apņemas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu un visus Apvienotās Karalistes bioloģiskās ražošanas logotipus, kas noteikti attiecīgajos normatīvajos aktos, aizsargāt pret jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu vai atdarināšanu. Puses nodrošina, ka Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu un Apvienotās Karalistes bioloģiskās ražošanas logotipu izmanto tikai tādu bioloģisko produktu marķējumā, reklāmā vai tirdzniecības dokumentos, kuri atbilst C un D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem.

               6. pants. Informācijas apmaiņa

               1.
                     Puses apmainās ar visu šā pielikuma īstenošanas un piemērošanas sakarā relevanto informāciju. Konkrēti, otrajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā līdz 31. martam un katru nākamo gadu līdz 31. martam katra Puse nosūta otrai Pusei:

                  a)
                     ziņojumu, kurā ietverta informācija par to bioloģisko produktu veidiem un daudzumiem, kas eksportēti saskaņā ar šo pielikumu, un kurš aptver laiku no iepriekšējā gada janvāra līdz decembrim;

                  b)
                     ziņojumu, kurš aptver laiku no iepriekšējā gada janvāra līdz decembrim, par uzraudzības un pārraudzības darbībām, ko veikušas tās kompetentās iestādes, par iegūtajiem rezultātiem un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem; un

                  c)
                     sīkas ziņas par konstatētajām neatbilstībām, attiecīgi, C vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem vai šo aktu pārkāpumiem.

               2.
                     Katra Puse nekavējoties informē otru Pusi par:

                  a)
                     visiem atjauninājumiem tās kompetento iestāžu, kontroles iestāžu un kontroles institūciju sarakstā, tai skaitā attiecīgās kontaktinformācijas (jo īpaši adreses un interneta adreses) atjauninājumiem;

                  b)
                     jebkādām izmaiņām vai atcelšanu, ko tā plāno veikt attiecībā uz C papildinājumā vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, visiem jaunu normatīvo aktu priekšlikumiem vai jebkādām attiecīgām ierosinātām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē saistībā ar bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas šis pielikums; un

                  c)
                     visām izmaiņām vai atcelšanu, ko tā pieņēmusi attiecībā uz C papildinājumā vai D papildinājumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, jauniem tiesību aktiem vai attiecīgām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē saistībā ar bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas šis pielikums.

               7. pants. Profesionālizvērtēšana

               1.
                     Pēc vismaz sešu mēnešu iepriekšēja paziņojuma katra Puse atļauj otras Puses amatpersonām vai ekspertiem tās teritorijā veikt profesionālizvērtēšanu, kurā pārliecinās, vai attiecīgās kontroles iestādes un kontroles institūcijas veic šā pielikuma īstenošanai vajadzīgās kontroles.

               2.
                     Ciktāl to atļauj piemērojamie tiesību akti, katra Puse sadarbojas ar otru Pusi un palīdz tai veikt 1. punktā minēto profesionālizvērtēšanu, kas var ietvert attiecīgo kontroles iestāžu un kontroles institūciju biroju, ražotņu un sertificētu operatoru apmeklējumus.

               8. pants. Bioloģisko produktu darba grupa

               1.
                     Bioloģisko produktu darba grupa palīdz Tirdzniecības specializētajai komitejai par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai uzraudzīt un pārskatīt šā pielikuma īstenošanu un nodrošināt tā pareizu darbību.

               2.
                     Bioloģisko produktu darba grupai ir šādas funkcijas:

                  a)
                     pēc kādas Puses lūguma apspriest jebkuru jautājumu, kas rodas saistībā ar šo pielikumu, arī jebkādu iespējamu vajadzību izdarīt grozījumus šajā pielikumā vai tā papildinājumos;

                  b)
                     veicināt sadarbību attiecībā uz normatīvajiem aktiem, standartiem un procedūrām, kas saistītas ar bioloģiskajiem produktiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, arī diskusijas par jebkādiem tehniskiem vai regulatīviem jautājumiem, kas saistīti ar noteikumiem un kontroles sistēmām; un

                  c)
                     saskaņā ar šā nolīguma TBT.10. pantu [Tehniskas diskusijas] risināt tehniskas diskusijas par jautājumiem, kas ietilpst šā pielikuma darbības jomā.

               A PAPILDINĀJUMS

               APVIENOTĀS KARALISTES BIOLOĢISKIE PRODUKTI, ATTIECĪBĀ UZ KURIEM SAVIENĪBA ATZĪST LĪDZVĒRTĪBU

                        Apraksts

                        Piezīmes

                        Nepārstrādāti augu izcelsmes produkti

                        Dzīvi dzīvnieki vai nepārstrādāti dzīvnieku izcelsmes produkti

                        Ietver medu

                        Akvakultūras produkti un jūras aļģes

                        Pārstrādāti lauksaimniecības produkti izmantošanai pārtikā

                        Pārstrādāti lauksaimniecības produkti izmantošanai barībā

                        Sēklas un pavairošanas materiāls

               Šajā papildinājumā uzskaitītie bioloģiskie produkti ir nepārstrādāti lauksaimniecības vai akvakultūras produkti, kas ražoti Apvienotajā Karalistē, vai izmantošanai pārtikā vai barībā paredzēti pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas Apvienotajā Karalistē pārstrādāti ar sastāvdaļām, kuras audzētas Apvienotajā Karalistē vai importētas Apvienotajā Karalistē saskaņā ar Apvienotās Karalistes normatīvajiem aktiem.

               B PAPILDINĀJUMS

               SAVIENĪBAS BIOLOĢISKIE PRODUKTI, ATTIECĪBĀ UZ KURIEM APVIENOTĀ KARALISTE ATZĪST LĪDZVĒRTĪBU

                        Apraksts

                        Piezīmes

                        Nepārstrādāti augu izcelsmes produkti

                        Dzīvi dzīvnieki vai nepārstrādāti dzīvnieku izcelsmes produkti

                        Ietver medu

                        Akvakultūras produkti un jūras aļģes

                        Pārstrādāti lauksaimniecības produkti izmantošanai pārtikā

                        Pārstrādāti lauksaimniecības produkti izmantošanai barībā

                        Sēklas un pavairošanas materiāls

               Šajā papildinājumā uzskaitītie bioloģiskie produkti ir nepārstrādāti lauksaimniecības vai akvakultūras produkti, kas ražoti Savienībā, vai izmantošanai pārtikā vai barībā paredzēti pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas Savienībā pārstrādāti ar sastāvdaļām, kuras audzētas Savienībā vai importētas Savienībā saskaņā ar Savienības normatīvajiem aktiem.

               C PAPILDINĀJUMS

               APVIENOTAJĀ KARALISTĒ PIEMĒROJAMIE NORMATĪVIE AKTI PAR BIOLOĢISKIEM PRODUKTIEM
                  97

               Apvienotajā Karalistē ir piemērojami šādi normatīvie akti:

               1.Saglabātā REGULA (EK) Nr. 834/2007

               2.Saglabātā REGULA (EK) Nr. 889/2008

               3.Saglabātā REGULA (EK) Nr. 1235/2008

               4.Bioloģisko produktu regulas (2009)

               D PAPILDINĀJUMS

               SAVIENĪBĀ PIEMĒROJAMIE NORMATĪVIE AKTI PAR BIOLOĢISKIEM PRODUKTIEM

               Savienībā ir piemērojami šādi normatīvie akti:

               1.Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu
                  98

               2.Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu
                  99

               3.Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm
                  100

               TBT-5. PIELIKUMS. VĪNA TIRDZNIECĪBA

               1. pants. Darbības joma un definīcijas

               1.Šis pielikums attiecas uz vīnu, kas ietilpst harmonizētās sistēmas 22.04. pozīcijā.

               2.Šajā pielikumā “vīns, kas ražots” ir svaigas vīnogas, vīnogu misa un rūgstoša vīnogu misa, no kuras izgatavots vīns vai kura pievienota vīnam eksportētājas Puses teritorijā.

               2. pants. Produktu definīcijas, vīndarības metodes un procesi

               1.Par šā pielikuma nolūkā relevantiem starptautiskiem standartiem uzskata vīndarības metodes, ko ieteikusi un publicējusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija (OIV).

               2.Katra Puse atļauj importēt un pārdot patēriņam vīnu, kas ražots otrā Pusē, ja attiecīgais vīns ir ražots saskaņā ar:

               (a)produktu definīcijām, kas katrā Pusē atļautas saskaņā ar A papildinājumā minētajiem normatīvajiem aktiem;

               (b)vīndarības metodēm, kas katrā Pusē noteiktas saskaņā ar A papildinājumā minētajiem normatīvajiem aktiem un atbilst attiecīgajiem OIV standartiem; un

               (c) katrā Pusē noteiktajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas attiecīgajiem OIV standartiem neatbilst un ir uzskaitīti B papildinājumā.

               3.Partnerības padome ir pilnvarota grozīt 2. punktā minētos papildinājumus.

               3. pants. Sertifikācijas prasības, kas piemērojamas importam Pušu attiecīgajās teritorijās

               1.Vīnam, kas ražots vienā Pusē un tiek laists tirgū otrā Pusē, dokumentācija un sertifikācija, ko drīkst prasīt ikviena Puse, ir tikai C papildinājumā noteiktais sertifikāts, kura autentiskums apstiprināts saskaņā ar eksportētājas Puses normatīvajiem aktiem.

               2.Sertifikāts, kas prasīts saskaņā ar 1. punktu, var būt elektroniska dokumenta veidā. Katra Puse pēc tās otras Puses kompetento iestāžu pieprasījuma, kurā preces paredzēts laist brīvā apgrozībā, nodrošina piekļuvi elektroniskajam dokumentam vai datiem, kas vajadzīgi tā izveidošanai. Ja piekļuve attiecīgajām elektroniskajām sistēmām nav pieejama, vajadzīgos datus var pieprasīt arī papīra formā.

               3.Partnerības padome ir pilnvarota grozīt C papildinājumu.

               4.References metodes, ar kurām nosaka vīna analītisko sastāvu kontroles darbību kontekstā, ir analīzes metodes, ko par references metodēm atzinusi un publicējusi OIV.

               4. pants. Informācija par pārtikas produktu un partiju kodi

               1.Ja vien šajā pantā nav noteikts citādi, saskaņā ar šo nolīgumu importētā un tirgotā vīna marķēšanu veic, ievērojot importētājas Puses teritorijā piemērojamos normatīvos aktus.

               2.
                     Puse nepieprasa, lai uz vīna trauka, etiķetes vai iepakojuma būtu norādīti šādi datumi vai to ekvivalenti:

               (a)iepakošanas datums,

               (b)pudeļu pildīšanas datums,

               (c)ražošanas vai izgatavošanas datums,

               (d)derīguma termiņš, “izlietot līdz” datums, “izlietot vai patērēt līdz” datums, “derīgs līdz” datums,

               (e)minimālais derīguma termiņš, “ieteicams līdz” datums, “vislabākā kvalitāte līdz” datums, vai

               (f)pārdošanas termiņš.

               Atkāpjoties no pirmās daļas e) apakšpunkta, Puse var pieprasīt norādīt minimālo derīguma termiņu produktiem, kuriem ātrbojīgu sastāvdaļu pievienošanas dēļ minimālais derīguma termiņš varētu būt īsāks, nekā parasti sagaida patērētājs.

               3.Katra Puse nodrošina, ka uz iepakoto produktu etiķetes saskaņā ar tās Puses tiesību aktiem, kura iepakoto produktu eksportē, ir norādīts kods, kas ļauj identificēt partiju, pie kuras produkts pieder. Partijas kods ir viegli saskatāms, skaidri salasāms un neizdzēšams. Puse neatļauj tirgot iepakotus produktus, kas neatbilst šajā punktā izklāstītajām prasībām.

               4.Katra Puse atļauj obligāto informāciju, tostarp tulkojumus vai norādi par standarta dzērienu vai spirta vienību skaitu, pēc vajadzības norādīt uz papildu etiķetes, kas piestiprināta vīna traukam. Papildu etiķetes vīna traukam drīkst piestiprināt pēc importēšanas, bet pirms produkta laišanas tirgū Puses teritorijā, ar noteikumu, ka obligātā informācija ir attēlota pilnīgi un pareizi.

               5.Importētāja Puse nepieprasa uz etiķetes norādīt alergēnus, kas izmantoti vīna ražošanā, bet nav galaproduktā.

               5. pants. Pārejas pasākumi

               Vīnu, kas šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ir ražots, aprakstīts un marķēts saskaņā ar Puses normatīvajiem aktiem, taču šim pielikumam neatbilstošā veidā, arī turpmāk drīkst marķēt un laist tirgū:

               a)
                     vairumtirgotāji vai ražotāji – divus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, un

               b)
                     mazumtirgotāji – līdz beigušies krājumi.

               6. pants. Informācijas apmaiņa

               Puses sadarbojas un ar informāciju par visiem jautājumiem, kas ir šā pielikuma īstenošanai relevanti, apmainās Tirdzniecības specializētajā komitejā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai.

               7. pants. Pārskatīšana

               Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses apsver tālākus pasākumus, kā veicināt vīna tirdzniecību starp Pusēm.

               A PAPILDINĀJUMS. PUŠU NORMATĪVIE AKTI

               Apvienotās Karalistes normatīvie akti
                  101

               Normatīvie akti, kas minēti 2. panta 2. punktā un attiecas uz:

               a)produktu definīcijām:

               (I)saglabātā Regula (ES) Nr. 1308/2013, jo īpaši ražošanas noteikumi vīna nozarē, saskaņā ar minētās regulas 75., 81. un 91. pantu, II pielikuma IV daļu un VII pielikuma II daļu un tās īstenošanas noteikumiem, ieskaitot turpmākus grozījumus,

               (II)saglabātā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/33 un jo īpaši minētās regulas 47., 52.–54. pants un III, V un VI pielikums, ieskaitot turpmākus grozījumus,

               (III)saglabātā Regula (ES) Nr. 1169/2011 un tās īstenošanas noteikumi, ieskaitot turpmākus grozījumus;

               b)vīndarības metodēm un ierobežojumiem:

               (I)saglabātā Regula (ES) Nr. 1308/2013, jo īpaši vīndarības metodes un ierobežojumi saskaņā ar minētās regulas 80. un 83. pantu un VIII pielikumu un tās īstenošanas noteikumiem, ieskaitot turpmākus grozījumus,

               (II)saglabātā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934, ieskaitot turpmākus grozījumus.

               Savienības normatīvie akti

                Normatīvie akti, kas minēti 2. panta 2. punktā un attiecas uz:

               a)produktu definīcijām:

               (I)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013
                  102
               , jo īpaši ražošanas noteikumi vīna nozarē, saskaņā ar minētās regulas 75., 81. un 91. pantu, II pielikuma IV daļu un VII pielikuma II daļu un tās īstenošanas noteikumiem, ieskaitot turpmākus grozījumus,

               (II)Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/33
                  103
                un jo īpaši minētās regulas 47., 52.–54. pants un III, V un VI pielikums, ieskaitot turpmākus grozījumus,

               (III)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011
                  104
               , ieskaitot turpmākus grozījumus.

               a)vīndarības metodēm un ierobežojumiem:

               (I)Regula (ES) Nr. 1308/2013, jo īpaši vīndarības metodes un ierobežojumi saskaņā ar minētās regulas 80. un 83. pantu un VIII pielikumu un tās īstenošanas noteikumiem, ieskaitot turpmākus grozījumus,

               (II)Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934
                  105
               , ieskaitot turpmākus grozījumus.

               B PAPILDINĀJUMS. PAPILDU VĪNDARĪBAS METODES UN IEROBEŽOJUMI, KO KOPĪGI AKCEPTĒJUŠAS PUSES

               (1)
                     Koncentrētu vīnogu misu, rektificētu koncentrētu vīnogu misu un saharozi bagātināšanai un saldināšanai drīkst izmantot saskaņā ar īpašiem un ierobežotiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļā un saglabātās Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļā, izņemot šo produktu izmantošanu rekonstituētā formā vīnos, uz kuriem attiecas šis nolīgums.

               (2)
                     Ūdens pievienošana vīndarīšanā nav atļauta, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs konkrētu tehnisku iemeslu dēļ.

               (3)
                     Svaigas vīna nogulsnes drīkst izmantot saskaņā ar īpašiem un ierobežotiem nosacījumiem, kas izklāstīti Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 11.2. punktā un saglabātās Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma A daļas 2. tabulas 11.2. punktā.

               C PAPILDINĀJUMS. PAŠSERTIFIKĀTA PARAUGS VĪNAM, KO NO [EIROPAS SAVIENĪBAS/APVIENOTĀS KARALISTES] IMPORTĒ [APVIENOTAJĀ KARALISTĒ/EIROPAS SAVIENĪBĀ] (1)

                        1. Eksportētājs (vārds/nosaukums un adrese)

                        2. Sērijas numurs (2)

                        3. Importētājs (vārds/nosaukums un adrese)

                        4. Kompetentā iestāde nosūtīšanas vietā [Eiropas Savienībā/Apvienotajā Karalistē] (3)

                        5. Muitas zīmogs (tikai [Eiropas Savienības/Apvienotās Karalistes] oficiālām vajadzībām)

                        6. Transportlīdzeklis un informācija par transportēšanu (4)

                        7. Izkraušanas vieta (ja atšķiras no 3. ailē norādītās)

                        8. Importētā produkta apraksts (5)

                        9. Daudzums l/hl/kg

                        10. Trauku skaits (6)

                        11. Sertifikāts

                        “Iepriekš aprakstītais produkts ir paredzēts tiešai lietošanai pārtikā un atbilst definīcijām un vīndarības metodēm, kas atļautas TBT-5. pielikumā “Vīna tirdzniecība” Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses. To ir ražojis ražotājs, kuru inspicē un pārrauga šāda kompetentā iestāde (7):

                        Nosūtītājs, kas apliecina iepriekš minēto informāciju (8)

                        Nosūtītāja identifikācija (9)

                        Vieta, datums un nosūtītāja paraksts

               (1)Saskaņā ar 3. panta 1. punktu TBT-5. pielikumā “Vīna tirdzniecība” Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses.

               (2)Norādīt sūtījuma izsekojamības numuru, t. i., sērijas numuru, kas identificē sūtījumu eksportētāja uzskaitē.

               (3)Norādīt par šajā sertifikātā minētās informācijas verificēšanu atbildīgās kompetentās iestādes pilnu nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju vienā no Eiropas Savienības dalībvalstīm vai Apvienotajā Karalistē, no kuras sūtījums tiek eksportēts.

               (4)Norādīt transportu, kas izmantots piegādei līdz ievešanas punktam Eiropas Savienībā vai Apvienotajā Karalistē; norādīt transporta veidu (kuģis, gaisa kuģis utt.), norādīt transportlīdzekļa nosaukumu (kuģa vārds, lidojuma numurs utt.).

               (5)Norādīt šādu informāciju:

               -tirdzniecības nosaukums, kas norādīts uz etiķetes,

               -ražotāja nosaukums,

               -vīnkopības reģions,

               -ražotājvalsts nosaukums (viena no Eiropas Savienības dalībvalstīm vai Apvienotā Karaliste),

               -attiecīgā gadījumā – ĢIN,

               -kopējā spirta tilpumkoncentrācija,

               -produkta krāsa (norāda tikai “sarkans”, “sārts”, “rozā” vai “balts”),

               -kombinētās nomenklatūras kods (KN kods).

               (6)Trauks ir vīna tvertne, kuras tilpums ir mazāks par 60 litriem. Trauku skaits var būt pudeļu skaits.

               (7)Norādīt attiecīgās kompetentās iestādes pilnu nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju vienā no Eiropas Savienības dalībvalstīm vai Apvienotajā Karalistē.

               (8)Norādīt nosūtītāja pilnu vārdu/nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju.

               (9)Norādīt:

               -attiecībā uz Eiropas Savienību – akcīzes datu apmaiņas sistēmas (SEED) akcīzes identifikācijas numuru vai PVN identifikācijas numuru, ja nosūtītājam nav SEED numura, vai atsauci uz numuru sarakstā vai reģistrā, kas paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2018/273
                  106
                8. panta 3. punktā;

               -attiecībā uz Apvienoto Karalisti – akcīzes datu apmaiņas sistēmas (SEED) akcīzes identifikācijas numuru vai PVN identifikācijas numuru, ja nosūtītājam nav SEED numura, vai atsauci uz WSB numuru.

               TBT-XX PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI SAISTĪBĀ AR NEPĀRTIKAS PREČU DROŠUMU UN SAISTĪTIEM PREVENTĪVIEM, IEROBEŽOJOŠIEM UN KOREKTĪVIEM PASĀKUMIEM

               [Šis pielikums nosaka kārtību regulārai informācijas apmaiņai starp Savienības Ātrās brīdināšanas sistēmu nepārtikas preču jomā (RAPEX) vai tās pēcteci un Apvienotās Karalistes tirgus uzraudzības un produktu drošības datubāzi, kas izveidota saskaņā ar 2005. gada vispārējiem produktu drošības noteikumiem, vai tās pēcteci.

               Saskaņā ar TBT.9. panta 8. punktu kārtība nosaka tās informācijas veidu, ar ko jāapmainās, informācijas apmaiņas kārtību un konfidencialitātes un persondatu aizsardzības noteikumu piemērošanu.]

               TBT-ZZ PIELIKUMS – TBT.9. PANTA 5. PUNKTĀ MINĒTĀ KĀRTĪBA REGULĀRAI INFORMĀCIJAS APMAIŅAI PAR PASĀKUMIEM, KAS VEIKTI ATTIECĪBĀ UZ NEATBILSTĪGIEM NEPĀRTIKAS PRODUKTIEM, IZŅEMOT TOS, UZ KURIEM ATTIECAS TBT.9. PANTA 4. PUNKTS

               [Šis pielikums nosaka kārtību regulārai informācijas apmaiņai, arī informācijas apmaiņai ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību, par pasākumiem, kas veikti saistībā ar neatbilstīgiem nepārtikas produktiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas TBT.9. panta 4. punkts.

               Saskaņā ar TBT.9. panta 8. punktu kārtība nosaka tās informācijas veidu, ar ko jāapmainās, informācijas apmaiņas kārtību un konfidencialitātes un persondatu aizsardzības noteikumu piemērošanu.]

               CUSTMS-1. PIELIKUMS. ATZĪTIE UZŅĒMĒJI

               1. pants. Atzīto uzņēmēju kritēriji un tiem piemērojamais režīms

               1. Šā nolīguma CUSTMS.9. pantā [Atzītie uzņēmēji] norādītos kritērijus atzītā uzņēmēja (“AEO”) statusa iegūšanai nosaka Pušu normatīvie akti vai procedūras. Norādītajos kritērijos, ko publicē, ietilpst:

               a) nav nopietnu vai atkārtotu tiesību aktu muitas jomā un nodokļu noteikumu pārkāpumu, tostarp nav smagu noziedzīgu nodarījumu, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību;

               b) pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis augsta līmeņa kontroli pār savām darbībām un preču plūsmu, izmantojot komerciālās un, attiecīgos gadījumos, pārvadājum u uzskaites pārvaldības sistēmu, kas ļauj veikt pienācīgu muitas kontroli;

               c) finansiāla maksātspēja, ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā darījumdarbības veida specifiku; un

               d) pienācīgi drošības un drošuma standarti, ko uzskata par izpildītiem, ja pieteikuma iesniedzējs ir demonstrējis, ka veic pienācīgus pasākumus, ar kuriem nodrošina drošību un drošumu starptautiskajā piegādes ķēdē, tostarp tādās jomās kā fiziska integritāte un piekļuves kontrole, loģistikas procesi un darbības ar specifisku preču veidiem, personāls un darījumdarbības partneru apzināšana.

               2. Noteiktie kritēriji, lai kvalificētos par atzīto uzņēmēju (AEO), nav izstrādāti vai piemēroti tā, lai pieļautu vai radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp uzņēmējiem vienādos apstākļos. Šie kritēriji ļauj mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kvalificēties par atzītajiem uzņēmējiem (AEO).

               3. Tirdzniecības partnerības programma, kas minēta šā nolīguma CUSTMS.9. pantā [Atzītie uzņēmēji], paredz šādu režīmu:

                a) otras Puses piešķirtais atzītā uzņēmēja (AEO) statuss labvēlīgi tiek ņemts vērā riska novērtējumā, lai samazinātu pārbaužu skaitu vai kontroles apmēru, un citos ar drošību un drošumu saistītos pasākumos;

               b) prioritāte ir to sūtījumu pārbaudei, uz kuriem attiecas atzītā uzņēmēja (AEO) iesniegtās izvešanas vai ievešanas kopsavilkuma deklarācijas, ja muitas dienests nolemj veikt pārbaudi;

                c) atzītā uzņēmēja (AEO) statuss, ko atzinusi otra Puse, tiek ņemts vērā ar mērķi izturēties pret atzīto uzņēmēju (AEO) kā pret drošību un drošumu garantējošu partneri, novērtējot prasības pieteikuma iesniedzējiem kā darījumdarbības partneriem saskaņā ar savu programmu un

               d) censties izveidot kopīgu darbības nepārtrauktības mehānismu, lai reaģētu uz traucējumiem tirdzniecības plūsmās, ko izraisa paaugstināti drošības brīdinājumu līmeņi, robežu slēgšana un/vai dabas katastrofas, bīstamas ārkārtas situācijas vai citi būtiski negadījumi, kad Pušu muitas dienesti varētu pēc iespējas atvieglot un paātrināt ar atzītajiem uzņēmējiem (AEO) saistīto prioritāro kravu plūsmu.

               2. pants. Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu

               1. Atzītā uzņēmēja (AEO) statusu saskaņā ar Savienības un Apvienotās Karalistes tirdzniecības partnerības programmām atzīst par saderīgu, un atzītā uzņēmēja (AEO) statusa, kas piešķirts saskaņā ar katru programmu, turētājiem piemēro režīmu saskaņā ar 4. pantu.

               2. Atbilstošās tirdzniecības partnerības programmas ir:

               a) Eiropas Savienības atzītais uzņēmējs (drošība un drošums) (SMK 38. panta 2. punkta b) apakšpunkts); un

               a) Apvienotās Karalistes Atzīto uzņēmēju programma (drošums un drošība) (SMK 38. panta 2. punkta b) apakšpunkts, kas saglabāts Apvienotās Karalistes tiesību aktos).

               3. Par šā pielikuma noteikumu īstenošanu ir atbildīgi muitas dienesti, kas definēti OTH.1. panta [Definīcijas] b) apakšpunktā, (turpmāk “muitas dienesti”).

               3. pants. Saderība

               1. Puses sadarbojas, lai uzturētu katrai tirdzniecības partnerības programmai piemērojamo standartu saderību attiecībā uz šādiem jautājumiem:

               a) pieteikumu iesniegšanas process atzītā uzņēmēja (AEO) statusa piešķiršanai uzņēmējiem;

               b) atzītā uzņēmēja (AEO) statusa pieteikumu novērtēšana;

               c) atzītā uzņēmēja (AEO) statusa piešķiršana un

               d) atzītā uzņēmēja (AEO) statusa pārvaldīšana, pārraudzīšana, apturēšana un atkārtota novērtēšana, atsaukšana.

               Puses nodrošina, ka to muitas dienesti pārrauga atzīto uzņēmēju (AEO) atbilstību attiecīgajiem nosacījumiem un kritērijiem.

               2. Puses sagatavo kopīgu darba programmu, kurā noteikts minimālais tirdzniecības partnerības programmu dalībnieku kopīgo apstiprinājumu skaits un kura jāpabeidz vēlākais līdz 2021. gada beigām.

               3. Puses nodrošina, ka to tirdzniecības partnerības programmas darbojas saskaņā ar attiecīgajiem Pasaules Muitas organizācijas SAFE sistēmas standartiem.

               4. pants. Statusa turētājiem piemērojamais režīms

               1. Katra Puse nodrošina režīmu, kas ir salīdzināms ar to režīmu, ko piemēro atzītajam uzņēmējam (AEO) saskaņā ar otras Puses tirdzniecības partnerības programmu. Šis režīms jo īpaši ietver 1. panta 3. punktā minētos noteikumus.

               2. Katra Puse saskaņā ar šo nolīgumu var apturēt 1. panta 3. punktā minētā režīma piemērošanu atzītajam uzņēmējam (AEO), kuram statuss piešķirts saskaņā ar otras Puses tirdzniecības partnerības programmu, ja minētais atzītais uzņēmējs (AEO) vairs neatbilst juridiskajām prasībām. Par šādu apturēšanu nekavējoties paziņo otram muitas dienestam, attiecīgā gadījumā norādot arī visu papildu informāciju par apturēšanas pamatojumu.

               3. Ja kāda Puse konstatē pārkāpumu, ko izdarījis atzītais uzņēmējs (AEO), kuram atļauju piešķīris otrs muitas dienests, tā nekavējoties informē otru Pusi, lai ļautu tai pieņemt apzinātu lēmumu par attiecīgā uzņēmēja dalības atsaukšanu vai pārtraukšanu.

               5. pants. Informācijas apmaiņa un saziņa

               1. Īstenojot šo nolīgumu, Puses cenšas pilnvērtīgi sazināties savā starpā. Tās apmainās ar informāciju un veicina saziņu par to tirdzniecības partnerības programmām, jo īpaši:

               a) savlaicīgi sniedzot atjauninātu informāciju par to tirdzniecības partnerības programmu darbību un attīstību;

               b) iesaistoties savstarpēji izdevīgā informācijas apmaiņā par piegādes ķēdes drošību;

               c) norīkojot kontaktpunktus par to attiecīgajām tirdzniecības partnerības programmām un sniedzot otrai Pusei šo kontaktpunktu kontaktinformāciju; un

               d) nodrošinot pilnvērtīgu saziņu starp Eiropas Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātu un Viņas majestātes Ieņēmumu un muitas dienestu (Her Majesty's Revenue and Customs), lai savās attiecīgajās tirdzniecības partnerības programmās uzlabotu riska pārvaldības praksi, kas skar atzīto uzņēmēju (AEO) piegādes ķēdes drošību.

               2. Informācijas un ar to saistīto datu apmaiņu veic sistemātiski, elektroniskā veidā.

               3. Dati par AEO, ar kuriem jāapmainās, cita starpā ir:

               a) vārds/uzvārds/nosaukums;

               b) adrese;

               c) dalības statuss;

               d) apstiprinājuma vai atļaujas piešķiršanas datums;

               e) apturēšanas vai atsaukšanas gadījumi;

               f) unikālais atļaujas vai identifikācijas numurs (tādā formā, kuru kopīgi nosaka muitas dienesti); un

               g) cita informācija, kuru kopīgi nosaka muitas dienesti un kurai vajadzības gadījumā piemēro nepieciešamos aizsardzības pasākumus.

               Datu apmaiņa sākas ar šā nolīguma stāšanos spēkā.

               4. Puses pieliek visas pūles, lai sešu mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā panāktu vienošanos par 3. punktā minēto datu pilnībā automatizētu apmaiņu, un jebkurā gadījumā īsteno šādu vienošanos ne vēlāk kā viena gada laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

                6. pants. Datu apstrāde

               Uz jebkuru informācijas apmaiņu starp Pusēm saskaņā ar šo pielikumu mutatis mutandis attiecas konfidencialitāte un informācijas aizsardzība, kas noteikta Protokola par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās 12. pantā [Informācijas apmaiņa un konfidencialitāte].

               7. pants. Apspriešanās un pārskatīšana

               Tirdzniecības specializētā komiteja muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā regulāri pārskata šā pielikuma noteikumu īstenošanu. Minētajā pārskatīšanā iekļauj:

               a) katras Puses piešķirtā atzītā uzņēmēja (AEO) statusa kopīgu apstiprināšanu, lai noteiktu priekšrocības un trūkumus šā nolīguma īstenošanā;

               b) viedokļu apmaiņu par datiem, ar kuriem jāapmainās, un uzņēmējiem piemērojamo režīmu.

               8. pants. Apturēšana un pārtraukšana

               1.Puse var veikt 2. punktā izklāstīto procedūru, ja piepildās jebkurš šādiem apstākļiem:

               a)pirms vai trīs mēnešu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā otra Puse ir veikusi būtiskas izmaiņas šā pielikuma 2. panta 2. punktā minētajās tiesību normās, kas tika novērtētas, lai noteiktu, ka tirdzniecības partnerības programmas ir saderīgas, un tādējādi atbilstība, kas nepieciešama atzīšanai saskaņā ar 2. panta 1. punktu, vairs nepastāv;

               b)šā pielikuma 2. panta [Informācijas apmaiņa un saziņa] 5. punkta noteikumi nedarbojas.

               2.Ja rodas kāds no 1. punkta a) vai b) punktā minētajiem apstākļiem, Puse var apturēt 2. panta [Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktā paredzēto atzīšanu pēc 60 dienām no sava nodoma paziņošanas otrai Pusei.

               3.Ja Puse saskaņā ar šā panta 2. punktu paziņo par savu nodomu apturēt 2. panta [Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktā paredzēto atzīšanu, otra Puse var pieprasīt apspriešanos Tirdzniecības specializētajā komitejā muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā. Šī apspriešanās notiks 60 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

               4.Puse var veikt 5. punktā izklāstīto procedūru, ja piepildās jebkurš šādiem apstākļiem:

               a)otra Puse maina savu AEO programmu vai šīs programmas īstenošanu tā, ka saderība, kas nepieciešama atzīšanai saskaņā ar 2. panta [Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktu, vairs nepastāv;

               b)kopīgā apstiprināšana, kas paredzēta 3. panta [Saderība] 2. punktā, neapliecina Pušu attiecīgo AEO programmu saderību.

               5.Ja piepildās jebkurš no 4. punkta a) un b) punktā minētajiem apstākļiem, Puse var pieprasīt apspriešanos ar otru Pusi Tirdzniecības specializētajā komitejā muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu jomā. Šī apspriešanās notiks 60 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja pēc 90 dienām kopš pieprasījuma Puse joprojām uzskata, ka saderība, kas nepieciešama atzīšanai saskaņā ar 2. panta [Savstarpēja atzīšana un atbildība par īstenošanu] 1. punktu, vairs nepastāv, tā var paziņot otrai Pusei par savu nodomu apturēt programmas atzīšanu. Apturēšana stājas spēkā pēc 30 dienām no paziņošanas dienas.

               SERVIN-1. PIELIKUMS. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

               Ievadpiezīmes

               1.
                     Apvienotās Karalistes un Savienības sarakstos saskaņā ar SERVIN. 2.7. pantu [Neatbilstoši pasākumi – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.6. pantu [Neatbilstoši pasākumi – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] un SERVIN. 5.50. pantu [Neatbilstoši pasākumi – juridiskie pakalpojumi] ir izklāstītas Apvienotās Karalistes un Savienības atrunas attiecībā uz spēkā esošiem pasākumiem, kas neatbilst pienākumiem, kuri noteikti ar:

               (a)SERVIN.2.2. pantu [Piekļuve tirgum – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.2. pantu [Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība];

               (b)SERVIN. 3.3. pantu [Klātbūtne uz vietas – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība];

               (c)SERVIN.2.3. pantu [Valsts režīms – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.4. pantu [Valsts režīms – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība];

               (d)SERVIN.2.4. pantu [Lielākās labvēlības režīms – investīciju liberalizācija] vai SERVIN.3.5. pantu [Lielākās labvēlības režīms — pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība];

               (e)SERVIN. 2.5. pantu [Augstākā vadība un direktoru padomes];

               (f)SERVIN. 2.6. pantu [Veiktspējas prasības] un

               (g)SERVIN.5.49. pantu [Pienākumi– juridiskie pakalpojumi].

               2. Puses atrunas neskar Pušu tiesības un pienākumus, ko paredz GATS.

               3. Katrā atrunā ir šādas daļas:

               (a)“Nozare” — vispārējā nozare, uz kuru attiecas atruna;

               (b)“Apakšnozare” — konkrētā nozare, uz kuru attiecas atruna;

               (c)“Nozares klasifikācija” — attiecīgā gadījumā norādīta darbība, uz kuru attiecas atruna saskaņā ar CPC, ISIC 3.1. red., vai kā citādi skaidri izklāstīts minētajā atrunā;

               (d)“Atrunas veids” — precizēti 1. punktā minētie pienākumi, uz kuriem attiecas atruna;

               (e)“Valdības līmenis” — norādīts valdības līmenis, kurā tiek atstāts spēkā pasākums, uz kuru attiecas atruna;

               (f)“Pasākumi” — norādīti tiesību akti vai citi pasākumi, kuri attiecīgā gadījumā ietverti daļā “Apraksts” un attiecībā uz kuriem ir noteikta atruna. Daļā “Pasākumi” minētais “pasākums”

               (I)nozīmē pasākumu, kas grozīts, turpināts vai atjaunots, sākot no dienas, kad stājies spēkā šis nolīgums,

               (II)ietver visus pakārtotos pasākumus, kas pieņemti vai atstāti spēkā atbilstoši pasākumā noteiktajām pilnvarām un saskanīgi ar pasākumu, kā arī

               (III)attiecībā uz Eiropas Savienības sarakstu ietver visus tiesību aktus vai citus pasākumus, ar kuriem dalībvalsts līmenī tiek īstenota direktīva; un

               (g)“Apraksts” — izklāstīti tāda esoša pasākuma neatbilstošie aspekti, uz kuru attiecas atruna.

               4.
                     Lielākai noteiktībai – ja Puse pieņem jaunu pasākumu valdības līmenī, kas atšķiras no tā, uz kuru sākotnēji atruna attiecās, un ar šo jauno pasākumu teritorijā, uz kuru tas attiecas, tiek aizstāts sākotnējā pasākuma neatbilstošais aspekts, kas minēts daļā “pasākumi”, jauno pasākumu uzskata par sākotnējā pasākuma “grozījumu” SERVIN.2.7. panta [Neatbilstoši pasākumi – investīciju liberalizācija] 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, SERVIN. 3.6. panta [Neatbilstoši pasākumi – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, 4.5. panta [Neatbilstoši pasākumi – fizisku personu pagaidu ieceļošana un uzturēšanās darījumdarbības nolūkā] c) punkta nozīmē un SERVIN.5.50. panta [Neatbilstoši pasākumi – juridiskie pakalpojumi] nozīmē.

               5.
                     Interpretējot atrunu, ņem vērā visas tās daļas. Atrunu interpretē, ņemot vērā attiecīgos pienākumus nodaļās vai iedaļās, uz kurām attiecas atruna. Daļa “Pasākumi” prevalē pār visām citām daļām.

               6.
                     Apvienotās Karalistes un Savienības saistību sarakstos

               (a)“ISIC 3.1. red.” apzīmē Starptautisko standartizēto visu saimnieciskās darbības veidu klasifikāciju, kā izklāstīts Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja statistikas dokumentu M sērijā Nr. 4, ISIC 3.1. red., 2002.;

               (b)“CPC” ir Centrālā preču klasifikācija (Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas biroja Starptautisko Ekonomikas un sociālo lietu komitejas statistikas dokumentu M sērija, Nr. 77, Ņujorka, 1991. gads);

               7.
                     Apvienotās Karalistes un Savienības sarakstos atruna saistībā ar prasību par vietēju klātbūtni Savienības vai Apvienotās Karalistes teritorijā attiecas uz SERVIN 3.3. pantu [Klātbūtne uz vietas], nevis uz SERVIN 3.2. pantu [Piekļuve tirgum] vai SERVIN 3.4. pantu [Valsts režīms]. Turklāt šāda prasība nav uzskatāma par atrunu attiecībā uz SERVIN 2.3. pantu [Valsts režīms].

               8.
                     Atruna, kas pieņemta Savienības līmenī, attiecas uz Savienības pasākumu, uz dalībvalsts pasākumu centrālajā līmenī vai uz dalībvalsts valdības pasākumu, ja vien dalībvalsts nav izslēgta no atrunas darbības jomas. Atruna, ko pieņēmusi dalībvalsts, attiecas uz minētās dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā līmeņa valdības iestādes pasākumu. Attiecībā uz Beļģijā piemērojamām atrunām centrālais valdības līmenis ietver gan federālo valdību, gan reģionu un komūnu valdības, jo katrai no tām ir līdzvērtīgas likumdošanas pilnvaras. Attiecībā uz Savienības un tās dalībvalstu atrunām Olandes salas Somijā ir reģionālais valdības līmenis. Apvienotās Karalistes līmenī pieņemta atruna attiecas uz centrālās valdības, reģionālās valdības vai vietējās valdības pasākumu.

               9.
                     Turpmāk sniegtajā atrunu sarakstā nav iekļauti pasākumi, kas saistīti ar kvalifikācijas prasībām un procedūrām, tehniskajiem standartiem un licencēšanas prasībām un procedūrām, ja tie attiecībā uz piekļuvi tirgum vai valsts režīmu neveido ierobežojumu SERVIN.2.2. panta [Piekļuve tirgum – investīciju liberalizācija], SERVIN.2.3. panta [Valsts režīms – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.2. panta [ Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība], SERVIN.3.3. panta [Klātbūtne uz vietas – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība], SERVIN 3.4. panta [Valsts režīms - pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] vai SERVIN 5.49. panta [Pienākumi - juridiskie pasākumi] nozīmē. Minētie pasākumi var ietvert galvenokārt nepieciešamību saņemt licenci, izpildīt universālā pakalpojuma pienākumus, saņemt atzītu kvalifikāciju regulētās nozarēs, nokārtot konkrētus pārbaudījumus, ieskaitot valodas prasmju pārbaudi, izpildīt dalības prasību konkrētā profesijā, piemēram, piederība pie profesionālās organizācijas, vajadzību pēc vietējā pārstāvja pakalpojuma sniegšanai vai vietējās adreses vai jebkuras citas nediskriminējošas prasības, ka konkrētas darbības nedrīkst veikt aizsargājamās zonās vai teritorijās. Lai gan šādi pasākumi sarakstā nav iekļauti, tie ir piemērojami arī turpmāk.

               10.
                     Lielākai noteiktībai — attiecībā uz Savienību pienākums piešķirt valsts režīmu nenozīmē prasību attiecināt uz Apvienotās Karalistes fiziskajām vai juridiskajām personām režīmu, kas šādām personām piešķirts dalībvalstī saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai jebkādu pasākumu, kas pieņemts saskaņā ar minēto Līgumu, ieskaitot to īstenošanu dalībvalstī:

               (I)fiziskām personām vai citas dalībvalsts rezidentiem vai

               (II)juridiskajām personām, kuras ir izveidotas vai organizētas saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem vai Savienības tiesībām un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas Savienībā.

               11.
                     Režīms, ko piešķir juridiskām personām, kuras izveidojuši vienas Puses investori saskaņā ar otras Puses tiesībām (tostarp Savienības gadījumā – saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem) un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas minētajā otrā Pusē, atbilstīgi Otrās daļas [Tirdzniecība, transports un zvejniecība] Pirmā temata [Tirdzniecība] II sadaļas [Pakalpojumi un investīcijas] 2. nodaļai [Investīciju liberalizācija] neskar nosacījumus vai pienākumus, kas var būt bijuši noteikti šādai juridiskai personai, kad tā tika izveidota minētajā otrajā Pusē, un kas arī turpmāk ir piemērojami.

               12.
                     Saraksti attiecas tikai uz Apvienotās Karalistes un Savienības teritorijām saskaņā ar FINPROV.1. pantu [Teritoriālā piemērošana] /OTH.9.2. pantu [Ģeogrāfiskais tvērums], un tie skar tikai Savienības un tās dalībvalstu tirdzniecības attiecības ar Apvienoto Karalisti. Tie neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas izriet no Savienības tiesību aktiem.

               13.
                     Lielākai noteiktībai — nediskriminējoši pasākumi nav attiecībā uz piekļuvi tirgum noteikts ierobežojums [SERVIN. 2.2. panta [Piekļuve tirgum – investīciju liberalizācija], SERVIN.3.2. panta [Piekļuve tirgum – pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība] vai SERVIN.5.49. panta [Pienākumi – juridiskie pakalpojumi] nozīmē nevienam šādam pasākumam,

               (a)kam nepieciešama infrastruktūras īpašumtiesību atdalīšana no to preču vai pakalpojumu īpašumtiesībām, kurus sniedz, izmantojot minēto infrastruktūru, lai nodrošinātu godīgu konkurenci, piemēram, enerģētikas, transporta un telesakaru jomā;

               (b)kas ierobežo īpašumtiesību koncentrāciju, lai nodrošinātu godīgu konkurenci;

               (c)ar ko vēlas saglabāt un aizsargāt dabas resursus un vidi, tostarp ierobežojot piešķirto koncesiju pieejamību, skaitu un jomu un nosakot moratoriju vai aizliegumu;

               (d)ar ko ierobežo piešķirto atļauju skaitu, pamatojoties uz tehniskiem vai fiziskiem ierobežojumiem, piemēram, telesakaru spektriem un frekvencēm, vai

               (e)kas prasa, lai konkrēta uzņēmuma kapitāldaļu īpašnieku, īpašnieku, partneru vai direktoru procentuālā daļa būtu kvalificēta vai darbotos konkrētā profesijā, piemēram, jurista vai grāmatveža profesijā.

               14.
                     Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem: atšķirībā no ārvalstu meitasuzņēmumiem, filiālēm, ko tieši dalībvalstī izveidojusi ārpussavienības finanšu iestāde, ar dažiem konkrētiem izņēmumiem nepiemēro Savienības mērogā saskaņotos piesardzības pasākumus, tā ļaujot šādiem meitasuzņēmumiem gūt labumu, izmantojot atvieglojumus jaunu uzņēmumu veidošanā un pakalpojumu pārrobežu sniegšanā visā Savienībā. Tādējādi šādas filiāles saņem atļauju darboties dalībvalsts teritorijā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro attiecīgās dalībvalsts pašmāju finanšu iestādēm, un tām var noteikt par pienākumu izpildīt vairākas konkrētas prudenciālas prasības, piemēram, banku un vērtspapīru gadījumā – atsevišķu kapitalizāciju un citas maksātspējas prasības, un prasību iesniegt un publicēt pārskatus vai – apdrošināšanas gadījumā – īpašas garantiju un noguldījumu prasības, atsevišķu kapitalizāciju un prasību, lai attiecīgajā dalībvalstī atrastos aktīvi, kas veido tehniskās rezerves un vismaz vienu trešdaļu no maksātspējas rezerves.

               Turpmāk atrunu sarakstā ir izmantoti šādi saīsinājumi:

                        UK: Apvienotā Karaliste

                        EU: Eiropas Savienība, ieskaitot visas tās dalībvalstis

                        AT: Austrija

                        BE: Beļģija

                        BG: Bulgārija

                        CY: Kipra

                        CZ: Čehijas Republika

                        DE: Vācija

                        DK: Dānija

                        EE: Igaunija

                        EL: Grieķija

                        ES: Spānija

                        FI: Somija

                        FR: Francija

                        HR: Horvātija

                        HU: Ungārija

                        IE: Īrija

                        IT: Itālija

                        LT: Lietuva

                        LU: Luksemburga

                        LV: Latvija

                        MT: Malta

                        NL: Nīderlande

                        PL: Polija

                        PT: Portugāle

                        RO: Rumānija

                        SE: Zviedrija

                        SI: Slovēnija

                        SK: Slovākija

               Savienības saraksts

               1. atruna. Visas nozares

               2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)

               3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (ar veselību saistītie pakalpojumi un zāļu mazumtirdzniecība)

               4. atruna. Pētniecības un izstrādes pakalpojumi

               5. atruna. Nekustamā īpašuma pakalpojumi

               6. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi

               7. atruna. Sakaru pakalpojumi

               8. atruna. Būvniecības pakalpojumi

               9. atruna. Izplatīšanas pakalpojumi

               10. atruna. Izglītības pakalpojumi

               11. atruna. Vidiskie pakalpojumi

               12. atruna. Finanšu pakalpojumi

               13. atruna. Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi

               14. atruna. Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi

               15. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi

               16. atruna. Transporta pakalpojumi un transporta palīgpakalpojumi

               17. atruna. Ar enerģiju saistītas darbības

               18. atruna. Lauksaimniecība, zvejniecība un ražošana

               1. atruna. Visas nozares

                        Nozare:

                        Visas nozares

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Lielākās labvēlības režīms
                           Veiktspējas prasības
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                        Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistīti pienākumi

                        Nodaļa/sadaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               a)
                     Uzņēmuma veids

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – pienākumi

               EU: režīms, kas saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību piešķirts juridiskām personām, kuras izveidotas saskaņā ar Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem un kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta atrodas Savienībā, ieskaitot tās, kuras Savienībā izveidojuši Apvienotās Karalistes investori, netiek piešķirts ne juridiskām personām, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, ne šādu juridisko personu filiālēm vai pārstāvniecībām, tostarp Apvienotās Karalistes juridisko personu filiālēm vai pārstāvniecībām.

               Mazāk labvēlīgu režīmu var piešķirt juridiskām personām, kuras izveidotas saskaņā ar Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem un kurām Savienībā ir tikai juridiskā adrese, ja vien nevar pierādīt, ka tām ir faktiska un pastāvīga saikne ar kādas dalībvalsts ekonomiku.

               Pasākumi

               EU: Līgums par Eiropas Savienības darbību

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes

               Šī atruna attiecas tikai uz veselības, sociālajiem vai izglītības pakalpojumiem.

               EU (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): jebkura dalībvalsts, pārdodot vai izmantojot savas kapitāla daļas vai aktīvus esošā valsts uzņēmumā vai esošā valdības struktūrā, kas sniedz veselības, sociālos vai izglītības pakalpojumus (CPC 93, 92), var noteikt aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz šādu daļu vai aktīvu turēšanu īpašumā un/vai šādu daļu un aktīvu īpašnieku spēju kontrolēt jebkādu rezultātā izveidoto uzņēmumu, ja investori ir Apvienotās Karalistes uzņēmēji vai to uzņēmumi. Attiecībā uz šādu pārdošanu vai cita veida izmantošanu jebkura dalībvalsts var pieņemt vai paturēt spēkā pasākumus, kas attiecas uz augstākās vadības vai direktoru padomju locekļu valstspiederību, kā arī pasākumus, kas ierobežo pakalpojumu sniedzēju skaitu.

               Šajā atrunā:

               (I)ikvienu pasākumu, kuru atstāj spēkā vai pieņem pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas un kurā minētās pārdošanas vai cita veida izmantošanas brīdī ir noteikts aizliegums vai ierobežojumi attiecībā uz pašu kapitāla daļu vai aktīvu turēšanu īpašumā vai noteiktas prasības attiecībā uz valstspiederību, vai noteikti ierobežojumi attiecībā uz šajā atrunā aprakstīto pakalpojumu sniedzēju skaitu, uzskata par esošu pasākumu, un

               (II)“valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kas pieder jebkurai dalībvalstij vai ko tā kontrolē ar līdzdalības starpniecību, un ietver uzņēmumu, kas izveidots pēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas nolūkā vienīgi pārdot vai izmantot kapitāla daļas vai aktīvus valsts uzņēmumā vai valdības struktūrā.

               Pasākumi

               EU: izklāstīti daļā “Apraksts” iepriekš.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – pienākumi

               AT: lai varētu vadīt filiāli, korporācijām, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas korporācijas, jāieceļ vismaz viena persona, kas atbild par tās pārstāvību un kas ir Austrijas rezidents.

               To vadītāju (rīkotājdirektoru, fizisku personu) domicilam, kuras atbild par Austrijas Tirdzniecības likuma (Gewerbeordnung) ievērošanu, jābūt Austrijā.

               BG: ārvalstu juridiskas personas, ja vien tās nav izveidotas atbilstoši Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalsts tiesību aktiem, var īstenot darījumdarbību un darboties, ja tās izveidotas Bulgārijas Republikā kā Komercreģistrā reģistrēts uzņēmums. Filiāļu izveidei jāsaņem atļauja.

               Ārvalstu uzņēmumu pārstāvniecības ir jāreģistrē Bulgārijas Tirdzniecības un rūpniecības kamerā, un tās nedrīkst iesaistīties saimnieciskā darbībā, bet ir tikai tiesīgas reklamēt savu īpašnieku un darboties kā pārstāvji vai aģenti.

               EE: ja vismaz puse no sabiedrības ar ierobežotu atbildību, akciju sabiedrības vai filiāles valdes locekļiem nav Igaunijā, citā EEZ dalībvalstī vai Šveices Konfederācijā, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, akciju sabiedrība vai ārvalstu sabiedrība ieceļ kontaktpunktu, kura adresi Igaunijā var izmantot, lai piegādātu procesuālos dokumentus un nodomu deklarācijas, kas ir adresēti uzņēmumam (t. i., ārvalstu sabiedrības filiālei).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – pienākumi

               FI: vismaz vienam no pilnsabiedrības biedriem vai vienam no komandītsabiedrības biedriem jābūt rezidentiem EEZ vai — ja biedrs ir juridiska persona —  ar domicilu (filiāles nav atļautas) EEZ. Reģistrācijas iestāde var noteikt izņēmumus.

               Lai veiktu tirdzniecību privāta uzņēmēja statusā, jābūt EEZ rezidentam.

               Ja ārvalstu organizācija no valsts ārpus EEZ plāno veikt darījumdarbību vai tirdzniecību, nodibinot filiāli Somijā, vajadzīga tirdzniecības atļauja.

               Vismaz vienam no direktoru padomes parastajiem locekļiem un vienam no padomes locekļu vietniekiem, kā arī rīkotājdirektoram dzīvesvietai ir jābūt EEZ. Reģistrācijas iestāde var piešķirt sabiedrībām atbrīvojumus.

               SE: ārvalstu sabiedrība, kas nav izveidojusi juridisku personu Zviedrijā vai darījumdarbību veic ar tirdzniecības pārstāvja starpniecību, savu komercdarbību veic ar tādas filiāles starpniecību, kas reģistrēta Zviedrijā un kam ir neatkarīga vadība un atsevišķa uzskaite. Filiāles rīkotājdirektoram un attiecīgā gadījumā tā vietniekam jābūt EEZ rezidentiem. Fiziska persona, kas nav EEZ rezidents un veic komercdarbību Zviedrijā, ieceļ un reģistrē pārstāvi, kas ir rezidents un atbild par darbību Zviedrijā. Par Zviedrijā veikto darbību veic atsevišķu uzskaiti. Kompetentā iestāde individuālos gadījumos var piešķirt atbrīvojumu no prasībām par filiāli un rezidenta statusu. Uz būvniecības projektiem, kuru ilgums ir līdz vienam gadam un kurus īsteno sabiedrība, kas atrodas ārpus EEZ, vai fiziska persona, kuras dzīvesvieta ir ārpus EEZ, neattiecas prasība izveidot filiāli vai iecelt pastāvīgo pārstāvi.

               Sabiedrībās ar ierobežotu atbildību un saimnieciskas darbības kooperatīvos vismaz 50 procentiem no direktoru padomes locekļiem, vismaz 50 procentiem no to vietniekiem, rīkotājdirektoram, rīkotājdirektora vietniekam un vismaz vienai no personām, kas pilnvarotas parakstīties sabiedrības vārdā, jābūt EEZ rezidentiem. Kompetentā iestāde var piešķirt atbrīvojumu no šīs prasības. Ja neviens no sabiedrības vai biedrības pārstāvjiem nav Zviedrijas rezidents, padomei jāieceļ un jāreģistrē persona, kas ir Zviedrijas rezidents un kas ir pilnvarota saņemt dokumentus sabiedrības vai biedrības vārdā.

               Dibinot visu citu veidu juridiskās personas, piemēro atbilstošus nosacījumus.

               SK: ārvalstu fiziskai personai, kuru attiecīgajā reģistrā (komercreģistrā, uzņēmēju vai citā profesionālā reģistrā) reģistrē kā personu, kas pilnvarota rīkoties uzņēmēja vārdā, ir jāuzrāda uzturēšanās atļauja Slovākijā.

               Pasākumi

               AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);

               GmbH-Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2); Aktiengesetz, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2).

               BG: Komerclikuma 17.a pants un

               Investīciju veicināšanas likuma 24. pants.

               EE: Äriseadustik (Tirdzniecības kodekss) § 631 (1., 2. un 4. pants).

               FI: Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (Likums par tiesībām veikt tirdzniecību) (122/1919), s. 1;

               Osuuskuntalaki (Kooperatīvu likums) 1488/2001;

               Osakeyhtiölaki (Likums par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību) (624/2006) un

               Laki luottolaitostoiminnasta (Likums par kredītiestādēm) (121/2007).

               SE: Lag om utländska filialer m.m (Ārvalstu filiāļu likums) (1992:160);

               Aktiebolagslagen (Sabiedrību likums) (2005:551);

               Saimnieciskās darbības kooperatīvu likums (2018:672) un Likums par Eiropas ekonomisko interešu grupām (1994:1927).

               SK: Likums 513/1991 (Komerckodekss, 21. pants), Likums 455/1991 par tirdzniecības licencēšanu un

               Likums Nr. 404/2011 par ārvalstnieku uzturēšanos (22. un 32. pants).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, veiktspējas prasības un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums  – pienākumi

               BG: uzņēmumi, kas veic darījumdarbību, var nodarbināt trešo valstu valstspiederīgos tikai tādos amatos, uz kuriem neattiecas prasība par Bulgārijas valstspiederību. Kopējais to trešo valstu valstspiederīgo skaits, kurus nodarbina uzņēmums, kas veic darījumdarbību, iepriekšējo 12 mēnešu laikā nedrīkst pārsniegt 20 % (35 % maziem un vidējiem uzņēmumiem) no vidējā Bulgārijas valstspiederīgo, citu dalībvalstu, EEZ līguma dalībvalstu vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgo skaita, kas pieņemti darbā, pamatojoties uz darba līgumu. Turklāt darba devējam, pirms nodarbināt trešās valsts valstspiederīgo, ir jāpierāda — veicot darba tirgus testu—, ka attiecīgajam amatam nav piemērota Bulgārijas, ES, EEZ vai Šveices darba ņēmēja.

               Augsti kvalificētiem, sezonas un norīkotiem darbiniekiem, kā arī uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem, pētniekiem un studentiem nav ierobežojumu attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri strādā vienā uzņēmumā. Lai šajās kategorijās nodarbinātu trešo valstu valstspiederīgos, darba tirgus tests nav jāveic.

               Pasākumi

               BG: Darbaspēka migrācijas un darbaspēka mobilitātes likums

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               PL: pārstāvniecība drīkst nodarboties vienīgi ar tās pārstāvētās ārvalstu mātes sabiedrības reklamēšanu. Visās nozarēs, izņemot juridiskos pakalpojumus, investori no valstīm ārpus Eiropas Savienības un to uzņēmumi var veikt uzņēmējdarbību tikai tad, ja tie nodibina komandītsabiedrību, akciju komandītsabiedrību, sabiedrību ar ierobežotu atbildību un akciju sabiedrību, savukārt vietējie investori un uzņēmumi var darboties arī nekomerciālu pilnsabiedrību formā (pilnsabiedrības un pilnsabiedrības ar neierobežotu atbildību).

               Pasākumi

               PL: 2018. gada 6. marta Likums par noteikumiem attiecībā uz ārvalstu uzņēmēju un citu ārvalstu personu saimniecisko darbību Polijas teritorijā

               b)
                     Nekustamā īpašuma iegāde

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms

               AT (attiecas uz valdības reģionālo līmeni): lai fiziskas personas un uzņēmumi no valstīm ārpus Eiropas Savienības varētu iegūt īpašumā, nopirkt un nomāt vai nomāt ar izpirkumu nekustamo īpašumu, ir nepieciešama kompetento reģionālo iestāžu (Länder) atļauja. Atļauju piešķir tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka šāda iegūšana īpašumā ir publiskās (jo īpaši ekonomiskās, sociālās un kultūras) interesēs.

               CY: kipriešiem vai Kipras izcelsmes personām, kā arī dalībvalsts valstspiederīgajiem ir atļauts iegādāties jebkādu īpašumu Kiprā bez ierobežojumiem. Ārvalstnieki nevar iegūt nekustamo īpašumu, ja nav saņemta Ministru padomes atļauja, izņemot mortis causa gadījumā. Ja īpašumā iegūtā nekustamā īpašuma platība pārsniedz to, kas nepieciešama mājas vai profesionālas darbības vietas uzcelšanai, vai citādi pārsniedz divas donas (2676 kvadrātmetri), atļauju ārvalstniekiem Ministru padome piešķir, piemērojot noteikumus, ierobežojumus, nosacījumus un kritērijus, kuri paredzēti Ministru padomes izstrādātajos un Parlamenta apstiprinātajos noteikumos. Ārvalstnieks ir jebkura persona, kas nav Kipras valstspiederīgais, arī ārvalstu kontrolēta sabiedrība. Šis termins neietver Kipras izcelsmes ārvalstniekus vai Kipras valstspiederīgo laulātos, kuri nav kiprieši.

               CZ: piemēro īpašus noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības zemi valsts īpašumā. Valsts lauksaimniecības zemi īpašumā var iegūt vienīgi Čehijas valstspiederīgie, citas dalībvalsts valstspiederīgie, to valstu valstspiederīgie, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgie. Juridiskas personas var īpašumā iegūt valsts lauksaimniecības zemi tikai tad, ja tās ir lauksaimniecības uzņēmēji Čehijas Republikā vai personas ar līdzīgu statusu citā Eiropas Savienības dalībvalstī, tajās valstīs, kas ir EEZ līguma līgumslēdzējas puses, vai Šveices Konfederācijā.

               DK: fiziskām personām, kas nav Dānijas rezidenti un kas iepriekš nepārtrauktu piecu gadu laikposmu nav bijušas Dānijas rezidenti, saskaņā ar Dānijas Likumu par nekustamā īpašuma iegūšanu ir jāsaņem atļauja no Tieslietu ministrijas, lai varētu iegūt tiesības uz nekustamo īpašumu Dānijā. Tas attiecas arī uz juridiskām personām, kuras nav reģistrētas Dānijā. Fiziskām personām nekustamā īpašuma iegūšana tiek atļauta tad, ja pieteikuma iesniedzējs plāno izmantot nekustamo īpašumu par savu galveno dzīvesvietu.

               Juridiskām personām, kas nav reģistrētas Dānijā, nekustamā īpašuma iegūšana parasti tiek atļauta tad, ja tā ir priekšnosacījums pircēja darījumdarbībai. Atļauja ir nepieciešama arī tad, ja pieteikuma iesniedzējs nekustamo īpašumu plāno izmantot par otro mājokli. Šādu atļauju piešķir tikai tad, ja pēc vispārēja un konkrēta novērtējuma tiek atzīts, ka pieteikuma iesniedzējam ir sevišķi spēcīga saikne ar Dāniju.

               Atļauju saskaņā ar Likumu par nekustamā īpašuma iegūšanu piešķir tikai konkrēta nekustamā īpašuma iegūšanai. Lauksaimniecības zemes iegūšanu, ko veic fiziskas vai juridiskas personas, reglamentē arī Dānijas Likums par lauku saimniecībām, kas paredz ierobežojumus visām personām — gan no Dānijas, gan ārvalstīm —, kas iegūst lauksaimniecības īpašumu. Attiecīgi fiziskajām vai juridiskajām personām, kuras vēlas iegūt lauksaimniecības nekustamo īpašumu, jāatbilst minētā likuma prasībām. Tas parasti nozīmē, ka lauku saimniecībai piemēro ierobežotu dzīvesvietas prasību. Dzīvesvietas prasība nav personiska. Juridiskām personām jābūt tāda veida, kādi uzskaitīti minētā likuma §20 un §21, un tām jābūt reģistrētām Savienībā (vai EEZ).

               EE: juridiskai personai no ESAO dalībvalsts ir tiesības iegādāties nekustamo īpašumu, kurā ir

               I.mazāk nekā desmit hektāru lauksaimniecības zemes, meža zemes vai lauksaimniecības un meža zemes kopā, bez ierobežojumiem;

               II.desmit vai vairāk hektāru lauksaimniecības zemes, ja juridiskā persona trīs gadus tieši pirms nekustamā īpašuma iegūšanas gada ir ražojusi Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā uzskaitītos lauksaimniecības produktus, izņemot zivsaimniecības produktus un kokvilnu (turpmāk “lauksaimniecības produkti”);

               III.desmit vai vairāk hektāru meža zemes, ja juridiskā persona trīs gadus tieši pirms nekustamā īpašuma iegūšanas gada ir iesaistīta meža apsaimniekošanā Meža likuma (turpmāk “meža apsaimniekošana”) nozīmē vai lauksaimniecības produktu ražošanā;

               IV.mazāk nekā desmit hektāru lauksaimniecības zemes un mazāk nekā desmit hektāru meža zemes, bet kopā desmit vai vairāk hektāru lauksaimniecības un meža zemes, ja juridiskā persona trīs gadus tieši pirms nekustamā īpašuma iegādes gada ir bijusi iesaistīta lauksaimniecības produktu ražošanā vai meža apsaimniekošanā.

               Ja juridiskā persona neatbilst ii)–iv) punktā noteiktajām prasībām, juridiskā persona var iegūt nekustamo īpašumu, kurā kopumā ir desmit vai vairāk hektāru lauksaimniecības zemes, meža zemes vai lauksaimniecības un meža zemes, tikai ar iegādājamā nekustamā īpašuma atrašanās vietas pašvaldības domes atļauju;

               ierobežojumi nekustamā īpašuma iegūšanai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos attiecas uz personām, kas nav EEZ valstspiederīgie.

               EL: nekustamo īpašumu iegūt īpašumā vai nomāt pierobežas reģionos ir aizliegts fiziskām vai juridiskām personām, kuru valstspiederība vai darbības bāze ir ārpus dalībvalstīm un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas. Šo aizliegumu var atcelt ar diskrecionāru lēmumu, ko pieņem attiecīgās decentralizētās pārvaldes komiteja (vai valsts aizsardzības ministrs, ja izmantojamie īpašumi pieder Privātā valsts īpašuma izmantošanas fondam). .

               HR: ārvalstu sabiedrībām ir atļauts iegūt īpašumā nekustamo īpašumu pakalpojumu sniegšanai tikai tad, ja tās veic uzņēmējdarbību un ir inkorporētas Horvātijā kā juridiskas personas. Lai iegūtu īpašumā nekustamo īpašumu, kas nepieciešams filiālēm pakalpojumu sniegšanai, jāsaņem Tieslietu ministrijas apstiprinājums. Ārvalstnieki nevar iegūt īpašumā lauksaimniecības zemi.

               MT: personas, kuras nav dalībvalsts valstspiederīgie, nevar iegādāties nekustamo īpašumu komerciāliem mērķiem. Sabiedrībām, kurās 25 procenti (vai vairāk) daļu pieder valstu ārpus Eiropas Savienības valstspiederīgajiem, lai iegādātos nekustamo īpašumu komerciāliem vai darījumdarbības mērķiem, jāsaņem kompetentās iestādes (finanšu ministra) atļauja. Kompetentā iestāde izlemj, vai ierosinātā iegūšana īpašumā rada neto ieguvumu Maltas tautsaimniecībai.

               PL: lai ārvalstnieki varētu tieši un netieši iegūt nekustamo īpašumu, ir vajadzīga atļauja. Atļauju ar administratīvu lēmumu izdod par iekšlietām atbildīgais ministrs ar valsts aizsardzības ministra piekrišanu, bet lauksaimniecības nekustamā īpašuma gadījumā — arī ar lauksaimniecības un lauku attīstības ministra piekrišanu.

               Pasākumi

               AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 25/2007;

               Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2004;

               NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;

               OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 88/1994;

               Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2002;

               Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 134/1993;

               Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 42/2004 un

               Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 11/1998.

               CY: Nekustamā īpašuma iegūšanas (ārvalstnieku) likums (109. nodaļa), , ar grozījumiem.

               CZ: Likums Nr. 503/2012 Coll. par Valsts Zemes biroju , ar grozījumiem.

               DK: Dānijas Likums par nekustamā īpašuma iegūšanu (2014. gada 21. marta Konsolidētais likums Nr. 265 par

               nekustamā īpašuma iegūšanu);

               Izpildrīkojums par iegūšanu īpašumā (1995. gada 18. septembra Izpildrīkojums Nr. 764) un Likums par lauku saimniecībām (2017. gada 4. janvāra Konsolidētais Likums Nr. 27).

               EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (Nekustamā īpašuma iegūšanas ierobežojumu likums), 2. nodaļa § 4, 3. nodaļa § 10, 2017.

               EL: Likums 1892/1990 tā pašreizējā redakcijā kopā ar, ciktāl tas attiecas uz pieteikumu, Valsts aizsardzības ministra un Pilsoņu aizsardzības ministra lēmumu F.110/3/330340/S.120/7-4-14.

               HR: Īpašumtiesību un citu ar īpašumu saistītu tiesību likums (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14) 354-358.b pants; Lauksaimniecības zemes likums (OG 20/18, 115/18, 98/19), 2. pants. Vispārējais administratīvā procesa likums.

               MT: Nekustamā īpašuma (iegūšana īpašumā, ko veic nerezidenti) likums (Cap. 246). Līguma par pievienošanos Eiropas Savienībai Protokols Nr. 6 par otro mājokļu iegūšanu Maltā.

               PL: 1920. gada 24. marta Likums par nekustamā īpašuma iegūšanu, ko veic ārvalstnieki (Oficiālo publikāciju izdevums, 2016., 1061. poz., ar grozījumiem).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               HU: lai nerezidenti varētu iegādāties nekustamo īpašumu, ir jāsaņem atļauja no attiecīgās administratīvās iestādes īpašuma ģeogrāfiskajā atrašanās vietā.

               Pasākumi

               HU: Valdības Dekrēts Nr. 251/2014 (X. 2.) par ārvalstnieku veiktu

               nekustamā īpašuma iegūšanu, izņemot lauksaimniecības vai mežsaimniecības nolūkiem izmantotu zemi,  un 1993. gada Likums LXXVIII (1/A punkts).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               LV: Zemes iegūšana pilsētās Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem ir atļauta, ja tas notiek ar Latvijā vai citās dalībvalstīs reģistrētu juridisko personu starpniecību, šādos gadījumos:

               (I)ja vairāk nekā 50 procenti šo statūtsabiedrību kapitāla pieder dalībvalstu valstspiederīgajiem, Latvijas valstij vai pašvaldībai atsevišķi vai kopā;

               (II)vairāk nekā 50 procenti šo statūtsabiedrību kapitāla pieder tādas trešās valsts fiziskām personām un sabiedrībām, ar kuru Latvija ir noslēgusi divpusēju nolīgumu par investīciju veicināšanu un savstarpēju aizsardzību, kurus Latvijas parlaments ir apstiprinājis līdz 1996. gada 31. decembrim;

               (III)vairāk nekā 50 procenti šo statūtsabiedrību kapitāla pieder tādas trešās valsts fiziskām personām un sabiedrībām, ar kuru Latvija ir noslēgusi divpusēju nolīgumu par investīciju veicināšanu un savstarpēju aizsardzību pēc 1996. gada 31. decembra, ja šādos nolīgumos ir noteiktas Latvijas fizisko personu un sabiedrību tiesības attiecībā uz zemes iegūšanu attiecīgajā trešā valstī;

               (IV) vairāk nekā 50 procenti šo statūtsabiedrību pašu kapitāla kopīgi pieder i)–iii) punktā minētajām personām vai

               (V)sabiedrības ir publiskas akciju sabiedrības, kuru akcijas ir kotētas fondu biržā.

               Ja Apvienotā Karaliste ļauj Latvijas valstspiederīgajiem un uzņēmumiem iegādāties nekustamo īpašumu pilsētās to teritorijā, tad Latvija ļauj Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem un uzņēmumiem iegādāties nekustamo īpašumu pilsētās Latvijā ar tiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro Latvijas valstspiederīgajiem.

               Pasākumi

               LV: Likums “Par zemes reformu Latvijas Republikas pilsētās”, 20. un 21. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               DE: uz nekustamā īpašuma iegūšanu var attiekties konkrēti nosacījumi par savstarpību.

               ES: lai veiktu ārvalstu ieguldījumus darbībās, kas tieši saistītas ar ieguldījumiem nekustamajā īpašumā tādu valstu diplomātiskajām misijām, kuras nav dalībvalstis, ir vajadzīga Spānijas Ministru padomes administratīva atļauja, izņemot, ja ir noslēgts savstarpējs liberalizācijas līgums.

               RO: ārvalstnieki, bezvalstnieki un juridiskas personas (kas nav EEZ dalībvalstu valstspiederīgie un juridiskas personas) var iegūt īpašumtiesības uz zemi atbilstoši nosacījumiem, ko paredz starptautiski nolīgumi, un pamatojoties uz savstarpību. Ārvalstnieki, bezvalstnieki un juridiskas personas nevar iegūt īpašumtiesības uz zemi ar labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie, ko piemēro Eiropas Savienības fiziskām vai juridiskām personām.

               Pasākumi

               DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; Civilkodeksa ievada likums).

               ES: Karaļa 1999. gada 23. aprīļa Dekrēts Nr. 664/1999 par ārvalstu investīcijām.

               RO: Likums 17/2014 par dažiem pasākumiem, kas reglamentē tādas lauksaimniecības zemes pārdošanu un pirkšanu, kura atrodas ārpus pilsētas, ar turpmākiem grozījumiem; un

               Likums Nr. 268/2001 par to sabiedrību privatizāciju, kuras apsaimnieko lauksaimniecībai paredzētu zemi, kas pieder valstij un ko apsaimnieko privāti, un par Valsts sektora aģentūras izveidi, ar turpmākiem grozījumiem.

               2. atruna. Profesionālie pakalpojumi (visas profesijas, izņemot ar veselību saistītās)

                        Nozare – apakšnozare:

                        Profesionālie pakalpojumi — juridiskie pakalpojumi, patentu aģenti, rūpnieciskā īpašuma aģenti, intelektuālā īpašuma advokāti, uzskaites un grāmatvedības pakalpojumi, revīzijas pakalpojumi, nodokļu konsultāciju pakalpojumi, arhitektūras un pilsētplānošanas pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi un integrētie inženiertehniskie pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, daļa no 879

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Lielākās labvēlības režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                           Klātbūtne uz vietas
                           Ar juridiskajiem pakalpojumiem saistīti pienākumi

                        Nodaļa/sadaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               a)
                     Juridiskie pakalpojumi (daļa no CPC 861)
                  107

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – pienākumi

               EU: katrā dalībvalstī piemēro konkrētas, nediskriminējošas prasības attiecībā uz juridisko formu.

               i)
                     Izraudzīti juridiskie pakalpojumi, kas sniegti atbilstoši profesionālajam nosaukumam piederības jurisdikcijā (daļa no CPC 861 – juridisko konsultāciju, arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi attiecībā uz piederības jurisdikciju un starptautiskajām tiesībām, ko reglamentē Otrās daļas [Tirdzniecība, transports un zvejniecība] Pirmā temata [Tirdzniecība] II sadaļas 5. nodaļas [Tiesiskais regulējums] 7. iedaļa [Juridiskie pakalpojumi]

               Lielākai noteiktībai – saskaņā ar ievadpiezīmēm, jo īpaši 9. punktu, prasības, kas jāizpilda, lai varētu reģistrēties advokātu kolēģijā, var ietvert prasību būt pabeigušam apmācību licencēta advokāta uzraudzībā vai prasību par to, ka iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par advokātu kolēģijas locekli, var tad, ja personai ir birojs vai pasta adrese attiecīgās advokātu kolēģijas jurisdikcijā. Dažas dalībvalstis var noteikt prasību, ka fiziskajām personām, kas ieņem noteiktus amatus advokātu birojā/sabiedrībā/uzņēmumā, vai kapitāldaļu turētājiem ir jābūt tiesībām praktizēt piederības jurisdikcijas tiesības.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, piekļuve tirgum un juridisko pakalpojumu tiesiskais regulējums – pienākumi

               AT:

               lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas (Savienības un dalībvalstu) tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Tikai advokātiem ar EEZ vai Šveices valstspiederību ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, nodibinot komerciālu klātbūtni. Juridisko pakalpojumu sniegšanas prakse starptautisko publisko tiesību un piederības jurisdikcijas tiesību jomā ir atļauta tikai pāri robežām.

               Ārvalstu advokātu (kuriem jābūt pilnībā kvalificētiem piederības jurisdikcijā) līdzdalība jebkura advokātu biroja kapitālā un tā saimnieciskās darbības rezultāta daļās ir atļauta apmērā līdz 25 procentiem; pārējā līdzdalība jāpatur pilnībā kvalificētiem EEZ vai Šveices advokātiem, un tikai pēdējie minētie var īstenot izšķirošu ietekmi juridiskā biroja lēmumu pieņemšanā.

               BE: (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu) ārvalstu juristi var praktizēt kā juridiskie konsultanti. Advokāti, kas ir ārvalstu (ārpus Eiropas Savienības) advokātu kolēģiju locekļi un vēlas veikt uzņēmējdarbību Beļģijā, bet neatbilst nosacījumiem, lai tos varētu reģistrēt pilnībā kvalificētu advokātu oficiālajā sarakstā, Eiropas Savienības sarakstā vai advokātu stažieru sarakstā, var pieprasīt reģistrāciju tā sauktajā “B sarakstā”. Šāds “B saraksts” ir tikai Briseles advokātu kolēģijā. B sarakstā iekļautam advokātam ir atļauts sniegt izraudzītus juridiskos pakalpojumus.

               BG: (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai sniegtu juridiskās mediācijas pakalpojumus, ir jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu. Mediators var būt tikai persona, kas ir reģistrēta tieslietu ministra vienotajā mediatoru reģistrā.

               Bulgārijā pilnīgu valsts režīmu sabiedrību uzņēmējdarbības veikšanas un darbības, kā arī pakalpojumu sniegšanas jomā var piemērot tikai tādās valstīs uzņēmējdarbību veicošām sabiedrībām un tādu valstu pilsoņiem, ar kurām ir noslēgti vai tiks noslēgti divpusēji nolīgumi par savstarpēju tiesisko palīdzību.

               CY: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Kiprā tikai advokātu kolēģijā uzņemti advokāti var būt advokātu biroja partneri vai kapitāldaļu turētāji vai direktoru padomes locekļi.

               CZ: ārvalstu advokātiem ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).

               DE: ārvalstu advokātiem (kuriem nav EEZ un Šveices kvalifikācijas) var tikt noteikti ierobežojumi attiecībā uz kapitāldaļu turēšanu advokātu birojā, kas sniedz juridiskos pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas tiesībām.

               DK: neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu, advokātu biroja kapitāldaļas var piederēt tikai advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci advokātu birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citiem uzņēmuma darbiniekiem vai citam Dānijā reģistrētam advokātu birojam. Citiem biroja darbiniekiem kopā var piederēt tikai mazāk nekā 10 % kapitāldaļu un balsstiesību, un, lai viņi varētu kļūt par kapitāldaļu turētājiem, viņiem ir jānokārto eksāmens par tiesību praksē īpaši svarīgiem noteikumiem.

               Par valdes locekļiem būt var tikai advokāti, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citi kapitāldaļu turētāji un darbinieku pārstāvji. Vairākumam valdes locekļu jābūt advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā. Par advokātu biroja direktoru var būt tikai advokāti, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, un citi kapitāldaļu turētāji, kuri ir nokārtojuši iepriekšminēto eksāmenu.

               ES: lai sniegtu izraudzītus juridiskos pakalpojumus, ir nepieciešams domicils.

               FR: lai varētu pastāvīgi praktizēt, dzīvesvietai vai uzņēmējdarbības vietai jābūt EEZ. Neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu attiecībā uz visiem advokātiem, sabiedrībai jābūt kādā no šīm juridiskajām formām, kas, ievērojot nediskriminēšanas principu, atļautas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) un “association”, ar konkrētiem nosacījumiem. Kapitāldaļu turētājiem, direktoriem un partneriem var piemērot īpašus ierobežojumus saistībā ar viņu profesionālo darbību.

               HR: advokātu biroju var izveidot tikai advokāts, kuram ir Horvātijas advokāta statuss (Apvienotās Karalistes uzņēmumi var izveidot filiāles, kuras nedrīkst nodarbināt Horvātijas advokātus).

               HU: ir vajadzīgs sadarbības līgums, kas noslēgts ar Ungārijas advokātu (ügyvéd) vai advokātu biroju (ügyvédi iroda). Ārvalstu juridiskais padomnieks nevar būt Ungārijas advokātu biroja loceklis. Ārvalstu advokāts nav pilnvarots nevienā strīdā ne sagatavot dokumentus, kas jāiesniedz šķīrējtiesnesim, samierinātājam vai mediatoram, ne arī rīkoties kā klienta likumīgais pārstāvis šāda strīda izskatīšanā.

               PT (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): ārvalstnieki, kam ir diploms, ko izdevusi juridiskā fakultāte Portugālē, var reģistrēties Portugāles advokātu kolēģijā (Ordem dos Advogados) ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Portugāles valstspiederīgie, ja to attiecīgā valsts Portugāles valstspiederīgajiem piešķir ekvivalentu režīmu.

               Pārējie ārvalstnieki, kam ir grāds tiesību zinātnēs, kuru atzīst juridiskā fakultāte Portugālē, var reģistrēties par locekļiem advokātu kolēģijā, ja viņi iziet nepieciešamo apmācību un nokārto gala pārbaudījumu un uzņemšanas eksāmenu.

               Advokāti var sniegt juridiskās konsultācijas ar nosacījumu, ka viņu domicils (“domiciliação”) ir Portugālē, viņi nokārto uzņemšanas eksāmenu un ir reģistrēti advokātu kolēģijā.

               RO: ārvalstu advokāts nedrīkst izdarīt mutiskus vai rakstiskus secinājumus tiesās un citās tiesu iestādēs, izņemot starptautisku šķīrējtiesu.

               SE (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu, Zviedrijas advokātu kolēģijas locekli drīkst nodarbināt tikai advokātu kolēģijas loceklis vai sabiedrība, kas veic advokātu kolēģijas locekļa darbību. Tomēr ārvalstu sabiedrība, kas veic advokāta darbību, var nodarbināt advokātu kolēģijas locekli, ja attiecīgās sabiedrības domicils ir Savienībā, EEZ vai Šveices Konfederācijā. Ja Zviedrijas Advokātu kolēģijas padome piešķir atbrīvojumu, arī advokātu birojs ārpus Eiropas Savienības var nodarbināt Zviedrijas Advokātu kolēģijas locekli.

               Advokātu kolēģijas locekļiem, kas praktizē sabiedrību vai personālsabiedrību formā, nevar būt cits mērķis kā vien advokāta prakse, un tie nevar veikt cita veida darbību. Ir atļauts sadarboties ar citiem advokātu uzņēmumiem, tomēr sadarbībai ar ārvalstu uzņēmumiem ir vajadzīga Zviedrijas Advokātu kolēģijas padomes atļauja. Tikai advokātu kolēģijas loceklim tieši vai netieši, ar sabiedrības starpniecību vai praktizējot advokāta profesijā drīkst piederēt kapitāldaļas sabiedrībā, un tikai advokātu kolēģijas loceklis var būt partneris. Tikai advokātu kolēģijas loceklis var būt sabiedrības vai personālbiedrības valdes loceklis, valdes locekļa vietnieks vai rīkotājdirektora vietnieks, pilnvarota paraksttiesīgā persona vai sekretārs.

               SI (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): ārvalstu advokāts, kas ir tiesīgs strādāt juridiskā profesijā ārvalstīs, var sniegt juridiskos pakalpojumus vai strādāt juridiskā profesijā saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti Advokātu likuma 34.a pantā, ja tiek ievērots faktiskas savstarpības nosacījums. Neskarot Eiropas Savienības atrunu par nediskriminējošām prasībām attiecībā uz juridisko formu, Slovēnijas Advokātu kolēģijas ieceltu advokātu komerciāla klātbūtne ir atļauta tikai šādās formās: viena dalībnieka sabiedrība, juridiskais birojs ar ierobežotu atbildību (personālsabiedrība) vai juridiskais birojs ar neierobežotu atbildību (personālsabiedrība). Juridiskā biroja darbības ietver tikai darbību tiesību jomā. Tikai advokāti var būt partneri juridiskā birojā.

               SK: attiecībā uz advokātiem, kas nav Eiropas Savienības advokāti, ir jāievēro faktiskas savstarpības nosacījums.

               (II)Citi juridiskie pakalpojumi (piederības jurisdikcijas tiesības, tostarp juridiskie konsultāciju, arbitrāžas, samierināšanas un mediācijas pakalpojumi un tiesiskās pārstāvības pakalpojumi).

               Lielākai noteiktībai — saskaņā ar ievadpiezīmēm, jo īpaši 9. punktu, prasības, kas jāizpilda, lai varētu reģistrēties advokātu kolēģijā, var ietvert prasību būt ieguvušam grādu tiesību zinātnēs vai tā ekvivalentu piederības jurisdikcijā, būt pabeigušam apmācību licencēta advokāta uzraudzībā vai prasību par to, ka iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par advokātu kolēģijas locekli, var tad, ja personai ir birojs vai pasta adrese attiecīgās advokātu kolēģijas jurisdikcijā.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               EU: fizisku vai juridisku personu pārstāvību Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojā (EUIPO) var veikt tikai praktizējošs jurists, kurš ir kvalificēts kādā no EEZ dalībvalstīm un kura darījumdarbības vieta ir Eiropas Ekonomikas zonā, ciktāl viņam minētajā dalībvalstī ir tiesības rīkoties kā pārstāvim preču zīmju lietās vai rūpnieciskā īpašuma lietās, un profesionālie pārstāvji, kuru vārdi ir iekļauti sarakstā, ko šajā nolūkā uztur EUIPO (daļa no CPC 861).

               AT: lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas (Savienības un dalībvalstu) tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Tikai advokātiem ar EEZ vai Šveices valstspiederību ir atļauts sniegt juridiskos pakalpojumus, nodibinot komerciālu klātbūtni. Juridisko pakalpojumu sniegšanas prakse starptautisko publisko tiesību un piederības jurisdikcijas tiesību jomā ir atļauta tikai pāri robežām.

               Ārvalstu advokātu (kuriem jābūt pilnībā kvalificētiem piederības jurisdikcijā) līdzdalība jebkura advokātu biroja kapitālā un tā saimnieciskās darbības rezultāta daļās ir atļauta apmērā līdz 25 procentiem; pārējā līdzdalība jāpatur pilnībā kvalificētiem EEZ vai Šveices advokātiem, un tikai pēdējie minētie var īstenot izšķirošu ietekmi juridiskā biroja lēmumu pieņemšanā.

               BE (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai varētu kļūt par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, tostarp īstenot pārstāvību tiesās, ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu. Lai ārvalstu advokāts varētu kļūt par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, viņam, sākot no reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas , valstī ir jābūt dzīvojušam vismaz sešus gadus (noteiktos apstākļos — trīs gadus). Jābūt izsniegtam Beļģijas ārlietu ministra sertifikātam, atbilstoši kuram valsts tiesību akti vai starptautiska konvencija pieļauj savstarpību (savstarpības nosacījums).

               Ārvalstu advokāti var praktizēt kā juridiskie konsultanti. Advokāti, kas ir ārvalstu (ārpus Eiropas Savienības) advokātu kolēģiju locekļi un vēlas veikt uzņēmējdarbību Beļģijā, bet neatbilst nosacījumiem, lai tos varētu reģistrēt pilnībā kvalificētu advokātu oficiālajā sarakstā, Eiropas Savienības sarakstā vai advokātu stažieru sarakstā, var pieprasīt reģistrāciju tā sauktajā “B sarakstā”. Šāds “B saraksts” ir tikai Briseles advokātu kolēģijā. B sarakstā iekļautam advokātam ir atļauts sniegt konsultācijas. Lai varētu veikt pārstāvību Cour de Cassation, ir jābūt iekļautam konkrētā sarakstā.

               BG (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): paredzēts tikai dalībvalsts, citas EEZ līguma līgumslēdzējas valsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, kam piešķirta atļauja strādāt advokāta profesijā saskaņā ar jebkuras iepriekš minētās valsts tiesību aktiem. Ārvalstnieks (izņemot iepriekš minēto), kuram ir atļauts strādāt advokāta profesijā saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem, var iesniegt pārsūdzību Bulgārijas tiesu iestādēs kā savas valsts valstspiederīgā aizstāvis vai pilnvarotā persona, rīkojoties konkrētā lietā, kopā ar Bulgārijas advokātu — ja tas ir paredzēts nolīgumā starp Bulgāriju un attiecīgo valsti — vai pamatojoties uz savstarpības principu, šajā saistībā Augstākās advokātu kolēģijas padomes priekšsēdētājam iesniedzot iepriekšēju lūgumu. Valstis, attiecībā uz kurām pastāv savstarpības nosacījums, pēc Augstākās advokātu kolēģijas padomes priekšsēdētāja pieprasījuma izraugās tieslietu ministrs. Lai sniegtu juridiskās mediācijas pakalpojumus, ārvalstniekam jābūt ilgtermiņa vai pastāvīgas uzturēšanās atļaujai Bulgārijā un jābūt reģistrētam tieslietu ministra Vienotajā mediatoru reģistrā.

               CY: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Kiprā tikai advokātu kolēģijā uzņemti advokāti var būt advokātu biroja partneri vai kapitāldaļu turētāji, vai direktoru padomes locekļi.

               CZ: ārvalstu advokātiem ir jābūt pilntiesīgiem Čehijas Advokātu kolēģijas locekļiem un ir jāizpilda prasība par uzturēšanos (komerciāla klātbūtne).

               DE: tikai advokātus ar EEZ vai Šveices kvalifikāciju var uzņemt advokātu kolēģijā, un tādējādi viņi kļūst tiesīgi sniegt juridiskos pakalpojumus. Lai kļūtu par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, nepieciešama komerciāla klātbūtne. Kompetentā advokātu kolēģija var piešķirt atbrīvojumu. Ārvalstu advokātiem (kuriem nav EEZ un Šveices kvalifikācijas) var tikt noteikti ierobežojumi attiecībā uz kapitāldaļu turēšanu advokātu birojā, kas sniedz juridiskos pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas tiesībām.

               DK: sniegt juridiskos pakalpojumus, izmantojot amata nosaukumu “advokat” (advokāts) vai līdzīgu nosaukumu, kā arī nodrošināt pārstāvību tiesās var tikai advokāti ar Dānijā izsniegtu licenci praktizēt. Eiropas Savienības, EEZ un Šveices advokāti var praktizēt, izmantojot savā izcelsmes valstī lietoto amata nosaukumu.

               Neskarot iepriekš minēto Eiropas Savienības atrunu par nediskriminējošām prasībām attiecībā uz juridisko formu, juridiskā biroja kapitāldaļas var piederēt tikai advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citiem uzņēmuma darbiniekiem vai citam Dānijā reģistrētam advokātu birojam. Citiem biroja darbiniekiem kopā var piederēt tikai mazāk nekā 10 % kapitāldaļu un balsstiesību, un, lai viņi varētu kļūt par kapitāldaļu turētājiem, viņiem ir jānokārto eksāmens par tiesību praksē īpaši svarīgiem noteikumiem.

               Par valdes locekļiem būt var tikai advokāti, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, citi kapitāldaļu turētāji un darbinieku pārstāvji. Vairākumam valdes locekļu jābūt advokātiem, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā. Par advokātu biroja direktoru var būt tikai advokāti, kas aktīvi praktizē jurisprudenci birojā, tā mātesuzņēmumā vai meitasuzņēmumā, un citi kapitāldaļu turētāji, kuri ir nokārtojuši iepriekšminēto eksāmenu.

               EE: ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).

               EL: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).

               ES: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība. Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumu no prasības par valstspiederību.

               FI: lai varētu uzmantot amata nosaukumu “advokāts” (somiski asianajaja, zviedriski advokat), nepieciešama dzīvesvieta EEZ vai Šveicē un jābūt advokātu kolēģijas loceklim EEZ vai Šveicē. Juridiskos pakalpojumus var sniegt arī personas, kas nav advokātu kolēģijas locekļi.

               FR: neskarot Eiropas Savienības atrunu par nediskriminējošām prasībām attiecībā uz juridisko formu, lai varētu kļūt par pilntiesīgu advokātu kolēģijas locekli, kas ir priekšnosacījums juridisko pakalpojumu sniegšanai, ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu vai uzņēmējdarbības vietu EEZ. Advokātu birojā uz kapitāldaļu turējumu un balsstiesībām var attiecināt kvantitatīvus ierobežojumus, kas saistīti ar partneru profesionālo darbību. Pārstāvībai Cour de Cassation un Conseil d'Etat piemēro kvotas, un šādu pārstāvību var nodrošināt tikai Francijas un Eiropas Savienības valstspiederīgie.

               Visām advokātu sabiedrībām jābūt kādā no šīm juridiskajām formām, kas, ievērojot nediskriminēšanas principu, atļautas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) un “association”, ar konkrētiem nosacījumiem. Lai varētu pastāvīgi praktizēt, dzīvesvietai vai uzņēmējdarbības vietai jābūt EEZ.

               HR: nepieciešama Eiropas Savienības valstspiederība.

               HU: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).

               LT (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): ir vajadzīga EEZ vai Šveices valstspiederība, un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).

               Ārvalstu advokāti savus pakalpojumus tiesā var sniegt vienīgi saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, tostarp konkrētiem noteikumiem par pārstāvības tiesā nodrošināšanu. Jābūt pilntiesīgam advokātu kolēģijas loceklim.

               LU (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, un ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Profesionālās organizācijas padome, pamatojoties uz savstarpību, var vienoties par ārvalstnieka atbrīvošanu no prasības par valstspiederību.

               LV (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība. Ārvalstu advokāti savus pakalpojumus tiesā var sniegt vienīgi saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem par savstarpēju juridisko palīdzību.

               Attiecībā uz Eiropas Savienības vai ārvalstu advokātiem noteiktas īpašas prasības. Piemēram, piedalīšanās tiesas procesā krimināllietās ir atļauta tikai kopā ar Latvijas Zvērinātu advokātu kolēģijas advokātu.

               MT: nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne).

               NL: tikai vietējā līmenī licencēti Nīderlandes reģistrā iekļauti advokāti var izmantot amata nosaukumu “advocate”. Tā vietā, lai izmantotu pilnu nosaukumu “advocate”, (nereģistrētiem) ārvalstu advokātiem, lai darbotos Nīderlandē, ir pienākums norādīt savas piederības jurisdikcijas profesionālo organizāciju.

               PT (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Lai nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir jābūt pilntiesīgam advokātu kolēģijas loceklim. Ārvalstnieki, kam ir diploms, ko izdevusi juridiskā fakultāte Portugālē, var reģistrēties Portugāles advokātu kolēģijā (Ordem dos Advogados) ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Portugāles valstspiederīgie, ja to attiecīgā valsts piešķir Portugāles valstspiederīgajiem ekvivalentu režīmu.

               Pārējie ārvalstnieki, kam ir grāds tiesību zinātnēs, kuru atzīst juridiskā fakultāte Portugālē, var reģistrēties par locekļiem advokātu kolēģijā, ja viņi iziet nepieciešamo apmācību un nokārto gala pārbaudījumu un uzņemšanas eksāmenu. Portugālē praktizēt var tikai advokātu biroji, kuru kapitāldaļas pieder vienīgi Portugāles Advokātu kolēģijā uzņemtiem advokātiem.

               RO: ārvalstu advokāts nedrīkst izdarīt mutiskus vai rakstiskus secinājumus tiesās un citās tiesu iestādēs, izņemot starptautisku šķīrējtiesu.

               SE (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai varētu uzņemt advokātu kolēģijā un varētu izmantot amata nosaukumu “advokat”, nepieciešama dzīvesvieta EEZ vai Šveicē. Zviedrijas Advokātu kolēģijas padome var piešķirt atbrīvojumus. Lai praktizētu Zviedrijas tiesību jomā, uzņemšana advokātu kolēģijā nav priekšnosacījums.

               Zviedrijas advokātu kolēģijas locekli drīkst nodarbināt tikai advokātu kolēģijas loceklis vai sabiedrība, kas veic advokātu kolēģijas locekļa darbību. Tomēr ārvalstu sabiedrība, kas veic advokāta darbību, var nodarbināt advokātu kolēģijas locekli, ja attiecīgās sabiedrības domicils ir EEZ vai Šveices Konfederācijā. Ja Zviedrijas Advokātu kolēģijas padome piešķir atbrīvojumu, arī advokātu birojs ārpus Eiropas Savienības var nodarbināt Zviedrijas Advokātu kolēģijas locekli.

               Advokātu kolēģijas locekļiem, kas praktizē sabiedrību vai personālsabiedrību formā, nevar būt cits mērķis kā vien advokāta prakse, un tie nevar veikt cita veida darbību. Ir atļauts sadarboties ar citiem advokātu uzņēmumiem, tomēr sadarbībai ar ārvalstu uzņēmumiem ir vajadzīga Zviedrijas Advokātu kolēģijas padomes atļauja. Tikai advokātu kolēģijas loceklim tieši vai netieši, ar sabiedrības starpniecību vai praktizējot advokāta profesijā drīkst piederēt kapitāldaļas sabiedrībā, un tikai advokātu kolēģijas loceklis var būt partneris. Tikai advokātu kolēģijas loceklis var būt sabiedrības vai personālbiedrības valdes loceklis, valdes locekļa vietnieks vai rīkotājdirektora vietnieks, pilnvarota paraksttiesīgā persona vai sekretārs.

               SI (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): klientu pārstāvēšana tiesā pret atlīdzību atļauta ar nosacījumu, ka ir nodrošināta komerciāla klātbūtne Slovēnijā. Ārvalstu advokāts, kas ir tiesīgs praktizēt piederības jurisdikcijas tiesību jomā, var sniegt juridiskos pakalpojumus vai praktizēt jurisprudenci saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti Advokātu likuma 34.a pantā, ja tiek ievērots faktiskas savstarpības nosacījums.

               Neskarot Eiropas Savienības atrunu par nediskriminējošām prasībām attiecībā uz juridisko formu, Slovēnijas Advokātu kolēģijas ieceltu advokātu komerciāla klātbūtne ir atļauta tikai šādās formās: viena dalībnieka sabiedrība, juridiskais birojs ar ierobežotu atbildību (personālsabiedrība) vai juridiskais birojs ar neierobežotu atbildību (personālsabiedrība). Juridiskā biroja darbības ietver tikai darbību tiesību jomā. Tikai advokāti var būt partneri juridiskā birojā.

               SK: (arī attiecībā uz lielākās labvēlības režīmu): lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir nepieciešama EEZ valstspiederība, kā arī ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciāla klātbūtne). Attiecībā uz advokātiem, kas nav Eiropas Savienības advokāti, ir jāievēro faktiskas savstarpības nosacījums.

               Pasākumi

               EU: EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES Regula (ES) 2017/1001 (2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi, 120. pants; PADOMES REGULA (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem, 78. pants.

               AT: Rechtsanwaltsordnung (Juristu likums) – RAO, RGBl. Nr. 96/1868, 1. un 21.c pants.

               BE: Beļģijas Tiesas kodekss (428.–508. pants); Karaļa 1970. gada 24. augusta Dekrēts.

               BG: Advokātu likums; Mediācijas likums un Notariāta un notāru darbības likums.

               CY: Advokātu likums (2. nodaļa) , ar grozījumiem.

               CZ: Likums Nr. 85/1996 Coll., Juridisko profesiju likums.

               DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; Federālais likums par advokātiem);

               Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG) un § 10 Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).

               DK: Retsplejeloven (Tiesvedības likums) 12. un 13. nodaļa (2018. gada 14. novembra konsolidētais likums Nr. 1284).

               EE: Advokatuuriseadus (Advokātu kolēģijas likums); Tsiviilkohtumenetluse seadustik (Civilprocesa kodekss) un halduskohtumenetluse seadus (Administratīvā procesa kodekss); kriminaalmenetluse seadustik (Kriminālprocesa kodekss) un väiäirteomenetluse seadustik (Pārkāpumu procedūras kodekss).

               EL: Jaunais Advokatūras kodekss Nr. 4194/2013.

               ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, 13.1.ª pants.

               FI: Laki asianajajista (Advokātu likums) (496/1958), ss. 1 un 3; un Oikeudenkäymiskaari (Nr. 4/1734) (Tiesas procesa kodekss).

               FR: Loi 71-1130 du 31 décembre 1971, Loi 90- 1259 du 31 décembre 1990, décret 91-1197 du 27 novembre 1991, un Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.

               HR: Juridisko profesiju likums (OG 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).

               HU: 2017. gada Likums LXXVIII par  advokātu profesionālajām darbībām.

               LT: Lietuvas Republikas 2004. gada 18. marta Advokatūras likums Nr. IX-2066, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar likumu Nr. XIII-571 2017. gada 12. decembrī.

               LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.

               LV: Kriminālprocesa likums, 79. pants, un Latvijas Republikas Advokatūras likums, 4. sadaļa.

               MT: Organizācijas un civilprocesa kodekss (12. nodaļa).

               NL: Advocatenwet (Likums par advokātiem).

               PT: Likums 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e art.º 203.º substituído p/ art.º 213.º).

               Portugāles Advokatūras statūti (Estatuto da Ordem dos Advogados) un Dekrētlikums 229/2004, 5., 7.–9. pants;

               Dekrētlikums 88/2003, 77. un 102. pants;

               Solicitadores Valsts profesionālās asociācijas statūti (Estatuto da Câmara dos Solicitadores), kas grozīti ar Likumu 49/2004, mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set; ar Likumu 14/2006 un Dekrētlikumu Nr. 226/2008 alterado p/Lei 41/2013, 26 jun;

               Likums 78/2001, 31. un 4. pants, Alterada p/Lei 54/2013, 31 jul;

               Noteikumi par mediāciju ģimenes un darba lietās (Rīkojums 282/2010), alterada p/Portaria 283/2018, 19 out;

               Likums 21/2007 par mediāciju krimināllietās, 12. pants;

               Likums 22/2013, 26. februāris, alterada p/Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto-Lei 52/2019, 17 abril.

               RO: Advokātu likums;

               Mediācijas likums un

               Notariāta un notāru darbības likums.

               SE: Rättegångsbalken (Zviedrijas Tiesas procesa kodekss) (1942:740) un Zviedrijas Advokātu kolēģijas Rīcības kodekss, kas pieņemts 2008. gada 29. augustā.

               SI: Zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedilo-ZOdv-NPB2 Državnega Zbora RS z dne 21.5.2009 (Advokātu likums), neoficiāls konsolidēts teksts, ko sagatavojis Slovēnijas Parlaments, 21.5.2009.).

               SK: Likums 586/2003 par Advokatūru, 2. un 12. pants.

               Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               PL: ārvalstu advokāti var nodibināt tikai reģistrētu pilnsabiedrību, komandītsabiedrību vai akciju komandītsabiedrību.

               Pasākumi

               PL: 2002. gada 5. jūlija Likums par ārvalstu advokātu tiesiskās palīdzības sniegšanu Polijas Republikā, 19. pants.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum

               IE un IT: lai sniegtu juridiskus pakalpojumus saistībā ar piederības jurisdikcijas tiesībām, tostarp nodrošinātu pārstāvību tiesās, ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu (komerciālu klātbūtni).

               Pasākumi

               IE: 1954.–2011. gada Advokātu likumi.

               IT: Karaļa Dekrēts 1578/1933, 17. pants, Likums par juridiskajām profesijām.

               b) Patentu aģenti, rūpnieciskā īpašuma aģenti, intelektuālā īpašuma advokāti (daļa no CPC 879, 861, 8613)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               BG un CY: lai sniegtu patentu aģentūras pakalpojumus, nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība. CY: dzīvesvietas prasība.

               DE: tikai patentu advokātus ar Vācijas kvalifikāciju var uzņemt advokātu kolēģijā, un tādējādi viņi kļūst tiesīgi sniegt patentu aģenta pakalpojumus Vācijā iekšzemes tiesību jomā. Ārvalstu patentu advokāti var piedāvāt juridiskos pakalpojumus ārvalstu tiesībās, ja pierāda, ka tiem ir speciālas zināšanas. Lai sniegtu juridiskos pakalpojumus Vācijā, ir jāreģistrējas. Ārvalstu patentu advokāti (izņemot advokātus ar EEZ un Šveices kvalifikāciju) nevar izveidot sabiedrību kopā ar valsts patentu advokātiem.

               Ārvalstu patentu advokātu (izņemot EEZ un Šveices advokātus) komerciālā klātbūtne var būt vienīgi Patentanwalts-GmbH vai Patentanwalt-AG formā, un viņi var iegūt vienīgi kapitāldaļu mazākumu.

               EE: lai sniegtu patentu aģentūras pakalpojumus, nepieciešama Igaunijas vai Eiropas Savienības valstspiederība, kā arī jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu.

               ES un PT: lai sniegtu rūpnieciskā īpašuma aģenta pakalpojumus, nepieciešama EEZ valstspiederība.

                FR: lai varētu reģistrēties rūpnieciskā īpašuma aģentu pakalpojumu sarakstā, jāveic darbība EEZ vai jābūt EEZ rezidentam. Fiziskām personām ir jābūt EEZ valstspiederībai. Lai pārstāvētu klientu Nacionālā intelektuālā īpašuma birojā, ir jāveic darbība EEZ. Pakalpojumus var sniegt tikai ar SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral) vai citas juridiskās formas starpniecību, ievērojot konkrētus nosacījumus. Neatkarīgi no juridiskās formas EEZ profesionāļiem jābūt vairāk nekā pusei kapitāldaļu un balsstiesību. Advokātu biroji var būt tiesīgi sniegt rūpnieciskā īpašuma aģentu pakalpojumus (sk. atrunu par juridiskajiem pakalpojumiem).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               FI un HU: lai sniegtu patentu aģentūras pakalpojumus, dzīvesvietai ir jābūt EEZ.

               SI: reģistrētu tiesību (patentu, preču zīmju, dizainparaugu aizsardzības) turētāja/pieteikuma iesniedzēja pastāvīgajai dzīvesvietai jābūt Slovēnijā. Alternatīvs risinājums ir Slovēnijā reģistrēts patentu aģents vai preču zīmju un dizainparaugu aģents, kas galvenokārt nodrošinātu procesa pakalpojumus, sniegtu paziņojumus utt.

               Pasākumi

               BG: Rīkojums pārstāvjiem attiecībā uz intelektuālo īpašumu, 4. pants.

               CY: Advokātu likums (2. nodaļa) , ar grozījumiem.

               DE: Patentanwaltsordnung (PAO).

               EE: Patendivoliniku seadus (Patentu aģentu likums) § 2, § 14.

               ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, 155.–157. pants.

               FI: Tavaramerkkilaki (Preču zīmju likums) (7/1964);

               Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (Likums par pilnvarotiem rūpnieciskā īpašuma advokātiem (22/2014)) un

               Laki kasvinjalostajanoikeudesta (Augu selekcionāru tiesību likums) 1279/2009; un Mallioikeuslaki (Reģistrēto dizainparaugu likums) 221/1971.

               FR: Code de la propriété intellectuelle.

               HU: 1995. gada Likums Nr. XXXII par patentu advokātiem.

               PT: Dekrētlikums 15/95, kas grozīts ar Likumu 17/2010, ar Portaria 1200/2010, 5. pantu, un ar Portaria 239/2013; un Likums 9/2009.

               SI: Zakon o industrijski lastnini (Rūpnieciskā īpašuma likums), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo in 100/13 (Slovēnijas Republikas oficiālais vēstnesis, Nr. 51/06 – oficiāls konsolidētais teksts un 100/13).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               IE: lai varētu nodibināt sabiedrību, vismaz vienam no sabiedrības direktoriem, partneriem, vadītājiem vai darbiniekiem jābūt reģistrētam kā patentu vai intelektuālā īpašuma tiesību advokātam Īrijā. Pārrobežu rakstura dēļ nepieciešama EEZ valstspiederība un komerciāla klātbūtne, galvenā darbības vieta EEZ dalībvalstī un kvalifikācija, kas atbilst EEZ dalībvalsts tiesību aktiem.

               Pasākumi

               IE: 1996. gada Preču zīmju likuma 85. un 86. iedaļa , ar grozījumiem;

               1996. gada Preču zīmju noteikumu 51., 51.A un 51.B noteikums, ar grozījumiem; 1992. gada Patentu likuma 106. un 107. iedaļa, ar grozījumiem un Patentu aģentu noteikumu reģistrs S.I. 580, 2015.

               c)
                     Grāmatvedības un uzskaites pakalpojumi (CPC 8621, izņemot revīzijas pakalpojumus, 86213, 86219, 86220)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               AT: ārvalstu grāmatvežiem, uzskaitvežiem, kas kvalificēti atbilstoši savas piederības valsts tiesību aktiem, kapitāldaļas un balsstiesības Austrijas uzņēmumā nedrīkst pārsniegt 25 procentus. Pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīgs birojs vai profesionālās prakses vieta EEZ valstī (CPC 862).

               FR: ir jāizpilda prasība par uzņēmējdarbības veikšanu vai dzīvesvietu. Pakalpojumus var sniegt ar jebkādas formas sabiedrības starpniecību, izņemot SNC (Société en nom collectif) un SCS (Société en commandite simple). Īpaši nosacījumi attiecas uz SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) un SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) (CPC 86213, 86219, 86220).

               IT: iekļaušanai profesionālajā reģistrā, kas nepieciešama, lai varētu sniegt grāmatvedības un uzskaites pakalpojumus, ir vajadzīgs rezidenta statuss vai uzņēmuma domicils (CPC 86213, 86219, 86220).

               PT (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): lai varētu sniegt grāmatvedības pakalpojumus, ir jāreģistrējas Sertificēto grāmatvežu kameras (Ordem dos Contabilistas Certificados) profesionālajā reģistrā ar nosacījumu, ka attiecībā uz Portugāles valstspiederīgajiem tiek piemērots ekvivalents režīms.

               Pasākumi

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Valsts grāmatveža un revidenta profesijas likums, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4; un

               Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013, §§ 7, 11, 28.

               FR: 1945. gada 19. septembra rīkojums 45-2138.

               IT: Likumdošanas dekrēts 139/2005 un Likums 248/2006.

               PT: Dekrētlikums Nr. 452/99, kas grozīts ar Likumu Nr. 139/2015, 7. septembris.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               CY: pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas. Lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: situācija apakšnozares nodarbinātības jomā. Fiziskām personām ir atļauts veidot profesionālās apvienības(pilnsabiedrības).

               Pasākumi

               CY: 2017. gada Revidentu likums (Likums 53(I)/2017).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               SI: lai sniegtu grāmatvedības un uzskaites pakalpojumus, nepieciešams veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā (CPC 86213, 86219, 86220).

               Pasākumi

               SI: Likums par pakalpojumiem iekšējā tirgū, Official Gazette RS No 21/10.

               d)
                     Revīzijas pakalpojumi (CPC – 86211, 86212, izņemot grāmatvedības un uzskaites pakalpojumus)

               Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               EU: lai varētu sniegt obligātos revīzijas pakalpojumus, ir vajadzīgs dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinājums, kas var atzīt tāda revidenta kvalifikāciju līdzvērtīgumu, kurš ir Apvienotās Karalistes valstspiederīgais vai jebkuras trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas savstarpības princips (CPC 8621).

               Pasākumi

               EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK. Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               BG: var piemērot nediskriminējošas prasības attiecībā uz juridisko formu.

               Pasākumi

               BG: Neatkarīgas finanšu revīzijas likums.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               AT: ārvalstu revidentiem, kas kvalificēti atbilstoši savas piederības valsts tiesību aktiem, kapitāldaļas un balsstiesības Austrijas uzņēmumā nedrīkst pārsniegt 25 procentus. Pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīgs birojs vai profesionālās prakses vieta EEZ valstī.

               Pasākumi

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Valsts grāmatveža un revidenta profesijas likums, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               DK: lai varētu sniegt obligātos revīzijas pakalpojumus, revidentam jābūt apstiprinātam Dānijā. Lai saņemtu apstiprinājumu, ir vajadzīga dzīvesvieta EEZ dalībvalstī. Balsstiesības apstiprinātos revidentu un revīzijas uzņēmumos un revīzijas uzņēmumos, kas nav apstiprināti saskaņā ar regulu, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz obligātajām revīzijām, nedrīkst pārsniegt 10 % no balsstiesībām.

               FR (attiecībā arī uz lielākās labvēlības režīmu): attiecībā uz obligāto revīziju ir jāizpilda uzņēmējdarbības veikšanas vai dzīvesvietas prasība. Apvienotās Karalistes valstspiederīgie var sniegt obligātos revīzijas pakalpojumus Francijā, ievērojot savstarpības principu. Pakalpojumus var sniegt ar jebkādas formas sabiedrības starpniecību, izņemot tās, kurās partneri tiek uzskatīti par tirgotājiem (“commerçants”), piemēram, SNC (Société en nom collectif) un SCS (Société en commandite simple).

               PL: lai sniegtu revīzijas pakalpojumus, nepieciešams veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā.

               Piemēro prasības attiecībā uz juridisko formu.

               Pasākumi

               DK: Revisorloven (Dānijas Likums par apstiprinātiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem), 2008. gada 20. novembra Likums Nr. 1287.

               FR: Code de commerce.

               PL: 2017. gada 11. maija Likums par obligātajiem revidentiem, revīzijas uzņēmumiem un publisko uzraudzību — Likumu krājums, 2017, 1089. poz.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               CY: pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas. Lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: situācija apakšnozares nodarbinātības jomā. Fiziskām personām ir atļauts veidot profesionālās apvienības(pilnsabiedrības).

               SK: tikai uzņēmumam, kurā vismaz 60 procenti līdzdalības kapitāla vai balsstiesību pieder Slovākijas vai citas dalībvalsts valstspiederīgajiem, var atļaut veikt revīzijas Slovākijas Republikā.

               Pasākumi

               CY: 2017. gada Revidentu likums (Likums 53(I)/2017).

               SK: Likums Nr. 423/2015 par obligāto revīziju.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               DE: revīzijas uzņēmumiem (Wirtschaftsprüfungsgesellschaften) var būt tikai tāda juridiskā forma, kas ir pieņemama EEZ. Pilnsabiedrības un komerciālas komandītsabiedrības var tikt atzītas par Wirtschaftsprüfungsgesellschaften tikai tad, ja tās ir iekļautas komercreģistrā kā tirdzniecības partnerības, pamatojoties uz to fiduciārajām darbībām, WPO 27. pants. Tomēr revidenti no trešām valstīm, kas reģistrēti atbilstoši WPO 134. pantam, drīkst veikt gada fiskālo pārskatu obligāto revīziju vai iesniegt konsolidētos finanšu pārskatus par sabiedrībām, kuru galvenā mītne atrodas ārpus Savienības un kuru pārvedamie vērtspapīri tiek piedāvāti tirdzniecībai regulētā tirgū.

               Pasākumi

               DE: Handelsgesetzbuch (HGB; Komerctiesību kodekss);

               Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung - WPO; Valsts grāmatveža likums).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms

               ES: obligātajam revidentam jābūt dalībvalsts valstspiederīgajam. Šī atruna neattiecas uz tādu sabiedrību revidēšanu, kuras ir no valstīm ārpus Eiropas Savienības un kuras tiek kotētas Spānijas regulētajā tirgū.

               Pasākumi

               ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (jaunais Revīzijas likums: Likums Nr. 22/2015 par revīzijas pakalpojumiem).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               EE: piemēro prasības attiecībā uz juridisko formu. Balsu vairākums, ko pārstāv revīzijas uzņēmuma akcijas, pieder zvērinātiem revidentiem EEZ dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā, kuri ieguvuši kvalifikāciju EEZ dalībvalstī, vai revīzijas uzņēmumiem. Vismaz trīs ceturtdaļas personu, kas pārstāv revīzijas uzņēmumu, pamatojoties uz tiesību aktiem, ir ieguvušas kvalifikāciju EEZ dalībvalstī.

               Pasākumi

               EE: Revidentu darbības likums (Audiitortegevuse seadus), § 76-77.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               SI: jābūt komerciālai klātbūtnei. Trešās valsts revīzijas struktūra var būt kapitāldaļu turētājs vai veidot līgumsabiedrību Slovēnijā ar nosacījumu, ka saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā trešās valsts revīzijas struktūra ir inkorporēta, Slovēnijas revīzijas uzņēmumi var būt kapitāldaļu turētājs vai veidot revīzijas struktūru kā līgumsabiedrību minētajā valstī (savstarpības prasība).

               Pasākumi

               SI: Revīzijas likums (ZRev-2), Official Gazette RS No 65/2008 (ar jaunākajiem grozījumiem Nr. 84/18), un Uzņēmumu likums (ZGD-1), Official Gazette RS No 42/2006 (ar jaunākajiem grozījumiem Nr. 22/19 – ZPosS).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               BE: jāveic uzņēmējdarbība Beļģijā, kur tiks veikta profesionālā darbība un kur tiks glabāti ar to saistītie akti, dokumenti un korespondence, un vismaz vienam uzņēmuma administratoram vai vadītājam jābūt apstiprinātam revidentam.

               FI: vismaz vienam no revidentiem Somijas sabiedrībā ar ierobežotu atbildību un sabiedrībās, kam ir pienākums veikt revīziju, jābūt EEZ rezidentam. Revidentam jābūt valstī licencētam revidentam vai valstī licencētam revīzijas uzņēmumam.

               HR: revīzijas pakalpojumus var sniegt tikai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Horvātijā, vai fiziskas personas, kuras ir Horvātijas rezidenti.

               IT: lai fiziskas personas varētu sniegt revīzijas pakalpojumus, tām ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu.

               LT: lai sniegtu revīzijas pakalpojumus, jāveic uzņēmējdarbība EEZ.

               SE: tikai Zviedrijā apstiprināti revidenti un Zviedrijā reģistrēti revīzijas uzņēmumi var sniegt obligātās revīzijas pakalpojumus. Dzīvesvietai jābūt EEZ. Nosaukumu “apstiprināts revidents” un “pilnvarots revidents” var izmantot vienīgi Zviedrijā apstiprināti vai pilnvaroti revidenti. Saimnieciskās darbības kooperatīvu un dažu citu uzņēmumu revidentiem, kuri nav sertificēti vai apstiprināti revidenti, jābūt EEZ rezidentiem, ja vien valdība vai valdības iecelta iestāde konkrētā gadījumā nelemj citādi.

               Pasākumi

               BE: 1953. gada 22. jūlija Likums, ar ko izveido Uzņēmumu revidentu institūtu un organizē uzņēmumu revidenta profesijas publisko uzraudzību, saskaņots 2007. gada 30. aprīlī.

               (Valsts grāmatveža profesijas likums).

               FI: Tilintarkastuslaki (Revīzijas likums) (459/2007); nozaru likumi, kuros ir prasība izmantot vietējā līmenī licencētus revidentus.

               HR: Revīzijas likums (OG 146/05, 139/08, 144/12), 3. pants.

               IT: Likumdošanas dekrēts 58/1998, 155., 158. un 161. pants;

               Republikas Prezidenta dekrēts 99/1998 un Likumdošanas dekrēts 39/2010, 2. pants.

               LT: 1999. gada 15. jūnija Likums par revīziju Nr. VIII-1227 (2008. gada 3. jūlija jaunā redakcija Nr. X1676).

               SE: Revisorslagen (Revidentu likums) (2001:883);

               Revisionslag (Revīzijas likums) (1999:1079);

               Aktiebolagslagen (Sabiedrību likums) (2005:551);

               Lag om ekonomiska föreningar (Saimnieciskas darbības kooperatīvu likums) (2018:672) un

               citi likumi, kas reglamentē prasības par apstiprinātu revidentu izmantošanu.

               e)
                     Nodokļu konsultāciju pakalpojumi (CPC 863, neietver juridisko konsultāciju un juridiskās pārstāvības pakalpojumus nodokļu jautājumos, kas ietverti juridiskajos pakalpojumos)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               AT: ārvalstu nodokļu konsultantiem, kas kvalificēti atbilstoši savas piederības valsts tiesību aktiem, kapitāldaļas un balsstiesības Austrijas uzņēmumā nedrīkst pārsniegt 25 procentus. Pakalpojumu sniedzējam ir vajadzīgs birojs vai profesionālās prakses vieta EEZ valstī.

               Pasākumi

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Valsts grāmatveža un revidenta profesijas likums, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               FR: ir jāizpilda prasība par uzņēmējdarbības veikšanu vai dzīvesvietu. Pakalpojumus var sniegt ar jebkādas formas sabiedrības starpniecību, izņemot SNC (Société en nom collectif) un SCS (Société en commandite simple). Īpaši nosacījumi attiecas uz SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) un SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice).

               Pasākumi

               FR: 1945. gada 19. septembra rīkojums 45-2138.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms

               BG: nodokļu konsultantiem ir jābūt dalībvalsts valstspiederīgajiem.

               Pasākumi

               BG: Grāmatvedības likums;

               Neatkarīgas finanšu revīzijas likums; Fizisko personu ienākuma nodokļa likums un Uzņēmumu ienākuma nodokļa likums.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               CY: pakalpojumus var sniegt tikai fiziskas personas. Lai saņemtu atļauju, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: situācija apakšnozares nodarbinātības jomā. Fiziskām personām ir atļauts veidot profesionālās apvienības (pilnsabiedrības).

               Pasākumi

               CY: 2017. gada Revidentu likums (Likums 53(I)/2017).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               HU: nodokļu konsultāciju pakalpojumu sniedzējam, ciktāl pakalpojumus sniedz fiziska persona, kura atrodas Ungārijas teritorijā, ir jābūt EEZ rezidentam.

               IT: jābūt rezidentam.

               Pasākumi

               HU: 2003. gada Likums XCII par nodokļu uzlikšanas noteikumiem un

               Finanšu ministrijas Dekrēts Nr. 26/2008 par nodokļu konsultāciju darbību licencēšanu un reģistrāciju.

               IT: Likumdošanas dekrēts 139/2005 un Likums 248/2006.

               f)
                     Arhitektūras un pilsētplānošanas pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi un integrētie inženiertehniskie pakalpojumi (CPC 8671, 8672, 8673, 8674)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               FR: lai sniegtu arhitektūras pakalpojumus, arhitekts var veikt uzņēmējdarbību Francijā, izmantojot tikai šādas juridiskās formas (pamatojoties uz nediskriminācijas principu): SA et SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée), EURL (Entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP (en commandite par actions), SCOP (Société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice libéral à responsabilité limitée), SELAFA (société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société d'exercice libéral) vai SAS (Société par actions simplifiée), vai kā privātpersona, vai kā partneris arhitektu birojā (CPC 8671).

               Pasākumi

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 95-129 du 2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en participation;

                Décret 92-619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA; un Loi 77-2 du 3 janvier 1977.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               BG: lai fiziskas personas varētu sniegt arhitektūras, pilsētplānošanas un inženiertehniskos pakalpojumus, ir vajadzīga dzīvesvieta EEZ dalībvalstī vai Šveices Konfederācijā.

               Pasākumi

               BG: Teritorijas attīstības likums;

               Būvnieku kameras likums un

               Likums par Arhitektu un inženieru kamerām saistībā ar Projektu izstrādi.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms

               HR: pilnvarotai fiziskai vai juridiskai personai Horvātijā jāapstiprina ārvalstu arhitekta, inženiera vai pilsētplānotāja izstrādāta dizainparauga vai projekta atbilstība Horvātijas tiesību aktiem (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Pasākumi

               HR: Likums par fizisko plānošanu un būvdarbiem (OG 118/18, 110/19);

               Fiziskās plānošanas likums (OG 153/13, 39/19).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               CY: uz arhitektūras un pilsētplānošanas pakalpojumiem, inženiertehniskajiem un integrētajiem inženiertehniskajiem pakalpojumiem attiecas nosacījums par valstspiederību un dzīvesvietu (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Pasākumi

               CY: Likums Nr. 41/1962, ar grozījumiem; Likums Nr. 224/1990, ar grozījumiem, un Likums Nr. 29(I)2001, ar grozījumiem.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               CZ: jābūt EEZ rezidentam.

               HU: prasība būt EEZ rezidentam tiek piemērota fiziskām personām, kas atrodas Ungārijas teritorijā un sniedz šādus pakalpojumus: arhitektūras pakalpojumi, inženiertehniskie pakalpojumi (attiecas tikai uz praktikantiem pēcdiploma apmācībā), integrētie inženiertehniskie pakalpojumi un ainavu arhitektūras pakalpojumi (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               IT: lai tiktu iekļauts profesionālajā reģistrā, kas nepieciešams, lai varētu sniegt arhitektūras un inženiertehniskos pakalpojumus, jābūt Itālijas rezidentam vai profesionālajam domicilam / uzņēmuma adresei jābūt Itālijā (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               SK: lai reģistrētos profesionālajā kamerā, kas nepieciešams, lai varētu sniegt arhitektūras un inženiertehniskos pakalpojumus, jābūt EEZ rezidentam (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Pasākumi

               CZ: Likums Nr. 360/1992 Coll. par to pilnvaroto arhitektu un pilnvaroto inženieru un tehniķu profesijas praksi, kuri strādā ēku būvniecības jomā.

               HU: 1996. gada Likums LVIII par arhitektu un inženieru profesionālajām kamerām.

               IT: Karaļa Dekrēts Nr. 2537/1925, noteikumi par arhitekta un inženiera profesiju; Likums

               1395/1923. un

               Republikas Prezidenta dekrēts (D.P.R.) 328/2001.

               SK: Likums 138/1992 par arhitektiem un inženieriem, 3., 15., 15.a, 17.a un 18.a pants.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms

               BE: arhitektūras pakalpojumu sniegšana ietver kontroli pār darbu izpildi (CPC 8671, 8674). Ārvalstu arhitektiem, kas ir pilnvaroti savā piederības valstī un vēlas neregulāri praktizēt savā profesijā Beļģijā, ir jāsaņem iepriekšēja atļauja no profesionālās organizācijas padomes tajā ģeogrāfiskajā teritorijā, kurā viņi plāno praktizēt.

               Pasākumi

               BE: 1939. gada 20. februāra Likums par arhitekta profesijas nosaukuma aizsardzību un

               1963. gada 26. jūnija likums, ar ko izveido Arhitektu profesionālo organizāciju;

               1983. gada 16. decembra Ētikas kodekss, ko izveidojusi valsts Arhitektu profesionālās organizācijas padome (apstiprināts ar 1985. gada 18. aprīļa A.R. 1. pantu, 1985. gada 8. maija M.B.).

               3. atruna. Profesionālie pakalpojumi (ar veselību saistītie pakalpojumi un zāļu mazumtirdzniecība)

                        Nozare – apakšnozare:

                        Profesionālie pakalpojumi – medicīnas (tostarp psihologu) un zobārstniecības pakalpojumi; vecmāšu, medmāsu, fizioterapeitu un medicīnas palīgpersonāla pakalpojumi; veterinārie pakalpojumi; zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecība un citi farmaceitu sniegti pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 9312, 93191, 932, 63211

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Lielākās labvēlības režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

               Apraksts

               a)
                     Medicīnas, zobārstniecības, vecmāšu, medmāsu, fizioterapeitu un medicīnas palīgpersonāla pakalpojumi (CPC 852, 9312, 93191)

               Attiecībā uz ieguldījumu liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               IT: lai sniegtu psihologa pakalpojumus, nepieciešama Eiropas Savienības valstspiederība, un ārvalstu speciālistiem var ļaut praktizēt, pamatojoties uz savstarpību (daļa no CPC 9312).

               Pasākumi

               IT: Likums 56/1989 par psihologa profesiju.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               CY: uz medicīnas (tostarp psihologu), zobārstniecības, vecmāšu, medmāsu, fizioterapeitu un medicīnas palīgpersonāla pakalpojumiem attiecas nosacījums par Kipras valstspiederību un dzīvesvietu.

               Pasākumi

               CY: Likums par ārstu reģistrāciju (250. nodaļa), ar grozījumiem;

               Likums par zobārstu reģistrāciju (249. nodaļa), ar grozījumiem;

               Likums 75(I)/2013 – podologi;

               Likums 33(I)/2008 (ar grozījumiem) – medicīniskās fizikas eksperti;

               Likums 34(I)/2006 (ar grozījumiem) – arodslimību ārsti;

               Likums 9(I)/1996 (ar grozījumiem)  zobu tehniķi;

               Likums 68(I)/1995 (ar grozījumiem)  psihologi;

               Likums 16(I)/1992 (ar grozījumiem)  acu ārsti;

               Likums 23(I)/2011 (ar grozījumiem) – radiologi/radioterapeiti;

               Likums 31(I)/1996 (ar grozījumiem) – dietologi/ uztura speciālisti;

               Likums 140/1989 (ar grozījumiem) – fizioterapeiti un

               Likums 214/1988 (ar grozījumiem) – medmāsas.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, klātbūtne uz vietas

               DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): profesionālās darbības reģistrācijai var piemērot ģeogrāfiskus ierobežojumus, kas vienādi piemērojami gan valstspiederīgajiem, gan personām, kas nav valstspiederīgie.

               Ārstiem (tostarp psihologiem, psihoterapeitiem un zobārstiem) jāreģistrējas reģionālajās obligātās veselības apdrošināšanas ārstu vai zobārstu apvienībās (kassenärztliche vai kassenzahnärztliche Vereinigungen), ja viņi vēlas ārstēt pacientus, kurus apdrošina obligātās veselības apdrošināšanas fondi. Šādai reģistrācijai var piemērot kvantitatīvus ierobežojumus, pamatojoties uz ārstu reģionālo sadalījumu. Šis ierobežojums neattiecas uz zobārstiem. Reģistrācija ir vajadzīga tikai ārstiem, kuri piedalās publiskajā veselības aprūpes sistēmā. Var pastāvēt nediskriminējoši ierobežojumi attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanas juridisko formu šo pakalpojumu sniegšanai (§ 95 SGB V).

               Vecmāšu pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas. Attiecībā uz medicīnas un zobārstniecības pakalpojumiem piekļuve ir iespējama fiziskām personām, licencētiem medicīniskās aprūpes centriem un pilnvarotām iestādēm. Var tikt piemērotas uzņēmējdarbības veikšanas prasības.

               Attiecībā uz telemedicīnu IST (informācijas un sakaru tehnoloģiju) pakalpojumu sniedzēju skaits var būt ierobežots, lai garantētu sadarbspēju, saderību un nepieciešamo drošības standartu ievērošanu. Šo ierobežojumu piemēro, pamatojoties uz nediskriminācijas principu (CPC 9312, 93191).

               Pasākumi

               Bundesärzteordnung (BÄO; Federālie medicīnas noteikumi);

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Likums par psihoterapijas pakalpojumu sniegšanu);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; Sociālais kodekss, Piektā grāmata) –  obligātā veselības apdrošināšana.

               Reģionālā līmenī

               Heilberufekammergesetz des Landes Baden-Württemberg;

               Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der

               Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der

               Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HKaG) in Bayern;

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);

               Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz - HeilBerG);

               Heilberufsgesetz Mecklenburg-Vorpommern (Heilberufsgesetz M-V – HeilBerG);

               Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);

               Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland-Pfalz);

               Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/ Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);

               Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG) un Thüringer Heilberufegesetz.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum un klātbūtne uz vietas

                FR: ārvalstu investoriem ir pieejamas tikai juridiskās formas “société d'exercice liberal” (SEL) un “société civile professionnelle”(SCP), savukārt Savienības investoriem ir pieejami arī citi juridisko formu veidi. Lai sniegtu medicīnas, zobārstniecības un vecmāšu pakalpojumus, nepieciešama Francijas valstspiederība. Tomēr ārvalstniekiem ir iespējama piekļuve atbilstoši ikgadējām kvotām. Medicīnas, zobārstniecības un vecmāšu pakalpojumus un medmāsu pakalpojumus var sniegt ar SEL à forme anonyme, à responsabilité limitée par actions simplifiée ou en commandite par actions SCP, société coopérative (tikai neatkarīgiem vispārējās un specializētās aprūpes ārstiem) vai société interprofessionnelle de soins ambulatoires (SISA) tikai attiecībā uz multidisciplināru veselības aprūpes tīklu (MSP).

               Pasākumi

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération; un Code de la santé publique.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               AT: ārstu sadarbība sabiedrības veselības ambulatorajai aprūpei, tā sauktā kopprakse, var notikt tikai šādās juridiskajās formās: Offene Gesellschaft/OG vai Gesellschaft mit beschränkter Haftung/GmbH. Šādā kopppraksē partneri var būt vienīgi ārsti. Tiem ir jāiegūst tiesības uz neatkarīgu ārstu praksi, ko reģistrē Austrijas Ārstu kamerā, un praksē aktīvi jādarbojas ārsta profesijā. Citas fiziskas vai juridiskas personas nevar būt partneri koppraksē un nevar piedalīties tās ienākumu vai peļņas sadalē (daļa no CPC 9312).

               Pasākumi

               AT: Ārstu likums, BGBl. I Nr. 169/1998, §§ 52a - 52c;

               Federālais likums, kas reglamentē augsta līmeņa saistīto veselības nozares darbinieku profesijas, BGBl. Nr. 460/1992; Federālais likums, kas reglamentē zemākā un augstākā līmeņa ārstnieciskos masierus, BGBl. Nr. 169/2002.

               b)
                     Veterinārie pakalpojumi (CPC 932)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               AT: tikai EEZ dalībvalsts valstspiederīgie drīkst sniegt veterināros pakalpojumus. No valstspiederības prasības ir atbrīvoti tādu valstu valstspiederīgie, kuras nav EEZ dalībvalstis, ja ar attiecīgo valsti, kas nav EEZ dalībvalsts, ir noslēgts Savienības nolīgums, kurā paredzēts valsts režīms attiecībā uz investīcijām un pārrobežu tirdzniecību veterināro pakalpojumu jomā.

               ES: lai strādātu šajā profesijā, jābūt profesionālās apvienības biedram un nepieciešama Savienības valstspiederība, taču no šīs prasības var atbrīvot, ja noslēgts divpusējs nolīgums par profesiju. Veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.

               FR: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama EEZ valstspiederība, taču no valstspiederības prasības var atbrīvot, pamatojoties uz savstarpību. Sabiedrībām, kas sniedz veterināros pakalpojumus, var būt šādas juridiskās formas: SCP (Société civile professionnelle) un SEL (Société d'exercice liberal).

               Ar zināmiem nosacījumiem var atļaut citas sabiedrības juridiskās formas, kas paredzētas Francijas tiesību aktos vai kādas citas EEZ dalībvalsts tiesību aktos, ja to juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta ir šajā valstī.

               Pasākumi

               AT: Tierärztegesetz (Veterinārijas likums), BGBl. Nr. 16/1975, §3 (2) (3).

               ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la Organización Colegial Veterinaria Española;  62. un 64. pants.

               FR: Code rural et de la pêche maritime.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               CY: uz veterināro pakalpojumu sniegšanu attiecas nosacījums par valstspiederību un dzīvesvietu.

               EL: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama EEZ vai Šveices valstspiederība.

               HR: tikai juridiskas un fiziskas personas, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī veterināru darbību veikšanai, var sniegt pārrobežu veterināros pakalpojumus Horvātijas Republikā. Tikai Savienības valstspiederīgie var izveidot veterinārārsta praksi Horvātijas Republikā.

               HU: lai varētu sniegt veterināros pakalpojumus, jābūt Ungārijas Veterinārārstu kameras biedram, un, lai par tādu kļūtu, ir jābūt EEZ valstspiederīgajam. Lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: darba tirgus apstākļi nozarē.

               Pasākumi

               CY: Likums 169/1990 , ar grozījumiem.

               EL: Prezidenta dekrēts 38/2010, Ministrijas lēmums 165261/IA/2010 (Gov. Gazette 2157/B).

               HR: Veterinārijas likums (OG 83/13, 148/13, 115/18), 3. panta 67. punkts, 105. un 121. pants.

               HU: 2012. gada Likums CXXVII par Ungārijas Veterinārārstu kameru un veterināro pakalpojumu sniegšanas nosacījumiem.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               CZ: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama fiziska klātbūtne teritorijā.

               IT un PT: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, ir jābūt rezidentam.

               PL: lai sniegtu veterināros pakalpojumus, nepieciešama fiziska klātbūtne teritorijā. Lai strādātu veterinārārsta profesijā Polijas teritorijā, valstu ārpus Eiropas Savienības valstspiederīgajiem ir jānokārto poļu valodas eksāmens, ko rīko Polijas veterinārārstu kamera.

               SI: tikai juridiskas un fiziskas personas, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī veterināru darbību veikšanai, var sniegt pārrobežu veterināros pakalpojumus Slovēnijas Republikā.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               SK: lai reģistrētos profesionālajā kamerā, kas nepieciešams, lai strādātu profesijā, nepieciešama dzīvesvieta EEZ. Veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.

               Pasākumi

               CZ: Likums Nr. 166/1999 Coll. (Veterinārijas likums), §58-63, 39 un

               Likums Nr. 381/1991 Coll. (par Čehijas Republikas Veterinārārstu kameru), 4. pants.

               IT: Likumdošanas dekrēts C.P.S. 233/1946, 7.-9. pants, un

               Republikas Prezidenta dekrēts (DPR) 221/1950, 7. punkts.

               PL: 1990. gada 21. decembra Likums par veterinārārsta profesiju un veterinārārstu kamerām.

               PT: Dekrētlikums 368/91 (Veterinārārstu profesionālās apvienības statūti) alterado p/ Lei 125/2015, 3 set.

               SI: Pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev (Noteikumi par veterinārārstu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu), Uradni list RS, št. (Official Gazette No) 71/2008, 7/2011, 59/2014, ietverti 21/2016 Likumā par pakalpojumiem iekšējā tirgū, Official Gazette RS No 21/2010.

               SK: Likums 442/2004 par privātajiem veterinārārstiem un veterinārārstu kamerām, 2. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas. Telemedicīnas pakalpojumus var sniegt tikai primārās ārstēšanas kontekstā ar iepriekšēju veterinārārsta fizisku klātbūtni.

               DK un NL: veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.

               IE: veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas vai personālsabiedrības.

               LV: veterināros pakalpojumus drīkst sniegt tikai fiziskas personas.

               Pasākumi

               DE: Bundes-Tierärzteordnung (BTÄO; Veterinārārsta profesijas federālais kodekss).

               Reģionālā līmenī:

               likumi par federālo zemju mediķu padomēm (Heilberufs- und

               Kammergesetze der Länder) un (pamatojoties uz tiem)

               Baden-Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HBKG);

               Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HKaG);

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz - HeilBerG);

               Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);

               Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);

               Mecklenburg-Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);

               Nordrhein-Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);

               Rheinland-Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);

               Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);

               Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG);

               Sachsen-Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen-Anhalt (KGHB-LSA);

               Schleswig-Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe (Heilberufekammergesetz - HBKG);

               Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG) un

               Berufsordnungen der Kammern (Veterinārārstu padomju profesionālās rīcības kodeksi).

               DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (2020. gada 15. janvāra konsolidētais likums Nr. 40 par veterinārārstiem).

               IE: 2005. gada Veterinārās prakses likums.

               LV: Veterinārmedicīnas likums.

               NL: WID op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).

               c)
                     Zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecība un citi farmaceitu sniegti pakalpojumi (CPC 63211)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes

               AT: zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecība sabiedrībai drīkst notikt tikai aptiekās. Lai varētu vadīt aptieku, ir vajadzīga EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederība. Aptieku nomniekiem un par aptieku vadību atbildīgajām personām jābūt EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

               Pasākumi

               AT: Apothekengesetz (Aptieku likums), RGBl. Nr. 5/1907 ar grozījumiem, §§ 3, 4, 12; Arzneimittelgesetz (Zāļu likums), BGBl. Nr. 185/1983 , ar grozījumiem, §§ 57, 59, 59a; Medizinproduktegesetz (Medicīnas ierīču likums), BGBl. Nr. 657/1996 , ar grozījumiem, § 99.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               DE: aptieku drīkst vadīt tikai fiziskas personas (farmaceiti). Citu valstu valstspiederīgie vai personas, kuras nav nokārtojušas Vācijas eksāmenu farmācijā, var saņemt tikai licenci tādas aptiekas pārņemšanai, kas jau pastāvējusi iepriekšējos trīs gadus. Kopējais aptieku skaits uz vienu personu ir ierobežots līdz vienai aptiekai un trim aptieku filiālēm.

               FR: EEZ valsts vai Šveices valstspiederības prasība, lai pārvaldītu aptieku.

               Ārvalstu farmaceitiem var atļaut veikt uzņēmējdarbību atbilstoši ikgadējām kvotām. Lai atvērtu aptieku, jāsaņem atļauja, un komerciālai klātbūtnei, ieskaitot zāļu tālpārdošanu sabiedrībai informācijas sabiedrības pakalpojumu ietvaros, bez diskriminācijas jābūt tikai vienā no šādām juridiskajām formām, kas atļautas saskaņā ar valsts tiesību aktiem: société d’exercice libéral (SEL) anonyme, par actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle or pluripersonnelle, en commandite par actions, société en noms collectifs (SNC) or société à responsabilité limitée (SARL) unipersonnelle vai pluripersonnelle.

               Pasākumi

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Vācijas Aptieku likums);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).

               FR: Code de la santé publique un

               Loi 90-1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions libéralesand Loi 2015-990 du 6 août 2015.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms

               EL: lai varētu vadīt aptieku, nepieciešama Eiropas Savienības valstspiederība.

               HU: lai varētu vadīt aptieku, nepieciešama EEZ valstspiederība.

               LV: lai uzsāktu pastāvīgu praksi aptiekā, ārvalstu farmaceitam vai farmaceita asistentam, kurš izglītību ieguvis valstī, kas nav dalībvalsts vai EEZ dalībvalsts, vismaz viens gads jānostrādā aptiekā EEZ dalībvalstī farmaceita uzraudzībā.

               Pasākumi

               EL: Likums 5607/1932, kas grozīts ar Likumiem 1963/1991 un 3918/2011.

               HU: 2006. gada Likums XCVIII par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz zāļu un medicīnas palīglīdzekļu uzticamu un ekonomiski pamatotu piegādi un zāļu izplatīšanu.

               LV: Farmācijas likums, 38. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               BG: aptieku vadītājiem jābūt kvalificētiem farmaceitiem, un viņi drīkst vadīt tikai vienu aptieku, kurā viņi paši strādā. Attiecībā uz aptieku skaitu, kas var piederēt vienai personai Bulgārijas Republikā, ir noteikta kvota (ne vairāk par 4 aptiekām).

               DK: tikai fiziskām personām, kam Dānijas Veselības un zāļu iestāde ir piešķīrusi farmaceita licenci, ir atļauts sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības pakalpojumus sabiedrībai.

               ES, HR, HU un PT: lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude.

               Galvenie kritēriji: iedzīvotāju skaits un blīvums teritorijā.

               IE: zāļu, izņemot bezrecepšu zāļu, tirdzniecība pa pastu ir aizliegta.

               MT: aptieku licenču izsniegšanai piemēro īpašus ierobežojumus. Nevienai personai nav vairāk par vienu licenci, kas izsniegta uz tās vārda jebkurā pilsētā vai ciematā (Aptieku licencēšanas noteikumu (LN279/07) 5. noteikuma 1. punkts), izņemot, ja nav saņemti citi pieteikumi par attiecīgo pilsētu vai ciematu (Aptieku licencēšanas noteikumu (LN279/07) 5. noteikuma 2. punkts).

               PT: komercsabiedrībās ar akciju kapitālu akcijas ir vārda akcijas. Viena persona vienlaicīgi tieši vai netieši nav vairāk kā četru aptieku īpašnieks, vadītājs vai apsaimniekotājs.

               SI: aptieku tīkls Slovēnijā sastāv no publiskajām aptiekām, kas pieder pašvaldībām, un privātiem farmaceitiem ar koncesiju, kurā vairākuma kapitāldaļu īpašniekam jābūt profesionālam farmaceitam. Recepšu zāļu tirdzniecība pa pastu ir aizliegta.

               Pasākumi

               BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm, 222., 224. un 228. pants.

               DK: Apotekerloven (Dānijas Aptieku likums) LBK nr. 801 12/06/2018.

               ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia

               (25. aprīļa Likums 16/1997, kas reglamentē aptieku pakalpojumus), 2. un 3.1. pants, un

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               HR: Veselības aprūpes likums (OG 100/18, 125/19).

               HU: 2006. gada Likums XCVIII par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz zāļu un medicīnas palīglīdzekļu uzticamu un ekonomiski pamatotu piegādi un zāļu izplatīšanu.

               IE: Irish Medicines Boards Acts 1995 un 2006 (1995. gada Likums Nr. 29 un 2006. gada Likums Nr. 3); 2003. gada Noteikumi par zālēm (izrakstīšana un piegādes kontrole), ar grozījumiem (S.I. 540, 2003. gads); 2007. gada Noteikumi par zālēm (kontrole attiecībā uz laišanu tirgū), ar grozījumiem (S.I. 540, 2007. gads); 2007. gada Aptieku likums (Nr. 20, 2007. gads); Mazumtirdzniecības farmācijas uzņēmumu noteikumi, 2008. gads, ar grozījumiem (S.I. Nr. 488, 2008. gads).

               MT: Aptieku licenču noteikumi (LN279/07), kas izdoti atbilstoši Zāļu likumam (Cap. 458).

               PT: Dekrētlikums 307/2007, 9., 14. un 15. pants, Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:

               - p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,

               - p/ Decreto-Lei 171/2012, 1 ago.,

               - p/ Lei 16/2013, 8 fev.,

               - p/ Decreto-Lei 128/2013, 5 set.,

               - p/ Decreto-Lei 109/2014, 10 jul.,

               - p/ Lei 51/2014, 25 ago.,

               - p/ Decreto-Lei 75/2016, 8 nov. un Rīkojums 1430/2007revogada p/Portaria 352/2012, 30 out.

               SI: Aptieku pakalpojumu likums (Official Gazette of the RS No. 85/2016) un Zāļu likums (Official Gazette of the RS, No. 17/2014).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               IT: praktizēt šajā profesijā drīkst tikai reģistrā iekļautas fiziskās personas, kā arī juridiskas personas, kas nodibinātas kā personālsabiedrības, turklāt katram sabiedrības partnerim jābūt reģistrētam farmaceitam. Lai farmaceitu iekļautu profesionālajā reģistrā, attiecīgajai personai jābūt Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgajam vai rezidentam un jābūt praktizējošai šajā profesijā Itālijā. Ārvalstniekus, kuriem ir nepieciešamā kvalifikācija, reģistrā var iekļaut, ja viņi ir tādas valsts valstspiederīgie, ar kuru Itālijai noslēgta īpaša vienošanās, kas ļauj praktizēt šajā profesijā, ievērojot savstarpības nosacījumu (Likumdošanas dekrēts CPS 233/1946, 7.-9. pants un D.P.R. 221/1950, 3. un 7. pants). Atļaujas jaunām vai neizmantotām aptiekām piešķir publiskā konkursa procedūrā. Tikai Farmaceitu reģistrā (albo) iekļauti Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgie drīkst piedalīties publiskā konkursā.

               Lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: iedzīvotāju skaits un blīvums teritorijā.

               Pasākumi

               IT: Likums 362/1991, 1., 4., 7. un 9. pants;

               Likumdošanas dekrēts CPS 233/1946, 7.–9. pants; un

               Republikas Prezidenta dekrēts(D.P.R. 221/1950, 3. un 7. pants).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               CY: uz zāļu, medicīnisko un ortopēdisko preču mazumtirdzniecību un citiem farmaceitu sniegtajiem pakalpojumiem attiecas prasība par valstspiederību (CPC 63211).

               Pasākumi

               CY: Zāļu un inžu likums (254. nodaļa), ar grozījumiem.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               BG: zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecība sabiedrībai drīkst notikt tikai aptiekās. Zāļu, izņemot bezrecepšu zāļu, tirdzniecība pa pastu ir aizliegta.

               EE: zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecība sabiedrībai drīkst notikt tikai aptiekās. Zāļu tirdzniecība pa pastu, kā arī internetā pasūtītu zāļu piegāde pa pastu vai ar kurjerpastu ir aizliegta. Lai saņemtu atļauju veikt uzņēmējdarbību, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: iedzīvotāju blīvums teritorijā.

               EL: tikai fiziskām personām, kas ir licencēti farmaceiti, un licencētu farmaceitu dibinātām sabiedrībām ir atļauts sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības pakalpojumus sabiedrībai.

               ES: tikai fiziskām personām, kas ir licencēti farmaceiti, ir atļauts sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības pakalpojumus sabiedrībai. Katrs farmaceits var saņemt tikai vienu licenci.

               LU: tikai fiziskām personām ir atļauts sniegt zāļu un īpašu medicīnas preču mazumtirdzniecības pakalpojumus sabiedrībai.

               NL: uz zāļu sūtīšanu pa pastu attiecas prasības.

               Pasākumi

               BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm, 219., 222., 228. pants un 234. panta 5. punkts.

               EE: Ravimiseadus (Zāļu likums), RT I 2005, 2, 4; § 29 (2) un § 41 (3); un Tervishoiuteenuse korraldamise seadus (Veselības pakalpojumu organizēšanas likums, RT I 2001, 50, 284).

               EL: Likums 5607/1932, kas grozīts ar Likumiem 1963/1991 un 3918/2011.

               ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia

               (25. aprīļa Likums 16/1997, kas reglamentē aptieku pakalpojumus), 2. un 3.1. pants, un

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (a043. pielikums);

               Règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (a041. pielikums) un

               Règlement grand-ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (a017. pielikums).

               NL: Geneesmiddelenwet, 67. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               BG: farmaceitiem ir jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu.

               Pasākumi

               BG: Likums par cilvēkiem paredzētām zālēm, 146., 161., 195., 222. un 228. pants.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               DE un SK: lai saņemtu farmaceita licenci vai atvērtu aptieku nolūkā veikt zāļu un konkrētu medicīnas preču mazumtirdzniecību sabiedrībai, ir jāizpilda prasība par pastāvīgo dzīvesvietu.

               Pasākumi

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Vācijas Aptieku likums);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG) un

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).

               SK: Likums 362/2011 par zālēm un medicīniskām ierīcēm, 6. pants, un

               Likums 578/2004 par veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, medicīnas darbiniekiem, profesionālajām organizācijām veselības aprūpes jomā.

               4. atruna. Pētniecības un izstrādes pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Pētniecības un izstrādes pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 851 un 853

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               EU: par publiski finansētiem pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kam izmanto Eiropas Savienības nodrošinātu finansējumu Eiropas Savienības līmenī, ekskluzīvas tiesības vai pilnvaras var piešķirt tikai Eiropas Savienības dalībvalstu valstspiederīgajiem un Eiropas Savienības juridiskām personām, kuru juridiskā adrese, galvenā vadība vai galvenā darījumdarbības vieta ir Eiropas Savienībā (CPC 851, 853).

               Par valsts finansētiem pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, kam izmanto dalībvalsts nodrošinātu finansējumu, ekskluzīvas tiesības vai pilnvaras var piešķirt tikai attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederīgajiem un attiecīgās dalībvalsts juridiskām personām, kuru galvenā mītne ir attiecīgajā dalībvalstī (CPC 851, 853).

               Šī atruna neskar [Piekto daļu] [Dalība Savienības programmās, pareiza finanšu pārvaldība un finanšu noteikumi] un Puses veikta iepirkuma vai Pušu piešķirtu subsīdiju izslēgšanu no SERVIN.1.1. panta [Mērķis un darbības joma] 6. un 7. punkta.

               Pasākumi

               EU: visas esošās un visas nākotnes Savienības pētniecības vai inovācijas pamatprogrammas, ieskaitot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalības noteikumus un noteikumus, kas attiecas uz kopīgo tehnoloģiju ierosmju 185. panta lēmumiem, un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT), kā arī esošās un nākotnes valsts, reģionālās vai vietējās programmas.

               5. atruna. Nekustamā īpašuma pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Nekustamā īpašuma pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 821 un 822

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Lielākās labvēlības režīms
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               CY: uz nekustamā īpašuma pakalpojumu sniegšanu attiecas valstspiederības un dzīvesvietas nosacījums.

               Pasākumi

               CY: Nekustamā īpašuma aģentu likums 71(1)/2010, ar grozījumiem.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               CZ: lai saņemtu licenci, kas nepieciešama nekustamā īpašuma pakalpojumu sniegšanai, fiziskām personām jāizpilda prasība par dzīvesvietu un juridiskām personām jāveic uzņēmējdarbība Čehijā.

               HR: lai sniegtu nekustamā īpašuma pakalpojumus, ir vajadzīga komerciāla klātbūtne EEZ.

               PT: fiziskām personām ir jāizpilda prasība par dzīvesvietu EEZ. Juridiskām personām ir vajadzīga inkorporācija EEZ valstī.

               Pasākumi

               CZ: Tirdzniecības licencēšanas likums.

               HR: Likums par nekustamo īpašumu darījumu starpniecību (OG 107/07 un 144/12), 2. pants.

               PT: Dekrētlikums 211/2004 (3. un 25. pants), kas grozīts un pārpublicēts ar Dekrētlikumu 69/2011.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               DK: attiecībā uz nekustamā īpašuma pakalpojumiem, ko sniedz fiziska persona, kas atrodas Dānijas teritorijā,

               nosaukumu “nekustamā īpašuma aģents” var izmantot tikai pilnvarots nekustamā īpašuma aģents, kas ir fiziska persona, kura ir iekļauta Dānijas Darījumdarbības iestādes nekustamā īpašuma aģentu reģistrā. Minētais likums nosaka, ka pieteikuma iesniedzējam jābūt Dānijas rezidentam vai Savienības, EEZ vai Šveices Konfederācijas rezidentam.

               Likums par nekustamā īpašuma pārdošanu ir piemērojams tikai tad, ja tiek sniegti ar nekustamo īpašumu saistīti pakalpojumi patērētājiem. Likums par nekustamā īpašuma pārdošanu neattiecas uz nekustamā īpašuma izpirkumnomu (CPC 822).

               Pasākumi

               DK: Lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014 (Likums par nekustamā īpašuma pārdošanu).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               SI: ciktāl Apvienotā Karaliste ļauj Slovēnijas valstspiederīgajiem un uzņēmumiem sniegt nekustamā īpašuma aģentu pakalpojumus, Slovēnija ļauj Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem un uzņēmumiem sniegt nekustamā īpašuma aģentu pakalpojumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, un papildus ir jābūt izpildītām šādām prasībām: tiesības strādāt par nekustamā īpašuma aģentu izcelsmes valstī, attiecīga dokumenta iesniegšana par kriminālu nesodāmību un iekļaušana nekustamā īpašuma aģentu reģistrā kompetentajā (Slovēnijas) ministrijā.

               Pasākumi

               SI: Nekustamā īpašuma aģentūru likums.

               6. atruna. Darījumdarbības pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Darījumdarbības pakalpojumi – nomas vai izpirkumnomas pakalpojumi bez operatoriem; ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi; tehniskā testēšana un analīze; saistītie zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi; ar lauksaimniecību saistīti pakalpojumi; drošības pakalpojumi; darbā iekārtošanas pakalpojumi; rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumi un citi darījumdarbības pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        ISIC 37. red., daļa no CPC 612, daļa no 621, daļa no 625, 831, daļa no 85990, 86602, 8675, 8676, 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209, 87901, 87902, 87909, 88, daļa no 893

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Lielākās labvēlības režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               a)
                     Nomas vai izpirkumnomas pakalpojumi bez operatoriem (CPC 83103, CPC 831)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               SE: ja kuģis daļēji pieder ārvalstniekiem, tas var kuģot ar Zviedrijas karogu, ja var pierādīt Zviedrijas operatora dominējošo ietekmi. Dominējoša Zviedrijas ietekme kuģa ekspluatācijā nozīmē, ka kuģa ekspluatācija tiek kontrolēta Zviedrijā un ka turklāt vairāk nekā puse kapitāldaļu ir Zviedrijas vai citas EEZ valsts valstspiederīgo īpašumā. Citiem ārvalstu kuģiem ar konkrētiem nosacījumiem var piešķirt atbrīvojumu no šā noteikuma izpildes, ja tos nomā vai nomā ar izpirkumu Zviedrijas juridiskās personas, pamatojoties uz berbouta fraktēšanas līgumiem (CPC 83103).

               Pasākumi

               SE: Sjölagen (Jūras likums) (1994:1009), 1. nodaļa, § 1.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               SE: pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā vieglo automobiļu un konkrētu ārpusceļa transportlīdzekļu (terrängmotorfordon) bez vadītāja nomu vai izpirkumnomu uz mazāk nekā vienu gadu, ir jāieceļ persona, kura cita starpā ir atbildīga par to, lai tiktu nodrošināts, ka darījumdarbība notiek saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un regulējumu un ka tiek ievēroti ceļu satiksmes drošības noteikumi. Atbildīgās personas dzīvesvietai jābūt EEZ (CPC 831).

               Pasākumi

               SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (Likums par vieglo automobiļu nomu un izpirkumnomu).

               b)
                     Nomas vai izpirkumnomas pakalpojumi un citi darījumdarbības pakalpojumi, kas saistīti ar aviāciju

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               EU: lai nomātu vai nomātu ar izpirkumu gaisa kuģi bez apkalpes, uz gaisa kuģi, ko izmanto Eiropas Savienības gaisa pārvadātājs, attiecas piemērojamās gaisa kuģu reģistrācijas prasības. Uz tādu līgumu par nomāšanu ar izpirkumu bez apkalpes, kura puse ir Savienības pārvadātājs, attiecas prasības, kas noteiktas Savienības vai valsts tiesību aktos par aviācijas drošību, tādas kā iepriekšējs apstiprinājums un citi trešās valstīs reģistrētu gaisa kuģu izmantošanai piemērojami nosacījumi. Lai gaisa kuģus reģistrētu, var prasīt, lai to īpašnieki būtu vai nu fiziskas personas, kas atbilst konkrētiem valstspiederības kritērijiem, vai uzņēmumi, kuri atbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz kapitāla īpašumtiesībām un kontroli (CPC 83104).

               Attiecībā uz datorizētu rezervēšanas sistēmu (DRS) pakalpojumiem, ja DRS pakalpojumu sniedzēji ārpus Savienības nepiešķir Savienības gaisa pārvadātājiem līdzvērtīgu (proti, nediskriminējošu) režīmu tam, kādu Savienības DRS pakalpojumu sniedzēji nodrošina trešās valsts gaisa pārvadātājiem Savienībā, vai ja gaisa pārvadātāji ārpus Savienības nepiešķir Savienības DRS pakalpojumu sniedzējiem līdzvērtīgu režīmu tam, kādu gaisa pārvadātāji Savienībā nodrošina trešās valsts DRS pakalpojumu sniedzējiem, var veikt pasākumus, lai DRS pakalpojumu sniedzēji ārpus Savienības piešķirtu līdzvērtīgu, diskriminējošu režīmu gaisa pārvadātājiem ārpus Savienības vai Savienības gaisa pārvadātāji piešķirtu līdzvērtīgu, diskriminējošu režīmu DRS pakalpojumu sniedzējiem ārpus Savienības.

               Pasākumi

               EU: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta versija) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula (EK) Nr. 80/2009 par rīcības kodeksu datorizētām rezervēšanas sistēmām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               BE: privātus (civilās aviācijas) gaisa kuģus, kas pieder fiziskām personām, kuras nav EEZ dalībvalsts valstspiederīgie, var reģistrēt tikai tad, ja šādu personu domicils ir Beļģijā vai tās ir Beļģijas rezidenti vismaz vienu gadu bez pārtraukuma. Privātus (civilās aviācijas) gaisa kuģus, kas pieder ārvalstu juridiskajām personām, kuras nav izveidotas saskaņā ar EEZ dalībvalsts tiesībām, var reģistrēt tikai tad, ja šādu personu mītnesvieta, aģentūra vai birojs ir Beļģijā vismaz vienu gadu bez pārtraukuma (CPC 83104).

               Licencēšanas procedūras lidojumiem ugunsgrēka dzēšanai no gaisa, mācību lidojumiem, apsmidzināšanai, mērniecībai, kartēšanai, fotografēšanai un citiem gaisā veiktiem pakalpojumiem lauksaimniecības, rūpniecības un inspekcijas vajadzībām.

               Pasākumi

               BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne.

               c)
                     Ar vadības konsultācijām saistīti pakalpojumi — šķīrējtiesas un samierināšanas pakalpojumi (CPC 86602)

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               BG: lai to valstu pilsoņi, kuras nav EEZ dalībvalstis vai Šveices Konfederācija, varētu sniegt mediācijas pakalpojumus, viņiem ir jābūt pastāvīgai vai ilgtermiņa uzturēšanās atļaujai Bulgārijā.

               HU: lai veiktu mediācijas (piemēram, šķīrējtiesas un samierināšanas) darbības, ir vajadzīga par tiesu sistēmu atbildīgā ministra atļauja, proti, iekļaušana reģistrā, ko piešķir tikai juridiskām vai fiziskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību Ungārijā vai ir Ungārijas rezidenti.

               Pasākumi

               BG: Mediācijas likums, 8. pants.

               HU: 2002. gada Likums LV par mediāciju.

               d)
                     Tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumi (CPC 8676)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               CY: lai sniegtu ķīmiķu un biologu pakalpojumus, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība.

               FR: biologa profesijā drīkst strādāt tikai fiziskas personas, kurām ir noteikta prasība par EEZ valstspiederību.

               Pasākumi

               CY: 1988. gada Ķīmiķu reģistrācijas likums (Likums 157/1988), ar grozījumiem.

               FR: Code de la Santé Publique.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               BG: lai sniegtu tehniskās testēšanas un analīzes pakalpojumus, jāveic uzņēmējdarbība Bulgārijā saskaņā ar Bulgārijas Komerclikumu un jābūt reģistrētam Komercreģistrā.

               Lai veiktu periodisko apskati autotransporta līdzekļu tehniskā stāvokļa apliecināšanai, attiecīgajai personai jābūt reģistrētai saskaņā ar Bulgārijas Komerclikumu vai Bezpeļņas juridisko personu likumu vai jābūt reģistrētai citā EEZ dalībvalstī.

               Gaisa un ūdens testēšanu un sastāva un tīrības analīzi drīkst veikt tikai Bulgārijas Vides un ūdens ministrija vai tās aģentūras sadarbībā ar Bulgārijas Zinātņu akadēmiju.

               Pasākumi

               BG: Likums par tehniskajām prasībām produktiem;

               Mērījumu likums;

               Tīra apkārtējā gaisa likums un

               Ūdens likums, Rīkojums N-32 par periodisko apskati autotransporta līdzekļu tehniskā stāvokļa apliecināšanai.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, klātbūtne uz vietas

               IT: biologiem, ķīmijas analītiķiem, agronomiem un periti agrari jābūt rezidentiem un jābūt reģistrētiem profesionālajā reģistrā. Trešo valstu valstspiederīgie var pieteikties atbilstoši savstarpības nosacījumam.

               Pasākumi

               IT: biologi, ķīmijas analītiķi: Likums 396/1967 par biologu profesiju un Karaļa Dekrēts 842/1928 par ķīmijas analītiķa profesiju.

               e)
                     Saistītie zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi (CPC 8675)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, klātbūtne uz vietas

               IT: iekļaušanai ģeologu reģistrā, kas nepieciešama, lai praktizētu mērnieka vai ģeologa profesijā nolūkā sniegt pakalpojumus, kas saistīti ar atradņu izpēti un ekspluatāciju u. tml., ir vajadzīgs rezidenta statuss vai domicils Itālijā. Nepieciešama dalībvalsts valstspiederība, tomēr ārvalstniekus reģistrā var iekļaut atbilstoši savstarpības nosacījumam.

               Pasākumi

               IT: ģeologi: Likums 112/1963, 2. un 5. pants; D.P.R. 1403/1965, 1. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               BG: lai veiktu funkcijas, kas saistītas ar ģeodēziju, kartogrāfiju un kadastrālo uzmērīšanu, fiziskām personām ir vajadzīga EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas valstspiederība un dzīvesvieta. Juridiskām personām ir nepieciešama tirdzniecības reģistrācija saskaņā ar EEZ dalībvalsts vai Šveices Konfederācijas tiesību aktiem.

               Pasākumi

               BG: Kadastra un īpašumu reģistra likums un Ģeodēzijas un kartogrāfijas likums.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms

               CY: uz attiecīgo pakalpojumu sniegšanu attiecas prasība par valstspiederību.

               Pasākumi

               CY: Likums 224/1990 , ar grozījumiem.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               FR: mērniecības pakalpojumus drīkst sniegt tikai ar SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite par actions), SCP (Société civile professionnelle), SA un SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée) starpniecību. Ģeoloģiskās izpētes un izlūkošanas pakalpojumu veikšanai ir jāizpilda prasība par uzņēmējdarbības veikšanu. Zinātniskos pētniekus no šīs prasības var atbrīvot ar zinātniskās pētniecības ministra lēmumu, vienojoties ar ārlietu ministru.

               Pasākumi

               FR: Loi 46-942 du 7 mai 1946 and décret n°71-360 du 6 mai 1971.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               HR: ģeoloģijas, ģeodēzijas un ieguves pamatkonsultāciju pakalpojumus, kā arī saistītos vides aizsardzības konsultāciju pakalpojumus Horvātijas teritorijā var sniegt tikai kopā ar vietējām juridiskām personām vai ar to starpniecību.

               Pasākumi

               HR: Rīkojums par apstiprinājumu izsniegšanas prasībām juridiskām personām profesionālu vides aizsardzības darbību veikšanai (OG Nr. 57/10), 32.–35. pants.

               f)
                     Ar lauksaimniecību saistīti pakalpojumi (daļa no CPC 88)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms, klātbūtne uz vietas

               IT: biologiem, ķīmijas analītiķiem, agronomiem un periti agrari jābūt rezidentiem un jābūt reģistrētiem profesionālajā reģistrā. Trešo valstu valstspiederīgie var pieteikties atbilstoši savstarpības nosacījumam.

               Pasākumi

               IT: biologi, ķīmijas analītiķi: Likums 396/1967 par biologu profesiju un Karaļa Dekrēts 842/1928 par ķīmijas analītiķa profesiju.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, lielākās labvēlības režīms

               PT: biologa, ķīmijas analītiķa un agronoma profesijās drīkst strādāt tikai fiziskas personas. Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem savstarpības režīmu (nevis pilsonības prasību) piemēro inženieriem un tehniskajiem inženieriem. Biologiem nepiemēro ne prasību par pilsonību, ne savstarpību.

               Pasākumi

               PT: Dekrētlikums 119/92 alterado p/ Lei 123/2015, 2 set. (Ordem Engenheiros);

               Likums 47/2011 alterado p/ Lei 157/2015, 17 set. (Ordem dos Engenheiros Técnicos) un

               Dekrētlikums 183/98 alterado p/ Lei 159/2015, 18 set. (Ordem dos Biólogos).

               g)
                     Drošības pakalpojumi (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms un klātbūtne uz vietas

               IT: lai saņemtu nepieciešamo atļauju apsardzes pakalpojumu sniegšanai un materiālo vērtību transportēšanai, ir vajadzīga Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederība un rezidenta statuss.

               PT: ārvalstu pakalpojumu sniedzējam nav atļauts sniegt apsardzes pakalpojumus pāri robežām.

               Specializētam personālam piemēro prasību par valstspiederību.

               Pasākumi

               IT: Likums par sabiedrisko drošību (TULPS) 773/1931, 133.–141. pants; Karaļa Dekrēts 635/1940, 257. pants.

               PT: Likums 34/2013 alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio un Rīkojums 273/2013 alterada p/ Portaria 106/2015, 13 abril.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               DK: prasība par dzīvesvietu personām, kas iesniedz pieteikumu atļaujai sniegt drošības pakalpojumus.

               Prasība par dzīvesvietu ir jāizpilda arī tādas juridiskās personas vadītājiem un valdes locekļu vairākumam, kura lūdz atļauju sniegt drošības pakalpojumus. Tomēr prasību par dzīvesvietu nepiemēro vadībai un direktoru padomēm, ciktāl tas izriet no starptautiskiem nolīgumiem vai rīkojumiem, ko izdevis tieslietu ministrs.

               Pasākumi

               DK: Lovbekendtgørelse 2016-01-11 nr. 112 om vagtvirksomhed.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               EE: dzīvesvietas prasība apsargiem.

               Pasākumi

               EE: Turvaseadus (Drošības likums) § 21, § 22.

               h)
                     Darbā iekārtošanas pakalpojumi (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms (attiecas uz valdības reģionālo līmeni)

               BE: Flandrijas reģionā sabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas ārpus EEZ, ir jāpierāda, ka tā sniedz darbā iekārtošanas pakalpojumus savā izcelsmes valstī. Valonijas reģionā, lai sniegtu darbā iekārtošanas pakalpojumus, vajadzīga īpaša juridiskas personas forma (régulièrement constituée sous la forme d'une personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit en vertu du droit d'un Etat membre ou régie par celui-ci, quelle que soit sa forme juridique). Sabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas ārpus EEZ, jāpierāda, ka tā atbilst minētajā dekrētā izklāstītajiem nosacījumiem (piemēram, attiecībā uz juridiskās personas formu) un ka tā sniedz darbā iekārtošanas pakalpojumus savā izcelsmes valstī. Beļģijas vācu valodas kopienā sabiedrībai, kuras galvenais birojs ir ārpus EEZ, ir jāpierāda, ka tas sniedz darbā iekārtošanas pakalpojumus savā izcelsmes valstī, un tam jāatbilst minētajā dekrētā noteiktajiem atzīšanas kritērijiem (CPC 87202).

               Pasākumi

               BE: Flandrijas reģions: Article 8, § 3, Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering van het decreet betreffende de private arbeidsbemiddeling.

               Valonijas reģions: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (2009. gada 3. aprīļa Dekrēts par darbā iekārtošanas aģentūru reģistrāciju), 7. pants; un Arrêté du Gouvernement wallon du 10 décembre 2009 portant exécution du décret du 3 avril.

               2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (Valonijas valdības 2009. gada 10. decembra Lēmums, ar ko īsteno 2009. gada 3. aprīļa Dekrētu par darbā iekārtošanas aģentūru reģistrāciju), 4. pants.

               Vācu valodas kopiena: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung der privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail intérimaire et à la surveillance des agences de placement privées, 6. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               DE: lai saņemtu licenci, kas ļauj darboties kā pagaidu nodarbinātības aģentūrai, ir vajadzīga Eiropas Savienības dalībvalsts valstspiederība vai komerciāla klātbūtne Eiropas Savienībā (atbilstoši likuma par pagaidu aģentūras darbu (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz)

               3. panta 3.–5. punktam). Federālā darba un sociālo lietu ministrija var izdot noteikumus par tādu darbinieku iekārtošanu un pieņemšanu darbā konkrētās profesijās, piemēram, ar veselību un aprūpi saistītās profesijās, kuri nav no EEZ valstīm. Licenci vai licences derīguma pagarinājumu atsaka, ja uzņēmumiem, noslēgts ar Ungārijas advokātu uzņēmumu daļām un palīguzņēmumiem, kuri neatrodas EEZ valstī, ir paredzēts veikt pagaidu darbus (Likuma par pagaidu darba aģentūru darba (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz) 3. iedaļas 2. punkts).

               Pasākumi

               DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);

               Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; Sociālā nodrošinājuma kodekss, trešā grāmata) – nodarbinātības veicināšana;

               Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; Rīkojums par ārvalstnieku nodarbināšanu).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               ES: pirms darbā iekārtošanas aģentūras sāk darbību, tām jāiesniedz ar zvērestu apliecināts paziņojums, kas apliecina, ka ir izpildītas spēkā esošo tiesību aktu prasības (CPC 87201, 87202).

               Pasākumi

               ES: Real Decreto-ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).

               i)
                     Rakstiskās un mutiskās tulkošanas pakalpojumi (CPC 87905)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               BG: lai veiktu oficiālas tulkošanas darbības, ārvalstu fiziskajām personām ir jābūt ilgtermiņa vai pastāvīgas uzturēšanās atļaujai Bulgārijas Republikā.

               Pasākumi

               BG: dokumentu legalizācijas, apliecināšanas un tulkošanas noteikumi.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               HU: oficiālus tulkojumus, oficiālus tulkojumu apliecinājumus un apliecinātas oficiālu tulkojumu kopijas svešvalodās var nodrošināt tikai Ungārijas Tulkojumu un apliecinājumu birojs (OFFI).

               PL: tikai fiziskas personas drīkst būt zvērināti tulkotāji.

               Pasākumi

               HU: Ministru padomes Dekrēts Nr. 24/1986 par oficiālu rakstisku un mutisku tulkošanu.

               PL: 2004. gada 25. novembra Likums par zvērināta tulkotāja vai tulka profesiju (Oficiālo publikāciju izdevums, Nr. 2019, 1326. poz.).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               FI: sertificētiem tulkotājiem nepieciešama dzīvesvieta EEZ.

               Pasākumi

               FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (Likums par pilnvarotiem tulkotājiem) (1231/2007), s. 2(1)).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms

               CY: lai sniegtu oficiālus tulkošanas un apliecināšanas pakalpojumus, jāreģistrējas tulkotāju reģistrā. Piemēro prasību par valstspiederību.

               HR: sertificētiem tulkotājiem nepieciešama EEZ valstspiederība.

               Pasākumi

               CY: Kipras Republikas Likums par sertificētu tulkošanas pakalpojumu sniedzēju izveidi, reģistrāciju un regulējumu.

               HR: Rīkojums par pastāvīgajiem tiesas tulkiem (OG 88/2008), 2. pants.

               j)
                     Citi darījumdarbības pakalpojumi (daļa no CPC 612, daļa no 621, daļa no 625, 87901, 87902, 88493, daļa no 893, daļa no 85990, 87909, ISIC 37)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               SE: lombardiem jāveic uzņēmējdarbība sabiedrības ar ierobežotu atbildību vai filiāles formā (daļa no CPC 87909).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               CZ: vienīgi pilnvarotai iepakošanas sabiedrībai ir atļauts sniegt tos pakalpojumus, kas saistīti ar iepakojuma atpakaļsavākšanu un reģenerāciju, un tai ir jābūt juridiskai personai, kas veic uzņēmējdarbību akciju sabiedrības formā (CPC 88493, ISIC 37).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               NL: lai sniegtu dārgmetālu izstrādājumu zīmogošanas pakalpojumus, ir vajadzīga komerciālā klātbūtne Nīderlandē. Dārgmetālu izstrādājumu zīmogošana pašlaik ir atļauta vienīgi diviem Nīderlandes valsts monopoliem (daļa no CPC 893).

               Pasākumi

               CZ: Likums 477/2001 Coll. (Iepakojuma likums), 16. punkts.

               SE: Lombardu likums (1995:1000).

               NL: Waarborgwet 1986.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               PT: lai sniegtu līdzekļu iekasēšanas aģentūru pakalpojumus un kredītinformācijas pakalpojumus, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība (CPC 87901, 87902).

               Pasākumi

               PT: Likums 49/2004.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               CZ: lai sniegtu izsoļu pakalpojumus, nepieciešama licence. Lai saņemtu licenci (brīvprātīgu publisku izsoļu rīkošanai), sabiedrībai jābūt inkorporētai Čehijas Republikā, fiziskai personai ir jāsaņem uzturēšanās atļauja un sabiedrībai vai fiziskai personai jābūt reģistrētai Čehijas Republikas Komercreģistrā (daļa no CPC 612, daļa no 621, daļa no 625, daļa no 85990).

               Pasākumi

               CZ: Likums Nr. 455/1991 Coll.;

               Tirdzniecības licencēšanas likums un

               Likums Nr. 26/2000 Coll., par publiskajām izsolēm.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – piekļuve tirgum

               SE: celtniecības sabiedrības ekonomikas plāns jāapliecina divām personām. Šīm personām jābūt EEZ iestāžu publiski apstiprinātām (CPC 87909).

               Pasākumi

               SE: Kooperatīvo celtniecības sabiedrību likums (1991:614).

               7. atruna. Sakaru pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Sakaru pakalpojumi – pasta un kurjera pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        Daļa no CPC 71235, daļa no 73210, daļa no 751

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               EU: pastkastīšu izvietošanas uz publiskiem ceļiem organizēšana, pastmarku izdošana un ierakstīto sūtījumu pasta pakalpojumu sniegšana, ko izmanto tiesas vai administratīvajās procedūrās, var būt ierobežota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Licencēšanas sistēmas var ieviest tiem pakalpojumiem, attiecībā uz kuriem pastāv vispārīgas universālā pakalpojuma saistības. Minētās licences var piešķirt attiecībā uz konkrētām universālā pakalpojuma saistībām vai par finansiālu ieguldījumu kompensāciju fondā.

               Pasākumi

               EU: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai.

               8. atruna. Būvniecības pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Būvniecība un saistītie inženiertehniskie pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 51

                        Atrunas veids:

                        Valsts režīms

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               CY: valstspiederības prasība.

               Pasākums

               2001. gada Likums par būvuzņēmēju un tehnisko būvdarbu veicēju reģistrāciju un kontroli (29(I)/2001), 15. un 52. pants.

               9. atruna. Izplatīšanas pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Izplatīšanas pakalpojumi – vispārīgi, tabakas izplatīšana

                        Nozares klasifikācija:

                        C CPC 3546, daļa no 621, 6222, 631, daļa no 632

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               a)
                     Izplatīšanas pakalpojumi (CPC 3546, 631, 632 izņemot 63211, 63297, 62276, daļa no 621)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               PT: pastāv īpaša atļauju piešķiršanas sistēma attiecībā uz konkrētu mazumtirdzniecības vietu un tirdzniecības centru ierīkošanu. Tas attiecas uz tirdzniecības centriem, kam kopējā iznomājamā platība ir vismaz 8000 m2,, un mazumtirdzniecības vietām, kurām ārpus tirdzniecības centriem iznomājamā tirdzniecības platība ir vismaz 2000 m2. Galvenie kritēriji: ieguldījums komercpiedāvājumu daudzveidībā; patērētājiem sniegto pakalpojumu novērtējums; nodarbinātības un korporatīvās sociālās atbildības kvalitāte; integrācija pilsētvidē; ieguldījums ekoefektivitātē (CPC 631, 632, izņemot 63211, 63297).

               Pasākumi

               PT: Dekrētlikums Nr. 10/2015, 16. janvāris.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               CY: farmācijas nozares tirdzniecības pārstāvjiem attiecībā uz izplatīšanas pakalpojumiem ir noteikta valstspiederības prasība (CPC 62117).

               Pasākumi

               CY: Likums 74(I)/2020 , ar grozījumiem.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               LT: pirotehnisko izstrādājumu izplatīšanai ir vajadzīga licence. Licenci var saņemt tikai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā (CPC 3546).

               Pasākumi

               LT: Likums par civilo pirotehnisko izstrādājumu aprites uzraudzību (2004. gada 23. marts, Likums Nr. IX-2074).

               b)
                     Tabakas izplatīšana (daļa no CPC 6222, 62228, daļa no 6310, 63108)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               ES: valsts monopols tabakas izstrādājumu mazumtirdzniecībā. Uz uzņēmējdarbības veikšanu attiecas dalībvalsts valstspiederības prasība. Tikai fiziskas personas var būt tabakas izstrādājumu mazumtirgotāji. Katrs tabakas mazumtirgotājs var saņemt tikai vienu licenci (CPC 63108).

               FR: valsts monopols tabakas izstrādājumu vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā. Tabakas izstrādājumu mazumtirgotājiem (buraliste) piemēro prasību par valstspiederību (daļa no CPC 6222, daļa no 6310).

               Pasākumi

               ES: 2014. gada 27. septembra Likums 14/2013.

               FR: Code général des impôts.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               AT: tikai fiziskas personas var pieteikties uz tabakas izstrādājumu mazumtirgotāja atļauju.

               Priekšroka tiek dota EEZ dalībvalstu valstspiederīgajiem (CPC 63108).

               Pasākumi

               AT: 1996. gada Tabakas monopola likums, § 5 un § 27.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               IT: lai izplatītu un pārdotu tabaku, ir vajadzīga licence. Licenci piešķir publiskā procedūrā. Lai piešķirtu licences, ir jāveic ekonomisko vajadzību pārbaude. Galvenie kritēriji: iedzīvotāju skaits un esošo pārdošanas punktu ģeogrāfiskais blīvums (daļa no CPC 6222, daļa no 6310).

               Pasākumi

               IT: Likumdošanas dekrēts 184/2003;

               Likums 165/1962;

               Likums 3/2003;

               Likums 1293/1957;

               Likums 907/1942 un

               Republikas Prezidenta dekrēts (D.P.R.) 1074/1958.

               10. atruna. Izglītības pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Izglītības pakalpojumi (privāti finansēti)

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 921, 922, 923, 924

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               CY: privāti finansētas skolas īpašniekiem un vairākuma kapitāldaļu turētājiem ir jābūt kādas dalībvalsts valstspiederīgajiem. Apvienotās Karalistes pilsoņi var saņemt (izglītības) ministra atļauju saskaņā ar noteikto formu un nosacījumiem.

               Pasākumi

               CY: 2019. gada privātskolu likums (N. 147(I)/2019)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               BG: privāti finansētus pamatizglītības un vidējās izglītības pakalpojumus var sniegt tikai pilnvaroti Bulgārijas uzņēmumi (vajadzīga komerciāla klātbūtne). Bulgārijā bērnudārzus un skolas ar ārvalstnieku līdzdalību var izveidot vai pārveidot pēc Bulgārijā pienācīgi reģistrētu Bulgārijas apvienību, korporāciju vai uzņēmumu un ārvalstu fizisku vai juridisku personu pieprasījuma ar Ministru padomes lēmumu pēc izglītības un zinātnes ministra ierosmes. Ārvalstniekiem piederošus bērnudārzus un skolas var izveidot vai pārveidot pēc ārvalstu juridisku personu pieprasījuma saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un konvencijām un atbilstoši iepriekšminētajiem noteikumiem. Ārvalstu augstākās izglītības iestādes nevar atvērt filiāles Bulgārijas teritorijā. Ārvalstu augstākās izglītības iestādes var atvērt fakultātes, nodaļas, institūtus un koledžas Bulgārijā tikai Bulgārijas vidusskolu struktūras ietvaros un sadarbībā ar tām (CPC 921, 922).

               Pasākumi

               BG: Pirmsskolas un skolu izglītības likums un

               Augstākās izglītības likums, papildnoteikumu 4. punkts.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               SI: privāti finansētas pamatskolas drīkst dibināt tikai Slovēnijas fiziskās vai juridiskās personas. Pakalpojumu sniedzējam jāizveido juridiskā adrese vai filiāle (CPC 921).

               Pasākumi

               SI: Izglītības organizācijas un finansēšanas likums (Official Gazette of Republic of Slovenia, no.

               12/1996) un tā redakcijas, 40. pants.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               CZ un SK: lai varētu pieteikties valsts apstiprinājumam privātpersonas finansētas augstākās izglītības iestādes darbībai, ir jāveic uzņēmējdarbība dalībvalstī. Šī atruna neattiecas uz pēcvidusskolas līmeņa tehniskās un profesionālās izglītības pakalpojumiem (CPC 92310).

               Pasākumi

               CZ: Likums Nr. 111/1998, Coll. (Augstākās izglītības likums), § 39, un

               Likums Nr. 561/2004 Coll. par pirmsskolas izglītību, pamatizglītību, vidējo, terciāro profesionālo un citu izglītību (Izglītības likums)

               SK: 2002. gada 21. februāra Likums Nr. 131 par universitātēm.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība — piekļuve tirgum

               ES un IT: nepieciešama atļauja, lai varētu izveidot privāti finansētu universitāti, kas izdod atzītus diplomus vai piešķir atzītus zinātniskos grādus. Piemēro ekonomisko vajadzību pārbaudi. Galvenie kritēriji: iedzīvotāju skaits un esošo uzņēmumu blīvums.

               ES: procedūra ietver Parlamenta ieteikuma saņemšanu.

               IT: izdot valsts atzītus diplomus var atļaut tikai Itālijas juridiskajām personām, un tos izdod par triju gadu programmas pabeigšanu (CPC 923).

               Pasākumi

               ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (21. decembra Likums 6/2001 par universitātēm), 4. pants.

               IT: Karaļa Dekrēts Nr. 1592/1933 (Likums par vidējo izglītību);

               Likums 243/1991 (Neregulārs publiskais ieguldījums privātajās universitātēs);

               CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) Rezolūcija 20/2003 un

               Republikas Prezidenta dekrēts (DPR) 25/1998.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               EL: privāti finansētu pamatskolu un vidusskolu īpašniekiem, to valdes locekļu vairākumam un privāti finansētas pamatizglītības un vidējās izglītības skolotājiem jābūt dalībvalsts valstspiederīgajiem (CPC 921, 922). Universitātes līmeņa izglītību nodrošina vienīgi iestādes, kas ir juridiskas personas — pilnībā pašregulējoši publisko tiesību subjekti. Tomēr Likums 3696/2008 ļauj Savienības rezidentiem (fiziskām vai juridiskām personām) izveidot privātas terciārās izglītības iestādes, kas izdod diplomus, kuri netiek atzīti par universitātes grādam līdzvērtīgiem (CPC 923).

               Pasākumi

               EL: Likumi 682/1977, 284/1968, 2545/1940, prezidenta dekrēts 211/1994, kurā grozījumi izdarīti ar

               prezidenta  dekrētu 394/1997, Grieķijas konstitūcija, 16. panta 5. punkts, un Likums 3549/2007.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               AT: lai sniegtu privāti finansētus universitātes līmeņa izglītības pakalpojumus lietišķo zinātņu jomā, ir vajadzīga atļauja no kompetentās iestādes, proti, AQ Austria (Austrijas Kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūra). Investoram, kurš vēlas nodrošināt lietišķo zinātņu studiju programmu, galvenajam darbības virzienam jābūt šādu programmu nodrošināšanai un jāiesniedz vajadzību novērtējums un tirgus pētījums, kas vajadzīgs, lai ierosinātā studiju programma tiktu apstiprināta. Kompetentā ministrija var noraidīt atļauju, ja tiek konstatēts, ka studiju programma ir nesaderīga ar valsts izglītības interesēm. Attiecībā uz privātu augstskolu pieteikuma iesniedzējam ir vajadzīga kompetentās iestādes (AQ Austria — Austrijas Kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūra) atļauja. Kompetentā ministrija var noraidīt apstiprinājumu, ja akreditācijas iestādes lēmums neatbilst valsts izglītības interesēm (CPC 923).

               Pasākumi

               AT: Lietišķo zinātņu augstskolu studiju likums, BGBl. I Nr. 340/1993 , ar grozījumiem, § 2; Privāto

               universitāšu likums, BGBl. I Nr. 74/2011 , ar grozījumiem, § 2; un

               Likums par kvalitātes nodrošināšanu augstākajā izglītībā, BGBl. Nr. 74/2011 , ar grozījumiem, § 25 (3).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               FR: lai mācītu privāti finansētā izglītības iestādē, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība (CPC 921, 922, 923). Tomēr Apvienotās Karalistes valstspiederīgie no attiecīgajām kompetentajām iestādēm var saņemt atļauju mācīt pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības iestādēs. Apvienotās Karalistes valstspiederīgie no attiecīgajām kompetentajām iestādēm var arī saņemt atļauju izveidot un vadīt vai pārvaldīt pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības iestādes. Šādu atļauju piešķir diskrecionāri.

               Pasākumi

               FR: Code de l'éducation.

               Attiecībā uz investīcijām – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               MT: pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas sniegt privāti finansētas augstākās vai pieaugušo izglītības pakalpojumus, jāsaņem licence no Izglītības un nodarbinātības ministrijas. Lēmums par to, vai izsniegt licenci, var būt diskrecionārs (CPC 923, 924).

               Pasākumi

               MT: 2012. gada Juridiskais paziņojums 296.

               11. atruna. Vidiskie pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Vidiskie pakalpojumi – izlietotu bateriju un akumulatoru, nolietotu automobiļu un elektrisko un elektronisko iekārtu pārstrāde un reciklēšana; apkārtējā gaisa un klimata aizsardzība, izplūdes gāzu attīrīšanas pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        Daļa no CPC 9402, 9404

                        Atrunas veids:

                        Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               SE: tikai subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību Zviedrijā vai kuru galvenā mītne ir Zviedrijā, var tikt akreditēti izplūdes gāzu kontroles pakalpojumu sniegšanai (CPC 9404).

               SK: lai sniegtu izlietotu bateriju un akumulatoru, atkritumeļļas, nolietotu automobiļu un elektrisko un elektronisko iekārtu pārstrādes un reciklēšanas pakalpojumus, ir vajadzīga inkorporācija EEZ (jābūt rezidentam) (daļa no CPC 9402).

               Pasākumi

               SE: Transportlīdzekļu likums (2002:574).

               SK: Likums 79/2015 par atkritumiem.

               12. atruna. Finanšu pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Finanšu pakalpojumi – apdrošināšana un bankas

                        Nozares klasifikācija:

                        Neattiecas

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Lielākās labvēlības režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               a)
                     Apdrošināšana un ar apdrošināšanu saistīti pakalpojumi

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               IT: aktuāri var būt tikai fiziskas personas. Fiziskām personām atļauts apvienoties profesionālā apvienībā (bez reģistrācijas). Lai varētu praktizēt aktuāra profesijā, nepieciešama Eiropas Savienības valstspiederība, izņemot ārvalstu speciālistus, kuriem var atļaut praktizēt, pamatojoties uz savstarpību.

               Pasākumi

               IT: Privātās apdrošināšanas kodeksa 29. pants (2005. gada 7. septembra Likumdošanas dekrēts Nr. 209) un Likums 194/1942, 4. pants, Likums 4/1999 par reģistru.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               BG: pensiju apdrošināšanu veic tādas sabiedrības ar ierobežotu atbildību, kas licencētas saskaņā ar Sociālās apdrošināšanas kodeksu un reģistrētas atbilstoši Komerclikumam vai citas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesību aktiem (filiāles nav atļautas).

               BG, ES, PL un PT: apdrošināšanas starpnieki nedrīkst atvērt tiešās filiāles, tās drīkst atvērt tikai sabiedrības, kas izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem (jābūt inkorporētām vietējā mērogā). PL: apdrošināšanas starpniekiem ir noteikta prasība par dzīvesvietu.

               Pasākumi

               BG: Apdrošināšanas kodeksa 12., 56.–63., 65., 66. pants un 80. panta 4. punkts, Sociālās apdrošināšanas kodeksa 120.a-162. pants, 209.–253. pants un 260.–310. pants.

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), 36. pants.

               PL: 2015. gada 11. septembra Likums par apdrošināšanas un pārapdrošināšanas darbību (2020. ada Oficiālo publikāciju izdevums, 895 un 1180. poz.,); 2017. gada 15. decembra Likums par apdrošināšanas izplatīšanu (2019. gada Oficiālo publikāciju izdevums, 1881. poz.,); 1997. gada 28. augusta Likums par pensiju fondu organizāciju un darbību (2020. gada Oficiālo publikāciju izdevums, 105. pozīcija); 2018. gada 6. marta Likums par noteikumiem attiecībā uz ārvalstu uzņēmēju un citu ārvalstu personu saimniecisko darbību Polijas Republikas teritorijā.

               PT: Dekrētlikuma 94-B/98 7. pants, kas atcelts ar Dekrētlikumu 2/2009, 5. janvāris, un Dekrētlikuma 94-B/98 I nodaļas VI iedaļa, 34. panta 6. un 7. punkts, un Dekrētlikuma 144/2006 7. pants, kas atcelts ar Likumu 7/2019, 16. janvāris. 8. pants tiesiskajā regulējumā par apdrošināšanas un pārapdrošināšanas izplatīšanu, kas apstiprināts ar 2019. gada 16. janvāra Likumu 7/2019.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms

               AT: filiāles biroja vadībā jābūt vismaz divām fiziskām personām, kuru dzīvesvieta ir Austrijā.

               BG: (pār)apdrošināšanas uzņēmumu vadības un uzraudzības struktūras locekļiem un ikvienai personai, kas ir pilnvarota pārvaldīt vai pārstāvēt (pār)apdrošināšanas uzņēmumu, jābūt rezidentiem.

               Ir nepieciešams, lai pensijas apdrošināšanas sabiedrību valdes priekšsēdētāja, direktoru padomes priekšsēdētāja, izpilddirektora un vadības pārstāvja pastāvīgās dzīvesvietas adrese būtu Bulgārijā vai lai viņiem būtu atļauja ilgstoši uzturēties Bulgārijā.

               Pasākumi

               AT: 2016. gada Apdrošināšanas uzraudzības likums, 14. panta 1. punkta 3. apakšpunkts, Federal Law Gazette I No. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015).

               BG: Apdrošināšanas kodekss, 12., 56.–63., 65., 66. pants un 80. panta 4. punkts.

               Sociālās apdrošināšanas kodeksa 120.a-162. pants, 209.-253. pants, 260.-310. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               BG: pirms ārvalstu apdrošinātājs vai pārapdrošinātājs izveido filiāli vai aģentūru apdrošināšanas sniegšanai, tam jābūt saņēmušam atļauju darboties savā izcelsmes valstī tajās pašās apdrošināšanas kategorijās, kurās tas vēlas sniegt pakalpojumus Bulgārijā.

               Ienākumus, ko gūst papildu brīvprātīgie pensiju fondi, kā arī tamlīdzīgus ienākumus, kas tieši saistīti ar brīvprātīgo pensiju apdrošināšanu, kuru veic personas, kas reģistrētas atbilstoši citas dalībvalsts tiesību aktiem un kas saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem drīkst veikt brīvprātīgo pensiju apdrošināšanu, neapliek ar nodokļiem saskaņā ar Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā paredzēto procedūru.

               ES: pirms ārvalstu apdrošinātājs izveido filiāli vai aģentūru Spānijā konkrētu kategoriju apdrošināšanas sniegšanai, tam vismaz piecus gadus jābūt saņēmušam atļauju darboties savā izcelsmes valstī tajās pašās apdrošināšanas kategorijās.

               PT: lai izveidotu filiāli vai aģentūru, ārvalstu apdrošināšanas sabiedrībām vismaz piecus gadus jābūt saņēmušām atļauju veikt darījumdarbību apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas jomā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

               Pasākumi

               BG: Apdrošināšanas kodekss, 12., 56.–63., 65., 66. pants un 80. panta 4. punkts.

               Sociālās apdrošināšanas kodeksa 120.a-162. pants, 209.-253. pants, 260.-310. pants.

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), 36. pants.

               PT: Dekrētlikuma 94-B/98 7. pants un Dekrētlikuma 94-B/98 I nodaļas VI iedaļa, 34. panta 6. un 7. punkts, un Dekrētlikuma 144/2006 7. pants. 215. pants tiesiskajā regulējumā par darījumdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā, kas apstiprināts ar 2005. gada 9. septembra Likumu 147/2005.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               AT: lai ārvalstu apdrošinātāji saņemtu licenci filiāles atvēršanai, ir nepieciešams, lai to juridiskā forma atbilstu vai būtu pielīdzināma akciju sabiedrībai vai savstarpējās apdrošināšanas asociācijai to piederības valstī.

               EL: apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības, kuru galvenais birojs atrodas trešās valstīs, var darboties Grieķijā, izveidojot meitasuzņēmumu vai filiāli, ja šajā gadījumā filiālei nav īpašas juridiskās formas, jo tā nozīmē pastāvīgu klātbūtni dalībvalsts teritorijā (t. i., Grieķijā), kuras galvenais birojs atrodas ārpus Eiropas Savienības, kura saņem licenci šajā dalībvalstī (Grieķijā) un kura veic apdrošināšanas uzņēmējdarbību.

               Pasākumi

               AT: 2016. gada Apdrošināšanas uzraudzības likums, 14. panta 1. punkta nr.1., Federal Law Gazette I No. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015)

               EL: Likuma 4364/2016 130. pants (Gov. Gazette 13/ A/ 05.02.2016).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – valsts režīms, klātbūtne uz vietas

               AT: ir aizliegts reklamēt un sniegt starpniecības pakalpojumus tāda meitasuzņēmuma vārdā, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, vai tādas filiāles vārdā, kas neveic uzņēmējdarbību Austrijā (izņemot pārapdrošināšanu un retrocesiju).

               DK: neviena persona vai sabiedrība (tostarp apdrošināšanas sabiedrības) darījumdarbības nolūkā nevar piedalīties tiešas apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanā personām, kas ir Dānijas rezidenti, Dānijas kuģiem vai īpašumam Dānijā, izņemot apdrošināšanas sabiedrības, kas licencētas saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem vai ko licencējušas Dānijas kompetentās iestādes.

               SE: ārvalstu apdrošinātājs tiešo apdrošināšanu var veikt tikai ar Zviedrijā licencēta apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēja starpniecību, ja ārvalstu apdrošinātājs un Zviedrijas apdrošināšanas sabiedrība pieder vienai un tai pašai uzņēmumu grupai vai ja starp tām ir noslēgts savstarpējās sadarbības līgums.

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               DE, HU un LT: lai apdrošināšanas sabiedrības, kas nav inkorporētas Eiropas Savienībā, varētu sniegt tiešus apdrošināšanas pakalpojumus, tām jāizveido filiāle un jāsaņem attiecīga atļauja.

               SE: apdrošināšanas starpniecības pakalpojumu sniegšanai, ko veic uzņēmumi, kuri nav inkorporēti EEZ, ir jāizveido komerciāla klātbūtne (prasība par klātbūtni uz vietas).

               SK: tikai apdrošināšanas sabiedrības, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai tādu apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas neveic uzņēmējdarbību Savienībā, bet ir pilnvarotas Slovākijā, var veikt gaisa un jūras transporta apdrošināšanu, kas aptver gaisa kuģus/kuģus un atbildības apdrošināšanu.

               Pasākumi

               AT: 2016. gada Apdrošināšanas uzraudzības likums, 13. panta 1.un 2. punkts, Federal Law Gazette I No. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 und 2, BGBl. I Nr. 34/2015). DE: §§67-69 Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) attiecībā uz visiem apdrošināšanas pakalpojumiem īsteno direktīvu “Maksātspēja II”; saistībā ar §105 Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) tikai obligātajai civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai gaisa pārvadājumu nodrošinātājiem.

               DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) attiecībā uz visiem apdrošināšanas pakalpojumiem; saistībā ar Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) tikai obligātajai civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai gaisa pārvadājumu nodrošinātājiem.

               DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 182 af 18. februar 2015.

               HU: 2003. gada Likums LX. LT: 2003. gada 18. septembra Apdrošināšanas likums, m. Nr. IX-1737, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2019. gada 13. jūnijā Nr. XIII-2232.

               SE: LAG om försäkringsförmedling (Apdrošināšanas izplatīšanas starpniecības likums) (3. nodaļas 3. iedaļa, 2018:12192005:405) un Likums par ārvalstu apdrošinātāju darījumdarbību Zviedrijā (4. nodaļas 1. un 10. iedaļa, 1998:293).

               SK: Likums 39/2015 par apdrošināšanu.

               b)
                     Banku un citi finanšu pakalpojumi

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – klātbūtne uz vietas

               BG: lai veiktu aizdošanas darbības ar līdzekļiem, kas nav piesaistīti, pieņemot noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus, lai iegūtu līdzdalību kredītiestādē vai citā finanšu iestādē, finanšu līzingu, garantiju darījumus, aizdevumu prasījumu un cita veida finansējuma (faktorings, piespiedu atsavināšana utt.) iegūšanu, finanšu iestādēm, kas nav bankas, piemēro reģistrācijas režīmu Bulgārijas Valsts bankā. Finanšu iestādes galvenā darījumdarbības vieta atrodas Bulgārijas teritorijā.

               BG: ārpus EEZ esošas bankas var veikt banku darbību Bulgārijā pēc tam, kad no BNB ir saņemta licence darījumdarbības uzsākšanai un veikšanai Bulgārijas Republikā ar filiāles starpniecību.

               IT: lai uzņēmums būtu pilnvarots pārvaldīt vērtspapīru norēķinu sistēmu vai sniegt centrālā vērtspapīru depozitārija pakalpojumus kopā ar kādu uzņēmumu Itālijā, tam jābūt inkorporētam Itālijā (bez filiālēm).

               Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu gadījumā, izņemot pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (“PVKIU “), kas saskaņoti atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem, pilnvarotajam vai depozitāram jābūt inkorporētam Itālijā vai citā dalībvalstī un jāveic uzņēmējdarbība ar filiāles starpniecību Itālijā.

               Arī investīciju fondu pārvaldes uzņēmumiem, kuru darbība nav saskaņota ar Savienības tiesību aktiem, jābūt inkorporētām Itālijā (filiāles nav atļautas).

               Tikai bankas, apdrošināšanas sabiedrības, ieguldījumu sabiedrības un uzņēmumi, kas pārvalda PVKIU, kuri saskaņoti atbilstoši Savienības tiesību aktiem un kuru galvenais birojs ir Eiropas Savienībā, kā arī PVKIU, kuri ir inkorporēti Itālijā, var īstenot pensiju fondu līdzekļu pārvaldību.

               Veicot tiešo pārdošanu, starpniekiem jāizmanto pilnvaroti finanšu pārdevēji, kuru mītnesvieta ir kāda dalībvalsts.

               Starpnieku no valstīm ārpus Savienības pārstāvniecības nevar veikt darbības, kuru mērķis ir sniegt ieguldījumu pakalpojumus, tostarp veikt tirdzniecību savā vārdā vai klientu vārdā, finanšu instrumentu izvietošanu un parakstīšanu (vajadzīga filiāle).

               PT: pensiju fondu pārvaldības pakalpojumus var sniegt tikai specializētas sabiedrības, kas šim nolūkam inkorporētas Portugālē, un apdrošināšanas sabiedrības, kuras veic uzņēmējdarbību Portugālē un kurām ir atļauts veikt dzīvības apdrošināšanas darījumdarbību, vai subjekti, kam atļauts veikt pensiju fondu pārvaldību citās dalībvalstīs. Tieša filiāļu atvēršana no valstīm ārpus Eiropas Savienības nav atļauta.

               Pasākumi

               BG: Kredītiestāžu likums, 2. panta 5. punkts, 3.a pants un 17. pants;

               Sociālās apdrošināšanas kodekss, 121., 121.b un 121.f pants, un

               Valūtas likums, 3. pants.

               IT: Likumdošanas dekrēts 58/1998, 1., 19., 28., 30.–33., 38., 69. un 80. pants;

               Itālijas Bankas un Consob 1998. gada 22. februāra Kopīgie noteikumi, 3. un 41. pants;

               Itālijas Bankas 2005. gada 25. janvāra noteikumi;

               Consob 2007. gada 29. oktobra Noteikumi 16190, V sadaļas VII nodaļas II iedaļas 17.–21., 78.–81., 91.–111. pants., un saskaņā ar

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. Jūlija Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā.

               PT: Dekrētlikums 12/2006, kas grozīts ar Dekrētlikumu 180/2007; Dekrētlikums 357-A/2007; Noteikumi 7/2007-R, kas grozīti ar Noteikumiem 2/2008-R; Noteikumi 19/2008-R un Noteikumi 8/2009. Ar 2020. gada 23. jūlija Likumu 27/2020 apstiprinātā tiesiskā regulējuma, kas reglamentē pensiju fondu un to pārvaldības struktūru izveidi un darbību, 3. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               HU: valstu, kas nav EEZ valstis, investīciju fondu pārvaldības sabiedrību filiāles nevar iesaistīties Eiropas investīciju fondu pārvaldībā un nevar sniegt aktīvu pārvaldības pakalpojumus privāto pensiju fondiem.

               Pasākumi

               HU: 2013. gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem;

               2013. gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem; un

               2001. gada Likums CXX par kapitāla tirgu.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum

               BG: banku kopīgi vada un pārstāv vismaz divas personas. Personas, kas vada un pārstāv banku, personīgi atrodas tās administratīvajās telpās. Juridiskas personas nevar ievēlēt par bankas valdes vai direktoru padomes locekļiem.

               SE: krājbankas dibinātājs ir fiziska persona.

               Pasākumi

               BG: Kredītiestāžu likums, 10. pants;

               Sociālās apdrošināšanas kodekss, 121.e pants, un

               Valūtas likums, 3. pants.

               SE: Sparbankslagen (Krājbanku likums) (1987:619), 2. nodaļa, § 1.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms

               HU: atbilstoši ārvalstu valūtas noteikumiem vismaz diviem kredītiestādes direktoru padomes locekļiem jābūt atzītiem rezidentiem un jābūt iepriekš pastāvīgi dzīvojušiem Ungārijā vismaz vienu gadu.

               Pasākumi

               HU: 2013. gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem;

               2013. gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem un

               2001. gada Likums CXX par kapitāla tirgu.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               RO: tirgus dalībnieki ir juridiskas personas, kas izveidotas kā akciju sabiedrības saskaņā ar Sabiedrību tiesībām. Alternatīvas tirdzniecības sistēmas (daudzpusēja tirdzniecības sistēma (DTS) saskaņā ar FITD II direktīvu) var pārvaldīt sistēmas operators, kas izveidots saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai investīciju sabiedrība, kurai atļauju piešķīrusi ASF (Autoritatea de Supraveghere Financiară – Finanšu uzraudzības iestāde).

               SI: pensiju shēmas pakalpojumus var nodrošināt kopējs pensiju fonds (kas nav juridiska persona un ko tāpēc pārvalda apdrošināšanas sabiedrība, banka vai pensiju fondu sabiedrība), pensiju fondu sabiedrība vai apdrošināšanas sabiedrība. Turklāt pensiju shēmas var piedāvāt arī pensiju shēmu nodrošinātāji, kas veic uzņēmējdarbību saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami kādā no Eiropas Savienības dalībvalstīm.

               Pasākumi

               RO: 2018. gada 11. jūnija Likums Nr. 126 par finanšu instrumentiem un Regula Nr. 1/2017, ar grozījumiem un papildinājumiem Regulā Nr. 2/2006 par regulētiem tirgiem un alternatīvām tirdzniecības sistēmām, kas apstiprināta ar NSC rīkojumu Nr. 15/2006 – ASF – Autoritatea de Supraveghere Financiară – Finanšu uzraudzības iestāde. SI: Pensiju un invaliditātes apdrošināšanas likums (Official Gazette no. 102/15, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Nr. 28/19 ).

               Attiecībā uz pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību – klātbūtne uz vietas

               HU: sabiedrības, kas ir no valstīm ārpus EEZ, var sniegt finanšu pakalpojumus vai iesaistīties finanšu pakalpojumus papildinošās darbībās, izmantojot vienīgi tās filiāli Ungārijā.

               Pasākumi

               HU: 2013. gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem;

               2013. gada Likums CCXXXVII par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem; un

               2001. gada Likums CXX par kapitāla tirgu.

               13. atruna. Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Veselības pakalpojumi un sociālie pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 931 un 933

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum

               DE (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): glābšanas pakalpojumus un “kvalificētus neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus” organizē un reglamentē federālās zemes. Lielākā daļa federālo zemju glābšanas pakalpojumu jomā kompetences deleģē pašvaldībām. Pašvaldībām ir atļauts dot priekšroku bezpeļņas organizācijām. Minētais attiecas gan uz ārvalstu, gan iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem (CPC 931, 933). Neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumiem piemēro plānošanas, atļaujas saņemšanas un akreditācijas prasību. Attiecībā uz telemedicīnu IST (informācijas un sakaru tehnoloģiju) pakalpojumu sniedzēju skaits var būt ierobežots, lai garantētu sadarbspēju, saderību un nepieciešamo drošības standartu ievērošanu. Šo ierobežojumu piemēro bez diskriminācijas.

               HR: dažu privāti finansētu sociālās aprūpes iestāžu izveidei var tikt piemēroti ar vajadzībām pamatoti ierobežojumi konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās (CPC 9311, 93192, 93193, 933).

               SI: valsts monopols ir rezervēts šādiem pakalpojumiem: asins, asins pagatavojumu nodrošināšana, cilvēka orgānu izņemšana un konservācija transplantācijai, sociālie un medicīnas, higiēnas, epidemioloģiskie un veselības un ekoloģiskie pakalpojumi, pataloganatomijas pakalpojumi un biomedicīniski asistēta apaugļošana (CPC 931).

               Pasākumi

               DE: Bundesärzteordnung (BÄO; Federālie noteikumi par ārstiem):

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; Likums par psihoterapijas pakalpojumu sniegšanu);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);

               Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);

               Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);

               Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);

               Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);

               Gesetz über den Beruf der Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);

               Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); Bundesapothekerordnung (BapO);

               Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch-technischen Assistenten (PTAG);

               Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);

               Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz - KHG);

               Gewerbeordnung (Vācijas Tirdzniecības, komercijas un rūpniecības regulējuma likums);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Piektā grāmata) –  obligātā veselības apdrošināšana;

               Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Sestā grāmata) –  valsts obligātā pensiju apdrošināšana;

               Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Septītā grāmata) –  obligātā nelaimes gadījumu apdrošināšana;

               Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Devītā grāmata) – personu ar invaliditāti rehabilitācija un līdzdalība;

               Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; Sociālā nodrošinājuma kodekss, Vienpadsmitā grāmata) – sociālā palīdzība;

               Personenbeförderungsgesetz (PBefG; Publiskā transporta likums).

               Reģionālā līmenī:

               Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz - RDG) in Baden-Württemberg;

               Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);

               Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);

               Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);

               Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg-Vorpommern (RDGM-V);

               Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch

               Unternehmer (RettG NRW);

               Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den Notfall- und Krankentransport (RettDG);

               Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);

               Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);

               Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen-Anhalt (RettDG LSA);

               Schleswig-Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);

               Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG);

               Landespflegegesetze:

               Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden-Württemberg (Landespflegegesetz -

               LPflG);

               Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);

               Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz-

               LPflegEG);

               Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz - LPflegeG);

               Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung

               des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);

               Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);

               Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz;

               Landespflegegesetz (LPflegeG M-V);

               Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch

               Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz - NPflegeG);

               Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer unterstützenden Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten- und Pflegegesetz Nordrhein-Westfalen – APG NRW);

               Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur

               (LPflegeASG) (Rheinland-Pfalz);

               Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe-, betreuungs- oder pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);

               Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG).

               Šlēsviga-Holšteina Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz - LPflegeG);

               Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG);

               Landeskrankenhausgesetz Baden-Württemberg;

               Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);

               Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;

               Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);

               Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);

               Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);

               Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);

               Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg-Vorpommern (LKHG M-V);

               Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);

               Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein-Westfalen (KHGG NRW);

               Landeskrankenhausgesetz Rheinland-Pfalz (LKG Rh-Pf);

               Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);

               Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz - SächsKHG);

               Krankenhausgesetz Sachsen-Anhalt (KHG LSA);

               Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG-KHG) Šlēsvigā-Holšteinā;

               Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG).

               HR: Veselības aprūpes likums (OG 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12).

               SI: Veselības pakalpojumu likums, Official Gazette of the RS, Nr. 23/2005, 1., 3. un 62.–64. pants; Neauglības ārstēšanas un biomedicīniski asistētas apaugļošanas likums, Official Gazette of the RS, Nr. 70/00, 15. un 16. pants, un

               Asins krājumu likums (ZPKrv-1), Official Gazette of RS, Nr. 104/06, 5. un 8. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms

               FR: slimnīcu un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumu, stacionāro ārstniecības iestāžu (izņemot slimnīcas) pakalpojumu un sociālo pakalpojumu jomā ir vajadzīga atļauja, lai īstenotu vadības funkcijas. Atļaujas piešķiršanas procesā ņem vērā vietējo vadītāju pieejamību. Sabiedrības var būt jebkurā juridiskā formā, izņemot tās, kas attiecas tikai uz brīvajām profesijām.

               Pasākumi

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération; un Code de la santé publique.

               14. atruna. Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Tūrisma pakalpojumi un ar ceļojumiem saistīti pakalpojumi – viesnīcas, restorāni un ēdināšana; ceļojumu aģentūru un tūrisma operatoru pakalpojumi (ietverot ceļojumu vadītājus); tūristu gidu pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 641, 642, 643, 7471, 7472

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes
                           Klātbūtne uz vietas

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, augstākā vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               BG: nepieciešama inkorporācija (filiāles nav atļautas). Tūrisma operatoru vai ceļojumu aģentūru pakalpojumus var sniegt persona, kura veic uzņēmējdarbību EEZ, ja, izveidojot uzņēmumu Bulgārijas teritorijā, minētā persona uzrāda tāda dokumenta eksemplāru, kas apliecina tās tiesības veikt minēto darbību, un tāda sertifikāta vai cita dokumenta eksemplāru, kuru izdevusi kredītiestāde vai apdrošinātājs un kurš ietver datus par apdrošināšanas spēkā esību, kas sedz attiecīgās personas atbildību par zaudējumiem, kuri var rasties sodāmas profesionālo pienākumu nepildīšanas rezultātā. Ja publiskā (valsts vai pašvaldība) līdzdalība Bulgārijas sabiedrības kapitālā pārsniedz 50 procentus, tad ārvalstu vadītāju skaits nedrīkst pārsniegt to vadītāju skaitu, kas ir Bulgārijas valstspiederīgie. Prasība par EEZ valstspiederību tūristu gidiem (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Pasākumi

               BG: Tūrisma likums, 61., 113. un 146. pants.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms un klātbūtne uz vietas

               CY: licenci tūrisma un ceļojumu sabiedrības vai aģentūras izveidei un darbībai piešķir un esošas sabiedrības vai aģentūras darbības licenci atjauno tikai Eiropas Savienības fiziskām vai juridiskām personām. Nerezidējoši uzņēmumi, izņemot citā dalībvalstī izveidotus uzņēmumus, nevar organizēti vai pastāvīgi veikt iepriekšminētā likuma 3. pantā minētās darbības Kipras Republikā, ja vien tās nepārstāv rezidējošs uzņēmums. Lai sniegtu tūrisma gidu pakalpojumus un ceļojumu aģentūru un tūrisma operatoru pakalpojumus, ir vajadzīga dalībvalsts valstspiederība (CPC 7471, 7472).

               Pasākumi

               CY: 1995. gada Tūrisma, ceļojumu biroju un tūristu gidu likums (Nr. 41(I)/1995, ar grozījumiem).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms, lielākās labvēlības režīms

               EL: lai trešo valstu valstspiederīgie iegūtu tiesības praktizēt profesijā, tiem jāiegūst Grieķijas Tūrisma ministrijas tūristu gidu skolu diploms. Izņēmuma kārtā trešo valstu valstpiederīgajiem uz laiku (līdz vienam gadam) var piešķirt tiesības praktizēt profesijā, skaidri definējot nosacījumus un atkāpjoties no iepriekšminētajiem noteikumiem, ja ir apstiprināts, ka konkrētai valodai trūkst tūristu gidu.

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – piekļuve tirgum, valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               ES (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): lai sniegtu tūristu gidu pakalpojumus, ir nepieciešama dalībvalsts valstspiederība (CPC, 7472).

               HR: lai sniegtu viesu uzņemšanas un ēdināšanas pakalpojumus mājsaimniecībās un lauku mājvietās, jābūt EEZ valstspiederīgajam (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Pasākumi

               EL: Prezidenta dekrēts 38/2010, Ministrijas lēmums 165261/IA/2010 (Gov. Gazette 2157/B), Likuma 4403/2016 50. pants un Likuma 4582/2018 47. pants (Gov. Gazette 208/A). ES: Andalūzija Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;

               Aragona Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;

               Kantabrija Decreto 51/2001, de 24 de julio, Article 4, por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 25 de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas privadas;

               Kastīlija un Leona Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995, de 25 de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla y León;

               Kastīlija–Lamanča Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;

               Katalonija Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior, 88. pants;

               Madrides apgabals Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;

               Valensijas apgabals Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;

               Estremadura Decreto 37/2015, de 17 de marzo;

               Galisija Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de turismo y turismo activo;

               Baleāru salas Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Kanāriju salas Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, 5. pants;

               Larjoha Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;

               Navarra Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de turismo activo y cultural de Navarra.

               Astūrija Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Principado de Asturias un

               Mursijas reģions Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región de Murcia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior.

               HR: Viesmīlības un ēdināšanas nozares likums (OG 138/06, 152/08, 43/09, 88/10 un 50/12) un Likums par tūrisma pakalpojumu sniegšanu (OG Nr. 68/07 un 88/10).

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – piekļuve tirgum, valsts režīms

               HU: lai varētu sniegt ceļojumu aģentūru, tūrisma operatoru un tūristu gidu pārrobežu pakalpojumus, ir vajadzīga Ungārijas Tirdzniecības licencēšanas biroja izdota licence. Licences izdod tikai EEZ valstspiederīgajiem un juridiskajām personām, kuru mītne ir EEZ (CPC 7471, 7472).

               IT (attiecas arī uz valdības reģionālo līmeni): lai tūristu gidi, kas ir no valstīm ārpus Eiropas Savienības, varētu strādāt par profesionāliem tūristu gidiem, jāsaņem īpaša licence no reģiona. Tūristu gidi no dalībvalstīm var brīvi darboties bez vajadzības saņemt šādu licenci. Licenci piešķir tūristu gidiem, kuri pierāda atbilstošu kompetenci un zināšanas (CPC 7472).

               Pasākumi

               HU: 2005. gada Likums CLXIV par tirdzniecību; Valdības dekrēts Nr. 213/1996 (XII.23.) par ceļojumu organizēšanu un aģentūru darbībām.

               IT: Likums 135/2001, 7.5. un 6. pants, un Likums 40/2007 (DL 7/2007).

               15. atruna. Atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumi

                        Nozare – apakšnozare:

                        Atpūtas pakalpojumi un citi sporta pakalpojumi

                        Nozares klasifikācija:

                        CPC 962, daļa no 96419

                        Atrunas veids:

                        Piekļuve tirgum
                           Valsts režīms
                           Augstākā vadība un direktoru padomes

                        Nodaļa:

                        Investīciju liberalizācija, pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība

                        Valdības līmenis:

                        Eiropas Savienība/dalībvalsts (ja vien nav norādīts citādi)

               Apraksts

               Citi sporta pakalpojumi (CPC 96419)

               Attiecībā uz investīciju liberalizāciju – valsts režīms, augstākā līmeņa vadība un direktoru padomes un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecība – valsts režīms

               AT (attiecas uz valdības reģionālo līmeni): slēpošanas skolu un kalnu gidu darbību reglamentē federālo zemju tiesību akti. Lai
[cell cut: 4429449 characters, first 2000000 kept]