				|

		52013PC0687

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam /* COM/2013/0687 final - 2013/0328 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz to, kā
antidempinga procedūrā, kas attiecas uz konkrētu Indijas
izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu,
piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009
par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas
nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”).
·      Vispārīgais konteksts
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot
pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā
noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 418/2013 Eiropas
Komisija noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas
izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam.
·      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un
mērķiem
Neattiecas.
2.           Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un
ietekmes novērtējums
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Procedūrā iesaistītajām
ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas
laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar
pamatregulas noteikumiem.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot
pamatregulu.
Pamatregulā nav ietverts vispārējs
ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo
nosacījumu uzskaitījums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir
balstīts uz galīgajiem konstatējumiem par dempingu,
kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.
Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto Padomes
regulas priekšlikumu, kas būtu jāpublicē ne vēlāk
kā 2013. gada 8. novembrī.
·      Juridiskais pamats
Padomes 2009. gada 30. novembra Regula
(EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga
cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis
(“pamatregula”).
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Rīcības forma ir aprakstīta
iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
Netiek prasīts norādīt, kā
līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
mērķim sadala Savienības, valstu valdību,
reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un
pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ:
citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo
pamatregula neparedz alternatīvas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
2013/0328 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA,
ar kuru nosaka galīgo antidempinga
maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts
konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda
stiepļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada
30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret
importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas
dalībvalstis (“pamatregula”)[1],
un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar
padomdevēju komiteju,
tā kā:
1.           PROCEDŪRA
1.1.        Pagaidu pasākumi
(1)       Ar Regulu (ES) Nr. 418/2013[2] (“pagaidu regula”) Komisija
noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes
nerūsējošā tērauda stiepļu importam.
(2)       Izmeklēšana tika
sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda
rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības
iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza
sūdzību to Savienības ražotāju vārdā, kuri
pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto
nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās
produkcijas Savienībā.
(3)       Paralēlajā
antisubsidēšanas izmeklēšanā konkrētu Indijas izcelsmes
nerūsējošā tērauda stiepļu importam Komisija ar Regulu
(ES) Nr. 419/2013[3]
noteica pagaidu kompensācijas maksājumu un ar Regulu (ES) Nr. 861/2013[4] noteica galīgo
kompensācijas maksājumu.
1.2.        Personas, uz kurām
attiecas izmeklēšana
(4)       Izmeklēšanas pagaidu
posmā tika veikta Indijas ražotāju eksportētāju un
Savienības ražotāju atlase. Pagaidu posmā tika paredzēta
arī nesaistīto importētāju atlase. Tomēr divi no trim
atlasītajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas
jautājumiem, tāpēc importētāju atlasi nebija
iespējams izmantot. Tāpēc, lai nonāktu līdz
galīgajiem konstatējumiem, sevišķi par Savienības
interesēm, tika izmantota visa pieejamā informācija par visiem
importētājiem, kuri sadarbojās.
(5)       Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlasi nevar
uzskatīt par reprezentatīvu, jo Savienības ražošanas nozarei
nodarītā kaitējuma noteikšanai nav izmantots to ražotāju tirdzniecības
apjoms, kuri neiesniedza sūdzību. Šis apgalvojums tika
noraidīts, jo izlase tika veidota, pamatojoties uz atbildēm, kas
saņemtas no visiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās,
neatkarīgi no tā, vai tie reprezentativitātes noteikšanas
laikā atbalstīja sūdzību, un izlase tika veidota,
pamatojoties uz ražošanas apjomu.
(6)       Viens ar Savienības
ražotāju saistīts ražotājs eksportētājs iebilda pret
sūdzību un pieprasīja individuālu pārbaudi, jo mazo
eksporta apjomu dēļ tas netika iekļauts ražotāju eksportētāju
izlasē. Arī pats Savienības ražotājs mazo ražošanas apjomu
dēļ netika iekļauts Savienības ražošanas nozares
izlasē. Komisija noteica individuālas pārbaudes, bet
ražotājs eksportētājs atsauca pieprasījumu.
(7)       Septiņi izlasē
neiekļauti Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja
individuālu pārbaudi. Divi no tiem atbildēja uz anketas
jautājumiem, bet pieci ne. No diviem ražotājiem, kuri atbildēja
uz anketas jautājumiem, viens atsauca individuālās
pārbaudes pieprasījumu. Rezultātā Komisija ir izskatījusi
viena izlasē neiekļauta Indijas ražotāja eksportētāja
pieprasījumu:
– KEI Industries Limited, New Delhi
(KEI).
(8)       Pagaidu posmā netika
konstatēts, ka kāds no sākotnēji atlasītajiem
ražotājiem eksportētājiem būtu iesniedzis pietiekami
uzticamu informāciju, tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants.
Komisija nolēma papildināt izlasi ar trim uzņēmumiem,
pamatojoties uz to eksporta apjomiem un vēlmi sadarboties, kas tika pausta
pēc procedūras sākšanas. Rezultātā Komisija ir
izskatījusi atbildes uz anketas jautājumiem, un veikusi šādu
Indijas ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumus:
- Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana;
- Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;
- Nevatia Steel & Alloys, Mumbai,
Maharashtra.
(9)       Izņemot
iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 4. līdz 7. un
14. apsvērums.
1.3.        Izmeklēšanas periods
un attiecīgais periods
(10)     Kā minēts pagaidu
regulas 20. apsvērumā, dempinga un kaitējuma
izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa
līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb
“IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija
svarīgas kaitējuma novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2009. gada
1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam
(“attiecīgais periods”).
1.4.        Turpmākā
procedūra
(11)     Pēc tam, kad tika
izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts
noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas
izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, proti, trīs
atlasītie ražotāji eksportētāji, viens ražotājs
eksportētājs, kurš atsauca individuālās pārbaudes
pieprasījumu, un 11 lietotāji iesniedza piezīmes. Tika
uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to
vēlējās. Komisija turpināja vākt informāciju, ko
tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo konstatējumu
izdarīšanai. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi
izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas
vērā.
(12)     Komisija informēja
ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un
apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ierosināt galīgā
antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu Indijas izcelsmes
nerūsējošā tērauda stiepļu importam un to summu
galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums
(“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika
atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt
piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Saņemtās
piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā
gadījumā ņemtas vērā.
(13)     Ņemot vērā
piezīmes, kas saņemtas pēc galīgās informācijas
izpaušanas, Komisija darīja zināmu ieinteresētajām
personām izmaiņas konstatējumos par konkrētu ražotāju eksportētāju
dempinga līmeni. Personām atkal tika atvēlēts laiks,
kurā tās varēja sniegt piezīmes par papildu
informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika
pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā
ņemtas vērā. Viena ieinteresētā persona — sūdzības
iesniedzējs — kritizēja to, ka konstatējumi par
konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni
mainīti, pamatojoties uz jauniem datiem un piezīmēm, kas
saņemtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas un
izmeklēšanas noslēguma posmā. Tā arī apgalvoja, ka ir
pārkāptas tās procesuālās tiesības.
(14)     Komisija tomēr uzskata,
ka tai jāņem vērā piezīmes, kas saņemtas no
ieinteresētajām personām, un, ja piezīmes ir pamatotas,
pēc vajadzības jāmaina konstatējumi. Nevienā no šiem
gadījumiem dempinga noteikšanai netika izmantoti jauni nepārbaudīti
dati. Turklāt visu personu procesuālās tiesības tika
ievērotas, jo tās tika pienācīgi un laikus informētas
un tām bija atvēlēts vienāds termiņš piezīmju
iesniegšanai.
2.           Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
(15)     Kā
minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais
ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:
–
ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk
svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31
svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,
–
ar niķeļa saturu, kas ir mazāks
nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25
svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,
ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19
un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.
(16)     Daži lietotāji izteica
bažas par to, ka acīmredzami netiek nošķirti attiecīgā
ražojuma un līdzīgā ražojuma dažādie veidi, jo visos
ražojuma veidos ir plašs ražojumu klāsts. Tika izteiktas īpašas bažas
attiecībā uz to, kā izmeklēšanā varētu
nodrošināt visu veidu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpat
kā vairumā izmeklēšanu attiecīgā ražojuma
definīcija attiecas uz dažādiem ražojuma veidiem, kam ir
vienādas vai līdzīgas tehniskās un ķīmiskās
pamatīpašības. Apstāklis, ka šīs īpašības var
atšķirties atkarībā no ražojuma veida, nudien var novest pie
tā, ka jāapskata daudzi dažādi veidi. Arī šajā
izmeklēšanā tā ir. Komisija ņēma vērā
atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu
salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva
Indijas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un
pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls
ražojuma kontrolnumurs (“PKN”). Numurs bija atkarīgs no ražojuma
galvenajām īpašībām, šajā gadījumā – no
tērauda kategorijas, stiepes izturības, pārklājuma,
virsmas, diametra un formas. Tāpēc uz Savienību eksportēto
stiepļu veidus, pamatojoties uz PKN, salīdzināja ar ražojumiem,
ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas
vai līdzīgas īpašības. Visi šie veidi atbilda
attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma
definīcijai paziņojumā par procedūras sākšanu[5] un pagaidu regulā.
(17)     Viena
persona atkārtoti apgalvoja, ka tā sauktie “ļoti tehniskie”
ražojuma veidi atšķiras un nav savstarpēji aizstājami ar citiem
attiecīgā ražojuma veidiem. Tādēļ tie būtu
jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Saskaņā ar
judikatūru, nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka
uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir
vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens
un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes
attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē
arī aizstājamība un konkurence starp šiem ražojumiem[6]. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “ļoti tehniskajiem”
ražojuma veidiem, kurus minēja attiecīgā persona, ir tādas
pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās
pamatīpašības kā citiem ražojumiem, uz ko attiecas
izmeklēšana. Tie ir izgatavoti no nerūsējoša tērauda,
tās ir stieples, ražošanas process ir līdzīgs, tiek izmantotas
līdzīgas iekārtas, tā ka ražotāji atkarībā
no pieprasījuma var pārslēgties no viena ražojuma varianta
ražošanas uz citu. Tādēļ, lai arī dažādi stiepļu
veidi savstarpēji nav tieši aizstājami un tieši nekonkurē,
ražotāji konkurē par līgumiem, kas attiecas uz plašu
nerūsējošā tērauda stiepļu klāstu. Turklāt
šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas
nozare, gan Indijas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu
ražošanas metodi. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt.
(18)     Atbildot uz galīgo
izpausto informāciju, viena persona apgalvoja, ka analīze, ko
Komisija veikusi, lai noteiktu, vai izmeklēšana būtu jāattiecina
uz tā saucamajiem ļoti tehniskajiem ražojuma veidiem, nav bijusi
pietiekama. Šis arguments tika noraidīts. Izmeklēšanā tika
konstatēts, ka ļoti tehniskie ražojuma veidi ietilpst ražojuma
definīcijā, kā apliecināts 17. apsvērumā.
Minētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka vienlaikus ir
jāizpilda visi Tiesas judikatūrā minētie kritēriji;
tas ir aplami. Saskaņā ar Tiesas judikatūru[7] Komisijai, nosakot ražojumu
klāstu, ir plaša rīcības brīvība, un tai
novērtējumā jāizmanto virkne Tiesas izstrādāto
kritēriju. Bieži, tāpat kā šajā lietā, daži
kritēriju var būt pretrunīgi; šādā situācijā
Komisijai ir jāveic vispārējs novērtējums, ko tā
šajā gadījumā ir izdarījusi. Tādēļ šī
ieinteresētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka visām
ražojuma veidu īpašībām ir jābūt kopīgām,
lai tie atbilstu viena un tā paša ražojuma definīcijai.
(19)     Daži lietotāji apgalvoja,
ka tā sauktās 200. sērijas nerūsējošā
tērauda stieples būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta.
Konkrēti tie apgalvoja, ka šādu veidu Savienības ražošanas
nozare faktiski neražo. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt,
ja ražošanas process ir tāds, ka Savienības ražotāji varētu
sākt ražot attiecīgā ražojuma veidu, tad fakts, ka konkrētu
ražojuma veidu Savienības ražošanas nozare neražo, nav pietiekams iemesls,
lai to izslēgtu no izmeklēšanas. Otrkārt, tāpat kā
attiecībā uz ļoti tehniskām stieplēm tika
konstatēts, ka šiem attiecīgā ražojuma veidiem ir identiskas vai
līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un
tehniskās pamatīpašības, salīdzinot ar citiem
līdzīga ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod Savienības
ražošanas nozare. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt.
(20)     Lietotāji arī
apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu
jāiekļauj stiepļu stieņi. Tomēr stiepļu
stieņi ir izejmateriāls, ko izmanto attiecīgā ražojuma
ražošanā, bet tos var izmantot dažādu ražojumu, piemēram,
savienotājelementu un naglu ražošanā. Tāpēc pretēji
attiecīgajam ražojumam stieņi nav uzskatāmi par gataviem
tērauda ražojumiem. Aukstās formēšanas ražošanas procesā
stiepļu stieņus, līdzīgi kā citus ražojumus, var
pārveidot par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
Pamatojoties uz iepriekšminēto, stiepļu stieņus nevar
iekļaut ražojuma klāstā pamatregulas nozīmē.
(21)     Pamatojoties uz
iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināta attiecīgā ražojuma
un līdzīgā ražojuma definīcija pagaidu regulas 21.
līdz 24. apsvērumā.
3.           DEMPINGS
3.1.        Ievads
(22)     Veicot pārbaudes
apmeklējumus triju sākotnēji atlasīto Indijas ražotāju
eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto
informāciju, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi bija
iesnieguši informāciju, ko nevarēja uzskatīt par
pilnībā uzticamu. Komisija turpināja izmeklēšanu, kurā
analizēja visu informāciju, kas tika iesniegta pēc pagaidu
informācijas izpaušanas un uzklausīšanās pēc tam.
(23)     Kā norādīts
pagaidu regulas 26. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka
vienam ražotājam eksportētājam izmaksas, kas tika
paziņotas, atbildot uz anketas jautājumiem, neatbilda
uzņēmuma iekšējai izmaksu reģistrācijas sistēmai.
Uzņēmums apgalvoja, ka neatbilstību izraisījušas
reģistrācijas kļūdas un krājumu vērtēšanas
metodes, kas iekšējā izmaksu reģistrācijas
sistēmā un publicētajos gada pārskatos atšķīrušās.
(24)     Kā skaidrots pagaidu
regulas 28. apsvērumā, lai gan iekšējā izmaksu
reģistrācijas sistēmā ietvertie dati atbilda
revidētajiem uzņēmuma līmenī sagatavotajiem finanšu
pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nebija
iespējams konstatēt atbilstību starp datiem iekšējā
izmaksu reģistrācijas sistēmā attiecībā uz
stiepļu iedalījumu un izmaksu tabulās, ko uzņēmums
īpaši sagatavoja, atbildot uz izmeklēšanas anketas jautājumiem.
Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika
uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas vajadzībām
būtu jāizmanto informācija no iekšējās izmaksu
reģistrācijas sistēmas.
(25)     Tādēļ Komisija,
izmantojot ražotāja eksportētāja iekšējā izmaksu
reģistrācijas sistēmā pieejamos faktus, provizoriski
koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildēs uz anketas
jautājumiem.
(26)     Kā norādīts
pagaidu regulas 27. apsvērumā, ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās izmaksu
reģistrācijas sistēmas dati neesot uzticami un ka tos
nevajadzētu izmantot izmeklēšanas vajadzībām. Uzņēmums
norādīja vairākas kļūdas un konceptuālas
problēmas, kas saistītas ar iekšējā sistēmā
reģistrētajām skaitliskajām vērtībām, uz
kurām Komisija bija pamatojusi savu izmaksu korekciju. Uzņēmums
apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis balstīt analīzi uz
izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas
jautājumiem. Turklāt vēlāk, pēc pagaidu pasākumu
noteikšanas, uzņēmums izskaidroja, kāda ir atbilstība starp
izmaksu skaitliskajām vērtībām iekšējā
reģistrācijas sistēmā pa ražojuma grupām un
atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to un ņemot
vērā pierādījumus, kas savākti apmeklējuma
laikā, atsevišķas ražošanas izmaksas, kuras uzņēmums
ziņoja sākumā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, varētu
pieņemt.
(27)     Tomēr, pamatojoties uz
pieejamajiem pierādījumiem, dažas izmaksas, piemēram,
pieskaitāmās izmaksas un finanšu izmaksas, ko uzņēmums
norādījis atbildēs uz anketas jautājumiem, nevar
uzskatīt par uzticamu avotu izmeklēšanas vajadzībām.
Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar 2. panta 5. punktu
šīs izmaksas būtu jāsadala, pamatojoties uz uzņēmuma
kopējo apgrozījumu un pārdoto preču izmaksām.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, lielāko daļu izmaksu, kas
norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, varētu
pieņemt, un izmeklēšanas noslēguma posmā uzņēmums
piekrita apgrozījuma sadalījumam. Pēc iepakošanas izmaksu un
konkrētu pieskaitāmo izmaksu pārskatīšanas dempinga
starpība bija mazāka. Tādējādi tiek uzskatīts, ka
pamatregulas 18. pants vairs nebūtu jāpiemēro, lai noteiktu
šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību.
(28)     Kā izklāstīts
pagaidu regulas 30. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka
otrā ražotāja eksportētāja izejmateriālu iegāde
un patēriņš, kas norādīti atbildēs uz anketas
jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības
sistēmas datiem. Konkrēti izrādījās, ka abos informācijas
avotos sadalījums pa tērauda kategorijām ir atšķirīgs.
Komisija konstatēja, ka tērauda kategorija ir galvenais faktors,
pēc kura noteikt galaražojuma izmaksas, un ka neuzticama informācija
par tērauda kategoriju varētu nopietni traucēt atsevišķu ražojuma
veidu izmaksu un pārdošanas cenu noteikšanu un tādējādi
maldināt, un vairākkārt darīja zināmu ražotājam
eksportētājam šos pamatapsvērumus.
(29)     Kā izklāstīts
pagaidu regulas 31. apsvērumā, ražotājs
eksportētājs tomēr apgalvoja, ka Komisijas veiktā
pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktās datnes ar
informāciju par izejmateriālu iegādi bijušas nepilnīgas, jo
citas uzņēmuma vienības bija veikušas izejmateriālu papildu
iegādes, taču tās netika reģistrētas un nebija
iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktajās
datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības
starp tērauda kategorijām radušās tāpēc, ka dažas
tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži
ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda
kategoriju līmenī.
(30)     Pagaidu regulas 32. apsvērumā
Komisija tomēr norādīja, ka iepriekš minētie
uzņēmuma apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav
pamatoti un nekādā ziņā nav pietiekami, lai izskaidrotu
atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās
neatbilstības. Komisija arī norādīja, ka uzņēmums
ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām
tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis atzinums vēl
vairāk mazināja tērauda kategoriju reģistrācijas
sistēmas uzticamību kopumā. Par tērauda kategorijām
sniegtā informācija tāpēc provizoriski tika uzskatīta
par maldinošu.
(31)     Pagaidu regulas 33. apsvērumā
Komisija pauda uzskatu, ka informācija par izejmateriālu
sadalījumu pa tērauda kategorijām nav uzticama, tāpēc
to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un
saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi būtu
jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Reģistrācijas
sistēma kopumā bija neuzticama, tāpēc konstatējumus
nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz reģistrētajām
tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu
kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots
kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot
vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.
(32)     Pēc pagaidu
konstatējumu publicēšanas, uzņēmums apstrīdēja šo
pagaidu pieeju kopumā, bet joprojām nevarēja piedāvāt
atbilstību “viens pret vienu” PKN līmenī. Tomēr
vēlāk izmeklēšanas gaitā uzņēmums
piedāvāja pietiekamu atbilstības pakāpi,
izejmateriālus sagrupējot pēc nerūsējošā
tērauda galvenajām kategoriju sērijām pēc ķīmiskā
sastāva (200., 300. un 400. sērija AISI
klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī
alternatīvu grupēšanas veidu, kurā par papildu grupēšanas
faktoru tika iekļauts galalietojums. Tomēr, tā kā
galīgo galalietojumu nevar pārbaudīt, tad Komisija
pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz
tērauda kategorijām, sagrupētām pēc
ķīmiskā sastāva, izsakot tās tērauda kategoriju
sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI
klasifikācijā). Tērauda kategoriju sērijas ir plaši
izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu
izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un
tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz
uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas
nozīmē.
(33)     Uzņēmuma
iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju
rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā
līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek
saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma
izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai
ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem
tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi
pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju.
(34)     Kā norādīts
pagaidu regulas 34. apsvērumā, attiecībā uz trešo
ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma
laikā arī konstatēja, ka tā informācija par
izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildēs uz
anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja grāmatvedības
sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums
pa tērauda kategorijām katrā no diviem avotiem bija
atšķirīgs.
(35)     Kā norādīts
pagaidu regulas 35. apsvērumā, lai gan ražotājs
eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildēs uz anketas
jautājumiem, tas apgalvoja, ka neatbilstību starp izejmateriālu
kopējiem daudzumiem varētu novērst, ņemot vērā
krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja,
ka tērauda kategorijas daļēji pārklājas,
tāpēc precīza atbilstība starp visām
atsevišķajām tērauda kategorijām nav iespējama.
Piezīmēs par pagaidu konstatējumiem tas norādīja
arī, ka dažreiz pārdošanas rēķinā
norādītā tērauda kategorija neatbilst faktiskajai
eksportētā tērauda kategorijai. Turklāt uzņēmums
apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda nozarē tērauda
kategorijas netiek izmantotas precīzi, bet publicētais tērauda
kategoriju ķīmiskais sastāvs ir citāds nekā
reālajiem ražojumiem. Uzņēmums apgalvoja, ka, ņemot
vērā šos skaidrojumus, Komisijas identificētie trūkumi
attiektos tikai uz nenozīmīgu daļu no uzņēmuma
eksporta.
(36)     Komisija uzskatīja, ka
konstatēto neatbilstību apjomu nav iespējams izskaidrot ar
neregulārām neprecizitātēm. Gluži pretēji, izvirzītie
argumenti veicinājuši uzņēmumā izmantotās tērauda
kategoriju reģistrācijas sistēmas kopējās
uzticamības mazināšanos, jo īpaši ņemot vērā to,
ka galīgā ražojuma cenas noteikšanā tērauda kategorijai ir
izšķirīga nozīme.
(37)     Tomēr vēlāk
izmeklēšanā uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja Komisija
nepieņem uzņēmuma sākotnējos datus par tērauda
kategorijām, precīzāku rezultātu varētu iegūt, ja
tā vietā apvienotu visus PKN, kā tas ticis darīts pagaidu
posmā, Komisija grupētu tikai tās konkrētās
tērauda kategorijas, starp kurām ir konstatētas
neatbilstības, vai arī tērauda kategorijas pēc to
ķīmiskā sastāva, izteiktas tērauda kategoriju
sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā).
Uzņēmums piedāvāja arī vēl vienu citu metodi,
kā 300. sērijā tērauda kategorijas sagrupēt
mazākās apakšgrupās.
(38)     Komisija
tādējādi pārrēķināja dempinga starpību,
pamatojoties uz nerūsējošā tērauda grupām, kuru
pamatā ir ķīmiskais sastāvs, izteiktām tērauda
kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI
klasifikācijā), ievērojot to pašu metodi, kas aprakstīta 30. apsvērumā.
Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un
pārbaudāms kritērijs, jo
attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj
panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā
nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu
salīdzinājumu pamatregulas nozīmē.
(39)     Uzņēmuma
iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja
iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā
līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek
saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma
izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai
ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem
tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi
pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju.
(40)     Sūdzības
iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma grupēšana
tērauda kategorijās nav ļāvusi Komisijai veikt pareizu
rentabilitātes pārbaudi, lai katram PKN noteiktu normālo
vērtību.
(41)     Komisija savu analīzi
veic līmenī, kas atbilst eksportētāju un Savienības
ražotāju iekšējās grāmatvedības sistēmām, un
tādējādi ir iespējams pamatot reģistrētās
skaitliskās vērtības. Tāpēc šis apgalvojums tiek
noraidīts.
(42)     Citas piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 37. un 38. apsvērums.

3.2.        Normālā
vērtība
(43)     Vienam ražotājam
eksportētājam, kuram piemēro pamatregulas 18. pantu,
pēc ražošanas izmaksu atkārtotas novērtēšanas tika
pārskatīta normālās vērtības noteikšana.
Noslēguma posmā ražošanas izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz reģistrētajām
ražošanas izmaksām, kurām, izmantojot pamatregulas 2. panta 5. punktā
atļauto izmaksu sadales metodi, tika pieskaitītas pārdošanas,
vispārējās un administratīvās izmaksas, ieskaitot
finanšu izmaksas.
(44)     Tika konstatēts, ka trim
jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un
ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla
pārbaude, pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū kopumā bijuši
reprezentatīvi un tie ir vismaz 5 % no uzņēmuma
kopējā eksportam pārdotā apjoma uz Savienību. Tā
pati reprezentativitātes pārbaude saskaņā ar pamatregulas 2. panta
2. punktu tika veikta arī par katru ražojuma veidu, ko iekšzemes
tirgū pārdevuši jaunatlasītie ražotāji un kas, kā tika
konstatēts, ir salīdzināmi ar eksportam uz Savienību
pārdotajiem ražojuma veidiem.
(45)     Nosakot rentablā
pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes
tirgū IP laikā, Komisija arī pārbaudīja, vai katra
jaunatlasītā ražotāja eksportētāja pārdošanas
apjomu iekšzemes tirgū un tā ražotāja eksportētāja
pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kuram noteikta individuāla
pārbaude, var uzskatīt par pārdotu parastās
tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta
4. punktu.
(46)     Attiecībā uz vienu
jaunatlasīto ražotāju eksportētāju tika konstatēts, ka
uzņēmuma sākotnēji iesniegtais izmaksu sadalījums nav
pienācīgs, jo tajās nav ņemts vērā stieples
biezums, kas ir svarīgs izmaksu faktors. Vienojoties ar
uzņēmumu, izmaksu sadalījuma metode tika koriģēta.
(47)     Attiecībā uz otru
jaunatlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpības
noteikšanā tika labota pārrakstīšanās kļūda.
Turklāt ražotājs lūdza Komisiju veikt papildu pielāgojumus
rentabilitātes pārbaudē un cenu korekcijās. Šīs
prasības netika atzītas par pamatotām.
(48)     Attiecībā uz
ražotāju eksportētāju, kam tika noteikta individuāla
pārbaude, tika labota pārrakstīšanās kļūda
aprēķinos. Tas pats ražotājs eksportētājs iesniedza
vēl citus apgalvojumus par to, kā Komisija noteikusi pārdošanas,
vispārējo un administratīvo izmaksu apmēru un iekšzemes
transporta izmaksas, un pieprasīja tās koriģēt, ņemot
vērā attiecīgā ražojuma fizikālās
atšķirības iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Ražotāja
eksportētāja pieprasītās korekcijas tika noraidītas,
jo aprēķini tika balstīti uz uzņēmuma iesniegto
izmaksu datiem, kas bija pārbaudīti pārbaudes
apmeklējumā, un apgalvojums par fiziskajām
atšķirībām nebija pamatots.
(49)     Tādējādi tiek
apstiprināta normālās vērtības noteikšanas metode, kas
aprakstīta pagaidu regulas 39. līdz 48. apsvērumā un
tika piemērota trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem
un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla
pārbaude.
3.3.        Eksporta cena
(50)     Attiecībā uz vienu
ražotāju eksportētāju pēc tā pieprasījuma tika
labotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, kas bija
saistītas ar to, ka dempinga aprēķinos dažos gadījumos
izmantots nepareizs valūtas maiņas kurss un kļūdas pēc
iekļauta pārdošana grupas iekšienē.
(51)     Attiecībā uz otro
ražotāju eksportētāju dempinga aprēķinos tika
ņemta vērā pārdošana ar saistīta Savienības
uzņēmuma starpniecību.
(52)     Viens jaunatlasītais
ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ieguvumi no DEPB
un DDS subsīdiju shēmām, bija jāpieskaita pie
eksporta cenām.
(53)     Cits jaunatlasītais
ražotājs eksportētājs ziņoja, ka guvis labumu no DDS
subsīdiju shēmas negatīvu cenu korekciju veidā,
tādējādi mākslīgi paaugstinot eksporta cenas.
(54)     Komisija analizēja abu
uzņēmumu cenu politiku Savienības tirgū un izdarīja
konstatējumus, piemērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu,
tāpēc tālāki pielāgojumi nav vajadzīgi.
Tāpēc pirmā uzņēmuma apgalvojums tika noraidīts
un otrā uzņēmuma ziņotās korekcijas netika ņemtas
vērā.
(55)     Viens jaunatlasītais
ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta cenas
būtu jākoriģē uz augšu, lai saskaņotu tās ar
cenām iekšzemes tirgū, jo pārdošana iekšzemes tirgū notikusi
ar pašu zīmolu, piesaistot augstākas cenas. Uzņēmums
tomēr nevarēja pamatot to, ka rēķini, par ko bija
apgalvojums, patiešām attiektos uz pārdošanu ar pašu zīmolu,
tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
(56)     Citas piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50.
līdz 52. apsvērums.
3.4.        Salīdzinājums
(57)     Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka
ražošanas izmaksu noteikšanā nav izmantoti PKN, arī pret eksporta
cenām būtu jāieņem šāda attieksme un
salīdzināšanai ar normālo vērtību būtu bijusi
jāizmanto viena un tā pati eksporta cena.
(58)     Komisija izmeklēšanā
centās iegūt izmaksu un eksporta cenu datus uz PKN pamata, taču
nesaņēma no attiecīgā uzņēmuma atbilstības
noteikšanai vajadzīgo informāciju, kas būtu ļāvusi
noteikt uzticamu informāciju par ražošanas izmaksām uz PKN pamata.
Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka ar PKN
reģistrēto eksporta cenu līmeņos nav nepilnību,
tāpēc, lai noteiktu faktiskās eksporta cenas, nebūtu
atbilstīgi piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija uzskata, ka
izmeklēšanas standartiem, kam jānodrošina taisnīgs
salīdzinājums, neatbilst ziņoto cenu detalizācijas
pakāpes samazināšana, tāpēc apgalvojums tika
noraidīts.
(59)     Citas piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 53.
līdz 55. apsvērums.
3.5.        Dempinga starpības
(60)     Saskaņā ar
pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā
uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā
vidējā svērtā normālā vērtība tika
salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto
eksporta cenu.
(61)     Diviem no trim
sākotnēji atlasītajiem ražotājiem tika piemērots
pamatregulas 18. pants, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta
6. punktu to ražotāju eksportētāju dempinga starpība,
kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika noteikta,
pamatojoties uz vidējo dempinga starpību, kas noteikta vienam
sākotnēji atlasītajam ražotājam eksportētājam,
kuram 18. pants vairs netika piemērots, un diviem jaunatlasītiem
uzņēmumiem, kuru dempinga starpība nav de minimis.
Tādējādi dempinga starpība uzņēmumiem, kas
sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika
aprēķināta 8,4 % apmērā.
(62)     Attiecībā uz visiem pārējiem Indijas
ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica
sadarbības līmeni. Tādēļ tika salīdzināts
kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz
atlases jautājumiem, un Indijas izcelsmes importa kopējais apjoms,
kurš iegūts no Eurostat importa statistikas. Sadarbības
līmenis bija augsts, tāpēc atlikusī dempinga starpība
tika noteikta visaugstākās dempinga starpības līmenī,
kas noteikts atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga
līmenis tika noteikts 16,2 % apmērā.
(63)     Ņemot to vērā,
vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta
procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms
nodokļu samaksas, ir šāda.
 Uzņēmums || Galīgā dempinga starpība
 GARG Inox || 11,8 %
 KEI Industries || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 %
 Venus Group || 11,6 %
 Viraj Profiles || 6,8 %
 Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās || 8,4 %
 Visi pārējie uzņēmumi || 16,2 %
4.           Savienības ražošanas nozare
4.1.        Savienības ražošanas
nozare
(64)     Daži lietotāji
apšaubīja Savienības ražotāju skaitu, kas minēts pagaidu
regulas 63. apsvērumā. Tie apgalvoja, ka ražotāju skaits ir
nepareizi noteikts un ka faktiski ražotāju skaits Savienības
tirgū ir mazāks.
(65)     Komisija norāda, ka
iepriekšminētais apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem.
Reprezentativitātes pārbaudēs un izmeklēšanā Komisija
pārbaudīja virkni sūdzībā noradīto
Savienības ražotāju. Šajā sakarā Komisija
sazinājās ar visiem 27 zināmajiem Savienības
ražotājiem. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka IP laikā
Savienībā 27 Savienības ražotāji ražoja
līdzīgo ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts
un tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. apsvērums.
4.2.        Savienības ražošanas
apjoms un Savienības ražotāju atlase
(66)     Piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 64.
līdz 67. apsvērums.
5.           KAITĒJUMS
5.1.        Patēriņš Savienībā

(67)     Daži lietotāji apgalvoja,
ka kaitējuma analīzē nevajadzēja ņemt vērā
datus par 2009. gadu, jo minētā gada finanšu krīzei bija
kropļojoša ietekme jo īpaši uz Savienības patēriņu.
Tomēr pat tad, ja 2009. gadu analīzē neņemtu
vērā, joprojām būtu vērojama patēriņa
tendence pieaugt (+ 5 %), kas liecina, ka situācija tirgū
uzlabojusies. Turklāt finanšu krīzes negatīvā ietekme ir
atzīta pagaidu regulas 68. apsvērumā. Citas piezīmes
netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.

5.2.        Imports Savienībā
no attiecīgās valsts
(68)     Dempinga starpība, ko
noteica attiecībā uz Macro Bars and Wires ir zem pamatregulas 9. panta
3. punktā paredzētā de minimis sliekšņa.
Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis ražotājs
eksportētājs izmeklēšanas periodā nav īstenojis
dempingu pamatregulas 1. panta 2. punkta nozīmē.
Rezultātā tā importa apjoms tika izslēgts no tā
provizoriskā apjoma, kas par dempinga cenām importēts no
Indijas. Viens ražotājs eksportētājs, proti, Venus group,
apgalvoja, ka daži darījumi kļūdaini ir uzskaitīti divreiz.
Komisija piekrita šim ražotājam eksportētājam un
koriģēja kopējo importa apjomu, šos darījumus
izslēdzot.
(69)     Atbilstīgi tika
pārskatīti importa par dempinga cenām apjomi, tirgus daļa
un vidējā cena.
(70)     Importa par dempinga
cenām apjoms un tirgus daļa:
   || 2009 || 2010 || 2011 || IP
 Apjoms || 15 826 || 27 291 || 34 494 || 33 252
 Indekss (2009. gads = 100) || 100 || 172 || 218 || 210
 Tirgus daļa || 12,0 % || 14,6 % || 17,6 % || 16,9 %
 Indekss (2009. gads = 100) || 100 || 121 || 146 || 140
 Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(71)     IP laikā Macro Bars
and Wires eksportēja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un
arī iepriekš minētie Venus group darījumi attiecās
uz nelieliem apjomiem, tāpēc šo importa apjomu atskaitīšana no
Indijas izcelsmes importa par dempinga cenām kopējā apjoma
nerada būtiskas izmaiņas tendencēs, kā aprakstīts
pagaidu regulas 69. un 71. apsvērumā. Tādējādi
minētie pagaidu regulas apsvērumi tiek apstiprināti.
(72)     Importa par dempinga
cenām vidējā cena:
   || 2009 || 2010 || 2011 || IP
 Vidējā cena || 2380 || 2811 || 3259 || 3207
 Indekss (2009. gads = 100) || 100 || 118 || 137 || 135
 Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(73)     Importa par dempinga
cenām apjoma korekcijas rezultātā nav ievērojami
mainījušās vidējās cenas importam par dempinga cenām
no Indijas vai aprēķinātās cenu samazinājuma
starpības. Vidējā svērtā cenu samazinājuma
starpība ir 15 %, kas apstiprina pagaidu regulā konstatēto.

(74)     Kāds Indijas
ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārdošanas cenas
Savienībā šķiet ļoti nereālistiskas un
izkropļotas. Tomēr tiek uzsvērts, ka cenas, kas izmantotas
samazinājuma aprēķinos, tika noteiktas, izmeklēšanā uz
vietas pie atlasītajiem Savienības ražotājiem vācot un
pārbaudot informāciju.
(75)     Tiek apstiprināti pagaidu
regulas 75. līdz 77. apsvērumā aprakstītie
konstatējumi.
5.3.        Savienības ražošanas
nozares ekonomiskais stāvoklis
(76)     Dažas
personas apgalvoja, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos
Savienības ražošanas nozares gūtie rezultāti būtu
jāuzskata par pietiekami pozitīviem un ka, izņemot vienu
kaitējuma rādītāju, proti, tirgus daļu, visi
pārējie rādītāji neliecina par kaitējumu.
(77)     Viena
ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares
vidējā pārdošanas cena palielinājusies par apmēram 34 %,
kas ir ievērojami vairāk nekā tās ražošanas izmaksu palielinājums
par 13 % tajā pašā laikposmā. Šajā sakarā ir
jānorāda, ka attiecīgā laikposmā sākumā,
proti, 2009. gadā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas
cena bija zemāka par ražošanas izmaksām un tikai no 2011. gada
tā sāka pārdošanu par cenu, kas pārsniedza ražošanas
izmaksas.
(78)     Izmeklēšanā tika
atklāts, ka, lai gan daži kaitējuma rādītāji
(piemēram, ražošanas apjomi un jaudas izmantojums) uzrādīja
pozitīvu tendenci vai palikuši nemainīgi (piemēram,
nodarbinātība), vairāki citi rādītāji, kas saistīti
ar Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti,
rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no
ieguldījumiem attiecīgajā laikposmā nebija apmierinoši. 2010. gadā
ieguldījumu rādītājs uzlabojās, bet 2011. gadā
un IP tas samazinājās zem 2009. gada rādītāja.
Ienākums no ieguldījumiem laikposmā no 2009. gada līdz
2011. gadam tiešām palielinājās, sasniedzot 6,7 %, bet
IP laikā tas atkal samazinājās līdz 0,8 %. Tāpat
arī rādītāji, kas attiecas uz rentabilitāti un naudas
plūsmu, līdz 2011. gadam uzlabojās un IP laikā
sāka pasliktināties. Tāpēc var secināt, ka
situācija Savienības ražošanas nozarē pēc 2009. gada
sāka uzlaboties, bet tās atlabšanu palēnināja imports par
dempinga cenām no Indijas.
(79)     Pēc vienas
ieinteresētās personas pieprasījuma tiek apstiprināts, ka
pagaidu regulas 100. apsvērumā konstatētais krājumu
apmērs attiecas uz atlasīto Savienības uzņēmumu
darbību.
(80)     Savienības ražošanas
nozare apgalvoja, ka pagaidu posmā noteiktais mērķa
peļņas procents 5 % apmērā ir pārāk mazs.
Persona savu apgalvojumu nebija pietiekami pamatojusi. Pagaidu regulas 95. apsvērumā
ir paskaidroti iemesli šāda mērķa peļņas procenta
izvēlei, un izmeklēšanā netika atklāti citi iemesli, lai to
mainītu. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai
tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā.
(81)     Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares
grūtības lielā mērā ir saistīta ar
strukturālām problēmām un ka tāpēc
mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir
nereālistisks.
(82)     Tiek atgādināts, ka
saskaņā ar judikatūru[8]
iestādēm ir jānosaka peļņas procents, ko Kopienas
ražošanas nozare varētu pamatoti gūt normālas konkurences
apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. 2007. gadā
peļņas norma bija 3,7 %; no 2008. gada finanšu un
ekonomiskās krīzes dēļ tā kļuva negatīva.
Sūdzībā apgalvots un izmeklēšanā konstatēts, ka
imports par dempinga cenām sāka ienākt Savienības
tirgū 2007. gadā, importa apjoms palielinoties no 17 727 tonnām
2006. gadā līdz 24 811 tonnām. Tāpēc
nebija iespējams noteikt mērķa peļņas normu,
pamatojoties uz peļņu, ar ko pamatoti varētu
rēķināties Savienības līdzīgā ražojuma
ražotāji. Tādējādi, kā norādīts pagaidu
regulas 95. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ir
derīgi izmantot peļņas normu 5 % apmērā,
pamatojoties uz faktisko peļņu, kas fiksēta citos tērauda
rūpniecības segmentos, kuriem nekaitē imports par dempinga
cenām un subsidēts imports, kā tas tika darīts citās
nesen veiktās izmeklēšanās, kas attiecās uz līdzīgu
ražojumu tajā pašā nozarē[9].
Turklāt būtu jānorāda, ka 3,7 % peļņas
norma, kas fiksēta 2007. gadā, katrā ziņā tiek
uzskatīta par mazu, jo bija un pieauga imports par dempinga cenām.
Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek
saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā.
5.4.        Secinājums par
kaitējumu
(83)     Komisija tāpēc
secina, ka Savienības ražošanas nozare ir nodarīts būtisks
kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek
apstiprināts pagaidu regulas 78. līdz 105. apsvērums.
6.           Cēloņsakarība
6.1.        Importa par dempinga
cenām radītā ietekme
(84)     Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā ir ignorēts tas,
ka Savienības ražošanas nozare kopš 2009. gada spējusi gūt
labumu no patēriņa pieauguma un ka Komisija nevar uzskatīt, ka
Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt savu tirgus daļu
uz visiem laikiem.
(85)     Atbildot uz šiem argumentiem,
jānorāda izmeklēšanā atklātais fakts, ka Indijas
izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa pieauga
ātrāk nekā patēriņš Savienības tirgū.
Indijas importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 110 %, bet
patēriņš tajā pašā laikposmā palielinājās
par 50 %. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās,
ka Indijas izcelsmes importa vidējā cena pastāvīgi bijusi
zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu tajā
pašā laikposmā un IP laikā tā bijusi par 15 %
zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena.
Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozare
zināmā mērā tiešām ir guvusi labumu no pieaugošā
patēriņa un varēja arī palielināt pārdošanas
apjomu par 40 %, tā nevarēja saglabāt savu tirgus
daļu, kā tas būtu gaidāms tirgus apstākļu
uzlabošanās un Savienības ražošanas nozares brīvās
ražošanas jaudas dēļ.
6.2.        Citu faktoru ietekme
6.2.1.     Imports, kas nenotika par
dempinga cenām
(86)     Attiecīgajā
periodā tā importa dinamika, kas nenotika par dempinga cenām, un
šā importa cenas ir salīdzināmas ar importa par dempinga
cenām un šo cenu dinamiku. Turklāt cenas importam par dempinga
cenām bija lielākoties tajā pašā līmenī kā
importam, kas nenotika par dempinga cenām, cenas importam, kas nenotika
par dempinga cenām, bija vidēji par 0,4 % zemākas.
Turklāt tā importa apjoms, kas nenotika par dempinga cenām, ir
mazāk nekā 6 % no kopējā Indijas izcelsmes importa
apjoma, un tā tirgus daļa mazliet pārsniedz vienu procentu.
Tāpēc Komisija uzskata, ka kaitējums, ko izraisījis Indijas
izcelsmes imports, kas nenotika par dempinga cenām, neizjauc
cēloņsakarību starp Indijas izcelsmes importu par dempinga
cenām un Savienības ražošanas nozarei IP laikā
nodarīto būtisko kaitējumu.
6.2.2.     Imports no trešām
valstīm
(87)     Divi Indijas ražotāji
eksportētāji un Indijas valdība atkārtoti apgalvoja, ka
izmeklēšanā būtu jāiekļauj Ķīnas Tautas
Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu
imports un ka importa no Ķīnas Tautas Republikas ietekme uz
Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari ir
novērtēta par zemu.
(88)     Kā minēts pagaidu
regulas 115. apsvērumā, procedūras sākumposmā un
līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par Savienības
ražošanas nozarei kaitējumu izraisošu dempingu, kuri pamatotu antidempinga
procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kā izcelsme
ir iepriekš minētajā Ķīnas Tautas
Republikā. Tāpēc apgalvojums, ka Ķīnas Tautas
Republiku būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā,
tiek noraidīts, jo nav pamatots.
(89)     Tomēr importam no
Ķīnas Tautas Republikas attiecīgajā periodā bija
tendence pieaugt, un IP laikā tā tirgus daļa
palielinājās līdz 8,3 %, kā norādīts pagaidu
regulas 113. apsvērumā. Turklāt Ķīnas izcelsmes
importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares
cenām un Indijas ražotāju eksportētāju cenām
Savienības tirgū. Tāpēc tika papildus izmeklēts, vai
imports no Ķīnas Tautas Republikas varētu būt
palielinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto
kaitējumu un varētu būt izjaucis cēloņsakarību
starp kaitējumu un Indijas importu par dempinga cenām.
(90)     Pagaidu posmā
pieejamā informācija liecināja, ka Ķīnas izcelsmes
importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas
ražojumu veidi atšķiras no ražojumiem, kurus pārdod Savienības
ražošanas nozare, un pat no Indijas izcelsmes ražojumu veidiem, ko pārdod
Savienības tirgū.
(91)     Pēc
pagaidu pasākuma publicēšanas Komisija saņēma vairākas
sūdzības, kurās tika norādīts uz
iespējamību, ka Ķīnas ražojumu imports par zemām
cenām IP laikā varētu būt izjaucis
cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Indijas un
Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(92)     Analīze, kas veikta,
pamatojoties uz importa statistiku par diviem KN kodiem, uz kuriem
attiecās izmeklēšana, parādīja, ka 29 % no
Ķīnas izcelsmes importa veikti lētāko ražojumu tirgus
segmentā (ar KN kodu 7223 00 99). Tas
daļēji izskaidro to, kāpēc Ķīnas cenas
vidēji ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas
un Indijas ražotāju eksportētāju cenas. Statistika
attiecībā uz KN kodu 7223 00 99 arī atklāja, ka
Ķīnas ražotāju klienti bija koncentrēti Apvienotajā
Karalistē, kur Savienības ražošanas nozarei tikpat kā nebija
ražošanas.
 Vidējā cena (EUR/t) || 2009 || 2010 || 2011 || IP
 7223 00 19 || 2974 || 3286 || 3436 || 2995
 7223 00 99 || 765 || 1458 || 1472 || 1320
 Avots: Eurostat.
(93)     Attiecībā uz KN kodu
7223 00 19 uz PKN pamata veiktā analīze parādīja,
ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji
galvenokārt konkurēja dārgāko ražojumu tirgus
segmentā, kur ražojumiem ar to pašu KN kodu cenas var būt
līdz četrām reizēm augstākas nekā
lētāko ražojumu tirgus segmentā[10].
Izmeklēšana arī parādīja, ka kopumā cenu
atšķirības ir saistītas ar ražojuma veidu un niķeļa
saturu.
(94)     Attiecībā uz
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importa cenu līmeni
jāuzsver, ka no 2009. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes
importa vidējā cena bija augstāka par dempinga cenām, ar
kurām attiecīgais ražojums tika eksportēts no Indijas, kā
redzams nākamajā tabulā, kur parādīta vidējā
cena par dempinga cenām veiktajam to Indijas ražojumu eksportam, uz kuriem
attiecas KN kods 7223 00 19.
             Vidējā cena (EUR/t) ||             2009 ||             2010 ||             2011 ||             IP ||             IP+1
             7223 00 19 ||             2974 ||             3286 ||             3436 ||             2995 ||             3093
             Avots: Eurostat.
(95)     IP laikā pirmo reizi
Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena samazinājās
tiktāl, ka bija zemāka nekā Indijas izcelsmes importam par
dempinga cenām. Tomēr tika atzīts, ka tas ir pagaidu
novērojums, jo nākamajā gadā pēc IP Ķīnas
izcelsmes importa cenu līmenis pieauga un atkal bija augstāks
nekā Indijas izcelsmes importa cenas.
(96)     Turklāt, salīdzinot
importa apjomus no Indijas un Ķīnas Tautas Republikas, redzams, ka
jebkurā attiecīgā perioda laikā, jo īpaši IP
laikā, importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas bija daudz
mazāks nekā importa apjoms no Indijas. Importa apjomi no
Ķīnas Tautas Republikas kopumā pat nesasniedza pusi no
kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma.
(97)     Tādēļ, pat ja
imports no Ķīnas Tautas Republikas būtu veicinājis
Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tas nebūtu
varējis ietekmēt Savienības ražošanas nozares situāciju
tādā mērā, lai izjauktu cēloņsakarību starp
Indijas izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas
nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ tiek
apstiprināts pagaidu regulas 113. apsvērums.
6.2.3.     Konkurence ar
pārējiem Savienības ražotājiem
(98)     Viena persona apgalvoja, ka
Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli varēja
izraisīt konkurence ar citiem Savienības ražotājiem, kas
neiesniedza sūdzību vai procedūras sākumā nepauda
atbalstu izmeklēšanai.
(99)     Pārējo ražotāju
tirgus daļa Savienībā mainījās šādi:
   || 2009 || 2010 || 2011 || IP
 Pārējo Savienības ražotāju pārdošanas apjoms || 34 494 || 55 740 || 55 124 || 55 124
 Indekss (2009. gads = 100) || 100 || 160 || 158 || 158
 Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 %
 Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem
(100)   Savienības ražotāji,
kuri neiesniedza sūdzību un nepauda atbalstu izmeklēšanai,
pārdod 44 % no Savienības kopējā pārdošanas
apjoma, kas minēts pagaidu regulas 86. apsvērumā. To
pārdošanas apjoms pieauga par 58 % no aplēstām 34 926 tonnām
2009. gadā līdz 55 124 tonnām
attiecīgajā periodā. Tomēr šāds pieaugums ir
samērā neliels, salīdzinot ar Indijas izcelsmes importa par
dempinga cenām tajā pašā laikposmā (+110 %).
Turklāt minēto Savienības ražotāju tirgus daļa
attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila,
un netika konstatētas norādes, ka viņu cenas ir zemākas par
atlasīto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ
tiek secināts, ka viņu pārdošanas apjomi Savienības
tirgū nav palielinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto
kaitējumu.
6.3.        Secinājums par
cēloņsakarību
(101)   Piezīmes netika saņemtas,
tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 121. līdz 124. apsvērums.

7.           Savienības intereses
7.1.        Vispārīgi
apsvērumi
(102)   Piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 125. apsvērums.
7.2.        Savienības ražošanas
nozares intereses
(103)   Piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 126.
līdz 133. apsvērums.
7.3.        Nesaistīto
importētāju intereses
(104)   Piezīmes netika
saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 142.
līdz 144. apsvērums.
7.4.        Lietotāju intereses
(105)   Pēc pagaidu pasākumu
noteikšanas septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība
sazinājās ar Komisiju un pauda interesi sadarboties
izmeklēšanā. Pēc pieprasījuma 2013. gada
aprīlī viņiem tika nosūtītas anketas. Tomēr tikai
divi lietotāji sniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem, un
kopumā lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja 12 %
no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma IP laikā un 2,5 %
no kopējā patēriņa Savienībā, tie
nodarbināja 32 personas, kas piedalījās gatavo ražojumu,
tostarp attiecīgā ražojuma, ražošanā. Pasākumu
ekonomiskā ietekme uz lietotājiem tika izvērtēta
atkārtoti, pamatojoties uz jaunajiem datiem, kas bija pieejami no
atbildēm uz anketas jautājumiem, un, lai pārbaudītu sniegto
informāciju, tika apmeklēti divi lietotāji.
(106)   Lietotāji apgalvoja, ka
pagaidu regulas 136. apsvērumā norādītais
rentabilitātes rādītājs 9 % ir pārāk augsts
un neatbilst stāvoklim lietotāju nozarē. Pamatojoties uz
saņemtajām papildu atbildēm uz anketas jautājumiem, visiem
lietotājiem, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte tika
pārrēķināta un noteikta 2 % apmērā no
apgrozījuma.
(107)   Tika arī konstatēts,
ka lietotāju, kas sadarbojās, pirkumi no Indijas bija vidēji 44 %
no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem, un ka diviem
lietotājiem Indija bija vienīgais piegādes avots. IP laikā
ražojuma (ietverot attiecīgo ražojumu) apgrozījums vidēji bija 14 %
no kopējā to lietotāju apgrozījuma, kas sadarbojās.
(108)   Pieņemot, ka
īstenosies Savienības tirgum sliktākais scenārijs ,
t. i., ka potenciālu cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot
tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji
turpinātu pirkt no Indijas iepriekšējos apjomos, maksājuma
ietekme uz lietotāju rentabilitāti attiecīgā ražojuma
izmantošanas vai iekļaušanas darbībās nozīmētu
tās samazināšanos tādā mērā, ka lietotāji
ciestu zaudējumus un rentabilitāte kļūtu negatīva,
proti, −0,6 %.
(109)   Komisija atzīst, ka
ietekme īsā un vidējā termiņā
individuālā līmenī būs nozīmīgāka
attiecībā uz tiem lietotājiem, kuriem viss imports ir no
Indijas. Tomēr tādu ir nedaudz — divi no lietotājiem, kas
sadarbojās. Ar noteikumu, ka viņu Indijas ražotāji sadarbojas,
viņiem turklāt ir iespēja pieprasīt maksājuma
atmaksāšanu saskaņā ar pamatregulas 11. pantu, ja ir
izpildīti visi šādas atmaksāšanas nosacījumi.
(110)   Daži lietotāji
atkārtoti pauda bažas, ka pasākumi ietekmēs noteiktus
stiepļu veidus, ko neražo Eiropā, proti, tā saukto 200. sērijas
ražojumu, kā aprakstīts pagaidu regulas 139. apsvērumā.
Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju tas, ka
Savienībā šādus ražojuma veidus neražo, ir saistīts ar zemo
pieprasījumu un ražošanas procesa īpatnībām.
(111)   Tomēr izmeklēšana
parādīja, ka šāda veida nerūsējošā tērauda
stieples Savienības ražošanas nozare ražo un ka tās Savienības
tirgū aizņem nelielu daļu. Lietotājiem ir pieejami arī
alternatīvi piegādes avoti no valstīm, uz kurām neattiecas
antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. Turklāt tiem pašiem
mērķiem var izmantot citus nerūsējošā tērauda
stiepļu ražojumu veidus. Tādēļ pasākumu
piemērošana nevar būtiski ietekmēt Savienības tirgu un šos
lietotājus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(112)   Daži lietotāji
norādīja, ka līdzīgā ražojuma piegādes laiks no
Savienības ražotājiem ir garāks nekā attiecīgā
ražojuma piegādes laiks no Indijas. Tomēr iespēja tirgotājiem
veidot ražojumu uzkrājumus un nodrošināt to tūlītēju
pieejamību neskar faktiskos pierādījumus par importa par
dempinga cenām negatīvo ietekmi. Tādēļ minētais
apgalvojums bija jānoraida.
(113)   Ņemot vērā
iepriekšminēto, pat ja pasākumi, kas noteikti Indijas izcelsmes
importam, varētu negatīvi ietekmēt dažus lietotājus
lielākā mērā nekā citus, tiek uzskatīts, ka
Savienības tirgus savukārt būs ieguvējs no pasākumu
noteikšanas. Jo īpaši tiek uzskatīts, ka taisnīgas
tirdzniecības apstākļu atjaunošana Savienības tirgū
ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas ražošanas
izmaksām; saglabāt ražošanu un nodarbinātību; atgūt
iepriekš zaudēto tirgus daļu un gūt labumu no lielākiem
apjomradītiem ietaupījumiem. Tam vajadzētu dot iespēju
ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas procentu, kas
ļautu tai efektīvi darboties vidējā termiņā un
ilgtermiņā. Vienlaikus nozare uzlabos savu vispārējo
finansiālo stāvokli. Turklāt izmeklēšanā tika
konstatēts, ka pasākumiem kopumā būs ierobežota ietekme uz
lietotājiem un nesaistītiem importētājiem. Tāpēc
tiek secināts, ka pasākumu sniegtās priekšrocības
kopumā atsver ietekmi uz attiecīgā ražojuma lietotājiem
Savienības tirgū.
7.5.        Secinājums par
Savienības interesēm
(114)   Ņemot vērā
iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. un 146. apsvērums.

8.           Galīgie antidempinga pasākumi
8.1.        Kaitējuma
novēršanas līmenis
(115)   Attiecībā uz vienu
ražotāju eksportētāju kaitējuma novēršanas
aprēķins tika koriģēts uz leju pēc tā
apgalvojuma, ka, sajaucot maiņas kusu konkrētiem darījumiem un
aprēķinā iekļaujot darījumus grupas iekšienē,
pieļautas pārrakstīšanās kļūdas. Citas
piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts
pagaidu regulas 148. līdz 151. apsvērums.
(116)   Tas pats ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka Indijas eksports uz Savienību tiek
veikts vairumtirgotājiem, bet Savienības ražošanas nozare
pārdošanu Savienības tirgū veic galapatērētājiem,
tāpēc Komisijai salīdzināšanu nav veikusi atbilstošā
tirdzniecības līmenī. Tomēr izmeklēšanā tika
noskaidrots, ka Indijas ražotāji eksportētāji pārdod
abām pircēju kategorijām un ka tās konkurē ar
Savienības ražotājiem par vienu un to pašu pircēju kategoriju.
8.2.        Secinājums par
kaitējuma novēršanas līmeni
(117)   Macro Bars and Wires
individuālā kaitējuma starpība netika
aprēķināta, jo, kā minēts 51. apsvērumā,
šā uzņēmuma galīgā antidempinga starpība bija de
minimis līmenī.
(118)   Ar šo tiek apstiprināta
pagaidu regulā izmantotā metodika.
8.3.        Galīgie pasākumi
(119)   Ņemot vērā
iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu
galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka
tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu
importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, ņemot
vērā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 419/2013 noteikto
subsīdijas starpību.
(120)   Tāpēc dempinga
maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma
starpības ar dempinga starpībām un vienlaikus ņemot
vērā subsīdijas starpības, pilnībā tās
atskaitot no attiecīgās dempinga starpības. Tādējādi
galīgā antidempinga maksājuma likmes ir šādas:
 Uzņēmums || Dempinga starpība || Kompensācijas maksājums || Kaitējuma starpība || Galīgā antidempinga maksājuma likme
 GARG Inox || 11,8 % || 3,4 % || 22,6 % || 8,4 %
 KEI Industries || 7,0 % || 0,0 % || 41,9 % || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 % || 3,4 % || 30,3 % || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % || 3,4 % || 23,8 % || 0,7 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 % || 3,7 % || 17,2 % || 12,5 %
 Venus group || 11,6 % || 3,0 % || 23,4 % || 8,6 %
 Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 6,8 % || 0,0 % || 32,1 % || 6,8 %
 Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās || 8,4 % || 3,4 % || 23,7 % || 5,0 %
 Visi pārējie uzņēmumi || 16,2 % || 3,7 % || 41,9 % || 12,5 %
(121)   Individuālās
uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas
šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs
izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz
minētajiem uzņēmumiem tās atbilst izmeklēšanas
gaitā konstatētajam stāvoklim. Šīs maksājuma likmes
(pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams
“visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas
vienīgi to Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrēti
minēti tiesību subjekti. Importētajiem ražojumiem, kurus ražojis
kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs
regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas ir
saistīti ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs
likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”
piemērojamo maksājuma likmi.
(122)   Viens ražotājs eksportētājs
ĶTR piedāvāja cenu saistības saskaņā ar
pamatregulas 8. panta 1. punktu.
(123)   Pēdējos gados
attiecīgā ražojuma cenas bija ļoti nepastāvīgas,
tāpēc nemainīgas cenas saistības nav piemērotas. Lai
novērstu šo problēmu, Indijas ražotājs eksportētājs
piedāvāja indeksācijas klauzulu, kuras pamatā būtu
izejmateriālu izmaksas. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka
nebija iespējams noteikt tiešu un precīzu saikni starp cenu
svārstībām un indeksu, tādējādi indeksācija
netiek uzskatīta par piemērotu. Turklāt izmeklēšanā
tika konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma
veidi, kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami
atšķiras.
(124)   Turklāt minētais
ražotājs eksportētājs ražo vairākus
nerūsējošā tērauda ražojumus un ar saistītu
tirdzniecības uzņēmumu starpniecību var pārdot
minētos ražojumus tiem pašiem pircējiem Eiropas Savienībā.
Tas radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un
ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību.

(125)   Balstoties uz
iepriekšminēto, Komisija secināja, ka saistību
piedāvājumus nevar pieņemt,
(126)   Visas prasības
piemērot uzņēmumam individuālu antidempinga maksājuma
likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai
jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties
jāadresē Komisijai[11],
sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par
pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās,
kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un
eksportam, un ir notikušās, piemēram, saistībā ar nosaukuma
maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un
tirdzniecības subjektos. Attiecīgā gadījumā regula, ar
ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus, tiks attiecīgi
grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro
individuālas maksājuma likmes.
8.4.        Pagaidu antidempinga
maksājumu galīgā iekasēšana
(127)   Ņemot vērā
konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas
nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, tiek uzskatīts, ka
summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu
antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā
apjomā, kādā noteikti galīgie maksājumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Ar šo tiek noteikts
galīgais antidempinga maksājums šādu nerūsējošā
tērauda stiepļu importam:
- ar niķeļa saturu 2,5 vai
vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28
līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,
- ar niķeļa saturu, kas ir
mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13
līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,
ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19
un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.
2.           Galīgā antidempinga
maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā
aprakstītā, turpmāk minēto uzņēmumu ražotā
ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms
nodokļu samaksas ir šāda:
 Uzņēmums || Maksājums (%) || TARIC papildu kods
 Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Puna, Maharashtra || 8,4 || B931
 KEI Industries Ltd, New Delhi || 7,7 || B925
 Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra; || 0,0 || B932
 Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra || 0,7 || B933
 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 12,5 || B775
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B776
 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B777
 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B778
 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B779
 Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra un Mumbai, Maharashtra || 6,8 || B780
 Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi || 5,0 || B781
 Visi pārējie uzņēmumi || 12,5 || B999

3.           Ja nav noteikts citādi,
piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ja kāds Indijas ražotājs
eksportētājs sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par
to, ka:
- tas izmeklēšanas periodā (no 2011. gada
1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam) nav
eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās
Indijas izcelsmes preces,
- tas nav saistīts ne ar vienu
eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu
noteiktie pasākumi, un
- pēc izmeklēšanas perioda
beigām ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgās preces,
vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt
uz Savienību ievērojamu daudzumu,
šīs regulas 1. panta 2. punktu
var grozīt, iekļaujot I pielikuma sarakstā jaunu
ražotāju eksportētāju.
3. pants
Summas, kas saskaņā ar Regulu (ES)
Nr. 418/2013 nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem
par nerūsējošā tērauda stiepļu importu:
- ar niķeļa saturu 2,5 vai
vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28
līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,
- ar niķeļa saturu, kas ir
mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13
līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,
ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19
un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā, iekasē
galīgi. Nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgās
antidempinga maksājuma likmes, atmaksā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS.
Izlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji, kas
sadarbojās
TARIC papildu
kods B781
 Uzņēmuma nosaukums || Pilsēta
 Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra
 Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra
 Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra
 Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajastan
 Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Mukand Ltd. || Thane
 Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahals, Gujarat
[1]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[2]               OV L 126, 8.5.2013., 1. lpp.
[3]               OV L 126, 8.5.2013., 19. lpp.
[4]               OV L 240, 7.9.2013., 1. lpp.
[5]               OV C 240, 10.8.2012., 6. lpp.
[6]               Lieta C-595/11 Steinel [2013], vēl nav
publicēta.
[7]               Lieta T- 170/94 Shanghai Bycicles [1997] ECR
II-1383, 64. punkts.
[8]               Lieta T-210/95 Eiropas Minerālmēslu
ražotāju asociācija (EFMA) pret Padomi, [1999] ECR II-3291, 60. punkts.
[9]               Padomes 2009. gada 5. maija Regula (ES)
Nr. 383/2009, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un
galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk
stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu
(PSC stieples un dzīslas) importam, OV L 118, 13.5.2009.,
1. lpp.; Komisijas 2012. gada 14. novembra Regula (ES) Nr. 1071/2012,
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas
Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu
cauruļu savienotājelementu importu, OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.;
Komisijas 2012. gada 18. septembra Regula (ES) Nr. 845/2012, ar
ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu
pārklātu tērauda ražojumu importam, OV L 252, 19.9.2012., 33. lpp.
[10]             Tomēr tiek norādīts, ka gan Savienības
ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji ir pārstāvēti
arī lētāko ražojumu tirgus segmentā, tikai mazākā
mērā.
[11]             European Commission, Directorate-General for Trade,
Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.