				|

		52014PC0448

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko saistībā ar Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai pielāgo Padomes Regulu (EK) Nr. 1340/2008 (2008. gada 8. decembris) par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Partnerības un sadarbības
nolīguma starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm un
Kazahstānas Republiku 17. panta 1. punktā paredzēts,
ka konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecība
jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par
tirdzniecības apjomiem.
Divpusējais nolīgums starp Eiropas
Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par konkrētu
tērauda izstrādājumu tirdzniecību tika noslēgts 2005. gada
19. jūlijā, un tā darbības termiņš beidzās 2006. gada
31. decembrī. No 2007. gada konkrētu tērauda
izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un
Kazahstānas Republiku reglamentēja attiecīgi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1870/2006
un Padomes Regulu (EK) Nr. 1531/2007 paredzētie autonomie
pasākumi. Kamēr nav parakstīts un stājies spēkā
jaunais nolīgums vai Kazahstāna nav pievienojusies Pasaules
Tirdzniecības organizācijai (PTO), no 2009. gada ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 1340/2008 tika noteikti kvantitatīvi ierobežojumi.
Turklāt regulā paredzēta šā režīma
pārvaldīšanas procedūra, kurā dalībvalstu
kompetentās iestādes neizdod importa licences, ja iepriekš nav
saņemts Komisijas apstiprinājums, ka attiecīgajā
kvantitatīvajā ierobežojumā joprojām pieejami
atbilstīgie daudzumi.
Horvātija 2013. gada 1. jūlijā
kļuva par ES dalībvalsti. Ar šo priekšlikumu tiek paredzēts
pielāgojums, kas vajadzīgs, lai ņemtu vērā
Horvātijas pievienošanos ES.
Šajā priekšlikumā nav
neparedzētas izmaiņas esošo kvotu apjomā. Saskaņā ar
Horvātijas tirdzniecības politikas valsts biroja datiem
Horvātija pēdējos trijos gados nav importējusi tādus
tērauda izstrādājumus no Kazahstānas, uz kuriem attiecas
šī regula. Turklāt esošā kvota nav izmantota. Kvotas izmantojums
2012. un 2013. gadā bija 0 %.
2.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantā
paredzēts — ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu
aktos ir vajadzīgi pielāgojumi saistībā ar pievienošanos un
ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti minētajā Pievienošanās
aktā vai tā pielikumos, Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar
kvalificētu balsu vairākumu būtu jāpieņem
vajadzīgie akti. Ja šos aktus pieņem pēc pievienošanās, tos
var piemērot no pievienošanās dienas.
Plānotie regulas grozījumi ir tieši
saistīti vienīgi ar Horvātijas pievienošanos Eiropas
Savienībai, tādēļ kā vienīgo juridisko pamatu
izmanto Pievienošanās akta 50. pantu.
Plānotie grozījumi ir šādi:
1)           grozījumi 9. panta 6. punktā,
lai iekļautu divus burtus “HR”, ar ko apzīmē Horvātiju kā
paredzēto galamērķa dalībvalsti standartizētajā
sērijas numurā, kas pievienots katrai eksporta licencei vai
līdzvērtīgam dokumentam, un
2)           grozījumi
IV pielikumā, kas vajadzīgi, lai iekļautu Horvātijas
valsts iestādi valstu kompetento iestāžu sarakstā, kas atbild
par Padomes Regulas (EK) Nr. 1340/2008 īstenošanu.
3.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ietekme uz budžetu nav paredzēta.
2014/0207 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko saistībā ar Horvātijas
pievienošanos Eiropas Savienībai pielāgo Padomes Regulu (EK) Nr. 1340/2008
(2008. gada 8. decembris) par konkrētu tērauda
izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un
Kazahstānas Republiku
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Horvātijas
Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 50. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar
Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantu, ja iestāžu
tiesību akti nezaudē spēku pēc 2013. gada 1. jūlija
un tajos ir vajadzīgi pielāgojumi saistībā ar
pievienošanos, un vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti
Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, vajadzīgie
tiesību akti jāpieņem Padomei.
(2)       Padomes Regula (EK) Nr. 1340/2008
(2008. gada 8. decembris) par konkrētu tērauda
izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un
Kazahstānas Republiku[1]
tika pieņemta pirms Horvātijas pievienošanās, un tajā ir vajadzīgi
pielāgojumi saistībā ar šo pievienošanos, un šādi
pielāgojumi nav paredzēti Horvātijas Pievienošanās
aktā vai tā pielikumos.
(3)       Tāpēc ir
lietderīgi iekļaut divus burtus, ar ko apzīmē Horvātiju
kā paredzēto galamērķa dalībvalsti
standartizētajā sērijas numurā, kas pievienots katrai
eksporta licencei vai līdzvērtīgam dokumentam, un iekļaut
Horvātijas valsts iestādi valstu kompetento iestāžu
sarakstā, kas atbild par Padomes Regulas (EK) Nr. 1340/2008
īstenošanu.
(4)       Lai nodrošinātu, ka
netiek ietekmēta tirdzniecība ar tērauda
izstrādājumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1340/2008,
vajadzīga piemērošana ar atpakaļejošu spēku.
(5)       Tādēļ
būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1340/2008,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1340/2008 groza
šādi:
1)           regulas 9. panta 6. punktu
aizstāj ar šādu:
“6.     Sērijas numuru veido šādi
elementi:
–
divi burti, ar ko apzīmē
eksportētājvalsti:
KZ = Kazahstānas Republika,
–
divi burti, ar apzīmē paredzēto
galamērķa dalībvalsti:
BE = Beļģija
BG = Bulgārija
CZ = Čehija
DK = Dānija
DE = Vācija
EE = Igaunija
IE = Īrija
GR = Grieķija
ES = Spānija
FR = Francija
HR = Horvātija
IT = Itālija
CY = Kipra
LV = Latvija
LT = Lietuva
LU = Luksemburga
HU = Ungārija
MT = Malta
NL = Nīderlande
AT = Austrija
PL = Polija
PT = Portugāle
RO = Rumānija
SI = Slovēnija
SK = Slovākija
FI = Somija
SE = Zviedrija
GB = Apvienotā Karaliste,
–        viencipara skaitlis, kas norāda
kvotas gadu un atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam,
piemēram, 2009. gadu norāda ar “9”,
–        divciparu skaitlis, kas apzīmē
izdevējiestādi eksportētājvalstī,
–        piecciparu skaitlis secīgi no 00 001
līdz 99 999, kas piešķirts konkrētai galamērķa
dalībvalstij.”
2)           Regulas (EK) Nr. 1340/2008
IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā
dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes Regula (EK) Nr. 1340/2008 (2008. gada 8.
decembris) par konkrētu tērauda izstrādājumu
tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku (OV L 348,
24.12.2008., 1. lpp.).
PIELIKUMS
“IV
pielikums
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46 60
01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
и енергетиката
дирекция
"Регистриране,
лицензиране
и контрол"
ул.
"Славянска"
№ 8
1052 София
Факс: (359-2) 981 50 41
Fax (359-2) 980 47
10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44 91
81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1 6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail: polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631 3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631 25
62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63 Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349 38
31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728 08
82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26 23
974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61 38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336 73
02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69 02
99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523 23
41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11 00/83
86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297 44
72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48 54
31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Faksi +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492 28
52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693 40
21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218 81
39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67 59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69'


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0383(01)

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi  /* COM/2006/0383 galīgā redakcija - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.7.2006COM(2006) 383 galīgā redakcija2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādiPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumu 2001/886/TI Padome uzdevusi Komisijai izstrādāt otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II). Šo priekšlikumu mērķis ir grozīt minēto regulu un lēmumu, lai pagarinātu SIS II izstrādes termiņu līdz 2007. gada 31. decembrim un atļautu piešķirt nepieciešamos budžeta līdzekļus. Turklāt tiek noteikts, ka sistēma tās izveides posmā izvietojama Francijā un Austrijā. |Vispārējais konteksts Šengenas Informācijas sistēma (SIS), kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem 1990. gada konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ir svarīgs Šengenas acquis noteikumu piemērošanas instruments, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā. Pašreizējā SIS nav veidota tā, lai to pēc Eiropas Savienības paplašināšanās varētu izmantot visas dalībvalstis, kā arī citas valstis, ko pievienos SIS II. Arī tādēļ, lai izmantotu jaunākos sasniegumus informācijas tehnoloģiju jomā un ļautu ieviest jaunas funkcijas, 2001. gadā tika nolemts izstrādāt jaunu otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II). Nepieciešamību par vienu gadu pagarināt Komisijai sākotnēji piešķirtās pilnvaras nosaka vairāki faktori, piemēram: darbu pagaidu pārtraukšana pēc vēlāk atceltā Pirmās instances tiesas rīkojuma (T-447/04) apturēt SIS II izstrādes publiskā pasūtījuma procedūru; IDABC programmas ietvaros finansētā S-TESTA komunikāciju infrastruktūra, kas nesāks darboties, kā paredzēts sākotnējā pārbaudes posmā; arī nepietiekama sagatavotība un nenoteiktība attiecībā uz izveides vietu, kā arī pati projekta komplicētība negatīvi ietekmēja plānošanu. Francija un Austrija par sistēmas izveides vietu izraudzītas saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa lēmumu, kad Padome nolēma: "1. „SIS II centrālā vienība atradīsies Strasbūrā, un Francija ir atbildīga par šīs vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju. 2. SIS II dublējošā centrālā vienība (BCS) pēc zināmiem priekšdarbiem, kas veicami, lai tā varētu sākt darboties, atradīsies Zalcburgā. Par šīs vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir atbildīga Austrija.” |Spēkā esošie tiesību akti priekšlikuma jomā Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (92. -119. pants). Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā. Padomes 2005. gada 24. februāra Lēmums 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu. Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1160/2005, ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai. Konvencija un trīs augstāk norādītie tiesību akti veido pašreizējo juridisko pamatu SIS, ko nomainīs nākamā SIS II. Komisija ir iesniegusi priekšlikumus regulai un lēmumam par SIS II izveidi, pārvaldību un izmantošanu (dokumenti COM (2005) 230 un 236), kā arī priekšlikumu regulai par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (dokuments COM (2005) 237)). |Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR INTERESENTIEM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar interesentiem |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Dalībvalstu eksperti ir cieši iesaistīti – jo īpaši SIS II Komitejas ietvaros – SIS II izveidē. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Nepiemēro. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |Ārējo ekspertu atzinumi nebija nepieciešami. |Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam, kas neietilpst Komisijas 2006. gada darba programmā, nav nepieciešams ietekmes novērtējums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikumu mērķis ir grozīt Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumu 2001/886/TI, lai SIS II izveides termiņu pagarinātu līdz 2007. gada 31. decembrim un noteiktu SIS II instalēšanas un galīgās izveides vietu. Tas ietver attiecīgi atbildīgo dalībvalstu pienākumu nodrošināt sistēmas izvietošanai nepieciešamo infrastruktūru un līdzekļus, par ko tās var saņemt Kopienas finanšu piešķīrumu minētajam mērķim. |Juridiskais pamats Regulas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 66. pants. Tas ir arī grozāmā tiesību akta juridiskais pamats. Lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Tas ir arī grozāmā tiesību akta juridiskais pamats. |Subsidiaritātes princips |Ierosinātā pasākuma mērķis, proti, ar datorizētas sistēmas palīdzību izveidot kopīgu informācijas sistēmu attiecībā uz noteiktu kategoriju personām un objektiem, nevar sasniegt katra dalībvalsts atsevišķi. |SIS II ir nepieciešama Eiropas Savienības kopīgās politikas īstenošanai. Jo īpaši tā ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu telpu bez iekšējo robežu kontroles. |Kopienas uzdevums aprobežojas ar SIS II centrālās daļas un tās komunikāciju infrastruktūras izveidi. Dalībvalstis ir atbildīgas par savu nacionālo sistēmu izveidi, kas tiešajiem izmantotājiem garantēs piekļuvi SIS II sniegtajiem pakalpojumiem. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |Dalībvalstu sistēmu īstenošanas administratīvā un finanšu organizācija pilnībā ir dalībvalstu ziņā. Tomēr dalībvalstu sagatavošanās pasākumiem ir jānotiek saskaņā ar vispārējo SIS II attīstības plānošanu. Komisija nosaka dalībvalstu saskarņu tehniskās specifikācijas, kas nodrošinās netraucētu pieslēgumu un nekļūdīgu datu apmaiņu dalībvalstu sistēmu un SIS II starpā. |Abos grozāmajos dokumentos – Regulā (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumā 2001/886/TI – izklāstīta procedūra, kas reglamentē SIS II īstenošanas pasākumus, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme uz valstu budžetu; šī procedūra paliek spēkā. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula un lēmums. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti še norādītā iemesla dēļ. Ierosinātās regulas mērķis ir grozīt citu regulu, un ierosinātā lēmuma mērķis ir grozīt citu lēmumu, tādēļ – atbilstoši „formālā paralēlisma” principam – tiesību aktam, ar kuru nosaka grozījumus, ir jābūt tāda paša veida tiesību aktam, kāds ir grozāmais dokuments. |IETEKME UZ BUDžETU |SIS II izveides uzdevuma termiņa pagarinājums un izveides pabeigšana 2007. gadā prasīs papildu finansiālos līdzekļus, kas ir jau paredzēti 2007. gada provizoriskajā budžeta projektā. Papildu izmaksas būs saistītas ar tīklu, centrālās sistēmas apjoma piemērošanu un atbalstu sistēmas izveides vietās. |1.  2006/0125 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Kopā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi Regula (EK) Nr. 2424/2001 veido nepieciešamo likumdošanas pamatu, lai Eiropas Savienības budžetā iekļautu SIS II izveidei vajadzīgos finanšu apropriējumus un izpildītu šo budžeta daļu. Gan Regula (EK) Nr. 2424/2001, gan Lēmums 2001/886/TI zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.(2) Tā kā SIS II izveidei vajag vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts, tad ir nepieciešami finanšu apropriējumi pēc 2006. gada 31. decembra.(3) Tādēļ ir jāpagarina Regulas (EK) Nr. 2424/2001 spēkā esības termiņš, lai Komisija varētu īstenot tādu 2007. gada budžetu, kas nodrošina SIS II izveides projekta pabeigšanu, ietverot arī komunikāciju infrastruktūras izveidi.(4) Padomes 2004. gada 29. aprīļa secinājumos noteikts, ka SIS II izveides posmā SIS II centrālā vienība tiks izvietota Strasbūrā, bet dublējošā centrālā vienība tiks izvietota Zalcburgā, iepriekš veicot vietas darbības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus. Par atrašanās vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir attiecīgi atbildīga Francija un Austrija.(5) Šī regula neskar turpmāko likumdošanas aktu pieņemšanu attiecībā uz SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.(6) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā, ka šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar EK Līguma trešās daļas IV sadaļu, Dānija saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas nolems, vai tā to īstenos nacionālajās tiesībās.(7) Šī regula un Apvienotās Karalistes un Īrijas līdzdalība tās pieņemšanā un piemērošanā neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis , kā attiecīgi noteikts Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK[3] un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK[4].(8) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[5], un tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.(9) Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, un tajā jomā, kura norādīta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā tā saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/860/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[6].(10) Šī regula ir tiesību akts, kurš pamatojas uz Šengenas acquis vai citādi attiecas uz to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punkta nozīmē.(11) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2424/2001,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 2424/2001 groza šādi:1) iekļauj šādu 4. a pantu:„4. a pants1. Neierobežojot Komisijas atbildību par SIS II izveidi, SIS II izveides posmā tās centrālo vienību izvieto Strasbūrā (Francija) un dublējošo centrālo vienību izvieto Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Francija un Austrija nodrošina atbilstošu infrastruktūru un līdzekļus, lai sistēmas izveides posmā attiecīgi izvietotu SIS II centrālo vienību un dublējošo centrālo vienību.3. Dalībvalstu iestādes, kuras nodrošina 2. punktā norādīto infrastruktūru un līdzekļus, var saņemt Kopienas finanšu palīdzību vietas sagatavošanai un uzturēšanai vai citu SIS II izvietošanai nepieciešamo pakalpojumu nodrošināšanai sistēmas izveides posmā.”2) Regulas 7. panta otro daļu aizstāj ar šo:„Tās darbība beidzas 2007. gada 31. decembrī.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs[…]2006/0126 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8],tā kā:2.  Kopā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi Lēmums 2001/886/TI veido nepieciešamo likumdošanas pamatu, lai Eiropas Savienības budžetā iekļautu SIS II izveidei vajadzīgos finanšu apropriējumus un izpildītu šo budžeta daļu. Gan Lēmums 2001/886/TI, gan Regula (EK) Nr. 2424/2001 zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.3.  Tā kā SIS II izveidei vajag vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts, tad ir nepieciešami finanšu apropriējumi pēc 2006. gada 31. decembra.4.  Tādēļ ir jāpagarina Lēmuma 2001/886/TI spēkā esības termiņš, lai Komisija varētu īstenot tādu 2007. gada budžetu, kas nodrošina SIS II izveides projekta pabeigšanu, ietverot arī komunikāciju infrastruktūras izveidi.5.  Padomes 2004. gada 29. aprīļa secinājumos noteikts, ka SIS II izveides posmā SIS II centrālā vienība tiks izvietota Strasbūrā, bet dublējošā centrālā vienība tiks izvietota Zalcburgā, iepriekš veicot vietas darbības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus. Par atrašanās vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir attiecīgi atbildīga Francija un Austrija.6.  Šis lēmums neskar turpmāko likumdošanas aktu pieņemšanu attiecībā uz SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.7.  Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu ES Līgumam un EK Līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[9].8.  Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu ES Līgumam un EK Līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā, un 5. panta 1. punktu un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[10].9.  Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, un tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[11] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.10.  Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices asociēšanu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, piemērošanā un izveidē, un tajā jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā tā saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[12].11.  (21) Šis lēmums ir tiesību akts, kurš pamatojas uz Šengenas acquis vai citādi attiecas uz to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punkta nozīmē.12.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2001/886/TI,IR NOLEMUSI ŠADI.1. pantsLēmumu 2001/886/TI groza šādi:1) iekļauj šādu 4. a) pantu:„4. a pants1. Neierobežojot Komisijas atbildību par SIS II izveidi, SIS II izveides posmā tās centrālo vienību izvieto Strasbūrā (Francija) un dublējošo centrālo vienību izvieto Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Francija un Austrija nodrošina atbilstošu infrastruktūru un līdzekļus, lai sistēmas izveides posmā attiecīgi izvietotu SIS II centrālo vienību un dublējošo centrālo vienību.3. Dalībvalstu iestādes, kuras nodrošina 2. punktā norādīto infrastruktūru un līdzekļus, var saņemt Kopienas finanšu palīdzību vietas sagatavošanai un uzturēšanai vai citu SIS II nepieciešamo pakalpojumu nodrošināšanai sistēmas izveides posmā.”2) Lēmuma 7. panta otro daļu aizstāj ar šo:„Tā darbība beidzas 2007. gada 31. decembrī.”2. pantsŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs[…]PIELIKUMSTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums: Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi , un Padomes Lēmums, ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi2. UZ DARBīBAS JOMāM BALSTīTAS VADīBAS/BUDžETA LīDZEKļU SADALES PA DARBīBAS JOMāM ( ABM / ABB ) SATVARSAttiecīgā(-s) politikas joma(-s) un saistītā(-s) darbība/darbības: Tieslietas, brīvība un drošība – Solidaritāte – Ārējās robežas – Vīzu politika – Personu brīva pārvietošanās3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex – B..A pozīcijas)), tostarp šādas:PDB 18 02 04 (Iepriekš 18 08 02)3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:2007. gads3.3. Budžeta informācija (pievienot rindas, ja nepieciešams):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija |18 02 04 | Neobl. | Dif.[13] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3. a) |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007. gads | 2008. | Kopā |Darbības izdevumi[14] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 9,000 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[15] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 9,000 | 9,000 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[16] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |SA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.( Priekšlikums būs saistīts ar finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošanu.( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Starpiestāžu nolīguma[17] noteikumi (t.i., noteikumi par elastības instrumentu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumusX Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Stāvoklis pirms darbības[Gads n.-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopējais darbinieku skaits | 13 |5. RAKSTUROJUMS UN MēRķI5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņāPriekšlikuma mērķis ir iepriekšminētās regulas un iepriekšminētā lēmuma grozīšana, lai:13.  SIS II izveides termiņu pagarinātu līdz 2007. gada 31. decembrim un ļautu piešķirt SIS II pabeigšanai, arī komunikāciju infrastruktūras izveidei nepieciešamos budžeta līdzekļus;14.  noteiktu sistēmas centrālās vienības (Strasbūrā, Francija) un dublējošās centrālās vienības Sankt Johann im Pongau (Austrija) atrašanās vietas, nosakot arī atbildīgo dalībvalstu pienākumu nodrošināt infrastruktūru un līdzekļus un to, ka šim mērķim tās var saņemt Kopienas finanšu piešķīrumu.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģijaPriekšlikums attiecas uz Komisijas 2002. gadā sāktās SIS II izveides turpināšanu.5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības satvara kontekstāVispārējais mērķis ir 2007. gadā pabeigt SIS II projekta izveidi noteiktajās vietās; daži 2006. gadā paredzētie pasākumi turpināsies 2007. gadā. Turklāt ir paredzēti vairāki jauni pasākumi, lai mazinātu dažādu faktoru, piemēram, tiesas procesa vai projekta komplicētības dēļ radušos aizkavējumu ietekmi. Te īpaši minamas palielinātās tīkla izmaksas, papildu resursi un sagatavošanas darba deleģēšana dalībvalstīm. Visbeidzot, būtu jāpalielina datoru aparatūras jauda, lai ņemtu vērā izveides sākuma izpētes rezultātus. Ir paredzēts, ka 2007. gadā tiks veikti šādi pasākumi:1. darbība. TīklsŅemot vērā projekta izstrādes stadijā veiktās prasību analīzes rezultātus, ir jāpalielina tīkla ietilpība, lai SIS II atbildes uz pieprasījumiem sniegtu pienācīgā laikā. Tīklam ar lielāku joslas platumu būs nepieciešami papildu finanšu resursi.Tā kā S-Testa tīkls savlaicīgi nebija pieejams, tad SIS II pārbaudes testēšanai vajadzēja rast pagaidu risinājumus. Pārvietošanai no pagaidu tīkla uz galīgo tīklu vajadzēs papildu izmaksas.2. darbība. Īpašā tehniskā ekspertīze un papildu izpēteLai sasniegtu nepieciešamo IT ekspertīzes līmeni, vajadzīgi papildu resursi. Ierobežoto iekšējo resursu dēļ īstenošanai, revīzijai un novērtēšanai būs jāizmanto augsti kvalificētu pieaicinātu speciālistu palīdzība. Turklāt ir jāveic papildu izpēte un ārējā ekspertīze, īpaši drošības un tīkla jautājumos.3. darbība. Atbalsts un atrašanās vietas pastāvīga sagatavošana izveides posmāSistēmas izveides posmā tās atrašanās vietās Francijā un Austrijā ir sākti sagatavošanās darbi, un tiem ir vajadzīgi ievērojami resursi. Lai segtu šajās jomās paredzētās vajadzības, ir nepieciešami papildu budžeta līdzekļi.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)X Centralizēta pārvaldībaX pārvaldību tieši īsteno Komisija( pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā( valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām, kas veic publisko pasūtījumu( Dalīta vai decentralizēta pārvaldība( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt)Piezīmes:Daļu no 2007. gada paredzētajiem budžeta līdzekļiem var piešķirt dalībvalstīm vai to valsts sektora organizācijām, vai nu pastarpināti deleģējot vai subsīdiju veidā, lai finansētu sistēmu atrašanās vietu vai komunikāciju infrastruktūras sagatavošanu.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaRegulāri tiks novērtēta procesa attīstība un izpildījums atbilstoši obligātajiem standartiem un iepriekš noteiktajiem kritērijiem. Tādējādi jāpārliecinās, ka investīcijas nodrošina vajadzīgo rezultātu.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja novērtēšanaNepiemēro6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi)Nepiemēro6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsNepiemēro7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIPiemēros Komisijas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, nodrošinot atbilstību Kopienas publiskā iepirkuma tiesībām.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)(Norādīt mērķus, darbības un rezultātus) | Rezultātu veids | Vidējās izmaksas | 2007. gads | KOPĀ |Rezultāts | Kopējās izmaksas | Rezultāts | Kopējās izmaksas |1. darbība. Tīkls | pārvietošana no pārbaudes tīkla uz pastāvīgo tīklu lielākas ietilpības tīkls | 5,000 | 5,000 |2. darbība. Īpašā tehniskā ekspertīze un papildu izpēte | ekspertīze, analīze un izpēte | 1,000 | 1,000 |3. darbība. Atbalsts un sistēmas vietas sagatavošana izveides posmā | ārējie cilvēkresursi sistēmas vietas sagatavošana | 3,000 | 3,000 |IZMAKSAS KOPĀ | 9,000 | 9,000 |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidsAmatu veidi | Personāls, kas jānorīko darbības pārvaldībai, izmantojot pašreizējos un/vai papildu resursus (amatu skaits/PSE) |2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Darbinieki, ko finansē[21] atbilstoši XX 01 02. pantam | 6 |Citi darbinieki[22], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 13 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu aprakstsProjekta pārvaldība un SIS II izveides koordinācija.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie)x Pašlaik programmas pārvaldībai norīkotais personāls, kas jāaizstāj vai kam jāpagarina termiņš( Amati, kas piešķirti saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu vai provizorisko budžeta projektu n finanšu gadam( Amati, kas jāpieprasa nākamajā gada stratēģiskās plānošanas/provizoriskā budžeta projekta procedūrā.( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana)( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- intra muros |- extra muros |Tehniskais un administratīvais atbalsts kopā |8.2.5. Finansiālās cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,756 |Darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,648 |Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietvertas pamatsummā) kopā | 1,404 |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki7*108 000 (personas/gadā) = EUR 756 000Aprēķins – Personāls, ko finansē saskaņā ar XX 01 02. pantu6*108 000 (personas/gadā) = EUR 648 0008.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) |2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,014 |12 01 02 11 03 – Komitejas[24] (SIS II/VIS komiteja) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |Kopā – citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) |Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,186 |Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā10 (apspriežu skaits) * 15 000 (25 Komitejas locekļi) = EUR 150 000.[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[4] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[5] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[6] OV L 370, 17.12.2004, 78.lpp.[7] OV C […], […], […]. lpp.[8] OV C […], […], […]. lpp.[9] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[10] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[11] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[12] OV L 368, 15.12.2004.,26. lpp.[13] Diferencētas apropriācijas[14] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. nodaļas xx. 01. sadaļā.[15] Izdevumi, kas ir ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[16] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[17] Skatīt Starpiestāžu nolīguma 19. un 24. pantu.[18] Ja nepieciešams, jāpievieno papildu ailes, t.i., ja pasākums ilgst vairāk nekā 6 gadus.[19] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[20] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā.[21] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā.[22] Izmaksas, kas ir ietvertas pamatsummā.[23] Par katru izpildaģentūru/aģentūrām jānorāda īpašais tiesību akta finanšu pārskats.[24] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.


				|

		52013PC0769

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokola tehnisko īstenošanu /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Dohas grozījums
Dohas klimata pārmaiņu
konferencē, kas notika 2012. gada decembrī, Apvienoto
Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par
klimata pārmaiņām ("Konvencija") Kioto protokola 192 līgumslēdzējas
puses pieņēma minētā protokola grozījumu[1]. Šis "Dohas
grozījums" nosaka Kioto protokola otro saistību periodu —
no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim.
Saskaņā ar Dohas grozījumu
Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un Islande apņemas laikposmā
no 2013. gada līdz 2020. gadam ierobežot savas vidējās
ikgadējās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas līdz
80 % no to emisijām bāzes gadā (vairumā gadījumu
1990. gads)[2].
Šo saistību pamatā ir emisiju samazināšanas
mērķrādītāji, kas noteikti 2009. gadā
pieņemtajā klimata un enerģētikas tiesību aktu
paketē, jo īpaši ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas
(ES ETS) direktīvā un Lēmumā par kopīgiem centieniem[3]. Saistību
aprēķinā ir ņemtas vērā atšķirības
starp Eiropas Savienības tiesību aktu un Kioto protokola otrā
saistību perioda darbības jomu[4].
Šī pieeja ir saskaņā ar Padomes 2012. gada marta
secinājumiem, kuros norādīts, ka Eiropas Savienības,
tās dalībvalstu un Islandes kopīgo saistību pamatā
vajadzētu būt klimata un enerģētikas paketei, kā
arī tas, ka atsevišķo dalībvalstu emisiju samazināšanas
saistības Kioto protokola otrajā saistību periodā
"nepārsniegs saistības, kas ir noteiktas ES tiesību
aktos". Šī pieeja tika ievērota, Eiropas Savienībai un
tās dalībvalstīm 2012. gada aprīlī iesniedzot
savas saistības otrajam saistību periodam[5].
Dohas klimata pārmaiņu
konferencē papildus Dohas grozījuma pieņemšanai tika
pieņemti arī vairāki lēmumi par tehniskiem aspektiem, kas
saistīti ar Dohas grozījumā norādīto faktisko klimata
pārmaiņu mazināšanas saistību īstenošanu, tostarp
lēmumi par Kioto vienību uzskaiti un pārvaldību
pārejas procesā no pirmā saistību perioda uz otro
(Lēmums 1/CMP.8 un Lēmums 2/CMP.8)[6]. Tiek gatavots vēl viens
lēmumu kopums, ar kuru pieņemšanu tiks pabeigta īstenošanas
paketes izveide, un Eiropas Savienība strādā pie tā, lai
nodrošinātu minēto lēmumu pieņemšanu Varšavas klimata
pārmaiņu konferencē 2013. gada novembrī.
Eiropas Savienības, tās
dalībvalstu un Islandes saistību kopīga izpilde
Kioto protokola 4. pants paredz
līgumslēdzējām pusēm iespēju kopīgi
pildīt to saistības. Eiropas Savienība un tās
dalībvalstis izmantoja šo iespēju, ratificējot Kioto protokolu
2002. gadā un īstenojot tā pirmo saistību periodu[7]. Sarunās par Dohas
grozījumu Eiropas Savienība un tās dalībvalstis skaidri norādīja,
ka plāno arī savas otrā saistību perioda saistības
pildīt kopīgi, šoreiz iesaistoties arī Islandei.
Ir uzskatāms, ka
līgumslēdzējas puses, kas vienojušās pildīt savas
saistības kopīgi, ir šīs saistības izpildījušas, ja ir
izpildītas to kopīgās saistības (pamatojoties uz to
siltumnīcefekta gāzu emisiju agregēto apjomu saistību
perioda laikā). Savukārt, ja kopīgās saistības netiek
izpildītas, katra līgumslēdzēja puse pati atbild par savu
emisiju līmeni, kas noteikts kopīgās izpildes vienošanās
dokumentā. Tāpēc Kioto protokols nosaka, ka
līgumslēdzējām pusēm jānoslēdz kopīgas
izpildes vienošanās, lai noteiktu un, līgumslēdzējām
pusēm deponējot apstiprināšanas dokumentus, paziņotu
attiecīgos emisiju līmeņus, kas piešķirti katram
kopīgas izpildes vienošanās dalībniekam.
Eiropas Savienības, tās
dalībvalstu un Islandes saistību kopīgas īstenošanas
noteikumi ir izklāstīti I pielikumā priekšlikumā
Padomes Lēmumam par ANO Vispārējai konvencijai par klimata
pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījuma noslēgšanu
un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi[8]. Noteikumi tiks iekļauti
arī ar Islandi noslēgtās divpusējās vienošanās
dokumentā; Komisija 2013. gada jūnijā ierosināja, lai
Padome tai sniedz ieteikumu par šīs vienošanās sarunu pilnvarām.
Kad vienošanās būs panākta, šie noteikumi, tostarp
attiecīgie emisiju līmeņi, būs jāpaziņo UNFCCC,
Eiropas Savienībai, tās dalībvalstīm un Islandei
kopīgi deponējot savus Dohas grozījuma apstiprināšanas
dokumentus.
Emisiju uzskaite pēc 2012. gada
Kioto protokola otrajā saistību
periodā joprojām tiks izmantota un zināmā mērā
uzlabota esošā visaptverošā emisiju uzskaites sistēma, lai
nodrošinātu līgumslēdzēju pušu snieguma
pārredzamību un to saistību izpildi. Šīs sistēmas
pamatā ir prasība katrai līgumslēdzējai pusei, kurai
ir saistības, aprēķināt tai noteikto daudzumu. Šis
noteiktais daudzums norāda, cik tonnu oglekļa dioksīda
ekvivalenta (CO2 ekv.) līgumslēdzēja puse drīkst
emitēt saistību perioda laikā. To piešķir noteiktā
daudzuma vienībās (AAU) katras līgumslēdzējas
puses valsts reģistrā. Saskaņā ar kopīgās
izpildes vienošanos, kas sniegta Padomes lēmuma priekšlikuma
II pielikumā, tas nozīmē, ka Eiropas Savienība,
tās dalībvalstis un Islande katra atbild par sev noteiktajam
daudzumam atbilstoša AAU apjoma piešķiršanu valstu reģistros.
Valstu reģistros ietver un uzskaita ne
vien darījumus AAU, bet arī darījumus vienībās,
kas izriet no Kioto protokola elastīgo mehānismu lietojuma.
Līdztekus AAU šādas vienības ir sertificētas emisiju
samazināšanas vienības (CER), ko lieto tīrās
attīstības mehānisma projektos, emisiju samazināšanas
vienības (ERU), ko lieto kopīgās īstenošanas
projektos, kā arī piesaistes vienības (RMU), ko lieto, ja
tiek veikta piesaiste ar piesaistītājiem. Uz darījumiem, ko
uzskaita šajās vienībās, attiecas starptautiskas prasības,
piemēram, atbilstības kritēriji dalībai elastīgajos
mehānismos un prasības, kas reglamentē saistību perioda
rezervi (CPR). Šīs prasības palīdz nodrošināties
pret to, ka kāda līgumslēdzēja puse varētu pārdot
pārāk daudz vienību gadījumos, kad to nekompensē
attiecīgās līgumslēdzējas puses faktiskie emisiju
samazinājumi. Dohas klimata pārmaiņu konferencē tika
pieņemti arī noteikumi par pāreju no pirmā saistību
perioda uz otro, jo īpaši attiecībā uz pirmā saistību
perioda pārpalikušo AAU pārnesi uz otro saistību periodu.
Lai gan nesen pieņemtie Kioto noteikumi
principā neietekmē ES ETS un Lēmuma par kopīgiem centieniem
darbību, būtu jāprecizē mijiedarbība starp Kioto
protokola uzskaites sistēmu un Eiropas Savienības tiesību aktos
paredzētajiem uzskaites noteikumiem, turklāt Kioto noteikumu
īstenošana jāsaskaņo ar ES tiesību aktu noteikumiem.
Kopīgās izpildes vienošanās īstenošanai būs
jāsagatavo arī papildu tehniskie noteikumi.
Tehniskās īstenošanas
juridiskais pamats Eiropas Savienībā
Kioto protokola pirmajā saistību
periodā (2008–2012) starptautiski saskaņotās prasības tika
īstenotas ar Monitoringa mehānisma lēmumu[9] un regulām par
reģistriem, kas bija piemērojamas ES ETS otrajam posmam (2008–2012)[10]. Šīs prasības
aptvēra emisiju un vienību uzskaiti, ES īstenoto kopīgo
izpildi, vienību pārvaldību, kas vajadzīga Kioto protokola
saistību izpildei, un to mijiedarbību ar vienību
pārvaldības procesiem ES ETS ietvaros. Regulas par reģistriem
ietvēra uzskaites un vienību pārvaldības noteikumus ES ETS
īstenošanai un Kioto protokola pirmā saistību perioda
īstenošanai. Pašlaik spēkā esošajā Reģistra
regulā[11]
ir ietverti tikai vienību pārvaldības noteikumi, kas
saistīti ar ES ETS trešā posma un Lēmuma par kopīgiem
centieniem īstenošanu un darbību. Tā nereglamentē uzskaites
prasības protokola tehniskajai īstenošanai pēc 2012. gada.
Lai turpinātu Kioto protokola
īstenošanu pēc 2012. gada, ir jāizstrādā virkne
tehniskās īstenošanas noteikumu Eiropas Savienībai, tās
dalībvalstīm un Islandei. Nesen pieņemtajā
Pārraudzības mehānisma regulā[12] nav juridiskā pamata, kas
sniegtu Komisijai iespēju to darīt attiecībā uz
dalībvalstu valstu reģistriem. Līdz ar to, lai nodrošinātu
vajadzīgo juridisko pamatu, ir jāizdara šis grozījums Pārraudzības
mehānisma regulā.
2.           Kioto protokola
tehniskā īstenošana pēc 2012. gada
Lai nodrošinātu Kioto protokola tehnisko
īstenošanu Eiropas Savienībā pēc 2012. gada,
darītu iespējamu Eiropas Savienības, tās dalībvalstu
un Islandes saistību kopīgas izpildes efektīvu norisi un
nodrošinātu tās saskaņošanu ar ES ETS un Lēmuma par
kopīgiem centieniem darbību, Eiropas Savienībā ir
vajadzīgi tehniskās īstenošanas noteikumi. Šiem noteikumiem
jāaptver vairāki jautājumi, tostarp:
–
vienību pārvaldības procesi,
piemēram, darījumi ar Kioto vienībām (piešķiršana,
pārskaitīšana, iegūšana, anulēšana, norakstīšana,
pārnese, aizstāšana vai termiņa beigu datuma maiņa) Eiropas
Savienības, dalībvalstu un Islandes valstu reģistros un starp reģistriem;
–
uzskaites procesi, kas saistīti ar pāreju
no pirmā saistību perioda uz otro, tostarp ar pārpalikušo AAU,
CER un ERU pārnesi no pirmā saistību perioda uz
otro;
–
iepriekšējā perioda pārpalikuma
rezerves (PPSR) un saistību perioda rezerves (CPR) izveide
un uzturēšana katram kopīgas izpildes vienošanās
dalībniekam;
–
nodeva jeb "ieturējums", ko
iekasē par ERU piešķiršanu un AAU pirmreizējo
starptautisko pārskaitīšanu otrajā saistību periodā.
Šis Eiropas Parlamenta un Padomes regulas
priekšlikums sniedz pamatu šo tehnisko aspektu īstenošanai Eiropas
Savienībā, pieņemot tiesību aktus.
Vienību pārvaldības
procesi
Šajā priekšlikumā paredzētie
deleģētie akti ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka visi
darījumi ar Kioto vienībām Eiropas Savienības, tās
dalībvalstu un Islandes valstu reģistros atbilst to saistību
kopīgai izpildei. Šie darījumi ietver vienību piešķiršanu,
pārskaitīšanu, iegūšanu, anulēšanu, pārnesi,
aizstāšanu, termiņa beigu datuma maiņu un norakstīšanu. Ir
arī jānodrošina to vienību pārvaldības procesu
efektīva īstenošana, kas izveidoti emisiju un vienību uzskaitei
saskaņā ar ES ETS un Lēmumu par kopīgiem centieniem.
Otrā saistību perioda kopīgas izpildes vienošanās
dokumentā būs sīkāk jāprecizē Kioto protokola
īstenošanas noteikumi Eiropas Savienībā.
Turklāt gan ES ETS, gan Lēmums par
kopīgiem centieniem paredz Kioto vienību ierobežotu izmantošanu
tādu saistību izpildei, kas noteiktas ES tiesību aktos. Kioto
protokola noteikumu tehniskajai īstenošanai Eiropas Savienībā ir
katrā ziņā jāietver visa Savienības tiesību aktos
noteiktā elastība, lai operatori varētu piekļūt šīm
vienībām saskaņā ar ES ETS noteikumiem un dalībvalstis
varētu tām piekļūt attiecībā uz
saistībām, kas tām noteiktas Lēmumā par kopīgiem
centieniem. Svarīgi ir arī tas, lai tehniskā īstenošana
arī turpmāk ietvertu stabilas uzskaites praksi, kas ir svarīga
Kioto protokola īstenošanas noteikumu saskaņošanai ar ES ETS un
Lēmumu par kopīgiem centieniem. Tostarp jānodrošina, lai par
katru saistīto ES vienību, ko izveido vai izmanto atbilstības
nodrošināšanai, tiktu piešķirta vai norakstīta viena Kioto
vienība.
Turklāt šajā priekšlikumā
paredzētajos deleģētajos aktos ir jānosaka efektīvs
regulējums vienību norakstīšanai pēc 2012. gada: lai
kopējās saistības tiktu izpildītas, Eiropas
Savienībai, katrai dalībvalstij un Islandei ir jānoraksta
vienības atbilstoši savam emisiju līmenim. Ja Savienība,
dalībvalstis un Islande vienības norakstīs saskaņotā
procesā un norakstāmās vienības tiks skaidri
identificētas, tad atbilstības nodrošināšana Savienības
tiesību aktiem nozīmēs, ka ir ievērotas arī Kioto
protokolā noteiktās saistības, un otrādi. Turklāt
šāds process ir nepieciešams, lai aizsargātu ES ETS ietvaros
veiktās uzskaites integritāti. Ja operatori, uz kuriem attiecas ES
ETS, izpildīs tās saistības, tādējādi tiks
arī nodrošināts, ka attiecīgo emisiju segšanai nevajadzēs
iegūt papildu Kioto vienības, lai panāktu atbilstību Kioto
uzskaites prasībām attiecībā uz otro saistību periodu.
Lai to panāktu, šajā priekšlikumā paredzētie
deleģētie akti nodrošinās, ka 2013. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembra emisijas, uz
ko attiecas ES ETS, atbildīs vēlākai tādu vienību
norakstīšanai, kas derīgas Kioto protokola otrajā saistību
periodā. Būtībā tie nodrošinās, ka attiecībā
ar emisijām no avotiem, kas uzskaitīti Kioto protokola
A pielikumā, par katru vienību, kas tiek nodota ES ETS, tiks
norakstīta viena Kioto vienība, kas derīga otrajā
saistību periodā. Tāpat tie arī noteiks, ka Kioto
vienības, kas derīgas otrajā saistību periodā, tiks
norakstītas, kompensējot dalībvalstu un Islandes emisijas un
piesaisti nozarēs, uz kurām neattiecas ES ETS, ja uz šīm
gāzēm, avotiem un piesaistītājiem attiecas protokols.
Uzskaites procesi, kas saistīti ar
pāreju no pirmā saistību perioda uz otro
Lēmumā 13/CMP.1, kas ietver
Kioto protokola uzskaites pamatnoteikumus[13],
ir izklāstīti noteikumi, kas sniedz
līgumslēdzējām pusēm iespēju pārnest ERU,
CER un AAU uz nākamo saistību periodu pēc tam, kad
visām līgumslēdzējām pusēm ir veikts
atbilstības novērtējums. Saskaņā ar minēto
lēmumu ERU un CER var pārnest apmērā, kas
nepārsniedz 2,5 % no līgumslēdzējai pusei
noteiktā daudzuma. Piesaistes vienības (RMU), pagaidu CER,
ilgtermiņa CER un ERU, kas iegūtas, konvertējot RMU,
nevar pārnest. Lēmums 1/CMP.8 apstiprina, ka šie noteikumi tiks
piemēroti arī pēc 2012. gada, un pievieno prasību, ka
pārnestās AAU jāpārskaita uz attiecīgās
līgumslēdzējas puses iepriekšējā perioda
pārpalikuma rezervi (PPSR).
Procentuālo ierobežojumu CER un ERU
pārnesei piemēro, pamatojoties uz noteikto daudzumu, un pirmajā
saistību periodā derīgās CER un ERU, ko
izmanto atbilstības nodrošināšanai ES ETS trešajā posmā
(2013–2020), tiek turētas Savienības reģistrā.
Tāpēc ir svarīgi, lai ierobežojums visā Eiropas
Savienībā un tās dalībvalstīs tiktu piemērots
tādā veidā, lai šādas vienības varētu
pārnest vēlākai norakstīšanai. Turklāt ES ETS nosaka,
ka konti jāatver un jāuztur ne tikai
līgumslēdzējām pusēm, bet arī privātām
struktūrām. Ja šo kontu turējumi ietver CER un ERU,
būs svarīgi izstrādāt saskaņotus noteikumus, kas
nodrošinās pārneses noteikumu optimālu īstenošanu. Arī
tās AAU, kas reprezentē kvotas, kuras ir uzkrātas starp
ES ETS otro un trešo posmu, tiek turētas Savienības
reģistrā. Tāpēc deleģētajos aktos būs
jānosaka arī noteikumi uz AAU attiecināmo pārneses
noteikumu piemērošanai, lai nodrošinātu, ka Kioto protokola uzskaites
sistēma ir saskaņota ar ES ETS un Lēmuma par kopīgiem
centieniem uzskaites sistēmu.
Saistību perioda pārpalikuma
rezerves (CPR) un iepriekšējā perioda pārpalikuma
rezerves (PPSR) izveide un uzturēšana katram kopīgas izpildes
vienošanās dalībniekam
Šajā priekšlikumā paredzētajos
deleģētajos aktos būs arī jāprecizē saistību
perioda rezerves (CPR) darbība Eiropas Savienības, tās
dalībvalstu un Islandes valstu reģistros. Starptautiskā
prasība izveidot un uzturēt CPR ietilpst katras puses
pienākumā pārvaldīt un uzskaitīt tai noteikto
daudzumu. Saskaņā ar starptautiskiem lēmumiem CPR ir
vienāda ar zemāko no šīm vērtībām: 90 % no
līgumslēdzējai pusei sākotnēji noteiktā daudzuma
vai 100 % no tās visnesenāk pārskatītā
pārskata, kas reizināts ar 8. CPR katram kopīgas izpildes
vienošanās dalībniekam piemēro atsevišķi. Tā kā
dalībvalstīm un Islandei noteiktais daudzums attiecas tikai uz
nozarēm, kas nav ES ETS nozares, un Savienībai noteiktais daudzums
attiecas uz ES ETS nozarēm, tad šajā priekšlikumā
paredzētajos deleģētajos aktos ir jānosaka saskaņota
pieeja attiecīgo Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un
Islandes saistību perioda rezervju precīzam aprēķinam un
pārredzamai ziņošanai par šīm rezervēm.
Lēmums 1/CMP.8 nosaka, ka katrai
līgumslēdzējai pusei savā valsts reģistrā ir
jāizveido iepriekšējā perioda pārpalikuma rezerves (PPSR)
konts, un paredz šādus ar PPSR saistītus noteikumus:
vienības var pārskaitīt no viena PPSR konta uz citu;
katra līgumslēdzēja puse var norakstīt savā PPSR
kontā esošās vienības līdz līmenim, kurā
otrā saistību perioda emisijas pārsniegtu noteikto daudzumu, un
līgumslēdzēja puse var no citas līgumslēdzējas
puses PPSR iegūt vienības, kuru apmērs nepārsniedz
2 % no ieguvējai līgumslēdzējai pusei noteiktā
daudzuma iepriekšējā saistību periodā. Eiropas
Savienība, tās dalībvalstis un Islande katra atbild par savas PPSR
izveidi un uzturēšanu saskaņā ar starptautiski pieņemtiem
noteikumiem un kopīgās izpildes noteikumiem. Katras PPSR
apmērs ir jānosaka atbilstoši emisiju līmeņiem, kas
noteikti ierosinātā Padomes lēmuma I pielikumā. Ir
jānosaka arī kopīgi noteikumi par sākuma bilanci[14] un vienību lietojumu un
ieguvi Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes PPSR.
Par AAU un ERU
iekasētais ieturējums
Lēmums 1/CMP.8 nosaka nodevu
2 % ieturējuma apmērā par AAU pirmreizējo
starptautisko pārskaitīšanu un ERU piešķiršanu.
Ciktāl šī nodeva attiecas uz ERU piešķiršanu, par to
atbild katra dalībvalsts un Islande. Tomēr, tā kā ir
jāuztur AAU bilance, lai nodrošinātu, ka par katru
vienību, ko izmanto, lai nodrošinātu atbilstību Lēmumam par
kopīgiem centieniem, varētu norakstīt derīgu Kioto
vienību, šajā priekšlikumā paredzētajos
deleģētajos aktos ir jānodrošina, ka ieturējuma nodevas
piemērošanas uzskaite ir saskaņota ar Eiropas Savienības
tiesību aktu prasībām.
3.           Priekšlikuma juridiskie
aspekti
Ar šo priekšlikumu groza juridisko pamatu, kas
ietverts Pārraudzības mehānisma regulā, lai sniegtu
Komisijai iespēju pieņemt neleģislatīvus aktus, ar kuriem
ES tiesību aktos paredz noteikumus par nebūtiskiem elementiem Kioto
vienību uzskaitē pēc 2012. gada. Būtiskie elementi
attiecībā uz Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un
Islandes saistībām, to īstenošanu un kopīgu izpildi ir
noteikti vairākos juridiskos instrumentos, tostarp atsevišķā
Padomes lēmuma priekšlikumā. Tie tiks reglamentēti arī
divpusējās vienošanās dokumentā ar Islandi un ir
iekļauti Dohas grozījumā un ar to saistītajos lēmumos,
kas pieņemti līgumslēdzēju pušu konferencē, kura
vienlaikus bija Kioto protokola līgumslēdzēju pušu
sanāksme, kā arī Pārraudzības mehānisma
regulā un saskaņā ar to pieņemtajos deleģētajos
un īstenošanas aktos.
Iepriekš — saskaņā ar
tobrīd spēkā esošajām regulām par
reģistriem — šādi noteikumi tika pieņemti, izmantojot
regulatīvās kontroles komitejas procedūru. To pamatā bija
Monitoringa mehānisma lēmumā ietvertais juridiskais pamats.
Juridiskais pamats, kas ļāva īstenot tehniskos aspektus, kuri
saistīti ar vienību pārvaldību pirmajā Kioto protokola
saistību periodā, pieņemot regulas par reģistriem, bija
ietverts Monitoringa mehānisma lēmuma 3. panta
3. punktā un 6. panta 1. punktā. Tas inter alia
attiecās uz vajadzību komiteju procedūrā pieņemt
īstenošanas noteikumus attiecībā uz valsts reģistrā
ietvertās informācijas ziņošanu par noteiktā daudzuma
vienību, piesaistes vienību, emisiju samazināšanas vienību
un sertificētu emisiju samazināšanas vienību piešķiršanu, iegūšanu,
turēšanu, pārskaitīšanu, anulēšanu, atsaukšanu un
pārnesi, kas veikta iepriekšējā gadā. Tas arī
paredzēja iespēju pieņemt komiteju procedūras
pasākumus attiecībā uz prasību, lai Kopiena un tās
dalībvalstis "izveido un uztur reģistrus, lai nodrošinātu
noteiktā daudzuma vienību, piesaistes vienību, emisijas
samazināšanas vienību un sertificētu emisijas samazinājumu
piešķiršanas, turēšanas, pārskaitīšanas, iegūšanas,
anulēšanas un atsaukšanas precīzu uzskaiti".
Monitoringa mehānisma lēmums tika
atcelts un aizstāts ar Pārraudzības mehānisma regulu, kas
stājās spēkā 2013. gada 8. jūlijā.
Pārraudzības mehānisma regulas 10. pantā
("Reģistru izveide un darbība") ir minēta
reģistru sistēma, kas ļauj tehniski īstenot Kioto protokolu
attiecībā uz vienību pārvaldību valstu reģistros.
Tā ietver būtisku elementu — prasību, lai Savienība un
tās dalībvalstis "izveido un uztur reģistrus, lai pēc
vajadzības precīzi uzskaitītu AAU, RMU, ERU,
CER, pagaidu CER un ilgtermiņa CER piešķiršanu,
turēšanu, pārskaitīšanu, iegūšanu, anulēšanu,
norakstīšanu, pārnesi, aizstāšanu vai termiņa beigu datuma
maiņu". 10. panta 4. punkts ietver arī juridisko
pamatu tāda deleģētā akta pieņemšanai, ar kuru
īsteno Kioto protokola tehniskās īstenošanas nebūtiskos
elementus attiecībā uz vienību pārvaldību valstu
reģistros, un tas aizstāj Monitoringa mehānisma lēmuma
6. panta 1. punktu. Tomēr Monitoringa mehānisma lēmuma
6. panta 1. punkts attiecās uz visiem jautājumiem, kas
saistīti ar vienību pārvaldību "Kopienas un tās
dalībvalstu reģistros", savukārt Pārraudzības
mehānisma regulā šā nosacījuma piemērošanas joma ir
sašaurināta. Deleģēto aktu pieņemšanas juridiskais pamats
tagad attiecas tikai uz "Savienības reģistra" (nevis
Savienības un dalībvalstu reģistru) izveidošanu (nevis
izveidošanu un uzturēšanu).
Lai izveidotu
efektīvi funkcionējošu reģistru sistēmu, kurā
īstenotas jaunās prasības attiecībā uz vienību
pārvaldību Kioto protokola otrajā saistību periodā, ir
jāgroza Pārraudzības mehānisma regulas 10. pants.
Tās piemērošanas joma ir jāpaplašina, lai aptvertu visus
tehniskās īstenošanas aspektus saistībā ar vienību
pārvaldību valstu reģistros atbilstoši Kioto protokola, Dohas
grozījuma un saskaņā ar to pieņemto lēmumu prasībām
attiecībā uz Kioto protokola otro saistību periodu.
Pamatojoties uz to noteikumu saturu, kuri
jāpieņem šajā priekšlikumā paredzētajos tiesību
aktos saskaņā ar iepriekš izklāstīto, arī minētie
tiesību akti ir jāpieņem kā deleģētie akti
saskaņā ar LESD 290. pantu, tāpat kā jau
paredzēts Pārraudzības mehānisma regulas 10. panta
4. punktā.
Deleģētais akts papildina
būtiskos noteikumus, precizējot to jēgu un reglamentējot
sīkākus to aspektus. Tas atšķiras no īstenošanas akta
atbilstoši LESD 291. pantam, kas paredz vienādus nosacījumus
Savienības tiesību aktu īstenošanai dalībvalstīs.
Kā norādīts iepriekš, uzskaites prasības, kas
īstenojamas pēc 2012. gada, izriet ne tikai no ES tiesību
aktiem; to pamatā lielā mērā ir starptautiski noteikumi.
Turklāt tās neīsteno dalībvalstis vienas pašas; tās
vienlīdz attiecas arī uz Eiropas Savienību un rada
saistības ES iestādēm. Kā paredz LESD 290. pants,
šajā priekšlikumā paredzētie deleģētie akti nevis
saskaņotu kādus esošus būtiskus noteikumus, bet gan reglamentētu
konkrētus papildu tehniskos aspektus Kioto protokola īstenošanai
pēc 2012. gada.
2013/0377 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013
attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas
Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām
Kioto protokola tehnisko īstenošanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta
1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[15],

ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[16],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Padome ir pieņēmusi
Lēmumu [...] par ANO Vispārējai konvencijai par klimata
pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījuma
noslēgšanu un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi[17]. Ar minēto lēmumu
Savienības vārdā tiek noslēgts ANO Vispārējai
konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC)
pievienotā Kioto protokola Dohas grozījums, kas nosaka otro saistību
periodu, un tiek paredzēti noteikumi Eiropas Savienības, tās
dalībvalstu un Islandes saistību kopīgai īstenošanai
saskaņā ar Kioto protokola 4. pantu.
(2)       Lai noslēgtu Dohas
grozījumu, īstenotu saistītos lēmumus, kas pieņemti
līgumslēdzēju pušu konferencē, kura vienlaikus bija Kioto
protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme, un īstenotu
Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību
kopīgas izpildes noteikumus, ir jānosaka noteikumi, ar ko nodrošina
Kioto protokola tehnisko īstenošanu Savienībā pēc 2012. gada,
dara iespējamu Savienības, tās dalībvalstu un Islandes
saistību kopīgas izpildes efektīvu norisi un nodrošina tās
saskaņošanu ar Savienības emisijas kvotu tirdzniecības
sistēmas (ES ETS) — kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/87/EK[18] —
un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma 406/2009/EK[19] darbību.
(3)       Pirmajā Kioto protokola
saistību periodā starptautiskās prasības
attiecībā uz emisiju un vienību uzskaiti un pārvaldību
un Savienības un tās dalībvalstu saistību kopīgu
izpildi tika īstenotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
Nr. 280/2004/EK[20]
un tā sauktajām regulām par reģistriem[21]. Iepriekšējās
regulas par reģistriem tika aizstātas ar Komisijas Regulu (ES)
Nr. 389/2013[22],
kas tagad ietver noteikumus par vienību pārvaldību, kuri
saistīti ar ES ETS un Lēmuma 406/2009/EK[23] īstenošanu un
darbību. Nesen pieņemtajā Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (ES) Nr. 525/2013[24]
vairs nav ietverts vajadzīgais juridiskais pamats, lai pieņemtu
deleģētos tiesību aktus otrajam saistību periodam
piemērojamo noteikumu īstenošanai.
(4)       Attiecībā uz otro
saistību periodu Savienībai noteiktais daudzums attiecas uz
siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem, ko aptver ES ETS,
tādā mērā, kādā tos aptver Kioto protokols,
savukārt dalībvalstīm un Islandei noteiktie daudzumi attiecas uz
visām citām siltumnīcefekta gāzu emisijām no
tādiem avotiem un piesaisti tādos piesaistītājos, ko aptver
Kioto protokols.
(5)       Lēmums 1/CMP.8[25] groza noteikumus, pēc
kuriem nosaka tiesības piedalīties Kioto protokola elastīgajos
mehānismos. Tajā arī noteikti ierobežojumi vienību
pārnešanai no pirmā saistību perioda uz otro, tostarp
prasība, lai katra puse izveidotu iepriekšējā perioda
pārpalikuma rezervi (PPSR). Turklāt minētajā
lēmumā paredzēts, ka par noteiktā daudzuma vienību (AAU)
pirmreizējo starptautisko pārskaitīšanu un emisiju
samazināšanas vienību (ERU) piešķiršanu izmantošanai
kopīgās īstenošanas projektos iekasē nodevu 2 %
ieturējuma apmērā, tiklīdz līgumslēdzēju
pušu iepriekš turētās AAU vai piesaistes vienības (RMU)
tiek konvertētas par ERU. Šobrīd norit sarunas par papildu
noteikumiem Kioto protokola otrā saistību perioda īstenošanai.
(6)       Lai izveidotu saskaņotus
noteikumus, ar ko nodrošinātu Kioto protokola tehnisko īstenošanu
Savienībā pēc 2012. gada, darītu iespējamu
Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību
kopīgas izpildes efektīvu norisi un nodrošinātu tās
saskaņošanu ar ES ETS un Lēmuma par kopīgiem centieniem
darbību, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu.
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus,
būtu jānodrošina to saskaņotība ar starptautiski
atzītām uzskaites prasībām, Lēmumā [...]
paredzētajiem kopīgās izpildes noteikumiem un attiecīgajiem
Savienības tiesību aktiem,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES)
Nr. 525/2013 groza šādi:
1.           regulas 3. pantam
pievieno šādu 13.a) un 13.b) punktu:
"13.a) "saistību perioda
rezerve" jeb "CPR" ir rezerve, ko izveido
saskaņā ar Lēmuma 11/CMP.1 pielikumu vai ar citiem
attiecīgiem lēmumiem, kurus pieņēmušas ar UNFCCC vai
Kioto protokolu izveidotas struktūras;
13.b) "iepriekšējā perioda
pārpalikuma rezerve" jeb "PPSR" ir rezerve, ko
izveido saskaņā ar Lēmumu 1/CMP.8 vai ar citiem
attiecīgiem lēmumiem, kurus pieņēmušas ar UNFCCC vai
Kioto protokolu izveidotas struktūras;"
2.           regulas 10. pantu groza
šādi:
a)       regulas 10. panta 1. punktam
pievieno šādu daļu:
"Savienība un dalībvalstis savos
reģistros uzskaita tādu vienību pārskaitīšanu, ko
Kioto protokols, Lēmums 1/CMP.8 vai citi attiecīgi lēmumi,
kurus pieņēmušas ar UNFCCC vai Kioto protokolu izveidotas
struktūras, paredz iekasēt kā ieturējumu, pēc ERU
piešķiršanas un AAU pirmreizējās starptautiskās
pārskaitīšanas brīdī.";
b)       regulas 10. pantam pievieno
šādu 5. punktu:
"5.        Komisija tiek arī pilnvarota
pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 25. pantu,
lai, izmantojot Savienības un dalībvalstu reģistrus,
nodrošinātu Kioto protokola tehnisko īstenošanu, darītu
iespējamu Savienības, tās dalībvalstu un Islandes
saistību kopīgas izpildes efektīvu norisi un nodrošinātu
tās saskaņošanu ar Direktīvas 2003/87/EK un
Lēmuma 406/2009/EK darbību, tostarp tādos aspektos kā:
(a)
vienību pārvaldības procesi,
piemēram, darījumi ar AAU, CER, ieskaitot
ilgtermiņa CER un pagaidu CER, ERU un RMU
(piešķiršana, pārskaitīšana, iegūšana, anulēšana,
norakstīšana, pārnese, aizstāšana vai termiņa beigu datuma
maiņa), Savienības, tās dalībvalstu un Islandes valstu
reģistros un starp reģistriem;
(b)
uzskaites procesi, kas saistīti ar pāreju
no pirmā saistību perioda uz otro, tostarp ar pārpalikušo AAU,
CER un ERU pārnesi no pirmā saistību perioda uz
otro;
(c)
iepriekšējā perioda pārpalikuma
rezerves un saistību perioda rezerves izveide un uzturēšana
Savienībai un tās dalībvalstīm;
(d)
ieturējuma uzskaite saskaņā ar
šā panta 1. punktu.
Pieņemot deleģētos aktus, kas
minēti šā punkta pirmajā daļā, Komisija nodrošina
starptautiski atzītu uzskaites prasību konsekventu īstenošanu,
optimālu pārredzamību un Savienības un dalībvalstu
īstenotās Kioto vienību uzskaites precizitāti, vienlaikus
pēc iespējas samazinot administratīvo slogu un izmaksas."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               Lēmums 1/CMP.8, pieņemts līgumslēdzēju
pušu konferencē, kas vienlaikus bija Kioto protokola
līgumslēdzēju pušu sanāksme, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.
[2]               Pirmajā saistību periodā ES bāzes
gadi bija šādi: attiecībā uz CO2, CH4 un N2O
visas dalībvalstis kā bāzes gadu izmantoja 1990. gadu,
izņemot Bulgāriju, kas izmantoja 1988. gadu, Ungāriju, kas
izmantoja 1985.–1987. gada vidējās vērtības,
Slovēniju, kas izmantoja 1986. gadu, Poliju, kas izmantoja
1988. gadu, un Rumāniju, kas izmantoja 1989. gadu.
Attiecībā uz fluorētajām gāzēm visas dalībvalstis
kā bāzes gadu izmantoja 1995. gadu, izņemot: Austriju,
Franciju, Itāliju un Slovākiju, kas izmantoja 1990. gadu, un
Rumāniju, kas izmantoja 1989. gadu.
[3]               2009. gada 23. aprīlī pieņemtie
tiesību akti, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK,
ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu
Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu
tirdzniecības sistēmu, un Eiropas Parlamenta un Padomes
2009. gada 23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par
dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu
emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības
siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas
jomā līdz 2020. gadam, OV L 140, 5.6.2009.
[4]               Šīs darbības jomu atšķirības ir
detalizēti paskaidrotas Komisijas dienestu darba dokumentā "ES
kvantitatīvā emisiju ierobežošanas un samazināšanas
mērķa (QELRO) sagatavošana, pamatojoties uz ES klimata un
enerģētikas tiesību aktu paketi", SWD(2012) 18 final,
13.2.2012.
[5]               Dokuments, ko 2012. gada 19. aprīlī
iesniegusi Dānija un — Eiropas Savienības un tās
dalībvalstu vārdā — Eiropas Komisija, Information on the
quantified emission limitation or reduction objectives (QELROs) for the second
commitment period under the Kyoto Protocol, FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Sk. 1. zemsvītras piezīmi.
[7]               Padomes 2002. gada 25. aprīļa
Lēmums 2002/358/EK par ANO vispārējai konvencijai par
klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola
apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo
saistību kopīgu izpildi, OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.
[8]               COM(2013) 768 final.
[9]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
11. februāra Lēmums Nr. 280/2004/EK par monitoringa
mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo
gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā,
OV L 49, 19.2.2004., 1. lpp.
[10]             Komisijas 2004. gada 21. decembra Regula (EK)
Nr. 2216/2004 par standartizētu un drošu reģistru sistēmu
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 280/2004/EK,
OV L 386, 29.12.2004., 1. lpp., un Komisijas 2010. gada
7. oktobra Regula (ES) Nr. 920/2010 par standartizētu un drošu
reģistru sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
Nr. 280/2004/EK, OV L 270, 14.10.2010., 1. lpp.
[11]             Komisijas 2013. gada 2. maija Regula (ES)
Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ
Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011,
OV L 122, 3.5.2013., 1. lpp.
[12]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu
siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai
un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības
līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par
Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu, OV L 165, 18.6.2013.,
13. lpp.
[13]             Lēmums 13/CMP/1 par noteikto daudzumu uzskaites
modalitātēm saskaņā ar Kioto protokola 7. panta
4. punktu, FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Eiropas Savienības PPSR sākotnējo
bilanci, kas jānosaka Savienības reģistrā, galvenokārt
veidos AAU, kas tiek turētas Savienības reģistrā
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 920/2010 56. pantu; tās
reprezentē ES ETS kvotas, kas uzkrātas saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. 920/2010 57. pantu. Katras dalībvalstu un Islandes PPSR
sākotnējo bilanci veidos AAU, kas pārnestas katrā
valsts reģistrā.
[15]             OV C .., .., ... lpp.
[16]             OV C .., .., ... lpp.
[17]             OV L .., .., ... lpp.
[18]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada
13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu
siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai
Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275,
25.10.2003., 32. lpp.).
[19]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu
pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju
samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas
efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz
2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009.).
[20]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
11. februāra Lēmums Nr. 280/2004/EK par monitoringa
mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo
gāzu emisiju un par Kioto Protokola īstenošanu Kopienā (OV L 49,
19.2.2004., 1. lpp.).
[21]             Komisijas 2004. gada 21. decembra Regula (EK)
Nr. 2216/2004 par standartizētu un drošu reģistru sistēmu
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmumu 280/2004/EK (OV L 386, 29.12.2004., 1. lpp.) un
Komisijas 2010. gada 7. oktobra Regula (ES) Nr. 920/2010 par
standartizētu un drošu reģistru sistēmu saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas
Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK (OV L 270, 14.10.2010.,
1. lpp.).
[22]             Komisijas 2013. gada 2. maija Regula (ES)
Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ
Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011,
OV L 122, 3.5.2013., 1. lpp.
[23]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu
pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju
samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas
efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz
2020. gadam, OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.
[24]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu
siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai
un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības
līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par
Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu, OV L 165, 18.6.2013.,
13. lpp.
[25]             Lēmums 1/CMP.8, pieņemts
līgumslēdzēju pušu konferencē, kas vienlaikus bija Kioto
protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme,
FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0153

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulas (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumu piemērošanu  /* COM/2006/0153 galīgā redakcija - CNS 2006/0055 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.3.2006COM(2006) 153 galīgā redakcija2006/0055 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulas (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumu piemērošanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPastiprinātā plašsaziņas līdzekļu uzmanība augstas patogenitātes putnu gripas (H5N1) konstatējumiem vairākās dalībvalstīs, jo īpaši savvaļas putnu populācijā, pēdējo nedēļu laikā ir ievērojami ietekmējusi putnu gaļas patēriņu ES.Dažās dalībvalstīs šis patēriņa kritums, kas faktiski radies patērētāju neuzticēšanās rezultātā, reizēm pat pārsniedz 50%. Patēriņa kritums radies arī apjomīgu putnu gaļas uzkrājumu rezultātā daudzās dalībvalstīs; pamatojoties uz pašreizējām aplēsēm, tas ir aptuveni 300 000 tonnas. Šādā situācijā satraukumu vēl palielina tas, ka vairākas trešās valstis ir noteikušas mājputnu gaļas ievešanas aizliegumus no dažām dalībvalstīm vai arī no ES vispār.Vienīgais tirgus pārvaldības instruments putnu gaļas tirgus kopīgajā organizācijā ir eksporta kompensācijas. Šo instrumentu Komisija jau ir pielietojusi, palielinot atsevišķiem produktiem eksporta kompensācijas līmeni, bet ar to vien nepietiek, lai tirgū atjaunotu bijušo līdzsvaru, kaut vai tādēļ, ka patēriņš ir krities arī tradicionālajos eksporta tirgos. Iepriekš minētais ievešanas aizliegums, ko pieņēmušas trešās valstis, vēl vairāk ierobežo eksporta kompensāciju ietekmi.Līdz ar eksporta kompensāciju izmantošanu tirgus pārvaldībai regulas par olu un putnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju 14. pantā ir paredzēti tirgus atbalsta ārkārtas pasākumi gadījumos, kad tiek ierobežota brīva aprite tādēļ, ka ir piemēroti pasākumi, lai apkarotu dzīvnieku slimības izplatīšanos.Šādi pasākumi attiecas tikai uz tām mājputnu audzēšanas saimniecībām, uz kurām tieši attiecas veterinārie un sanitārie pasākumi, bet ar tiem nedrīkst atbalstīt tirgu plašāk, pat ja ievērojami krītas patēriņš.Tādēļ jāpaplašina šis juridiskais pamats, lai drīkstētu iekļaut citus atbalsta pasākumus līdztekus jau esošajiem, kuri ir noteikti gadījumiem, kad rodas nopietni tirgus traucējumi patērētāju neuzticēšanās rezultātā tādēļ, ka pastāv risks sabiedrības vai dzīvnieku veselībai.Ar šo priekšlikumu šādā izpratnē groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 2777/75 un (EEK) Nr. 2771/75 14. pantu.2006/0055 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulas (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumu piemērošanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],tā kā:1.  Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopīgo organizāciju[2] 14. pantā un Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju[3] 14. pantā paredzēta iespēja ieviest tirgus atbalsta ārkārtas pasākumus, lai ņemtu vērā brīvas aprites ierobežojumus, kas radušies, piemērojot pasākumus dzīvnieku slimību izplatīšanās apkarošanai.2.  Komisija plāno ieviest šādus tirgus ārkārtas atbalsta pasākumus, un tie ir tieši saistīti vai izriet no tādiem veterināriem un veselības aizsardzības pasākumiem, kurus pieņēmušas attiecīgās dalībvalstis, lai cīnītos pret dzīvnieku slimību izplatīšanos. Pasākumus veic pēc dalībvalstu pieprasījuma, lai izvairītos no nopietniem attiecīgo tirgu traucējumiem.3.  Pieredze liecina, ka nopietni tirgus traucējumi, tādi kā straujš patēriņa un/vai cenu kritums, var būt tieši saistīti ar patērētāju neuzticēšanos, kas rodas līdz ar risku sabiedrības vai dzīvnieku veselībai.4.  Tādēļ tirgus atbalsta ārkārtas pasākumos, kas paredzēti Regulās (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75, ir jāatļauj ņemt vērā arī tirgus traucējumus, kas rodas patērētāju uzvedības rezultātā, reaģējot uz sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu.5.  Skaidrības labad ir lietderīgi precizēt, ka dalībvalstu veterināriem un sanitāriem pasākumiem jāatbilst Kopienas tiesību aktiem.6.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 2771/75 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Ietekmētā tirgus atbalstam ārkārtas pasākumus drīkst veikt atbilstoši 17. panta 2. punktam, lai ņemtu vērā:a) brīvas aprites ierobežojumus, kas varētu rasties, piemērojot pasākumus, kas paredzēti, lai apkarotu dzīvnieku slimību izplatīšanos, vaib) nopietnus tirgus traucējumus, kas rodas, zaudējot patērētāju uzticēšanos, jo pastāv risks sabiedrības un dzīvnieku veselībai.Šos pasākumus veic pēc attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma.Brīvas aprites ierobežojumu gadījumā atbilstoši iepriekš minētajam a) punkta pirmajā daļā, ārkārtas pasākumus veic tikai tad, ja attiecīgās dalībvalstis ir piemērojušas veterināros un sanitāros pasākumus atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un ja tie nepieciešami tūlītējai slimības apturēšanai, un tikai tik ilgi, cik tas nepieciešams šā tirgus atbalstam.”2. pantsRegulas (EEK) Nr. 2777/75 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Ietekmētā tirgus atbalstam ārkārtas pasākumus drīkst veikt atbilstoši 17. panta 2. punktam, lai ņemtu vērā:a) brīvas aprites ierobežojumus, kas varētu rasties, piemērojot pasākumus, kas paredzēti, lai apkarotu dzīvnieku slimību izplatīšanos, vaib) nopietnus tirgus traucējumus, kas rodas, zaudējot patērētāju uzticēšanos, jo pastāv risks sabiedrības un dzīvnieku veselībai.Šos pasākumus veic pēc attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma.Brīvas aprites ierobežojumu gadījumā atbilstoši iepriekš minētajam a) punkta pirmajā daļā, ārkārtas pasākumus veic tikai tad, ja attiecīgās dalībvalstis ir piemērojušas veterināros un sanitāros pasākumus atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un ja tie nepieciešami tūlītējai slimības apturēšanai, un tikai tik ilgi, cik tas nepieciešams šā tirgus atbalstam.”3. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05 02 15 07 | APPROPRIĀCIJAS: p.m. |2. | NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulas (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumu piemērošanu |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. pants |4. | MĒRĶI: Paplašināt 14. panta darbības jomu un papildināt to ar frāzi „tirgus atbalsta ārkārtas pasākumi”. Šis priekšlikumu paredzēts, lai iekļautu sarežģījumus tirgū, kas rodas pēc tam, kad patērētāji zaudējuši uzticēšanos tādēļ, ka pastāv tieša saikne ar dzīvnieku vai sabiedrības veselības problēmām. |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU ILGS PERIODS (miljonos euro) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2006. (miljonos euro) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2007. (miljonos euro) |5.0. | IZDEVUMI, KAS SEGTI NO – EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS PĀRVALDES BUDŽETA – CITIEM AVOTIEM | (1) | – | – |5.1. | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – |2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. un pārējie |5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI |5.2. | APRĒĶINA METODE: – |6.0. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ/NĒ |6.1. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | JĀ/NĒ |6.2. | VAI BŪS NEPIECIEŠAMI BUDŽETA PAPILDINĀJUMI | JĀ/NĒ |6.3. | VAI APROPRIĀCIJAS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS | JĀ/NĒ |NOVĒROJUMI: (1) Ar šo priekšlikumu izveido juridisko pamatu, lai pēc tam varētu ieviest īpašus tirgus atbalsta ārkārtas pasākumus mājputnu gaļas un olu nozarē. Šobrīd nav iespējams novērtēt izdevumu apjomu nākotnē. Izdevumus varēs novērtēt tikai tad, kad būs ierosināti konkrēti pasākumi. |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] OV C …, …., …. lpp.[2] OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).[3] OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005.