               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.6.2017
            COM(2017) 352 final
            2017/0145(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               ·Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Regula, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (turpmāk — eu-LISA), tika pieņemta 2011. gadā (Regula (ES) Nr. 1077/2011) un grozīta 2015. gadā ar Regulu (ES) Nr. 603/2013
                  1
               . Patlaban ar eu-LISA centrālā līmenī tiek pārvaldīta otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un Eurodac darbība. Aģentūrai eu-LISA var uzticēt arī citu lielapjoma IT sistēmu izstrādi un darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja to paredz attiecīgie likumdošanas instrumenti.

               Galveno eu-LISA uzdevumu izpilde sākās 2012. gada 1. decembrī, un VIS darbojas kopš 2012. gada 1. decembra, SIS II — kopš 2013. gada maija un Eurodac — kopš 2013. gada jūnija. Aģentūras mītne atrodas Tallinā, savukārt sistēmas tiek darbinātas tehniskajā birojā, kas atrodas Strasbūrā. Sistēmas dublējuma birojs atrodas Sanktjohannā (Sankt Johann im Pongau).

               Šā priekšlikuma mērķis ir pārskatīt aģentūras izveides regulu, lai to pielāgotu ieteikumiem par tiesību aktu grozījumiem, kuri izriet no izvērtējuma, kā arī uzlabot aģentūras darbību un veicināt un stiprināt tās lomu nodrošināt, ka aģentūras pilnvaras atbilst pārbaudījumiem, kas tagad ES līmenī ir radušies brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Turklāt tā mērķis ir, turpinot Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojuma “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”
                  2
               , augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos 2017. gada 11. maija galīgā ziņojuma
                  3
                un Komisijas 2017. gada 16. maija septīto progresa ziņojuma “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”
                  4
                iesākto, iestrādāt regulā izmaiņas, kuras izriet no politisko, juridisko vai faktisko aspektu attīstības, un īpaši ņemt vērā to, ka aģentūrai tiks uzticētas jaunas sistēmas (ja tam būs piekrituši likumdevēji) un aģentūrai būtu uzdodams sniegt ieguldījumu lielapjoma IT sistēmu sadarbspējas izstrādē. Priekšlikumā tiek izskatīti arī grozījumu ieteikumi, kurus ierosinājusi aģentūras valde, kā arī iespēja, ka aģentūra eu-LISA mitina un pārvalda kopīgus tehniskus risinājumus ieinteresētajām dalībvalstīm decentralizētu sistēmu ieviešanai. Visbeidzot, priekšlikums aģentūras dibināšanas tiesību aktu vienādo ar principiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgajā paziņojumā par decentralizētajām aģentūrām (turpmāk — “Vienotā pieeja”).

               Saskaņā ar izveides regulas 31. pantu Komisija, pamatojoties uz ārēju izvērtējumu
                  5
               , ciešā saziņā ar eu-LISA valdi veica izvērtējumu, lai pārbaudītu, kā un cik lielā mērā aģentūra faktiski veicina lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un pilda izveides regulā tai noteiktos uzdevumus. Tāpat tika izskatīts, vai ar izveides regulu eu-LISA uzticētos uzdevumus ir nepieciešams pārskatīt vai paplašināt. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, Komisijai pēc apspriešanās ar valdi būtu jāsniedz ieteikumi par izmaiņām izveides regulā un tie kopā ar valdes atzinumu, kā arī attiecīgiem priekšlikumiem jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam. Ieteikumi ir iekļauti Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā darbojas Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
                  6
                un pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā par eu-LISA izvērtēšanu
                  7
               ; abus dokumentus paredzēts pieņemt vienlaikus ar šo priekšlikumu.

                  Tādēļ šis priekšlikums ir saistīts ar aģentūras izvērtējumu, tomēr ņem vērā citas norises likumdošanā un politikas jomā un atspoguļo iepriekš minētos ieteikumus, kā arī valdes atzinumu.

               ·Ārējā izvērtējuma ziņojuma ieteikumu par eu-LISA izskatīšana

               Izvērtējums rāda, ka četros gados kopš aģentūras darbības sākuma 2012. gada decembrī tā ir apliecinājusi savas spējas efektīvi un rezultatīvi pildīt savus uzdevumus, arī tai uzticētos jaunos uzdevumus, piemēram, DubliNet
                  8
               , VISION
                  9
               , un īstenot izmēģinājuma projektu “Viedrobežas”
                  10
               . Tas turklāt konstatē, ka eu-LISA ir efektīvi sekmējusi koordinētas, efektīvas un saskaņotas IT vides izveidi tādu lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai, kuras palīdz īstenot politiku brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

               Tomēr ir novēršamas nepilnības, lai uzlabotu aģentūras darbību un veicinātu un stiprinātu tās lomu, nodrošinot, ka aģentūras pilnvaras tiek pielāgotas tā, lai pārvarētu ES līmenī migrācijas un drošības jomā esošos pārbaudījumus. Izvērtējumā apzinātās nepilnības lielākoties var atrisināt bez tiesību aktu grozījumiem. eu-LISA izpilddirektors veica pēcpasākumus, kas saistīti ar ieteikumiem, kuri neattiecas uz tiesību aktiem; 2017. gada 21. martā valde pieņēma attiecīgu rīcības plānu.

               Grozījumi tiesību aktos būtu nepieciešami šādu izvērtējumā apzināto nepilnību novēršanai:

               –būtu jāuzlabo sakaru infrastruktūras pārvaldības saskaņotība, ar grozījumiem likumdošanas instrumentos, kuri reglamentē aģentūras pārvaldīto sistēmu izveidi un darbību, Komisijai uzticētos uzdevumus (jo īpaši budžeta izpildi, iegādi un atjaunošanu un ar līgumiem saistītus jautājumus) nododot aģentūrai;

               –eu-LISA pilnvaru robežās būtu jāprecizē tvērums sadarbībai ar citām aģentūrām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā;

               –katru gadu līdz augusta beigām valdei būtu jāpieņem starpposma ziņojums par tā paša gada pirmajiem sešiem mēnešiem plānoto darbību īstenošanas virzību;

               –izmēģinājuma projektu tvērums, kurus eu-LISA var īstenot, attiecas tikai uz tiem projektiem, kas minēti Finanšu regulas 54. panta 2. panta a) apakšpunktā (t. i., bez pamatakta), un ar spēkā esošu pamataktu tas būtu jāattiecina vismaz uz izmēģinājuma projektiem.

               Izvērtējumā arī tiek ieteikts projektiem, kuru izmaksas pārsniedz 500 000 EUR, sagatavot riska novērtējumu un iepriekšēju novērtējumu, ko veic eu-LISA savās pašreizējās pilnvarās (t. i., pilnvarās, kuras neizriet no likumdošanas instrumenta, ar ko tai uztic jaunu sistēmu, par kuru ietekmes novērtējumu veiks Komisija). Tas ir svarīgs ieteikums, kam eu-LISA pienācīgi pievērsīsies. Tomēr tam nav nepieciešams grozīt aģentūras regulu, jo Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013
                  11
                29. panta 5. punkts un aģentūras finanšu regula jau pieprasa iepriekšēju un ex post izvērtējumu tām programmām un darbībām, kas saistītas ar lieliem izdevumiem.

               Izvērtējumā sniegti vēl citi ieteikumi grozīt aģentūras pilnvaras. Sistēmu likumdošanas instrumentos būtu jāiestrādā šādi grozījumu ieteikumi; ieteikumiem, kas saistīti ar eu-LISA atbildības paplašināšanu statistikas jomā, aģentūras izveides regula nebūtu jāgroza:

               –lielāka eu-LISA atbildība statistikas datu sagatavošanā/publicēšanā par katru sistēmu;

               –jauns eu-LISA uzdevums sagatavot datu kvalitātes un datu analīzes ziņojumus, kas uzlabotu sistēmu juridisko instrumentu īstenošanas kontroli.

               Reizē ar šo priekšlikumu tika pieņemts Ziņojums par to, kā darbojas Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kurš iepazīstina ar izvērtējuma secinājumiem un ieteikumiem. Tajā turklāt norādīts, ka izveides regula, kura nosaka aģentūras uzdevumus, atbilst juridiskajiem, politiskajiem un ekonomiskajiem apstākļiem, kādos aģentūra tika veidota. Uzdevumus, kas eu-LISA uzticēti izveides regulā un citos saistītajos juridiskajos instrumentos (t. i., sistēmu juridiskajos instrumentos), nepieciešams pārskatīt vai paplašināt sakarā ar jaunāko virzību politikas jomā un norisēm likumdošanā. 2016. gadā Komisija nāca klajā ar priekšlikumiem uzticēt aģentūrai jaunas sistēmas: ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS)
                  12
               , kas ir starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētā sistēma
                  13
                un ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS)
                  14
               . Ja minētās iniciatīvas pieņem likumdevēji, būtu nepieciešami grozījumi eu-LISA regulā, kuriem būtu jāstājas spēkā tad, kad minētie priekšlikumi kļūs piemērojami, lai eu-LISA regulā iekļautu minētos jaunos uzdevumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar valdes un izpilddirektora pienākumiem. IIS priekšlikumā iekļauti Regulas (ES) 1077/2011 grozījumi. Attiecībā uz ETIAS un Eurodac pārstrādāšanas priekšlikumiem Padomē notikušo diskusiju laikā šādus grozījumus iekļāva prezidentvalsts. Tomēr šis priekšlikums tika iesniegts, pirms pieņemts kāds no trim priekšlikumiem, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas, tādēļ arī šajā priekšlikumā iekavās jānorāda nepieciešamie grozījumi, kuri galīgajā tekstā tiks iekļauti tad, ja likumdevēji šos priekšlikumus pieņem.

               2016. gada 6. aprīlī Komisija pieņēma arī paziņojumu “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”
                  15
               . Izveides regulā aģentūrai eu-LISA būtu piešķiramas skaidras pilnvaras pildīt tai uzticētos uzdevumus, kā minēts šai paziņojumā un 2017. gada 16. maijā pieņemtajā Komisijas septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”. Konkrētāk — palīdzēt (tostarp ar pētījumiem un/vai testēšanas darbībām) Komisijai un dalībvalstīm pārbaudīt uz sistēmu sadarbspēju vērstās izstrādes un pasākumu tehnisko iespējamību.

               Priekšlikumā būtu vēl jāiekļauj izmaiņas, kas izriet no 2016. gadā veiktā SIS izvērtējuma, kas atspoguļots priekšlikumos, kuri pārskata SIS likumdošanas instrumentus
                  16
               , kā arī no Eurodac pārstrādāšanas priekšlikuma
                  17
               .

               Turklāt pastāv atšķirības starp izveides regulu un Vienoto pieeju, kas pievienota Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgajam paziņojumam par decentralizētajām aģentūrām (turpmāk — “Vienotā pieeja”), un jauno finanšu regulu, kā arī finanšu pamatregulu. Tam jāpievēršas, pārskatot likumdošanas aktus. Piemēram, iespēja izpilddirektora pilnvaru termiņu maksimāli pagarināt par ne vairāk kā pieciem gadiem, nevis par trim, kā paredzēts patlaban. Vai, piemēram, prasība veikt aģentūras izvērtējumu reizi piecos gados, nevis reizi četros gados, kā paredzēts patlaban.

               Turklāt regulā būtu jānosaka, ka eu-LISA var dot padomus dalībvalstīm par valsts sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām un sniegt ad hoc atbalstu/palīdzību dalībvalstīm (piemēram, atbalsts, kas 2016. gada sākumā bēgļu krīzes laikā sniegts Grieķijas karstajos punktos).

               Būtu jāļauj eu-LISA, ja nepieciešams, sniegt palīdzību/atbalstu attiecīgajiem Komisijas dienestiem tehniskos jautājumos, kas saistīti ar esošām vai jaunām sistēmām.

               ·Aģentūras valdes ierosināto grozījumu ieteikumu izskatīšana

               2016. gada 25. novembrī notika konsultācijas ar aģentūras valdi par ieteikumiem grozīt aģentūras izveides regulu, un 2017. gada 27. februārī aģentūras valde pieņēma atzinumu. Uz grozījumu ieteikumiem un Komisijas nodomu paplašināt eu-LISA pienākumus tā raudzījās pozitīvi un izvirzīja vēl citus grozījumu ieteikumus. No minētajiem papildu grozījumu ieteikumiem Komisija pārņēma ieteikumu paplašināt pilnvaras veikt izpēti, kā arī paplašināt padomdevēju grupu priekšsēdētāja pilnvaras. Valde ierosināja, ka būtu jāļauj aģentūrai papildus jau esošajiem tehniskajiem birojiem Strasbūrā un Sanktjohannā (Sankt Johann im Pongau, Austrijā) ar valdes apstiprinājumu izveidot jaunus tehniskos birojus. Šo ieteikumu Komisija pieņemt nevar, jo tas nav pamatots ar attiecīgiem pierādījumiem par nepieciešamību, pievienoto vērtību vai efektivitātes pieaugumu. Tiek norādīts, ka SIS II un VIS centrālo un dublējuma sistēmu atrašanās vietu Strasbūrā (Francijā) un Sanktjohannā (Austrijā) likumdevēji jau bija noteikuši likumdošanas instrumentos par SIS II (pieņemti attiecīgi 2006. un 2007. gadā) un par VIS (pieņemts 2008. gadā). Apspriedēs par aģentūras izveides regulas priekšlikumu likumdevēji, pamatojoties uz Igaunijas un Francijas kopēju piedāvājumu kļūt par aģentūras mītnes vietu, lēma, ka mītne tiks izveidota Tallinā, bet tehniskais birojs un sistēmas dublējuma birojs paliks Strasbūrā un Sanktjohannā. Turklāt aģentūra nebija iesniegusi novērtējumu, kas pamatotu jauna biroja nepieciešamību. Tomēr, lai nodrošinātu lielāku elastību, šis priekšlikums paredz iespēju aģentūrai izmantot sistēmas dublējuma biroju Sanktjohannā, lai dublējuma sistēmas izmantotu vienlaikus aktīvā režīmā. Tas ļautu apstrādāt transakcijas pat normālas darbības laikā, nevis tikai sistēmu atteices gadījumā.

               ·Tādu izmaiņu izskatīšana, kas nepieciešamas, lai aģentūrai eu-LISA uzticētu uzdevumus, kas minēti augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos 2017. gada 11. maija galīgajā ziņojumā un Komisijas 2017. gada 16. maijā pieņemtajā septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”

               Minētās izmaiņas ietver:

               (a)uzticēt eu-LISA lielākus pienākumus, kas saistīti ar datu kvalitāti, ja pieņemti konkrēti tiesību aktu grozījumi/priekšlikumi

               Augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos apsvēra ieteikumu, kas pausts paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, eu-LISA izstrādāt centrālu datu kvalitātes pārraudzības spēju. Ekspertu grupa uzskatīja, ka būtu jāuzlabo vai jāpilnveido centrālo sistēmu noteiktas vai ierosinātas automatizētas kvalitātes, formāta un pilnīguma pārbaudes. Nepieciešams sīkāk analizēt iespējas izstrādāt automatizētu datu kvalitātes kontroli dažādos datu laukos SIS, VIS un Eurodac un tādās jaunās sistēmās ka IIS. Centrālajās sistēmās šāds datu kvalitātes kontroles mehānisms automātiski atpazītu šķietami nepareizi vai nesaskanīgi iesniegtus datus, ļaujot izcelsmes dalībvalstij datus verificēt un veikt nepieciešamās korektīvās darbības. Šo darbību varētu atvieglot kopējs datu repozitorijs statistikas datu un datu kvalitātes ziņojumu sagatavošanai (datu noliktava), kurā ir no sistēmām iegūti anonīmi dati. Septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” norādīts, ka Komisija virzīs ekspertu grupas ieteikumus par automātisku kvalitātes kontroli, “datu noliktavu”, kas spēj analizēt anonīmus datus, kuri statistikas un ziņošanas mērķiem iegūti no attiecīgām informācijas sistēmām, un datu kvalitātes mācību moduļiem, kas domāti darbiniekiem, kuri valsts līmenī ir atbildīgi par datu ievadi sistēmās.

               Lai pildītu šo jauno uzdevumu, kā arī izveidotu “datu noliktavu”, būtu nepieciešams sistēmu likumdošanas instrumentos vai konkrētā likumdošanas instrumentā paredzēt konkrētus sīki izstrādātus noteikumus par datu kvalitāti;

               (b)uzdot eu-LISA izstrādāt sadarbspējas pasākumus, ja pieņemti attiecīgie likumdošanas priekšlikumi

               2017. gada 16. maijā pieņemtajā septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” tiek norādīts, ka saskaņā ar 2016. gada aprīļa paziņojumu un ņemot vērā arī ekspertu grupas secinājumus un ieteikumus, Komisija nosaka jaunu pieeju robežkontroles un drošības datu pārvaldībai, kurā visas centralizētās ES informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai ir sadarbspējīgas, pilnībā ievērojot pamattiesības tā, lai:

               ·sistēmās varētu vienlaicīgi veikt meklēšanu, izmantojot Eiropas meklēšanas portālu, pilnībā ievērojot mērķa ierobežojumus un piekļuves tiesības, lai labāk izmantotu pastāvošās informācijas sistēmas, iespējams, ar racionalizētākiem noteikumiem piekļuvei tiesībaizsardzības nolūkos;

               ·sistēmas izmantotu vienu kopēju biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumu, kas nodrošinātu meklēšanu dažādās informācijas sistēmās, kurās tiek uzglabāti biometriskie dati, iespējams, ar karodziņiem “trāpījums/nav trāpījuma”, kas norāda saistību ar attiecīgajiem biometriskajiem datiem, kuri atrasti citā sistēmā;

               ·sistēmām būtu kopējs personu identitātes repozitorijs ar burtciparu personu datiem, lai noteiktu, vai persona dažādās datubāzēs ir reģistrēta ar dažādām identitātēm.

               Šā priekšlikuma mērķis ir ļaut eu-LISA pildīt uzdevumus, kas izriet no septītā progresa ziņojuma “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” (pieņemts 2017. gada 16. maijā)
                  18
               , kā arī izveidot Eiropas meklēšanas portālu, kopēju biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumu un kopēju identitātes repozitoriju, ja sadarbspējas jomā pieņemts attiecīgais likumdošanas instruments;

               (c)izskatīt iespējamu vajadzību pēc eu-LISA izstrādātiem, pārvaldītiem un/vai mitinātiem kopīgiem tehniskiem risinājumiem, kas rasti ieinteresētajām dalībvalstīm, lai valsts līmenī īstenotu tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

               2017. gada 16. maijā pieņemtajā septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” tiek atgādināts, ka arī augsta līmeņa ekspertu grupas IT sistēmu un sadarbspējas jautājumos galīgajā ziņojumā tiek uzsvērts, ka ir būtiski pilnībā īstenot un piemērot esošās informācijas sistēmas. Tajā tiek arīdzan aplūkota decentralizētā Prīmes sistēma datu apmaiņai attiecībā uz DNS, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrāciju
                  19
               , ierosinot veikt priekšizpēti attiecībā uz centrāla maršrutēšanas komponenta izveidi un iespēju pievienot jaunas funkcijas. Attiecībā uz iepriekšēju pasažieru informāciju (API) ekspertu grupa ierosināja Komisijai veikt priekšizpēti par centralizētu mehānismu API, ieskaitot par centrāla maršrutētāja nepieciešamību. Mērķis būtu dot iespēju ieinteresētajām dalībvalstīm izveidot aviokompānijām vienas pieturas savienojamību un sniegt API datus gan valstu sistēmām, gan centrālajām sistēmām (IIS, ETIAS). Attiecībā uz decentralizēto sistēmu, kas izveidota saskaņā ar ES Pasažieru datu reģistru (PDR direktīva)
                  20
               , ekspertu grupa ierosināja veikt priekšizpēti attiecībā uz centralizēta komponenta izveidi iepriekšējai pasažieru informācijai un pasažieru datu reģistra datiem kā tehniskā atbalsta instrumentu, lai atvieglotu savienojamību ar gaisa pārvadātājiem. Mērķis būtu ļaut ieinteresētajām dalībvalstīm izveidot aviokompānijām vienas pieturas savienojamību un sniegt API datus to dalībvalstu sistēmām, kuras īstenojušas PDR direktīvu. Ekspertu grupa uzskatīja, ka šādi tiktu palielināta pasažieru informācijas nodaļu efektivitāte, tiklīdz dalībvalstis būtu īstenojušas ES PDR direktīvu.

               Tādējādi šis priekšlikums paredz iespēju, ka kopīgas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un/vai mitināšanu aģentūrai var uzticēt arī dalībvalstu grupa, lai kopīgi īstenotu tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja tos iepriekš apstiprinājusi Komisija un par tiem pieņemts valdes lēmums. Tas būtu iespējams, slēdzot deleģēšanas līgumu starp attiecīgajām dalībvalstīm un aģentūru, ar ko aģentūrai uztic iepriekš minētos uzdevumus un attiecīgu budžetu. Šādā gadījumā aģentūra no dalībvalstīm saņem iemaksu visu attiecīgo izmaksu segšanai.

               Kā norādīts septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”, Komisija ir atbalstījusi darbu, ko šajā posmā veic dalībvalstu grupa, lai uzturētu e-CODEX — sistēmu tiesu iestāžu pārrobežu sadarbībai un digitālai piekļuvei juridiskām procedūrām. Komisija ir ņēmusi vērā minēto dalībvalstu viedokli, ka šis nav ilgtspējīgs risinājums. Padomes darba grupas līmenī dalībvalstis ir izskatījušas dažādas iespējas un secinājušas, ka labākā vieta, kur nodrošināt sistēmas e-CODEX uzturēšanu un darbību, būtu eu-LISA. Lai rastu labāko risinājumu, Komisija ir uzsākusi e-CODEX uzturēšanas dažādo iespēju ietekmes novērtējumu. Šā ietekmes novērtējuma rezultāti būs pieejami 2017. gada rudenī.

               ·Izmaiņu, kas nepieciešamas, pieņemot ECRIS-TCN priekšlikumu, izskatīšana

               Visbeidzot, priekšlikumā tiek atspoguļotas izmaiņas, kas nepieciešamas, pieņemot priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS-TCN) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN)
                  21
                (turpmāk “sistēma ECRIS-TCN”).

               Tāpat pārējo priekšlikumu gadījumā, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas, arī saistībā ar ECRIS-TCN priekšlikumu, būs nepieciešamas izmaiņas eu-LISA regulā. Šādas izmaiņas jāņem vērā gan ECRIS-TCN priekšlikumā, gan priekšlikumā par aģentūru. Ja ECRIS-TCN priekšlikumu pieņems pirms priekšlikuma par aģentūru, tad minētajā tekstā ierosinātās izmaiņas piemēros pašreizējai eu-LISA regulai. Kad priekšlikums par aģentūru būs pieņemts, ar minētajām izmaiņām tiks aizstātas priekšlikumā par aģentūru iekļautās izmaiņas. Atkarībā no tā, cik ātri tiks pieņemti abi priekšlikumi, sarunu laikā tos pielāgos, lai attiecībā uz eu-LISA uzdevumiem nodrošinātu abu redakciju saskanību.

               ***

               Aģentūrai eu-LISA paredzētie jaunie uzdevumi/sistēmas pastiprinās apliecināto pievienoto vērtību, kas piemīt šai aģentūrai, kuras paspārnē ir trīs lielapjoma IT sistēmas. Tā kļuvis iespējams apvienot speciālās zināšanas, izmantot sinerģiju un izveidot ietvaru, kas ir elastīgāks to, kāds pastāvējis līdz aģentūras izveidei, kad sistēmas izstrādāja un pārvaldīja Komisija, atsevišķus uzdevumus uzticot publiskā sektora struktūrām divās dalībvalstīs. Jaunie uzdevumi palīdzēs aģentūrai vajadzības gadījumā atbalstīt dalībvalstis.

               Tā kā šī iniciatīva tieši ietekmēs aģentūru, tās darbiniekus, ieskaitot izpilddirektoru, valdē un padomdevēju grupās pārstāvētās dalībvalstis, kā arī Komisijas dienestus, kuri sazinās ar aģentūru, tā kopumā radīs priekšrocības tām dalībvalstīm un aģentūrām, kuras ir sistēmu galalietotājas, jo aģentūrai būs lielāka nozīme attiecībā uz IT sistēmu turpmāku izstrādi brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un vajadzības gadījumā tā sniegs atbalstu dalībvalstīm.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums ir balstīts uz spēkā esošo eu-LISA regulu, kas 2015. gadā tika grozīta ar Regulu (ES) 603/2013
                     22
                  , lai ņemtu vērā ar pārstrādāto Eurodac regulu ieviestās izmaiņas, ieskaitot piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības vajadzībām. Šis priekšlikums paplašina aģentūras pilnvaras un tai ļauj pārņemt jaunus uzdevumus. Eiropas Drošības programmā
                     23
                   un Eiropas programmā migrācijas jomā
                     24
                   ir noteikts virziens ES politikas izstrādei un īstenošanai, lai risinātu paralēlas problēmas migrācijas pārvaldībā un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā. Eiropas programmā migrācijas jomā ir uzsvērts, cik svarīgi ir pilnīgi izmantot SIS, VIS un Eurodac lielapjoma IT sistēmas, jo tādi var sniegt pozitīvu ieguldījumu robežu pārvaldībā, kā arī veicināt Eiropas spēju mazināt neatbilstīgo migrāciju un atgriezt nelikumīgos migrantus. Programmā arī norādīts, ka jauns posms sāksies, kad tiks pieņemts priekšlikums par ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izveidi, kas pastiprinātu cīņu pret neatbilstīgu migrāciju, veidojot reģistru, kurā apkopota informācija par gadījumiem, kad trešo valstu valstspiederīgie šķērso robežas. Eiropas Drošības programmā tiek atgādināts, ka ES aģentūrām ir nozīmīga loma operatīvās sadarbības atbalstīšanā. Programmā dalībvalstis tiek aicinātas pilnībā izmanto aģentūru atbalstu, lai ar vienotu rīcību apkarotu noziedzību, un tiek norādīts, ka būtu arī jāveicina ciešāka sadarbība starp aģentūrām to attiecīgo pilnvaru robežās.

                  Komisija ar šo regulas projektu palīdz veidot efektīvāku un drošāku robežu pārvaldību un stiprināt drošību un apkarot un novērst noziegumus, stiprinot eu-LISA nozīmi un pienākumus attiecībā uz esošām un iespējamām jaunām lielapjoma IT sistēmām sadarbības un informācijas apmaiņas jomā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un attiecībā uz atbalsta sniegšanu dalībvalstīm un Komisijai.

                  Regulas projekts arī ņem vērā grozījumus, kas ierosināti attiecībā uz likumdošanas instrumentiem, kuri reglamentē tādu sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, kuras patlaban ir eu-LISA pārvaldībā, un pilnībā saskan ar tiem, kā arī ar priekšlikumiem, kas tai uztic jaunas sistēmas.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums ir cieši saistīts ar citām Savienības politikas jomām un papildina tās:

               (a)iekšējā drošība. Kā tiek uzsvērts Eiropas Drošības programmā, vienoti, augsti robežu pārvaldības standarti ir būtiski pārrobežu noziedzības un terorisma novēršanai. Šis priekšlikums vēl vairāk sekmē to, lai tiktu sasniegta augsta līmeņa iekšējā drošība, ļaujot eu-LISA uzņemties iespējamu jaunu sistēmu (IIS, ETIAS un sistēmas ECRIS-TCN) izstrādi un darbības pārvaldību un saistītus uzdevumus, kuri to efektīvi palīdzēs īstenot;

               (b)kopēja Eiropas patvēruma sistēma, ciktāl aģentūrai tiks uzticēta Eurodac, DubliNet darbība, veiks starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas (Dublinas pārstrādāšanas priekšlikums) izstrādi un darbības pārvaldību, arī aģentūras un [Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras] sadarbības kontekstā;

               (c)ārējo robežu pārvaldība un drošība, ciktāl aģentūra pārvalda SIS un VIS darbību, kuras veicina efektīvu kontroli pie Savienības ārējām robežām, un tai tiks uzticētas IIS un ETIAS;

               (d)datu aizsardzība, ciktāl šis priekšlikums paredz datu aizsardzību centrālajās sistēmās un sakaru infrastruktūras aizsardzību, kuru nodrošina aģentūra.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               ·Juridiskais pamats

               Šis tiesību akta priekšlikums ir balstīts uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu, kas sniedz juridisko pamatu grozījumiem eu-LISA izveides regulā un sistēmu juridiskajos instrumentos.

               LESD 74. pants paredz pieņemt atbilstīgus pasākumus, kas veicinātu un stiprinātu administratīvu sadarbību starp dalībvalstu pārvaldes iestāžu attiecīgajām struktūrvienībām. Tas ir atbilstīgs juridiskais pamats, jo aģentūra veicinās saziņu un sadarbību starp dalībvalstu attiecīgajām pārvaldes iestādēm iepriekš minētajās jomās.

               Darbības pārvaldības uzdevumi, kurus uztic aģentūrai, atbalstīs politikas aspektus, kas ir SIS un VIS likumdošanas instrumentu pamatā. Saskaņā ar LESD 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, kuri sniedz atbilstīgu juridisko pamatu ar SIS II saistītiem aģentūras uzdevumiem, aģentūra tehniski aptvers attiecīgi jautājumus, kas saistīti ar kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas, kā arī pasākumus nelikumīgas ieceļošanas un nelikumīgas uzturēšanās jomā. VIS jautājumos aģentūras darbība paredz tehnisku atbalstu vīzu izsniegšanas procedūrām dalībvalstīs; tādēļ tā balstās uz LESD 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

               Eurodac jautājumos darbības pārvaldības uzdevumi, kurus uztic aģentūrai, tehniski atbalstīs to, lai noteiktu, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kuru trešās valsts pilsonis iesniedzis kādā no dalībvalstīm (LESD 78. panta 2. punkta e) apakšpunkts), lai identificētu trešo valstu valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kas uzturas nelikumīgi (LESD 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts), lai vāktu, uzglabātu, apstrādātu attiecīgu informāciju un ar to apmainītos tiesībaizsardzības vajadzībām (LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts) un lai attiecībā uz Eurodac noteiktu Eiropola darbības un uzdevumu jomu tiesībaizsardzības vajadzībām (LESD 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts).

               LESD 82. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēts pieņemt pasākumus, lai dalībvalstu tiesu iestāžu un līdzvērtīgu iestāžu starpā atvieglotu sadarbību saistībā ar kriminālprocesu un lēmumu izpildi. Turklāt LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka nolūkā izveidot policijas sadarbību, kurā iesaistītas dalībvalstu kompetentās iestādes, pieņem pasākumus attiecīgās informācijas vākšanai, uzglabāšanai, apstrādei, analīzei un apmaiņai. Šie noteikumi veido atbilstīgu juridisko pamatu, lai aģentūrai uzticētu uzdevumus šajā jomā.

               Pasākumus, kas minēti LESD 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktā, pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Tādēļ parastā likumdošanas procedūra attiecas uz visas regulas pieņemšanu kopumā.

               ·
                     Mainīga ģeometrija

               Šā priekšlikuma regulai juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļa, tāpēc uz to attiecas atšķirīgās nostājas protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju. Šis regulas priekšlikums balstās uz Šengenas acquis un pasākumu noteikumiem, kas saistīti ar Eurodac. Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem un asociācijas nolīgumiem.

               Dānija

               Saskaņā ar LES un LESD pievienoto 22. protokolu par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās tādu pasākumu pieņemšanā saskaņā ar LESD V sadaļu, ko veic Padome, izņemot “pasākumus, kas nosaka, kuru trešo valstu pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus, kas attiecas uz vīzu formātu vienādību”. Tā kā šī regula, ciktāl tā attiecas uz SIS un VIS, [IIS] un [ETIAS], pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas dienas izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. Saskaņā ar līdzīgo 5. pantu iepriekšējā protokolā par Dānijas nostāju Dānija izlēma savos tiesību aktos ieviest Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Regulu (EK) Nr. 767/2008.

               Ciktāl šis priekšlikums attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)]. Tomēr saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju
                  25
               , Dānija paziņo Komisijai, vai tā ieviesīs šo regulu, ciktāl tā attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēts 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)]. Dānija pēc atbilstoši šim nolīgumam sniegta paziņojuma piemēro spēkā esošo Eurodac regulu (ES) 603/2013.

               [Ciktāl tas attiecas uz sistēmu ECRIS-TCN, saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro.]

               Apvienotā Karaliste un Īrija

               Ciktāl šī priekšlikuma noteikumi attiecas uz SIS II, ko reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006, un VIS, [IIS] un [ETIAS], šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Tādējādi, ciktāl ierosinātās regulas noteikumi attiecas uz SIS II, ko reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006, un VIS, [IIS] un [ETIAS], Apvienotajai Karalistei un Īrijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro. Apvienotā Karaliste un Īrija var lūgt piedalīties šīs regulas pieņemšanā saskaņā ar 4. pantu 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā.

               Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz SIS II, ko reglamentē Lēmums 2007/533/TI, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots LES un LESD (“Protokols par Šengenas acquis”), 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 20. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā.

               Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)], Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, var paziņot Padomes priekšsēdētājam, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Regula (ES) Nr. 603/2013 saskaņā ar šo valstu paziņojumu, ka tās vēlas piedalīties minētās regulas pieņemšanā un piemērošanā, pamatojoties uz 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

               [Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz sistēmu ECRIS-TCN, saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tām šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu 21. protokolā minētās dalībvalstis var paziņot, ka tās vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā.]

               Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 50. pantam ir paziņojusi nodomu atstāt Savienību, Līgumi vairs nebūs piemērojami Apvienotajai Karalistei no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai jebkurā gadījumā no dienas, kas ir divus gadus pēc paziņošanas par izstāšanos, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, nelems pagarināt minēto periodu. Tādējādi un neskarot izstāšanās līguma noteikumus, iepriekš aprakstītā AK dalība šajā priekšlikumā ir spēkā tikai līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste zaudē dalībvalsts statusu.

               Norvēģija un Islande

               Attiecībā uz Norvēģiju un Islandi, ciktāl šis priekšlikums attiecas uz SIS II un VIS, [IIS] [un ETIAS], saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis priekšlikums ir Šengenas acquispilnveidošana
                  26
               .

               Paralēli četru trešo valstu asociēšanai Šengenas acquis Savienība ir noslēgusi arī nolīgumus, ar kuriem minētās valstis asociē pasākumiem, kas saistīti ar Dublinas sistēmu (ieskaitot Eurodac). Nolīgums, ar kuru asociē Islandi un Norvēģiju, tika noslēgts 2001. gadā
                  27
               .

               Šveice

               Attiecībā uz Šveici, ciktāl šā priekšlikuma noteikumi attiecas uz SIS un VIS {IIS} un {ETIAS}, saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis priekšlikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana
                  28
               , kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un G punktā, kurus lasa saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu
                  29
               .

               Attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Dublinas sistēmu, nolīgums par Šveices asociēšanu tika noslēgts 2008. gada 28. februārī un ir spēkā kopš 2008. gada 12. decembra
                  30
               .

               Lihtenšteina

               Attiecībā uz Lihtenšteinu, ciktāl priekšlikuma noteikumi attiecas uz SIS un VIS {IIS} un {ETIAS}, saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis priekšlikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un G punktā, kurus lasa saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/261/EK 3. pantu
                  31
               .

               Attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Eurodac {un Dublinas sistēmu}, Lihtenšteinas asociēšanas nolīgums tika noslēgts 2011. gada 7. martā
                  32
               .

               Kopīgi noteikumi valstīm, kas ir asociētas ar pasākumiem, kuri saistīti ar Eurodac {un Dublinas sistēmu}.

               Saskaņā ar trim iepriekš minētajiem nolīgumiem asociētās valstis bez izņēmumiem pieņem ar Eurodac {un Dublinas sistēmu} saistītos pasākumus un to pilnveidošanu. Tās nepiedalās to aktu pieņemšanā, ar kuriem izdara grozījumus vai papildina ar Eurodac saistītos pasākumus (tādējādi arī šo priekšlikumu), bet tām ir noteiktā termiņā jāpaziņo Komisijai savs lēmums par to, vai tās pieņems šā akta saturu pēc tam, kad to būs apstiprinājusi Padome un Eiropas Parlaments.

               Lai noteiktu tiesības un pienākumus starp Dāniju, kura, kā iepriekš paskaidrots, ar starptautisku nolīgumu ir asociēta ar Eurodac {un Dublinas sistēmas} saistītajiem pasākumiem, un iepriekš minētajām asociētajām valstīm, starp bijušo Kopienu (tagad Savienību) un asociētajām valstīm ir noslēgti vēl divi instrumenti
                  33
               .

               •Subsidiaritāte

               Priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips, jo ierosinātās darbības mērķis ir apstiprināt centrālās SIS, centrālās VIS un valstu saskarņu, centrālās Eurodac darbības, to sakaru infrastruktūras, kā arī citu sistēmu darbības pārvaldības un jaunu papilduzdevumu uzticēšanu eu-LISA. Minētos uzdevumus dalībvalstis nevar sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, ar rīcību Savienības līmenī tos var izpildīt labāk.

               •Proporcionalitāte

                  Regulas projekta mērķis ir ņemt vērā gan izvērtējuma ieteikumus, gan norises, kas saistītas ar jauniem pārbaudījumiem un jauno realitāti, ar ko migrācijas pārvaldības un iekšējās drošības jomā saskārusies Savienība. Tas tādējādi atspoguļo jaunos aģentūras uzdevumus, kas saistīti ar ierosinātajām jaunajām sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tas aģentūrai uzdod arī ierobežotus jaunus uzdevumus, ja par tiem vajadzības gadījumā ir pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti.

               Aģentūrai, kuru finansē no ES budžeta, tiek piešķirtas pilnvaras pārvaldīt vienīgi centrālo SIS II, centrālo VIS un valstu saskarnes, centrālo Eurodac, kā arī attiecīgās sakaru infrastruktūras, bet tai nebūtu jāuzņemas atbildība par sistēmās ievadītajiem datiem. Valstu sistēmas ir dalībvalstu kompetencē, pat ja tagad aģentūras uzdevumi tiks paplašināti, uzdodot tai konkrētos gadījumos dot padomus un sniegt atbalstu dalībvalstīm. Tādējādi aģentūras pilnvaras aprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai sniegtu atbalstu efektīvai, drošai un nepārtrauktai datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Uzskata, ka aģentūras — lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbības pārvaldības struktūras — izveides apstiprināšana un tās pilnvaru un uzdevumu paplašināšana ierosinātajā apmērā ir proporcionāla lietotāju likumīgajām interesēm un sistēmu augstajam drošības un pieejamības līmenim, kā arī to uzdevumu būtiskumam.

               •Instrumenta izvēle

                  Ņemot vērā to, ka Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā tika izveidota ar regulu, tas pats juridiskais instruments ir piemērots arī šim priekšlikumam.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Saskaņā ar Regulu (ES) 1077/2011 Komisija pēc 2012. gada 1. decembra trīs gadu laikā ciešā sadarbībā ar valdi novērtēja aģentūras darbību. Komisijas novērtējums balstījās uz ārēja izvērtējuma ziņojumu, kuru laikā no 2015. gada marta līdz 2016. gada martam veica Ernst&Young par periodu no 2012. gada decembra līdz 2015. gada septembrim. Ārējais izvērtējums tika publicēts 2016. gada martā
                     34
                  . Vienlaikus ar šo priekšlikumu tika iesniegts Komisijas ziņojums par to, kā darbojas Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
                     35
                   un pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments par eu-LISA izvērtējumu. Novērtējuma rezultāti un tā ieteikumi apkopoti 1. punktā.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Komisijas priekšlikums balstās uz iepriekš minēto novērtējumu, kas savukārt balstās uz apspriedēm ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. Tās ir ES dalībvalstis, jo īpaši valdes un padomdevēju grupu pārstāvji; Šengenas un Dublinas/Eurodac asociētās valstis; Eiropas Parlaments; Eiropas Savienības Padome; Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs; Eiropas Revīzijas palāta; ES aģentūras, jo īpaši CEPOL, Frontex, EASO, Eiropols, Eurojust, FRA un eu-LISA līgumslēdzēji.

                  Komisija apspriedās arī ar aģentūru par tās ieteikumiem par iespējamiem izveides regulas grozījumiem, kas varētu izrietēt no tehniskās izstrādes, un nolūkā pamatot šādas izmaiņas prasīja veikt īsus ietekmes novērtējumus.

               Kā paredzēts regulā, par ieteikumiem grozīt aģentūras regulu Komisija apspriedās ar aģentūras valdi. Kā paskaidrots 1. punktā, Komisija iespēju robežās ir pārņēmusi valdes ieteikumus, jo īpaši ieteikumu paplašināt aģentūras pilnvaras attiecībā uz izpēti, paplašināt padomdevēju grupu priekšsēdētāju pilnvaras un paredzēt iespēju izmantot sistēmas biroju Sanktjohannā, lai sistēmas izmantotu vienlaikus aktīvā režīmā. Valdes atzinums par Komisijas ieteikumiem ir pievienots iepriekš minētajam Komisijas ziņojumam.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Ernst&Young veica neatkarīgu aģentūras ārējo izvērtējumu, liekot lietā savu ilgstošo pieredzi un speciālās zināšanas, un veica plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Tajā tika ņemti vērā eu-LISA ziņojumi par SIS II un VIS tehnisko darbību, gada pārskati par Eurodac centrālās vienības darbību un Komisijas vispārējie izvērtējuma ziņojumi par VIS un SIS II.

               •Ietekmes novērtējums

               Priekšlikuma pamatā lielā mērā ir 1. punktā minētā neatkarīgā ārējā izvērtējuma ziņojuma rezultāti un ieteikumi.

               Ietekmes novērtējums netika veikts, jo izvērtējumā tika secināts, ka grozījumi pēc būtības ir tehniski, proti, tie ir nepieciešami vai nu aģentūras darbības un tās efektivitātes uzlabošanai, vai sakarā ar citām norisēm likumdošanā un politikas jomā, proti, jaunu sistēmu vai uzdevumu uzticēšanas dēļ. No vienas puses, minētie grozījumi aģentūras pilnvaras paplašinātu tikai nedaudz un to ietekme nav zīmīga. No otras puses un attiecībā uz tiem grozījumiem, kuri izriet no norisēm likumdošanā un politikas jomā, Komisijai nav rīcības brīvības izvēlēties politisko risinājumu, jo attiecīgās izmaiņas izriet no jau minētajām norisēm.

               •Pamattiesības

                  Šajā priekšlikumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tas paplašina aģentūras uzdevumu un atbildības jomu, jo īpaši tai uzticot jaunas lielapjoma IT sistēmas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tomēr tā ietekme uz pamattiesībām ir ierobežota, jo aģentūra ir apliecinājusi, ka SIS, VIS un Eurodac darbības pārvaldību, kā arī tai uzticētos jaunos uzdevumus tā nodrošina efektīvi, ievērojot pamattiesības un jo īpaši 8. pantu par personas datu aizsardzību. Ierosinātās jaunās sistēmas, kuras tiks uzticētas aģentūrai, saskaņā ar attiecīgajiem likumdošanas instrumentiem sniegs arī pienācīgas garantijas datu aizsardzībai, kas aģentūrai būs jānodrošina.

                  Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 6. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Subsīdija, kas paredzēta Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), jau ir daļa no Savienības budžeta. Šis priekšlikums paplašina aģentūras uzdevumu tvērumu. Lai gan uz visām aģentūrai uzticētajām jaunajām sistēmām tiks attiecināts konkrēts ar LESD V sadaļu pamatots likumdošanas akts, ar ko tiks piešķirts šādu sistēmu izstrādei un darbības pārvaldībai nepieciešamais budžets, citiem jauniem uzdevumiem, kas paredzēti šajā priekšlikumā, būs nepieciešami konkrēti resursi un budžets, kā izklāstīts sīkāk šā priekšlikuma tiesību akta finanšu pārskatā.

                  Tas attiecas uz uzdevumiem, kas saistīti ar SIS sakaru infrastruktūru un tiks nodoti aģentūrai, un uzdevumiem, kas izriet no Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojuma “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” un Komisijas 2017. gada 16. maija septītā progresa ziņojuma “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”. Tāpat jāatvēl budžets aģentūras jaunajiem uzdevumiem: vajadzības gadījumā dot padomus un sniegt ad hoc atbalstu dalībvalstīm un palīdzību Komisijas dienestiem tehniskos jautājumos, kuri saistīti ar esošām vai jaunām sistēmām.

                  Būtu jāparedz, ka ar attiecīgā Komisijas deleģēšanas aktā aģentūrai paredzētu Savienības iemaksu tiek segta ar izpēti saistītu uzdevumu paplašināšana attiecībā uz Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas daļu īstenošanu, kuras attiecas uz lielapjoma IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

                  Iespēja, kas dalībvalstu grupai ļauj uzticēt eu-LISA izstrādāt, pārvaldīt un/vai mitināt centralizētus risinājumus tādu pienākumu tehnisko aspektu īstenošanai, kuri izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām sistēmām, būtu pilnībā jāfinansē ar attiecīgo dalībvalstu iemaksām, kas sedz visas attiecīgās izmaksas.

                  Lai aģentūra pienācīgi pildītu savus jaunos uzdevumus, kas paredzēti šajā priekšlikumā, no 2018. gada līdz 2020. gadam aģentūras Savienības subsīdijā būs jāpievieno EUR 78,354 miljoni un tajā pašā periodā būs nepieciešamas 52 papildu amata vietas, tostarp 23 štatu sarakstā ietvertās amata vietas (pagaidu darbinieki), 2 līgumdarbinieki, 2 norīkotie valsts eksperti un 25 līgumdarbinieki, kuri tiks piesaistīti no pagaidu darbiniekiem. Šajā summā nav iekļauts ne budžets, kas nepieciešams jaunajām sistēmām un kas ir paredzēts saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktu priekšlikumiem, ne budžets, kas nepieciešams priekšlikumiem, ar kuriem tiek grozītas esošās sistēmas. Detalizēts sadalījums katram gadam un katrai sistēmai ir sniegts šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskata 3.2.2. iedaļā.

               5.CITI ELEMENTI

               ·Uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Aģentūrai eu-LISA ir vairāki pienākumi ziņot par savu darbību un uzraudzīt savu darbu. Vissvarīgākais — aģentūrai ir jāsagatavo konsolidēts gada pārskats par aģentūras darbību iepriekšējā gadā, kurā jo īpaši sasniegtie rezultāti tiek salīdzināti ar gada darba programmā izvirzītajiem mērķiem.

               Viens no izpilddirektora uzdevumiem ir izveidot un īstenot efektīvu sistēmu, kas ļautu regulāri uzraudzīt un izvērtēt lielapjoma IT sistēmas un aģentūru, tostarp to, cik efektīvi un rezultatīvi ir sasniegti tās mērķi.

               Aģentūrai būs lielāka nozīme tādu statistiskas datu sagatavošanā, kas saistīti ar tās pārvaldībā esošo sistēmu darbību. Tā atbild arī par tādu statistikas datu publicēšanu, kas saistīti sistēmu. Šai sakarā konkrētajos likumdošanas instrumentos, kas reglamentē dažādās sistēmas, tiks izstrādāti detalizēti noteikumi.

               Reizi divos gados valde pieņems ziņojumus par SIS un VIS tehnisko darbību saskaņā ar likumdošanas instrumentiem, kas reglamentē šīs sistēmas, kā arī gada pārskatu par Eurodac centrālās sistēmas darbību. Tā arī pieņems izstrādes ziņojumus un ziņojumus par tai izticēto jauno sistēmu tehnisko darbību.

               Komisija izvērtē aģentūras darbu ne vēlāk kā tad, kad pagājuši pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados. Par izvērtēšanā konstatēto Komisija ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Valdei. Izpilddirektors nodrošina atbilstīgus pēcpasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kuri izriet no izvērtējuma.

               Turklāt Eiropas Parlaments un Padome var aicināt izpilddirektoru sniegt minētajām iestādēm ziņojumu par savu uzdevumu izpildi, un izpilddirektoru arī aicina sniegt paziņojumu Eiropas Parlamentam un atbildēt uz kompetentās komitejas locekļu jautājumiem pirms viņa iecelšanas un pirms viņa pilnvaru termiņa pagarināšanas.

                  Galvenais uzdevums, kas uzticēts un kas arī turpmāk būtu jāuztic Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ir nodrošināt šajā politikas jomā esošo lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību un sagatavot, izstrādāt un pārvaldīt jaunas sistēmas, ja to paredz attiecīgie likumdošanas instrumenti, kuru pamatā ir LESD 69.–89. pants. Aģentūra īstermiņā izstrādā jo īpaši šādas sistēmas — IIS un ETIAS sistēmas —, ja ir pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti. Tomēr pirmais aģentūras izvērtējums rādīja, ka nepieciešams paplašināt aģentūras pilnvaras. Lai ņemtu vērā izvērtējuma ieteikumus, kā arī turpmāku politisko, juridisko un faktisko aspektu attīstību, kas apkopoti 1. punktā, šis priekšlikums nosaka šādus elementus, ar kuriem aģentūras loma tiek pastiprināta salīdzinājumā ar aģentūras pilnvarām, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011.

               ·eu-LISA pilnvaru paplašināšana

                  1. pants. Tagad šajā pantā ir norādīti aģentūras pienākumi. Tajā jo īpaši noteikts, ka aģentūra var būt atbildīga par šādiem jauniem uzdevumiem:

               –ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS)
                  36
               , DubliNet
                  37
               , Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS)
                  38
               , starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas
                  39
                un sistēmas ECRIS-TCN
                  40
                sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība (ja ir pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti);

               –datu kvalitātes nodrošināšana saskaņā ar 8. pantu;

               –izstrādāt pasākumus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar 9. pantu nodrošinātu sadarbspēju;

               –sniegt atbalstu dalībvalstīm un Komisijai saskaņā ar 12. pantu.

               ·Konkrēti jauno sistēmu uzdevumi (šie uzdevumi ir atkarīgi no attiecīgo likumdošanas instrumentu pieņemšanas)

                  Regulas 5.a pants attiecas uz Komisijas 2016. gada 6. aprīlī ierosinātajiem uzdevumiem, kuri saistīti ar ieceļošanas/izceļošanas sistēmu un kurus patlaban apspriež likumdevēji.

                  Regulas 5.b pants attiecas uz uzdevumiem, kuri saistīti ar Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu. ETIAS priekšlikumu, kas pieņemts 2016. gada 16. novembrī, tiek plānots pieņemt 2017. gada rudenī.

                  Regulas 5.d pants attiecas uz uzdevumiem, kuri saistīti ar starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu (Dublinas sadales sistēma). Par 2016. gada 4. maijā pieņemto Dublinas pārstrādāšanas priekšlikumu patlaban apspriežas likumdevēji.

                  Regulas 5.e pants attiecas uz uzdevumiem, kas saistīti ar Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) atbalstam izveidotu centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), (sistēma ECRIS-TCN). Priekšlikums par sistēmu ECRIS-TCNtika pieņemts 2017. gada 29. jūnijā.

               ·Ar SIS un VIS sakaru infrastruktūru saistīto Komisijas uzdevumu nodošana aģentūrai

                  Regulas 7. pants ir pielāgots, lai ņemtu vērā to Komisijas uzdevumu nodošanu aģentūrai, kas saistīti ar sakaru infrastruktūru starp centrālo sistēmu un vienotu valsts saskarni katrā dalībvalstī, kas ļauj centrālo SIS un VIS savienot ar valsts infrastruktūrām dalībvalstīs. Minētajā pantā tiks precizēts, ka netiks nodotas tās sistēmas, kuras izmanto EuroDomain (patlaban tikai Eurodac), kas ir droša telesakaru infrastruktūra, kuru nodrošina TESTA-ng (Eiropas telemātikas pakalpojumu tīkls drošai apmaiņai starp valsts pārvaldes iestādēm)
                     41
                  , kura darbību pārvalda un finansē Komisija, tādēļ tuvākajā laikā eu-LISA netiks nodoti līgumiski uzdevumi vai budžets.

               ·Datu kvalitātes nodrošināšana

               Regulas 8. pants uzdod aģentūrai iedibināt datu kvalitātes automātiskus kontroles mehānismus un vienotus datu kvalitātes rādītājus un izveidot ziņošanas un statistikas centrālo repozitoriju, un tie ir atkarīgi no konkrētiem tiesību aktu grozījumiem esošo sistēmu instrumentos un/vai īpašiem noteikumiem jaunajos instrumentos.

               ·Sadarbspējas nodrošināšanai vajadzīgo darbību izstrāde

               Regulas 9. pants uzdod aģentūrai izstrādāt pasākumus, kas dara iespējamu sistēmu sadarbspēju, vajadzības gadījumā pieņemot attiecīgus likumdošanas instrumentus.

               ·eu-LISA uzdevumu paplašināšana attiecībā uz izpēti

                  Regulas 10. pants attiecībā uz izpēti paplašina aģentūras pilnvaru tvērumu. Konkrētāk, tas uzdod eu-LISA īstenot Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas daļas, kas ir saistītas ar IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

               ·Izmēģinājuma projektu tvēruma paplašināšana

                  Regulas 11. pants paplašina to izmēģinājuma projektu darbības jomu, kuri var tikt uzticēti eu-LISA. Komisija ar deleģēšanas līgumu var aģentūrai uzticēt budžeta izpildes uzdevumus, lai sagatavotu koncepcijas pamatojumu, ko finansē ar Regulā (ES) Nr. 515/2014 paredzēto finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām. Turklāt aģentūra pēc valdes lēmuma var plānot un īstenot testēšanas darbības jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula un likumdošanas instrumenti, kas reglamentē visu aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               ·Atbalsta sniegšana dalībvalstīm un Komisijai

               Regulas 12. pants paredz, ka aģentūra var tikt lūgta dot padomus dalībvalstīm attiecībā uz valstu sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām un ad hoc atbalstu dalībvalstīm. Tāpat aģentūrai var lūgt dot padomus un/vai atbalstu Komisijai tehniskos jautājumos, kas saistīti ar esošajām vai jaunām sistēmām, tostarp ar pētījumiem un testiem.

               Turklāt 12. pantā paredzēts, ka vismaz sešu valstu liela dalībvalstu grupa, kura brīvprātīgi izvēlējusies centralizētu risinājumu, kas tām palīdzētu īstenot tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja to iepriekš apstiprinājusi Komisija un par to pieņemts valdes lēmums, aģentūrai var uzdot kopīgas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un/vai mitināšanu. Šādā gadījumā dalībvalstis uzticēs aģentūrai iepriekš minētos uzdevumus ar deleģēšanas līgumu, iekļaujot deleģēšanas nosacījumus un izklāstot visu attiecīgo izmaksu aprēķinu un rēķinu sagatavošanas metodi.

               ·Iespējama plašāka sistēmas dublējuma biroja izmantošana sistēmu aktīvai darbībai

               Regulas 13. pants paredz iespēju vienlaicīgi izmantot sistēmas dublējuma biroju, kas atrodas Sanktjohannā, aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu aktīvai darbībai, ar nosacījumu, ka tas spēj nodrošināt to darbību arī sistēmas atteices gadījumā. Konkrētajos sistēmu likumdošanas instrumentos nosaka visus pārējos katras sistēmas dublējuma izmantošanas nosacījumus.

               ·Valdes papilduzdevumi

                  Regulas 15. pantā precizēti valdei uzticētie uzdevumi, lai, cita starpā, norādītu uz tās atbildību vispārīgi ievirzīt aģentūras darbību. Regulas 15. pants ir papildināts, lai tā noteikumus pielāgotu Vienotajai pieejai, kas pievienota Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgajam paziņojumam par decentralizētajām aģentūrām. Tas tika grozīts, lai tajā iekļautu arī jaunu valdes pienākumu katru gadu līdz augusta beigām pieņemt starpposma ziņojums par tā paša gada pirmajiem sešiem mēnešiem plānoto darbību īstenošanas virzību; lai atspoguļotu norises saistībā ar jauno finanšu regulu
                     42
                   un finanšu pamatregulu
                     43
                   un atspoguļotu jaunos valdes uzdevumus, kas tai uzdoti līdz ar papildu sistēmu uzticēšanu.

               ·Grozījumi, kas attiecas uz valdi

                  Regulas 18. pants pagarina valdes priekšsēdētāja pilnvaras no diviem līdz četriem gadiem; tās var atjaunot vienu reizi saskaņā ar Vienoto pieeju.

                  Regulas 19. pants ir papildināts, paredzot iespēju dažām ES aģentūrām piedalīties valdes sanāksmēs tad, kad darba kārtībā ir jautājums par jaunu sistēmu, kura tām ir pieejama tiešā lietotāja statusā saskaņā ar attiecīgajiem likumdošanas instrumentiem, kad tie tiks pieņemti.

               ·Grozījumi, kas attiecas uz izpilddirektora uzdevumiem un pilnvarām

                  Regulas 21. pants precizē izpilddirektora uzdevumus, lai atspoguļotu viņa atbildību par aģentūras administratīvo vadību un aģentūrai uzticēto pienākumu izpildi. 21. pants ir papildināts saskaņā ar Vienoto pieeju, kā arī, lai ņemtu vērā jaunos uzdevumus, kas izriet no likumdošanas instrumentu pieņemšanas, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas. Atcelts izpilddirektora pienākums iesniegt valdei izvērtējuma reglamenta projektu.

                  Regulas 22. pants paredz, ka izpilddirektora pilnvaru termiņu var pagarināt par ne vairāk kā pieciem gadiem saskaņā ar Vienoto pieeju, nevis uz laiku līdz trim gadiem, kā tas ir pašlaik.

               ·Grozījumi, kas attiecas uz padomdevēju grupām (tie ir atkarīgi no attiecīgo likumdošanas instrumentu pieņemšanas)

                  Regulas 23. pants paredz izveidot padomdevēju grupas, kas attiecībā uz IIS, ETIAS un sistēmu ECRIS-TCN paredzētas attiecīgajos likumdošanas instrumentu priekšlikumos.

               ·Prasība sniegt iepriekšēju Komisijas apstiprinājumu par drošības noteikumiem, kas balstīti uz Komisijas likumdošanas instrumentiem

                  Regulas 33. pants uzliek valdei pienākumu, balstoties uz Komisijas noteikumiem un pēc Komisijas apstiprinājuma pieņemt aģentūras drošības noteikumus par klasificētas informācijas un neklasificētas sensitīvas informācijas aizsardzību.

               ·Grozījums pantā par izvērtēšanu

                  Regulas 35. pants ir grozīts, lai precizētu, ka Komisija vērtēs aģentūras darbu un par izvērtējuma rezultātiem informēs Eiropas Parlamentu, Padomi un valdi. Lai pielāgotos Vienotajai pieejai par decentralizētajām aģentūrām, izvērtēšana notiek reizi piecos gados, nevis ik pēc četriem gadiem, kā tas ir pašlaik.

               ·Iekļauj noteikumu par sadarbību ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

               Regulas 37. pantā paredzēti noteikumi par sadarbību ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši tām, kas izveidotas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

               ·Budžeta noteikumu pielāgošana Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1271/2013

                  Regulas 39.–42. pantu pielāgo Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā
                     44
                  , noteikumiem, kā norādīts aģentūras finanšu noteikumos.

               ·Iekļauj noteikumu par interešu konfliktu novēršanu

                  Regulas 43. pants paredz, ka aģentūra pieņem iekšējos noteikumus par to, kā izvairīties no interešu konfliktiem.

               ·Regulas VI nodaļa attiecas uz grozījumiem citos Savienības instrumentos

                  Regulas 46. un 47. pantā ir ierosināti grozījumi SIS II juridiskajos instrumentos, lai ņemtu vērā to Komisijas uzdevumu nodošanu aģentūrai, kas saistīti ar SIS sakaru infrastruktūru. Šis grozījums nav nepieciešami saistībā ar VIS regulu, jo IIS priekšlikumā ir paredzēts VIS regulas 26. panta 2. punkta grozījums tādā nozīmē, ka pārvaldības iestāde (aģentūra) kļūst atbildīga par tiem Komisijas uzdevumiem, kas saistīti ar sakaru infrastruktūru, sešus mēnešus pēc IIS regulas stāšanās spēkā. Attiecībā uz Eurodac grozījumi nav nepieciešami, jo Eurodac sakaru infrastruktūra, uz ko attiecas EuroDomain, izmanto un finansē Komisija, un tādēļ tuvākajā laikā eu-LISA netiks nodoti līgumiski uzdevumi vai budžets. Ja vien likumdevēji nav pieņēmuši likumdošanas instrumentu, sistēma ECRIS-TCN arī izmantos EuroDomain infrastruktūru, un tādējādi attiecībā uz ECRIS-TCN sakaru infrastruktūru Komisija būs atbildīga par budžeta izpildi, iegādi un atjaunošanu un līgumiskiem jautājumiem.

                  Lai atspoguļotu iepriekš minētās izmaiņas, kas attiecībā uz sakaru infrastruktūru skar sistēmu likumdošanas instrumentus, pēc šā priekšlikuma pieņemšanas ar vienošanos starp Komisiju un eu-LISA būtu jāgroza saprašanās memorands starp Eiropas Komisiju un Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā
                     45
                  .

               2017/0145 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011

               EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru(
                  46
               ),

               tā kā:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006
                  47
                un Padomes Lēmumu 2007/533/TI
                  48
                ir izveidota Šengenas Informācijas sistēma (SIS). Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI ir noteikts, ka pārejas posmā par centrālās SIS II darbības pārvaldību atbild Komisija. Pēc pārejas posma beigām par centrālās SIS II darbības pārvaldību un konkrētiem sakaru infrastruktūras aspektiem ir atbildīga pārvaldības iestāde.

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK
                  49
                ir izveidota Vīzu informācijas sistēma (VIS). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008
                  50
                ir noteikts, ka pārejas posmā par VIS darbības pārvaldību atbild Komisija. Pēc minētā pārejas posma beigām par centrālās VIS un valstu saskarņu darbības pārvaldību un konkrētiem sakaru infrastruktūras aspektiem ir atbildīga pārvaldības iestāde.

               (3)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2725/2000
                  51
                tika izveidota sistēma Eurodac. Vajadzīgie īstenošanas noteikumi tika paredzēti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 407/2002
                  52
               . Minētie tiesību akti no 2015. gada 20. jūlija tika atcelti un aizstāti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013
                  53
               .

               (4)Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2001
                  54
               , lai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā nodrošinātu SIS, VIS un Eurodac un konkrētu sakaru infrastruktūras aspektu darbības pārvaldību un potenciāli arī citu lielapjoma informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmu darbības pārvaldību, ja par tām pieņemti atsevišķi likumdošanas instrumenti. Regula (ES) 1077/2011 tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 603/2013, lai ņemtu vērā sistēmā Eurodac ieviestās izmaiņas.

               (5)Ņemot vērā to, ka pārvaldības iestādei bija jābūt tiesiski, administratīvi un finansiāli autonomai, tā tika izveidota kā regulatīva aģentūra (“aģentūra”), kas ir tiesību subjekts. Saskaņā ar vienošanos aģentūras mītne tika izveidota Tallinā (Igaunijā). Tomēr sakarā ar to, ka ar SIS un VIS tehnisko izstrādi un darbības pārvaldības sagatavošanu saistītie uzdevumi jau tiek pildīti Strasbūrā (Francijā) un ka šo IT sistēmu dublējuma birojs tika izveidots Sanktjohannā (Austrijā), ņemot vērā arī SIS un VIS atrašanās vietas, par kurām tika izlemts atbilstoši attiecīgajiem likumdošanas instrumentiem, tam tā vajadzētu būt arī turpmāk. Abās minētajās vietās arī turpmāk attiecīgi būtu jāveic ar Eurodac darbības pārvaldību saistītie uzdevumi un būtu jāizveido Eurodac sistēmas dublējums. Tāpat abās minētajās vietās būtu jāpilda uzdevumi, kas saistīti ar attiecīgi citu lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā tehnisko izstrādi un darbības pārvaldību un, ja tas paredzēts attiecīgajā likumdošanas instrumentā, sistēmas dublējumu, kas spētu nodrošināt lielapjoma IT sistēmas darbību tās atteices gadījumā. Lai būtu vairāk iespēju izmantot sistēmas dublējumu, tam būtu jāspēj nodrošināt sistēmu vienlaicīga darbība aktīvā režīmā ar nosacījumu, ka tas spēj nodrošināt sistēmu darbību arī to atteices gadījumā.

               Kopš 2012. gada 1. decembrī aģentūra sāka pildīt savus pienākumus, tā pārņēma uzdevumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Padomes Lēmumu 2008/633/TI
                  55
                bija uzticēti pārvaldības iestādei saistībā ar VIS. Kad sistēma bija sākusi darboties, tā 2013. gada aprīlī pārņēma uzdevumus, kuri ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI bija uzticēti pārvaldības iestādei saistībā ar SIS II, un 2013. gada jūnijā tā pārņēma uzdevumus, kuri ar Regulu (EK) Nr. 2725/2000 un Regulu (EK) 407/2002 bija uzticēti Komisijai saistībā ar Eurodac. Pirmajā aģentūras darba novērtējumā, kas balstījās uz neatkarīgu ārējo izvērtējumu un tika veikts 2015.–2016. gadā, tika secināts, ka eu-LISA efektīvi nodrošina lielapjoma IT sistēmu un citu tai uzticēto uzdevumu darbības pārvaldību, tomēr izveides regulā ir nepieciešams ieviest vairākas izmaiņas, piemēram, nodot aģentūrai sakaru infrastruktūras uzdevumus, kas bija palikuši uzticēti Komisijai. Komisija, balstoties uz ārējo novērtējumu, ņēma vērā politisko, juridisko un faktisko aspektu attīstību un savā ziņojumā par to, kā darbojas Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
                  56
               , jo īpaši ierosināja paplašināt aģentūras pilnvaras pildīt uzdevumus, kas izriet no likumdevēju pieņemtajiem priekšlikumiem, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas, un uzdevumus, kas minēti Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, augsta līmeņa ekspertu grupas 2017. gada 11. maija galīgajā ziņojumā un Komisijas 2017. gada 16. maija septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību”, ja par tiem vajadzības gadījumā pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti. Aģentūrai jo īpaši būtu jāuzdod izveidot Eiropas meklēšanas portālu, kopēju biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumu un kopēju identitātes repozitoriju, ja sadarbspējas jomā par tiem pieņemts attiecīgs likumdošanas instruments. Ja vajadzīgs, sadarbspējas jomā visi pasākumi jāīsteno pēc norādījumiem Komisijas paziņojumā “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija”
                  57
               .

               (6)Iepriekš minētajā Komisijas ziņojumā turklāt secināts, ka aģentūras pilnvaras būtu jāpaplašina, lai dalībvalstīm dotu padomus saistībā ar valsts sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām un pēc vajadzības sniegtu ad hoc palīdzību/atbalstu, kā arī ad hoc palīdzību/atbalstu Komisijas dienestiem tehniskos jautājumos, kas saistīti ar jaunām sistēmām.

               (7)[Tādējādi tās ieceļošanas/izceļošanas sistēmas sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, kas izveidota ar XX Regulu XX/XX [,ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar kuru nosaka nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011], būtu jāuztic aģentūrai.]

               (8){[Būtu jāuztic tai tīkla DubliNet — atsevišķa droša elektroniskās datu pārraides kanāla — darbības pārvaldība, kurš izveidots ar 18. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1560/2003
                  58
               , saskaņā ar XX Regulu XX/XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)].

               (9)[Būtu jāuztic tai Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, kas izveidota ar [XX] Regulu XX/XX [,ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/794 un (ES) 2016/1624].]

               (10)[Būtu jāuztic tai tās starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX [,ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija).]

               (11)[Būtu jāuztic tai arī centralizētas sistēmas tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, kas izveidota ar [XX] Regulu XX/XX [, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) 1077/2011 (sistēma ECRIS-TCN ), un minētajā regulā minētās ECRIS ieteicamās īstenošanas programmatūras uzturēšana.].

               (12)Aģentūrai būtu jāpaliek tai pašai juridiskajai personai, kas pilnībā turpina visas tās darbības un procedūras.

               (13)Aģentūras galvenajai funkcijai arī turpmāk vajadzētu būt pildīt SIS, VIS un Eurodac, [IIS], [DubliNet], [ETIAS], [starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas] un [sistēmas ECRIS-TCN ] un — ja pieņems tādu lēmumu — arī citu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldības uzdevumus. Aģentūrai būtu jāatbild arī par tehniskiem pasākumiem, ko prasa tādi uzticētie uzdevumi, kas pēc būtības nav normatīvi. Šiem pienākumiem nevajadzētu skart normatīvos uzdevumus, kuri ar attiecīgajiem likumdošanas instrumentiem, kas reglamentē sistēmas, kuru darbību pārvalda aģentūra, ir uzticēti vienīgi Komisijai vai Komisijai, kam palīdz komiteja. Vairs nav pamatoti Komisijai pildīt konkrētus uzdevumus, kas saistīti ar sistēmu sakaru infrastruktūru, tāpēc sistēmu saskaņotākas pārvaldības labad minētie uzdevumi būtu jānodod aģentūrai. Tomēr būtu jāparedz, ka Komisija pilda uzdevumus, kas saistīti ar budžeta izpildi, iegādi un atjaunošanu un līgumiskiem jautājumiem attiecībā uz tām sistēmām, kuras izmanto EuroDomain, drošu sakaru infrastruktūru, kuru nodrošina TESTA-ng (Eiropas telemātikas pakalpojumu tīkls drošai apmaiņai starp valsts pārvaldes iestādēm), kas ir tīkla pakalpojuma veidā izstrādāts projekts, kurš pamatojas uz 3.pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 922/2009/EK
                  59
               .

               (14)Turklāt aģentūrai būtu arī turpmāk jāveic uzdevumi, kas saistīti ar mācībām par SIS, VIS un Eurodac un citu aģentūrai nākotnē uzticētu lielapjoma IT sistēmu tehnisko izmantojumu.

               (15)Turklāt aģentūrai varētu uzticēt arī atbildību par papildu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un darbības pārvaldību, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. līdz 89. pantu. Šādi uzdevumi būtu jāuztic aģentūrai tikai ar vēlāk pieņemtiem un atsevišķiem likumdošanas instrumentiem, pirms tam veicot ietekmes novērtējumu.

               (16)Būtu jāpaplašina aģentūras pilnvaras attiecībā uz izpēti, lai tā spētu proaktīvāk ierosināt būtiskas un nepieciešamas tehniskas izmaiņas tās atbildībā esošajās IT sistēmās. Aģentūra varētu ne tikai pārraudzīt ar tās pārvaldīto sistēmu darbības pārvaldību saistītās izpētes darbības, bet arī piedalīties tajās. Būtu jāparedz, ka informāciju par šādu pārraudzību tā regulāri nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

               (17)Būtu jāparedz, ka aģentūras atbildībā ir izmēģinājuma projektu īstenošana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  60
                54. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 Komisija var aģentūrai uzticēt budžeta izpildes uzdevumus, lai sagatavotu koncepcijas pamatojumus, ko finansē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014
                  61
                paredzēto finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām. Turklāt aģentūra var plānot un īstenot testēšanas darbības tikai jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula un likumdošanas instrumenti, kas reglamentē visu aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu. Gadījumos, kad aģentūrai uzdots īstenot izmēģinājuma projektu, tai būtu jāpievērš īpaša uzmanība Eiropas Savienības Informācijas pārvaldības stratēģijai.

               (18)Būtu jāparedz, ka aģentūra dod padomus dalībvalstīm par valsts sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām.

               (19)Būtu jāparedz, ka aģentūra sniedz arī ad hoc atbalstu dalībvalstīm, ja radušās ārkārtējas vajadzības drošības vai migrācijas jomā. Īpaši gadījumā, kad kāda dalībvalsts konkrētās tās ārējo robežu zonās saskaras ar konkrētām un nesamērīgi lielām migrācijas problēmām, kam raksturīgas lielas uz ieceļošanu vērstas migrācijas plūsmas, dalībvalstīm būtu jāspēj paļauties uz tehnisku un darbības pastiprinājumu. Būtu jāparedz, ka to sniedz karsto punktu zonās migrācijas pārvaldības atbalsta vienības, kuras sastāv no attiecīgo Savienības aģentūru speciālistiem. Ja šādā sakarā būtu nepieciešams eu-LISA atbalsts jautājumos, kas saistīti ar tās pārvaldītajām lielapjoma IT sistēmām, būtu jāparedz, ka aģentūrai atbalsta pieprasījumu sūta Komisija.

               (20)Būtu jāparedz, ka vajadzības gadījumā aģentūra arī sniedz atbalstu Komisijas dienestiem tehniskos jautājumos, kas saistīti ar esošām vai jaunām sistēmām, jo īpaši nolūkā sagatavot jaunus priekšlikumus par lielapjoma IT sistēmām, kas tiks uzticētas aģentūrai.

               (21)Būtu arī jāparedz, ka aģentūrai var uzdot kopīgas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un/vai mitināšanu dalībvalstu grupai, kuras brīvprātīgi izvēlējušās centralizētu risinājumu, kas tām palīdzētu īstenot tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no Savienības tiesību aktiem par decentralizētām lielapjoma IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tam būtu nepieciešams Komisijas apstiprinājums un valdes lēmums, un tas būtu jāatspoguļo deleģēšanas līgumā starp attiecīgajām dalībvalstīm un aģentūru un jāfinansē ar attiecīgo dalībvalstu iemaksām, lai segtu visas izmaksas.

               (22)Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldības uzticēšana aģentūrai nedrīkstētu ietekmēt konkrētos noteikumus, ko piemēro šādām sistēmām. Jo īpaši pilnībā piemērojami konkrētie noteikumi, kas reglamentē mērķi, piekļuves tiesības, drošības pasākumus un turpmākas datu aizsardzības prasības katrai lielapjoma IT sistēmai, kuras darbības pārvaldība ir uzticēta aģentūrai.

               (23)Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām valdē, lai efektīvi kontrolētu aģentūras darbību. Būtu jāparedz, ka valdei tiek piešķirtas funkcijas, kas vajadzīgas, lai jo īpaši pieņemtu gada darba programmu, pildītu funkcijas saistībā ar aģentūras budžetu, pieņemtu aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus, ieceltu izpilddirektoru un izstrādātu kārtību, kādā izpilddirektors pieņem lēmumus par aģentūras darbības uzdevumiem. Aģentūra būtu jāvada un tai būtu jādarbojas, ņemot vērā Vienotās pieejas par decentralizētajām Savienības aģentūrām principus, ko 2012. gada 19. jūlijā pieņēma Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

               (24)Attiecībā uz SIS II būtu jāparedz, ka gan Eiropas Policijas birojam (Eiropols), gan Eiropas Tiesiskās sadarbības vienībai (Eurojust), kuriem abiem, piemērojot Lēmumu 2007/533/TI [vai XX Regulu XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES},], ir tiesības piekļūt un tieši meklēt datus, kas ievadīti SIS II, ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums par Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu. Būtu jāparedz, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzei, kurai ir tiesības piekļūt un meklēt datus SIS, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624
                  62
                un Regulu XXX [par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās]
                  63
               , ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums, kas saistīts ar Regulas (ES) 2016/1624 vai XXX Regulas XXX [par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās] piemērošanu. Būtu jāparedz, ka Eiropols, Eurojust un Eiropas Robežu un krasta apsardze var iecelt pārstāvi SIS padomdevēju grupā, kas izveidota saskaņā ar šo regulu.

               (25)Attiecībā uz VIS būtu jāparedz, ka Eiropolam ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums par Lēmuma 2008/633/TI piemērošanu. Būtu jāparedz, ka Eiropols var iecelt pārstāvi VIS padomdevēju grupā, kas izveidota atbilstīgi šai regulai.

               (26)Attiecībā uz Eurodac būtu jāparedz, ka Eiropolam ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums, kas saistīts ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 [vai XX Regulas XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm}], lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)} piemērošanu; Būtu jāparedz, ka Eiropols var iecelt pārstāvi Eurodac padomdevēju grupā.

               (27)[Attiecībā uz IIS būtu jāparedz, ka Eiropolam ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums saistībā ar Regulu XX/XXXX [, ar ko izveido IIS].

               (28)[Attiecībā uz ETIAS būtu jāparedz, ka Eiropolam ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums saistībā ar Regulu XX/XXXX [, ar ko izveido ETIAS]. Būtu jāparedz, ka arī Eiropas Robežu un krasta apsardzei ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums par ETIAS, kas saistīts ar Regulas XX/XXXX [, ar ko izveido ETIAS] piemērošanu. Būtu jāparedz, ka Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardze var iecelt pārstāvi [IIS-[ETIAS] padomdevēju grupā.

               (29)[Būtu jāparedz, ka attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) .../... [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm,] EASO ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums saistībā ar minēto sistēmu.]

               (30)[Attiecībā uz sistēmu ECRIS-TCN būtu jāparedz, ka Eurojust, Eiropols [un Eiropas Prokuratūra] ir novērotāja statuss valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums par Regulu XX/XXXX [, ar ko izveido sistēmu ECRIS-TCN .]} Būtu jāparedz, ka Eurojust, Eiropols un [Eiropas Prokuratūra] var iecelt pārstāvi sistēmas ECRIS-TCN padomdevēju grupā.]

               (31)Būtu jāparedz, ka dalībvalstīm ir balsstiesības aģentūras valdē ar lielapjoma IT sistēmu saistītos jautājumos, ja tām atbilstīgi Savienības tiesību aktiem saistības uzliek kāds likumdošanas instruments, kas reglamentē attiecīgās sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu. Būtu jāparedz, ka arī Dānijai ir balsstiesības ar lielapjoma IT sistēmu saistītos jautājumos, ja tā saskaņā ar 4. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, izlemj savos tiesību aktos ieviest likumdošanas instrumentu, kas reglamentē attiecīgās sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               (32)Dalībvalstīm būtu jāieceļ loceklis padomdevēju grupā lielapjoma IT sistēmas jautājumos, ja tām atbilstīgi Savienības tiesību aktiem saistības uzliek kāds likumdošanas instruments, kas reglamentē attiecīgās sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu. Arī Dānijai būtu jāieceļ loceklis padomdevēju grupā lielapjoma IT sistēmas jautājumos, ja tā saskaņā ar 4. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju izlemj savos tiesību aktos ieviest likumdošanas instrumentu, kas reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               (33)Lai nodrošinātu aģentūras pilnīgu autonomiju un neatkarību, tai būtu jāpiešķir autonoms budžets ar ieņēmumiem no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Uz aģentūras finansējumu būtu jāattiecas budžeta lēmējinstitūcijas piekrišanai, kā izklāstīts 47. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
                  64
               . Būtu jāpiemēro Savienības budžeta un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras. Revīzijas palātai būtu jāveic finanšu pārskatu revīzija un pakārtoto darījumu likumības un pareizības revīzija.

               (34)Būtu jāparedz, ka aģentūra, lai sasniegtu savus mērķus un ciktāl tas nepieciešams tās uzdevumu izpildei, var sadarboties ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši tām, kas izveidotas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, jautājumos, ko aptver šī regula un likumdošanas instrumenti, kuri reglamentē aģentūras pārvaldībā esošu lielapjomu IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, to darba vienošanos satvarā, kuras noslēgtas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un politikai un to attiecīgās kompetences robežās. Komisijai šādi sadarbības mehānismi būtu iepriekš jāapstiprina. Vajadzības gadījumā aģentūrai būtu jākonsultējas arī ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru par jautājumiem, kas saistīti ar tīklu drošību, un, saņemot ieteikumus, jāveic pēcpasākumi.

               (35)Nodrošinot lielapjoma IT sistēmu izstrādi un darbības pārvaldību, aģentūrai būtu jāievēro Eiropas un starptautiskie standarti, ņemot vērā augstākās profesionālās prasības, jo īpaši Eiropas Savienības Informācijas pārvaldības stratēģiju.

               (36)Būtu jāparedz, ka aģentūra personas datu apstrādē piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001
                  65
                [vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu XX/2018 par personas datu aizsardzību Savienības iestādēs un struktūrās]. Būtu jāparedz, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs var saņemt no aģentūras piekļuvi visai informācijai, kas ir vajadzīga viņa veiktā izmeklēšanā. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. pantu ir konsultējusies ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš XX XX sniedza atzinumu.

               (37)Lai nodrošinātu aģentūras darbības pārredzamību, būtu jāparedz, ka aģentūrai tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001
                  66
               . Aģentūrai būtu jānodrošina pēc iespējas liela pārredzamība attiecībā uz tās darbībām, neapdraudot tās darbības mērķa sasniegšanu. Tai būtu jāpublisko informācija par visām tās darbībām. Tai būtu arī jānodrošina, lai sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām tiktu ātri sniegta informācija par tās darbu.

               (38)Saskaņā ar LESD 228. pantu Eiropas Ombudam būtu jāpārrauga aģentūras darbības.

               (39)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013
                  67
                būtu jāpiemēro aģentūrai, kam būtu jāpievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, kuru veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
                  68
               .

               (40)Lai nodrošinātu atklātus un pārredzamus nodarbinātības nosacījumus un vienlīdzīgu attieksmi pret darbiniekiem, uz aģentūras darbiniekiem un izpilddirektoru būtu jāattiecina Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi (“Civildienesta noteikumi”) un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība (“Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība”), kas noteikti Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68
                  69
                (abi kopā turpmāk — “Civildienesta noteikumi”), tostarp noteikumi par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti.

               (41)Aģentūra ir Savienības izveidota struktūra Regulas (EK, Euratom) Nr. 966/2012 208. panta nozīmē, un tai būtu attiecīgi jāpieņem savi finanšu noteikumi.

               (42)Uz aģentūru būtu jāattiecina Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013
                  70
                par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā.

               (43)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, Savienības līmenī izveidot aģentūru, kas būtu atbildīga par lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un, ja nepieciešams, par šādu sistēmu izstrādi — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

               (44)Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, [IIS] un [ETIAS], pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. Saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju
                  71
               , Dānija paziņo Komisijai, vai tā ieviesīs šo regulu, ciktāl tā attiecas uz Eurodac. [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)]. [Ciktāl tā attiecas uz sistēmu ECRIS-TCN, saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro.]

               (45)Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz SIS, ko reglamentē Lēmums 2007/533/TI, Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (“Protokols par Šengenas acquis”), un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā
                  72
               .

               Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz SIS, ko reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006, un uz VIS, [IIS] [un ETIAS], kas ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Lēmumu 2000/365/EK, Apvienotā Karaliste saskaņā ar Protokola par Šengenas acquis 4. pantu var Padomes priekšsēdētājam lūgt atļauju piedalīties šīs regulas pieņemšanā. Bez tam, ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)], Apvienotā Karaliste saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD (Protokols par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju), var paziņot Padomes priekšsēdētājam, ka tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz sistēmu ECRIS-TCN, saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu 21. protokolā Apvienotā Karaliste var paziņot, ka tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā.

               Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 50. pantam ir paziņojusi nodomu atstāt Savienību, Līgumi vairs nebūs piemērojami Apvienotajai Karalistei no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai jebkurā gadījumā no dienas, kas ir divus gadus pēc paziņošanas par izstāšanos, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, nelems pagarināt minēto periodu. Tādējādi un neskarot izstāšanās līguma noteikumus, iepriekš aprakstītā AK dalība priekšlikumā ir spēkā tikai līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste zaudē dalībvalsts statusu.

               (46)Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz SIS II, ko reglamentē Lēmums 2007/533/TI, Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievenotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā (Protokols par Šengenas acquis), un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā
                  73
               .

               Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz SIS, ko reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006, un uz VIS, [IIS] [un ETIAS], šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā
                  74
               . Saskaņā ar 4. pantu Protokolā par Šengenas acquis Īrija var Padomes priekšsēdētājam lūgt atļauju tai piedalīties šīs regulas pieņemšanā.

               Bez tam, ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)], Īrija saskaņā ar 3. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (Protokols par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju), var paziņot Padomes priekšsēdētājam, ka tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. Ciktāl šīs regulas noteikumi attiecas uz sistēmu ECRIS-TCN, saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu 21. protokolā Īrija var paziņot, ka tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā.

               (47)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  75
                šī regula, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, [IIS] [un ETIAS], ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A, B un G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai
                  76
               . Attiecībā uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)] šī regula ir jauns pasākums saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanā, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē vai Norvēģijā
                  77
               . Tādējādi, ja tās nolemj šo regulu ieviest savā iekšējā tiesību sistēmā, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes delegācijām būtu jāpiedalās aģentūras valdē. Lai paredzētu turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kas ļautu Islandes Republikai un Norvēģijas Karalistei piedalīties aģentūras darbībās, Savienībai ar minētajām valstīm būtu jānoslēdz vēl viena vienošanās.

               (48)Attiecībā uz Šveici saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  78
               , šī regula, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, [IIS] [un ETIAS], ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un G punktā, kurus lasa saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  79
                3. pantu. Attiecībā uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija),] saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas atbildīga par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu, kuri iesniegti dalībvalstī vai Šveicē
                  80
               , šī regula ir jauns pasākums, kas saistīts ar Eurodac. Tādējādi, ja tā nolemj šo regulu ieviest savā iekšējā tiesību sistēmā, Šveices Konfederācijas delegācijai būtu jāpiedalās aģentūras valdē. Lai paredzētu turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kas ļautu Šveices Konfederācijai piedalīties aģentūras darbībās, Savienībai ar Šveices Konfederāciju būtu jānoslēdz vēl viena vienošanās.

               (49)Attiecībā uz Lihtenšteinu saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  81
               , šī regula, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, [IIS] [un ETIAS] ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un G punktā, kurus lasa saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  82
                3. pantu. Attiecībā uz Eurodac [un uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/XX, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija)], saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē
                  83
               , šī regula ir jauns pasākums. Tādējādi Lihtenšteinas Firstistes delegācijai būtu jāpiedalās aģentūras valdē. Lai paredzētu turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kas ļautu Lihtenšteinas Firstistei piedalīties aģentūras darbībās, Savienībai ar Lihtenšteinas Firstisti būtu jānoslēdz vēl viena vienošanās,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               I NODAĻA
                  PRIEKŠMETS

               1. pantsPriekšmets

               1.Šī regula attiecas uz Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma informācijas sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (aģentūra), kas tika izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011.

               2.Aģentūra ir atbildīga par Šengenas informācijas sistēmas (SIS), Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un Eurodac darbības pārvaldību.

               3.[Aģentūra ir atbildīga par [ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS)]
                  84
               , [DubliNet]
                  85
               , [Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS)]
                  86
               , [starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas]
                  87
                un [sistēmas ECRIS-TCN un ECRIS ieteicamās īstenošanas programmatūras]
                  88
                sagatavošanu, izstrādi un/vai darbības pārvaldību.

               4.Aģentūrai var uzticēt, balstoties uz LESD 67. līdz 89. pantu, sagatavot, izstrādāt un pārvaldīt tādu lielapjoma IT sistēmu, arī jau esošu, darbību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas nav minētās 2. un 3. punktā, bet vienīgi tad, ja to paredz attiecīgie likumdošanas instrumenti, attiecīgos gadījumos ņemot vērā šīs regulas 10. pantā minētās norises izpētes jomā un šīs regulas 11. pantā minēto izmēģinājuma projektu rezultātus un koncepciju pamatojumus.

               5.Darbības pārvaldība aptver visus uzdevumus, kas vajadzīgi, lai lielapjoma IT sistēmas funkcionētu saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ir piemērojami katrai no tām, tostarp atbildību par to izmantoto sakaru infrastruktūru. Šādas lielapjoma IT sistēmas neizmanto, lai apmainītos ar datiem vai nodrošinātu dalīšanos ar informāciju vai zināšanām, ja vien to neparedz konkrēts juridiskais pamats.

               6.Aģentūra ir atbildīga arī par šādiem uzdevumiem:

               –nodrošināt datu kvalitāti saskaņā ar 8. pantu;

               –izstrādāt sadarbspējas nodrošināšanai vajadzīgās darbības saskaņā ar 9. pantu;

               –veikt izpētes darbības saskaņā ar 10. pantu;

               –veikt izmēģinājuma projektus, sagatavot koncepciju pamatojumus un veikt testēšanas darbības saskaņā ar 11. pantu un

               –sniegt atbalstu dalībvalstīm un Komisijai saskaņā ar 12. pantu.

               2. pants
                  Mērķi

               Neskarot Komisijas un dalībvalstu attiecīgos pienākumus, ko uzliek likumdošanas instrumenti, kuri reglamentē lielapjoma IT sistēmas, aģentūra nodrošina:

               (a)lielapjoma IT sistēmu izstrādi ar atbilstošas projektu vadības struktūras izmantojumu efektīvai lielapjoma IT sistēmu izstrādei;

               (b)lielapjoma IT sistēmu efektīvu, drošu un nepārtrauktu darbību;

               (c)lielapjoma IT sistēmu efektīvu un finansiāli atbildīgu pārvaldību;

               (d)pietiekami augstas kvalitātes pakalpojumus lielapjoma IT sistēmu lietotājiem;

               (e)pastāvīgus un nepārtrauktus pakalpojumus;

               (f)augstu datu aizsardzības pakāpi saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, tostarp īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz katru lielapjoma IT sistēmu;

               (g)pietiekamu datu un fiziskas drošības pakāpi saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem, tostarp īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz katru lielapjoma IT sistēmu.

               II NODAĻA
                  AĢENTŪRAS UZDEVUMI

               3. pants
                  Ar SIS saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz SIS II aģentūra pilda:

               (a)uzdevumus, kas uzticēti pārvaldības iestādei ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI [vai ar Eiropas Parlamenta un Padomes XX Regulu XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantojumu robežpārbaužu jomā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006; ar Eiropas Parlamenta un Padomes XX Regulu XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantojumu policijas sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES un ar Eiropas Parlamenta un Padomes XX Regulu XX par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi];

               (b)uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par SIS II tehnisko izmantojumu, jo īpaši SIRENE (SIRENE jeb Supplementary Information Request at the National Entries) darbinieku un speciālistu mācībām par SIS II tehniskiem aspektiem saistībā ar “Šengenas” izvērtējumu.

               4. pants
                  Ar VIS saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz VIS aģentūra pilda:

               (a)uzdevumus, kas pārvaldības iestādei uzticēti ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Lēmumu 2008/633/TI;

               (b)uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par VIS tehnisko izmantojumu.

               5. pants
                  Ar Eurodac saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz Eurodac aģentūra pilda:

               (a)uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 603/2013 [vai ar XX Regulu XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)];

               (b)uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par Eurodac tehnisko izmantojumu.

               [5.a pants
                  Ar IIS saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz IIS aģentūra pilda:

               a)
                     uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes [X.X.X] Regulu (ES) XXX/20XX [, ar kuru izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016) 194 final – 2016/106 COD)];

               b)
                     uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par IIS tehnisko izmantojumu.]

               [5.b pants
                  Ar ETIAS saistītie uzdevumi

                Attiecībā uz ETIAS aģentūra pilda:

               a)
                     uzdevumus, kas tai uzticēti ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) XXX/20XX, ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/794 un (ES) 2016/1624 (COM(2016) 731 final – 2016/0357 (COD)];

               b)
                     uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par ETIAS tehnisko izmantojumu.]

               [5.c pants
                  Ar DubliNet saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz DubliNet aģentūra pilda:

               a)
                     uzdevumus, kas tai uzticēti ar [XX Regulu (ES) Nr. XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija) (COM(2016) 272 final – 2016/0132 (COD)];

               b)
                     uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par DubliNet tehnisko izmantojumu.]

               [5.d pants
                  Uzdevumi, kas saistīti ar starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu

               Attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES) XX/20XX [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) COM(2016) 270 final -2016/0133(COD)], aģentūra pilda:

               a)
                     uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) COM(2016) 270 final –2016/0133(COD)];

               b)
                     uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu tehnisko izmantojumu.]

               [5.e pants
                  Ar sistēmu ECRIS-TCN saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz sistēmu ECRIS-TCN aģentūra pilda:

               a)
                     uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu XX/XXX [, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (sistēma ECRIS-TCN), ieskaitot ECRIS ieteicamās īstenošanas programmatūras turpmāku izstrādi un uzturēšanu.];

               b)
                     uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par sistēmas ECRIS-TCN un ECRIS ieteicamās īstenošanas programmatūras tehnisko izmantojumu.]

               6. pants
                  Ar citu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un darbības pārvaldību saistīti uzdevumi

               Ja aģentūrai ir uzticēta citu 1. panta 4. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu sagatavošana, izstrāde un darbības pārvaldība, aģentūra pēc vajadzības pilda uzdevumus, kas tai uzticēti atbilstoši likumdošanas instrumentam, kurš reglamentē attiecīgo sistēmu, kā arī uzdevumus, kas saistīti ar mācībām par šo sistēmu tehnisko izmantojumu.

               7. pants
                  Ar sakaru infrastruktūru saistīti uzdevumi

               1.Aģentūra pilda visus uzdevumus, kas saistīti ar to aģentūras pārvaldīto sistēmu sakaru infrastruktūru, kuras tai uzticētas ar likumdošanas instrumentiem, kuri reglamentē aģentūras pārvaldībā esošas lielapjoma IT sistēmas, izņemot sistēmas, kuras savā sakaru infrastruktūrā izmanto EuroDomain, par kuras budžeta izpildi, iegādi un atjaunošanu un līgumiskiem jautājumiem ir atbildīga Komisija. Saskaņā ar likumdošanas instrumentiem, kas reglamentē sistēmas, kuras izmanto EuroDomain
                  89
               , uzdevumi, kas saistīti ar sakaru infrastruktūru (ieskaitot darbības pārvaldību un drošību), ir sadalīti starp aģentūru un Komisiju. Lai nodrošinātu to attiecīgo pienākumu izpildes saskaņotību, aģentūra un Komisija vienojās par darba organizāciju un atspoguļoja to saprašanās memorandā.

               2.Sakaru infrastruktūru pienācīgi pārvalda un kontrolē tā, lai to aizsargātu no apdraudējumiem un nodrošinātu sakaru infrastruktūras un lielapjoma IT sistēmu drošību, par kurām atbildīga ir aģentūra, tostarp ar sakaru infrastruktūras palīdzību veiktās datu apmaiņas drošību.

               3.Aģentūra pieņem atbilstīgus pasākumus, tostarp drošības plānus, lai — jo īpaši ar attiecīgiem kodēšanas paņēmieniem — cita starpā nepieļautu to, ka personas datu pārraides vai datu nesēju transportēšanas laikā ir iespējama personas datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana. Visa sakaru infrastruktūrā apritē esošā ar sistēmu saistītā darbības informācija ir kodēta.

               4.Ar sakaru infrastruktūras darbības pārvaldību saistītos uzdevumus var uzticēt ārējām privātā sektora vienībām vai struktūrām, ievērojot Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Tādā gadījumā tīkla operatoram ir saistoši 3. punktā minētie drošības pasākumi, un tam nekādā gadījumā nav piekļuves ne SIS II, VIS, Eurodac, [IIS], [ETIAS], [starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas] [vai sistēmas ECRIS-TCN] darbības datiem, ne arī ar SIS II saistītajai SIRENE informācijas apmaiņai.

               5.Neskarot spēkā esošos līgumus par SIS II, VIS un Eurodac sakaru infrastruktūru, kodēšanas atslēgu pārvaldība paliek aģentūras kompetencē, un šo pienākumu nenodod ārējām privātā sektora vienībām.

               8. pants
                  Datu kvalitāte

               Aģentūra kopā ar Komisiju sadarbojas, lai visām sistēmām, kuru darbības pārvaldība ir aģentūras atbildībā, iedibinātu datu kvalitātes automātiskus kontroles mehānismus un vienotus datu kvalitātes rādītājus un izveidotu ziņošanas un statistikas centrālo repozitoriju, ievērojot konkrētus tiesību aktu grozījumus esošo sistēmu instrumentos un/vai īpašus noteikumus jaunajos instrumentos.

               9. pants
                  Sadarbspēja

               Aģentūra turklāt izstrādā darbības, kas vajadzīgas, lai būtu iespējama sistēmu sadarbspēja, vajadzības gadījumā tad, ja ir pieņemti attiecīgi likumdošanas instrumenti.

               10. pants
                  Izpētes pārraudzība

               1.Izpētes jomā aģentūra pārrauga norises, kuras skar SIS II, VIS, Eurodac, [IIS], [ETIAS], [starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizētās sistēmas], [sistēmas ECRIS-TCN] un citu 1. panta 4. punktā minēto lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību.

               2.Aģentūra var piedalīties to Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas daļu īstenošanā, kuras ir saistītas ar lielapjoma IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Šajā nolūkā un ja Komisija aģentūrai deleģējusi attiecīgas pilnvaras, aģentūrai ir šādi uzdevumi:

               (a)atsevišķu programmas īstenošanas posmu un konkrētu projektu dažu posmu pārvaldība, kas pamatojas uz attiecīgajām Komisijas pieņemtajām darba programmām;

               (b)budžeta izpildes un ieņēmumu un izdevumu dokumentu pieņemšana, kā arī visu to darbību veikšana, kas vajadzīgas attiecīgās programmas pārvaldībai;

               (c)atbalsta nodrošināšana programmas īstenošanai.

               3.Aģentūra regulāri informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un — jautājumos par datu aizsardzību — arī Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju par 1. punktā minētajām norisēm.

               11. pants
                  Izmēģinājuma projekti, koncepciju pamatojumi un testēšanas darbības

               1.Pēc īpaša un precīza Komisijas lūguma, kura par to ir informējusi Eiropas Parlamentu un Padomi vismaz trīs mēnešus iepriekš, un pēc valdes lēmuma saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta u) apakšpunktu aģentūra saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu var ar deleģēšanas līgumu īstenot izmēģinājuma projektus, kas minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 54. panta 2. punkta a) apakšpunktā, lai izstrādātu lielapjoma IT sistēmas vai pārvaldītu to darbību, piemērojot LESD 67. līdz 89. pantu.

               Aģentūra regulāri informē Eiropas Parlamentu, Padomi un — jautājumos par datu aizsardzību — Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju par šā punkta pirmajā daļā minēto izmēģinājuma projektu īstenošanas gaitu.

               2.Finanšu apropriācijas izmēģinājuma projektiem, kas minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 54. panta 2. punkta a) apakšpunktā un ko lūdz īstenot Komisija, iekļauj budžetā ilgākais divus finanšu gadus pēc kārtas.

               3.Saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un ar deleģēšanas līgumu pēc Komisijas vai Padomes lūguma un pēc aģentūras valdes lēmuma aģentūrai var uzticēt budžeta izpildes uzdevumus, lai sagatavotu koncepcijas pamatojumus, ko finansē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014 paredzēto finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām.

               4.Turklāt aģentūra pēc valdes lēmuma var plānot un īstenot testēšanas darbības jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula un likumdošanas instrumenti, kas reglamentē visu aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               12. pants
                  Atbalsts dalībvalstīm un Komisijai

               1.Aģentūru var lūgt dot padomus dalībvalstīm attiecībā uz valstu sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām un ad hoc atbalstu dalībvalstīm. Lūgumus par ad hoc atbalstu iesniedz Komisijai, kas tos nodod tālāk aģentūrai. Tāpat aģentūru var lūgt dot padomus vai sniegt atbalstu Komisijai tehniskos jautājumos, kas saistīti ar esošām vai jaunām sistēmām, tostarp ar pētījumiem un testiem.

               2.Turklāt vismaz sešu valstu liela dalībvalstu grupa, kura brīvprātīgi izvēlējusies centralizētu risinājumu, kas tām palīdzētu īstenot tādu pienākumu tehniskos aspektus, kuri izriet no Savienības tiesību aktiem par decentralizētām IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja to iepriekš apstiprinājusi Komisija un par to pieņemts valdes lēmums, aģentūrai var uzdot kopīgas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un/vai mitināšanu. Šādā gadījumā attiecīgās dalībvalstis uztic aģentūrai minētos uzdevumus ar deleģēšanas līgumu, iekļaujot deleģēšanas nosacījumus un izklāstot visu attiecīgo izmaksu aprēķinu un rēķinu sagatavošanas metodi.

               III NODAĻA
                  STRUKTŪRA UN ORGANIZĀCIJA

               13. pants
                  Juridiskais statuss un atrašanās vieta

               1.Aģentūra ir Savienības struktūra, un tai ir juridiskas personas statuss.

               2.Katrā dalībvalstī aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko šo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Tā var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.

               3.Aģentūru pārstāv izpilddirektors.

               4.Aģentūras mītnes vieta ir Tallinā Igaunijā.

               Uzdevumus, kas saistīti ar 1. panta 3. un 4. punktā un 3., 4., 5., [5.a], [5.b], [5.c], [5.d], [5.e], 6. un 7. pantā minēto izstrādi un darbības pārvaldību, veic Strasbūrā Francijā.

               Ja sistēmas dublējuma birojs vai otrs tehniskais birojs ir paredzēts likumdošanas instrumentos, kas reglamentē katras sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, šo sistēmas dublējumu izveido Sanktjohannā (Sankt Johann im Pongau) Austrijā.

               5.Abus tehniskos birojus var izmantot vienlaikus lielapjoma IT sistēmu aktīvai darbībai ar nosacījumu, ka otrais birojs spēj nodrošināt to darbību vienas vai vairāku sistēmu atteices gadījumā. Papildu tehniskos birojus nevar veidot bez grozījumiem šajā regulā.

               14. pants
                  Struktūra

               1.Aģentūras administratīvajā un pārvaldības struktūrā ir:

               (a)valde;

               (b)izpilddirektors;

               (c)padomdevēju grupas.

               2.Aģentūras struktūrā ir:

               (a)datu aizsardzības inspektors;

               (b)drošības inspektors;

               (c)grāmatvedis.

               15. pants
                  Valdes funkcijas

               1.Valde:

               (a)vispārīgi ievirza aģentūras darbību;

               (b)ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem aģentūras gada budžetu un saskaņā ar V nodaļu pilda citas funkcijas attiecībā uz aģentūras budžetu;

               (c)ieceļ izpilddirektoru un attiecīgā gadījumā pagarina viņa pilnvaru termiņu vai atceļ viņu no amata saskaņā ar 22. pantu;

               (d)īsteno disciplināras pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un uzrauga viņa darba kvalitāti, kā arī valdes lēmumu īstenošanu;

               (e)ņemot vērā vajadzības attiecībā uz aģentūras darbību un ievērojot pareizu budžeta pārvaldību, pieņem visus lēmumus par aģentūras organizācijas struktūras izveidi un vajadzības gadījumā tās pārveidi;

               (f)pieņem aģentūras personāla politiku;

               (g)nosaka aģentūras reglamentu;

               (h)pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir samērīga ar krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus;

               (i)attiecībā uz saviem locekļiem pieņem noteikumus interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai;

               (j)saskaņā ar 37. pantu atļauj vienoties par sadarbības mehānismu;

               (k)pēc izpilddirektora priekšlikuma apstiprina izpilddirektoram ar uzņēmējām dalībvalstīm parakstāmo mītnes līgumu par aģentūras mītnes vietu un izpilddirektoram ar uzņēmējām dalībvalstīm parakstāmos līgumus par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem, kas izveidoti saskaņā ar 13. panta 4. punktu;

               (l)saskaņā ar 2. punktu attiecībā uz aģentūras personālu īsteno pilnvaras, kas Civildienesta noteikumos piešķirtas iecēlējinstitūcijai un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā — iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu (“iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);

               (m)vienojoties ar Komisiju, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus, lai būtu spēkā Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība;

               (n)pieņem vajadzīgos noteikumus valsts ekspertu nosūtīšanai darbā uz aģentūru;

               (o)pieņem aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, tostarp provizorisko štatu sarakstu, un katru gadu līdz 31. janvārim iesniedz tos Komisijai;

               (p)pieņem vienotā programmdokumenta projektu, kurā ietverts aģentūras daudzgadu plāns un tās darba programma nākamajam gadam, kā arī aģentūras ieņēmumu un izdevumu provizorisko tāmes projektu, tostarp provizorisko štatu sarakstu, un katru gadu līdz 31. janvārim to, kā arī visas minētā dokumenta atjauninātās redakcijas, iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai;

               (q)līdz katra gada 30. novembrim (neieskaitot) ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu un saskaņā ar gada budžeta procedūru pieņem vienoto programmdokumentu, ņemot vērā Komisijas atzinumu, un nodrošina, ka šā vienotā programmdokumenta galīgā redakcija tiek nosūtīta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un tiek publicēta;

               (r)līdz katra gada augusta beigām pieņem starpposma ziņojumu par tā paša gada plānoto darbību īstenošanas virzību un iesniedz to Komisijai;

               (s)novērtē un pieņem aģentūras darbības konsolidēto gada pārskatu par iepriekšējo gadu, kurā sasniegtie rezultāti ir salīdzināti ar gada darba programmas mērķiem, un gan ziņojumu, gan novērtējumu līdz katra gada 1. jūlijam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai; gada darbības pārskatu publicē;

               (t)veic savas funkcijas saistībā ar aģentūras budžetu, tostarp 11. pantā minēto izmēģinājuma projektu un koncepcijas pamatojuma īstenošanu;

               (u)saskaņā ar 44. pantu pieņem aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus;

               (v)ievērojot Civildienesta noteikumus un nodarbināšanas kārtību, ieceļ grāmatvedi, kurš var būt Komisijas grāmatvedis un kurš savu pienākumu izpildē ir pilnīgi neatkarīgs;

               (w)nodrošina atbilstīgus pēcpasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem dažādos iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumos un izvērtējumos, kā arī saistībā ar Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktajām izmeklēšanām;

               (x)pieņem 30. panta 4. punktā minētos komunikācijas un izplatīšanas plānus un regulāri atjaunina tos;

               (y)pieņem vajadzīgos drošības pasākumus, tostarp drošības plānu un darbības nepārtrauktības un darbības atjaunošanas plānu katastrofu gadījumiem, kuros ir ņemti vērā padomdevēju grupu drošības ekspertu iespējamie ieteikumi;

               (``)pēc Komisijas apstiprinājuma pieņem drošības noteikumus par klasificētas informācijas un neklasificētas sensitīvas informācijas aizsardzību;

               (aa)ieceļ drošības inspektoru;

               (bb)saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 ieceļ datu aizsardzības inspektoru;

               (cc)pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai;

               (dd)[pieņem ziņojumus par IIS izstrādi saskaņā ar XXX. gada ... Regulas (ES) XX/XX, ar ko izveido IIS, 64. panta 2. punktu] [pieņem ziņojumus par ETIAS izstrādi saskaņā ar XXX. gada ... Regulas (ES) XX/XX, ar ko izveido ETIAS, 81. panta 2. punktu];

               (ee)[pieņem ziņojumus par ECRIS/TCN sistēmas izstrādi saskaņā ar Regulas (ES) XX/XX, ar ko izveido ECRIS/TCN sistēmu, 34. panta 3. punktu];

               (ff)pieņem ziņojumus par SIS II tehnisko darbību saskaņā ar attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 4. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 4. punktu [vai 54. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes XX. gada ... Regulā XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaudēs, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006, un 71. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes XX. gada ... Regulā XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES], par VIS tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta 3. punktu, [par IIS tehnisko darbību saskaņā ar XXX. gada ... Regulas (ES) XX/XX 64. panta 4. punktu, par ETIAS tehnisko darbību saskaņā ar XXX. gada ... Regulas (ES) XX/XX 81. panta 4. punktu un par ECRIS-TCN sistēmas tehnisko darbību un ECRIS ieteicamo īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) XX/XXX 34. panta 4. punktu;

               (gg)pieņem gada ziņojumu par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 40. panta 1. punktu [vai 42. pantu XX. gada ... Regulā XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)];

               (hh)pieņem oficiālus komentārus par Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja ziņojumiem par revīzijām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 603/2013 31. panta 2. punktu, [XXX. gada ... Regulas (ES) XX/XX (ar ko izveido IIS) 50. panta 2. punktu], [XXX. gada ... Regulas (ES) XX/XX (ar ko izveido ETIAS) 57. pantu] un [Regulas (ES) XX/XXXX (ar ko izveido ECRIS-TCN sistēmu) 27. panta 2. punktu] un nodrošina atbilstošus pēcpasākumus pēc šīm revīzijām;

               (ii)publicē ar SIS II saistītus statistikas datus saskaņā ar attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 3. punktu;

               (jj)apkopo un publicē statistiku par Eurodac centrālās sistēmas darbu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 8. panta 2. punktu [vai 9. panta 2. punktu XX. gada ... Regulā XX par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu [Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija)];

               (kk)[publicē ar IIS saistītu statistiku saskaņā ar Regulas (ES) XXX/XX, ar ko izveido IIS, 57. pantu;]

               (ll)[publicē ar ETIAS saistītu statistiku saskaņā ar Regulas (ES) XXX/XX, ar ko izveido ETIAS, 73. pantu;]

               (mm)[publicē ar ECRIS-TCN sistēmu un ECRIS ieteicamo īstenošanu saistītu statistiku saskaņā ar Regulas XXXX/XX 30. pantu;]

               (nn)nodrošina to kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kuras ir pilnvarotas veikt SIS II iekļauto datu tiešu meklēšanu saskaņā ar 31. panta 8. punktu Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 46. panta 8. punktu Lēmumā 2007/533/TI, kā arī SIS II valstu sistēmu (N.SIS II) biroju un SIRENE biroju saraksta publicēšanu, kā minēts attiecīgi 7. panta 3. punktā Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 7. panta 3. punktā Lēmumā 2007/533/TI [vai ar 36. panta 8. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XX (XX. gada ...) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaudēs, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006, un 53. panta 8. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XX (XX. gada ...) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES, kā arī SIS II valstu sistēmu (N.SIS II) biroju un SIRENE biroju saraksta publicēšanu, kā minēts attiecīgi 7. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes XX. gada ... Regulā XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaudēs un 7. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes XX. gada ... Regulā XX par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā krimināllietās; [kā arī kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) XX/XXXX, ar ko izveido IIS, 8. panta 2. punktu]; [kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas (ES) XX/XXXX, ar ko izveido ETIAS, 11. pantu] un [kompetento iestāžu sarakstu saskaņā ar Regulas XX/XXX, ar ko izveido ECRIS-TCN, 32. pantu;]

               (oo)nodrošina gadskārtēju tādu vienību saraksta publicēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 27. panta 2. punktu;

               (pp)nodrošina, ka visos aģentūras lēmumos un darbībās, kas ietekmē Eiropas mēroga IT sistēmas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ir ievērots tiesu iestāžu neatkarības princips;

               (qq)veic visus pārējos uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu.

               2.Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu pieņem lēmumu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, ar kuru tā izpilddirektoram deleģē attiecīgās iecēlējiestādes pilnvaras un paredz nosacījumus, ar kuriem šo pilnvaru deleģējumu var apturēt. Izpilddirektors ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt citai personai.

               Īpašu izņēmuma apstākļu dēļ valde var ar lēmumu uz laiku apturēt iecēlējiestādes pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora citai personai deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt tās kādam no saviem locekļiem vai darbiniekam, kas nav izpilddirektors.

               3.Valde var konsultēt izpilddirektoru visos jautājumos, kas ir cieši saistīti ar lielapjoma IT sistēmu izstrādi vai darbības pārvaldību, un par darbībām, kas saistītas ar izpēti, izmēģinājuma projektiem, koncepcijas pamatojumu un testēšanas darbībām.

               17. pants
                  Valdes sastāvs

               1.Valdē ietilpst viens pārstāvis no katras dalībvalsts un divi pārstāvji no Komisijas, kuriem visiem ir balsstiesības saskaņā ar 20. pantu.

               2.Katram valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs locekli pārstāv viņa prombūtnes laikā. Valdes locekļus un viņu aizstājējus, ņemot vērā viņu attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes, ieceļ, pamatojoties uz viņu lielo pieredzi attiecīgajā jomā un speciālajām zināšanām lielapjoma IT sistēmu jomā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un zināšanām par datu aizsardzību. Visas valdē pārstāvētās puses cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību, lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību. Visas puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību valdē.

               3.Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi, kas ir pagarināms. Pilnvaru termiņam beidzoties vai atkāpšanās gadījumā locekļi paliek amatā līdz to atkārtotai iecelšanai vai nomaiņai.

               4.Aģentūras darbībās piedalās valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Tās katra valdē ieceļ vienu pārstāvi un vienu aizstājēju.

               18. pants
                  Valdes priekšsēdētājs

               1.Valde ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no to valdes locekļu vidus, ko ir iecēlušas dalībvalstis, kurām atbilstīgi Savienības tiesību aktiem pilnībā saistības uzliek likumdošanas instrumenti, kas reglamentē visu aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēlē ar valdes balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               Priekšsēdētāja vietnieks automātiski aizstāj priekšsēdētāju, ja viņš nevar pildīt savus pienākumus.

               2.Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Minēto amata pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi. Tomēr, ja valdes priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka dalība valdē beidzas viņu amata pilnvaru termiņa laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas viņu amata pilnvaru termiņš.

               19. pants
                  Valdes sanāksmes

               1.Priekšsēdētājs sasauc valdes sanāksmes.

               2.Izpilddirektors piedalās apspriešanā, un viņam nav balsstiesību.

               3.Regulārās sanāksmēs valde sanāk vismaz divreiz gadā. Turklāt tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešdaļas locekļu pieprasījuma.

               4.Eiropols un Eurojust var piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS II saistībā ar Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu. [Eiropas Robežu un krasta apsardze var piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS saistībā ar Regulas (ES) 2016/1624 vai XXX. gada ... Regulas XXX
                  90
                piemērošanu.] Eiropols var piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā arī tad, ja darba kārtībā ir jautājums par VIS saistībā ar Lēmuma 2008/633/TI piemērošanu vai ja darba kārtībā ir jautājums par Eurodac saistībā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanu. [Eiropols var piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā arī tad, ja darba kārtībā ir jautājums par IIS saistībā ar Regulas XX/XXXX (ar ko izveido IIS) piemērošanu vai ja darba kārtībā ir jautājums par ETIAS saistībā ar Regulas XX/XXXX (ar ko izveido ETIAS) piemērošanu. Eiropas Robežu un krasta apsardze arī var piedalīties valdes sanāksmēs, ja darba kārtībā ir jautājums par ETIAS saistībā ar XXX. gada ... Regulas XX/XX piemērošanu.] [EPAB arī var piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu, kas minēta 44. pantā Regulā (ES), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD).] [Eurojust, Eiropols[, Eiropas Prokuratūra] arī var piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par Regulu XX/XXXX (ar ko izveido centralizētu sistēmu to dalībvalstu noteikšanai, kurām ir sodāmības informācija par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN) nolūkā papildināt un atbalstīt Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS), un groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (ECRIS-TCN sistēma).] Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru citu personu, kuras viedoklis to varētu interesēt.

               5.Valdes locekļiem un viņu aizstājējiem, ievērojot tās reglamentu, var palīdzēt padomdevēji vai eksperti, kas ir padomdevēju grupu locekļi.

               6.Aģentūra nodrošina valdes sekretariātu.

               20. pants
                  Balsošanas noteikumi valdē

               1.Neskarot šā panta 5. punktu, 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 22. panta 1. un 8. punktu, valde pieņem lēmumus ar visu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

               2.Neskarot 3. punktu, katram valdes loceklim ir viena balss. Ja kāda balsstiesīga locekļa nav klāt, viņa balsstiesības ir tiesīgs izmantot šā locekļa aizstājējs.

               3.Ikviens loceklis, ko ir iecēlusi kāda dalībvalsts, kurai atbilstīgi Savienības tiesību aktiem saistības uzliek kāds likumdošanas instruments, kas reglamentē aģentūras pārvaldītas lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, var balsot par jautājumu, kas attiecas uz šo lielapjoma IT sistēmu.

               Dānija var balsot par jautājumiem, kas saistīti ar šādu lielapjoma IT sistēmu, ja tā saskaņā ar 22. protokola par Dānijas nostāju 4. pantu izlemj, ka tā savos tiesību aktos īstenos likumdošanas instrumentu, kas reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               4.Ja locekļiem ir atšķirīgi viedokļi par to, vai uz konkrētu lielapjoma IT sistēmu attiecas balsojums, tad ikvienu lēmumu, uz ko balsojums neattiecas, pieņem ar valdes locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               5.Priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

               6.Izpilddirektors nepiedalās balsošanā.

               7.Valdes reglamentā nosaka sīkāk izstrādātu balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, ar kuriem kāds no locekļiem var darboties cita locekļa vārdā, kā arī, attiecīgos gadījumos, visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.

               21. pants
                   Izpilddirektora pienākumi

               1.Izpilddirektors pārvalda aģentūru. Izpilddirektors palīdz un atskaitās valdei. Izpilddirektors pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma tam ziņo par savu pienākumu izpildi. Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par viņa pienākumu izpildi.

               2.Izpilddirektors ir aģentūras likumīgais pārstāvis.

               3.Izpilddirektors ir atbildīgs par to uzdevumu īstenošanu, kas aģentūrai uzticēti ar šo regulu. Konkrēti, izpilddirektors ir atbildīgs par:

               (a)aģentūras ikdienas darba administrēšanu;

               (b)to, lai aģentūras darbība noritētu saskaņā ar šo regulu;

               (c)to, lai valdes pieņemto procedūru, lēmumu, stratēģiju, programmu un darbību sagatavošana un īstenošana notiktu atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā regulā, tās īstenošanas noteikumos un piemērojamos tiesību aktos;

               (d)vienotā programmdokumenta sagatavošanu un iesniegšanu valdei pēc apspriešanās ar Komisiju;

               (e)vienotā programmdokumenta īstenošanu un ziņojumu sniegšanu valdei par tā īstenošanu;

               (f)konsolidētā gada pārskata par aģentūras darbību sagatavošanu un iesniegšanu valdei novērtēšanai un pieņemšanai;

               (g)to, lai tiktu sagatavots rīcības plāns, balstoties uz iekšējas vai ārējas revīzijas ziņojumos un izvērtējumos, kā arī Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiktajās izmeklēšanās izdarītajiem secinājumiem, un divreiz gadā Komisijai un regulāri valdei tiktu ziņots par virzību;

               (h)to, lai, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, neskarot OLAF kompetenci izmeklēšanas jomā, un veicot efektīvas pārbaudes, kā arī gadījumā, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepareizi izmaksātās summas un vajadzības gadījumā uzliekot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus, tostarp finansiālus, sodus, tiktu aizsargātas Savienības finanšu intereses;

               (i)aģentūras stratēģijas krāpšanas apkarošanai sagatavošanu un iesniegšanu valdei apstiprināšanai;

               (j)aģentūrai piemērojamo finanšu noteikumu projekta sagatavošanu un iesniegšanu pieņemšanai valdē pēc apspriešanās ar Komisiju;

               (k)nākamā gada budžeta projekta sagatavošanu, kas veidots, pamatojoties uz līdzekļu sadalījumu pa darbības jomām;

               (l)aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu;

               (m)tās budžeta izpildi;

               (n)tādas efektīvas sistēmas izveidi un īstenošanu, kas ļauj regulāri pārraudzīt un izvērtēt:

               i) lielapjoma IT sistēmas, tostarp statistiku; un

               ii) aģentūru, tostarp to, cik efektīvi un produktīvi ir sasniegti tās mērķi;

               (o)to, lai, neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, tiktu noteiktas konfidencialitātes prasības ar mērķi panākt atbilstību Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantam, Lēmuma 2007/533/TI 17. pantam, Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 9. punktam, Regulas (ES) Nr. 603/2013 4. panta 4. punktam; [Regulas XX/XXXX (ar ko izveido IIS) 34. panta 4. punktam], [Regulas XX/XXXX (ar ko izveido ETIAS) 64. panta 2. punktam] un [Regulas XX/XXX (ar ko izveido ECRIS-TCN sistēmu) 11. panta 16. punktam];

               (p)sarunu risināšanu par mītnes līgumu, kas attiecas uz aģentūras atrašanās vienu, un līgumiem par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem ar uzņēmēju dalībvalstu valdībām un pēc tam, kad līgumus būs apstiprinājusi valde, to parakstīšanu;

               (q)praktisku pasākumu sagatavošanu Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai un to iesniegšanu pieņemšanai valdē;

               (r)vajadzīgo drošības pasākumu, tostarp drošības plāna un darbības nepārtrauktības un darbības atjaunošanas plāna katastrofu gadījumiem, sagatavošanu un to iesniegšanu pieņemšanai valdē;

               (s)ziņojumu sagatavošanu par katras 15. panta 1. punkta ff) apakšpunktā minētās lielapjoma IT sistēmas tehnisko darbību un 15. panta 1. punkta gg) apakšpunktā minētā gada pārskata sagatavošanu par Eurodac centrālās vienības darbību, pamatojoties uz pārraudzības un izvērtējuma rezultātiem, un to iesniegšanu pieņemšanai valdē;

               (t)[ziņojumu sagatavošanu par IIS izstrādi, kas minēta Regulas XX/XXX [ar ko izveido IIS] 64. panta 2. punktā, un par ETIAS izstrādi, kas minēta Regulas XX/XXXX [ar ko izveido ETIAS] 81. panta 2. punktā, ziņojumu sagatavošanu par ECRIS-TCN sistēmas izstrādi, kas minēta Regulas XX/XXXX [ar ko izveido ECRIS-TCN sistēmu] 34. panta 3. punktā, un šo ziņojumu iesniegšanu pieņemšanai valdē;]

               (u)kompetento iestāžu ikgadējā saraksta, kuras ir pilnvarotas veikt SIS II iekļauto datu tiešu meklēšanu, tostarp N.SIS II biroju un SIRENE biroju saraksta [un to kompetento iestāžu saraksta, kuras ir pilnvarotas veikt IIS, ETIAS un ECRIS-TCN sistēmā iekļauto datu tiešu meklēšanu], sagatavošanu publicēšanai, kas minēti 15. panta 1. punkta nn) apakšpunktā, un vienību sarakstu, kas minēts 15. panta 1. punkta oo) apakšpunktā, un šo sarakstu iesniegšanu pieņemšanai valdē.

               4.Izpilddirektors veic jebkādus citus uzdevumus saskaņā ar šo regulu.

               5.
                     Izpilddirektors izlemj, vai ir nepieciešams atrast vienu vai vairākus darbiniekus vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai aģentūras uzdevumus veiktu iedarbīgā un efektīvā veidā. Pirms izlemj izveidot vietējo biroju, izpilddirektors saņem Komisijas, valdes un attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iepriekšēju piekrišanu. Lēmumā norāda vietējā birojā veicamās darbības tvērumu, izvairoties no liekām izmaksām un aģentūras administratīvo funkciju dublēšanās. Darbības, ko veic tehniskajos birojos, nedrīkst veikt vietējā birojā.

               22. pants
                  Izpilddirektora iecelšana

               1.Pēc atklātas un pārredzamas atlases procedūras valde ieceļ izpilddirektoru, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta. Minētā atlases procedūra paredz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur publicēt uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Valde ieceļ izpilddirektoru, pamatojoties uz personiskajiem nopelniem, pieredzi lielapjoma IT sistēmu jomā un administratīvām, finanšu vadības un vadītāja iemaņām, kā arī zināšanām par datu aizsardzību. Lēmumu par izpilddirektora iecelšanu valde pieņem ar divu trešdaļu visu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

               2.Pirms iecelšanas valdes izraudzīto kandidātu lūdz sniegt paziņojumu kompetentajā(-ās) Eiropas Parlamenta komitejā(-ās) un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Pēc šāda paziņojuma Eiropas Parlaments pieņem atzinumu ar viedokli par izraudzīto kandidātu un nosūta to valdei. Valde informē Eiropas Parlamentu par to, kā minētais atzinums ir ņemts vērā. Līdz kandidāta iecelšanai amatā atzinumu uzskata par personisku un konfidenciālu.

               3.Izpilddirektora amata pilnvaru laiks ir pieci gadi. Līdz šā termiņa beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora darbības izvērtējumu un aģentūras turpmākos uzdevumus un risināmos jautājumus.

               4.Valde pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā minētais novērtējums, var pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.

               5.Valde informē Eiropas Parlamentu, ja tā plāno pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu. Viena mēneša laikā pirms šādas pagarināšanas izpilddirektoru aicina sniegt paziņojumu kompetentajā(-ās) Eiropas Parlamenta komitejā(-ās) un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

               6.Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir pagarināts, kopējā termiņa beigās nevar piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu amatu.

               7.Izpilddirektoru var atcelt no amata, tikai pamatojoties uz valdes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               8.Valdes lēmumus par izpilddirektora iecelšanu amatā, viņa pilnvaru laika pagarināšanu vai viņa atbrīvošanu no amata pieņem ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               9.Lai ar valdi noslēgtu līgumu, aģentūru pārstāv valdes priekšsēdētājs. Izpilddirektoru pieņem darbā kā aģentūras pagaidu darbinieku saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu.

               23. pants
                  Padomdevēju grupas

               1.Turpmāk uzskaitītās padomdevēju grupas nodrošina valdei speciālas zināšanas par lielapjoma IT sistēmām un jo īpaši saistībā ar gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu:

               (a)SIS II padomdevēju grupa;

               (b)VIS padomdevēju grupa;

               (c)Eurodac padomdevēju grupa;

               (d)[IIS-][ETIAS] padomdevēju grupa;

               (e)[ECRIS-TCN sistēmas padomdevēju grupa];

               (f)visas citas padomdevēju grupas, kas saistītas ar kādu lielapjoma IT sistēmu, ja tādas ir paredzētas attiecīgajā likumdošanas instrumentā, kas reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               2.Katra dalībvalsts, kurai atbilstīgi Savienības tiesību aktiem saistības uzliek kāds likumdošanas instruments, kas reglamentē kādas lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, kā arī Komisija uz četru gadu termiņu, kuru var pagarināt vienu reizi, ieceļ vienu locekli padomdevēju grupā, kas saistīta ar attiecīgo lielapjoma IT sistēmu.

               Dānija arī ieceļ locekli padomdevēju grupā, kas saistīta ar lielapjoma IT sistēmu, ja tā saskaņā ar 22. protokola par Dānijas nostāju 4. pantu izlemj, ka tā savos tiesību aktos īstenos likumdošanas instrumentu, kas reglamentē attiecīgās lielapjoma IT sistēmas izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               Katra valsts, kas ir asociēta Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu un ar citām lielapjoma IT sistēmām saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas piedalās konkrētā lielapjoma IT sistēmā, ieceļ vienu locekli padomdevēju grupā, kas saistīta ar attiecīgo lielapjoma IT sistēmu.

               3.Eiropols un Eurojust [un Eiropas Robežu un krasta apsardze] var iecelt katrs savu pārstāvi SIS II padomdevēju grupā. Eiropols var iecelt vienu pārstāvi arī VIS un Eurodac [un IIS/ETIAS] padomdevēju grupās. [Eiropas Robežu un krasta apsardze arī var iecelt vienu pārstāvi IIS/ETIAS padomdevēju grupā.] [Eurojust, Eiropols [un Eiropas Prokuratūra] arī var iecelt vienu pārstāvi ECRIS-TCN sistēmas padomdevēju grupā.]

               4.Valdes locekļi un viņu aizstājēji nav nevienas padomdevēju grupas locekļi. Izpilddirektoram vai izpilddirektora pārstāvim ir tiesības piedalīties visās padomdevēju grupu sanāksmēs novērotāja statusā.

               5.Padomdevēju grupu darbības un sadarbības procedūras nosaka aģentūras reglamentā.

               6.Gatavojot atzinumu, katras padomdevēju grupas locekļi cenšas panākt konsensu. Ja konsenss netiek panākts, atzinums atspoguļo locekļu vairākuma pamatotu nostāju. Dokumentē arī locekļu mazākuma pamatotu(-as) nostāju(-as). Attiecīgi piemēro 20. panta 3. un 4. punktu. Locekļiem, kas pārstāv valstis, kuras ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir atļauts izteikt viedokļus par jautājumiem, kuros tiem nav balsstiesību.

               7.Visas dalībvalstis un visas valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, atbalsta padomdevēju grupu pasākumus.

               8.Attiecībā uz padomdevēju grupu priekšsēdētājiem mutatis mutandis piemēro 18. pantu.

               IV NODAĻA
                  VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               24. pants
                  Personāls

               1.Aģentūras personālam, tostarp izpilddirektoram, piemēro Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī pēc Savienības iestāžu vienošanās pieņemtos noteikumus, kuri nodrošina Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības stāšanos spēkā.

               2.Īstenojot Civildienesta noteikumus, aģentūru uzskata par aģentūru Civildienesta noteikumu 1.a panta 2. punkta nozīmē.

               3.Aģentūras personālā ir ierēdņi, pagaidu darbinieki vai līgumdarbinieki. Valde ik gadu sniedz piekrišanu attiecībā uz to, ciktāl darba līgumi, ko izpilddirektors paredz atjaunot, saskaņā ar Nodarbināšanas kārtību kļūtu par beztermiņa līgumiem.

               4.Aģentūra nepieņem darbā pagaidu darbiniekus tādu pienākumu veikšanai, ko uzskata par sensitīviem finanšu pienākumiem.

               5.Komisija un dalībvalstis ierēdņus vai valsts ekspertus var nosūtīt uz aģentūru uz laiku. Valde pieņem lēmumu, kurā izklāstīti noteikumi par valsts ekspertu norīkošanu darbam aģentūrā.

               6.Neskarot Ierēdņu civildienesta noteikumu 17. pantu, aģentūra piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības.

               7.Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus, kas minēti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā.

               25. pants
                  Sabiedrības intereses

               Valdes locekļi, izpilddirektors un padomdevēju grupu locekļi apņemas darboties sabiedrības interesēs. Šajā nolūkā viņi sniedz ikgadēju rakstisku, publisku saistību deklarāciju.

               Valdes locekļu sarakstu publisko aģentūras tīmekļa vietnē.

               26. pants
                  Mītnes līgums un līgumi par tehniskajiem
                  birojiem

               1.
                     Nepieciešamos noteikumus par aģentūrai piešķiramajām telpām uzņēmējās dalībvalstīs un pakalpojumiem, kas attiecīgajām dalībvalstīm jāsniedz, kā arī īpašos noteikumus, kas uzņēmējās dalībvalstīs piemērojami izpilddirektoram, valdes locekļiem, aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes līgumā par aģentūras mītnes vietu un līgumos par tehniskajiem birojiem, ko noslēdz starp aģentūru un uzņēmējām dalībvalstīm pēc valdes apstiprinājuma saņemšanas.

               2.
                     Aģentūras uzņēmējas dalībvalstis nodrošina labākos iespējamos apstākļus aģentūras darbībai, tostarp uz Eiropu vērstu daudzvalodu izglītību un piemērotus transporta savienojumus.

               27. pants
                  Privilēģijas un imunitāte

               Uz aģentūru attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

               28. pants
                  Atbildība

               1.Aģentūras līgumsaistības reglamentē attiecīgajam līgumam piemērojamās tiesības.

               2.Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta aģentūras noslēgtā līgumā.

               3.Ja pastāv ārpuslīgumiskas saistības, aģentūra saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību sistēmām, novērš jebkādu kaitējumu, ko ir radījušas aģentūras struktūrvienības vai tās personāls, pildot pienākumus.

               4.Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir strīdi, kas saistīti ar 3. punktā minēto kaitējuma atlīdzināšanu.

               5.Darbinieku personisko atbildību pret aģentūru reglamentē viņiem piemērojamie noteikumi, kas paredzēti Civildienesta noteikumos vai Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

               29. pants Valodu lietošana

               1.Uz aģentūru attiecas Regulas Nr. 1
                  91
                noteikumi.

               2.Neskarot lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 342. pantu, šīs regulas 15. panta 1. punkta r) un s) apakšpunktā minēto vienoto programmdokumentu un gada darbības pārskatu sagatavo visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

               3.Valde var pieņemt lēmumu par darba valodām, neskarot 1. un 2. punktā paredzētos pienākumus.

               4.Aģentūras darbībai vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

               30. pants
                Pārredzamība un komunikācija

               1.Uz aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Regula (EK) Nr. 1049/2001.

               2.Valde pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai.Pēc izpilddirektora priekšlikuma valde saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņem noteikumus par piekļuvi aģentūras dokumentiem.

               3.Aģentūras pieņemtie lēmumi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt Eiropas ombudam iesniegtas sūdzības vai Eiropas Savienības Tiesā iesniegtas prasības priekšmets saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgi LESD 228. un 263. pantā.

               4.Aģentūra komunicē saskaņā ar likumdošanas instrumentiem, kas reglamentē lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, un pēc savas iniciatīvas savas kompetences jomā var iesaistīties komunikācijas darbībās. Tā jo īpaši nodrošina, ka papildus publikācijām, kas minētas 15. panta 1. punkta r), s), ii), jj), [kk)], [ll)] un [mm)] apakšpunktā un 42. panta 9. punktā, sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām īsā laikā sniedz objektīvu, precīzu, ticamu, vispusīgu un viegli saprotamu informāciju par aģentūras darbību. Komunikācijas darbībām piešķirtie resursi netraucē efektīvi veikt aģentūras uzdevumus, kā minēts 3. līdz 12. pantā. Komunikācijas darbības veic saskaņā ar attiecīgajiem komunikācijas un izplatīšanas plāniem, kurus ir pieņēmusi valde.

               5.Ikvienai fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības vērsties pie aģentūras rakstveidā jebkurā no Savienības oficiālajām valodām. Viņai ir tiesības saņemt atbildi tajā pašā valodā.

               31. pants
                  Datu aizsardzība

               1.Neskarot noteikumus par datu aizsardzību, kas paredzēti likumdošanas instrumentos, kuri reglamentē lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, uz aģentūras veikto personas datu apstrādi attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001 [Regula (ES) XX/2018 par personas datu aizsardzību Savienības iestādēs un struktūrās].

               2.Valde izstrādā pasākumus Regulas (EK) Nr. 45/2001 [Regulas (ES) XX/2018 par personas datu aizsardzību Savienības iestādēs un struktūrās] piemērošanai, ko veic aģentūra, tostarp attiecībā uz datu aizsardzības inspektoru. Minētos pasākumus izstrādā pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

               32. pants
                  Personas datu apstrādes mērķi

               1.Aģentūra var apstrādāt personas datus tikai šādiem mērķiem:

               (a)ar lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību saistīto uzdevumu veikšanai, kas tai uzticēti Savienības tiesību aktos;

               (b)administratīvu uzdevumu veikšanai.

               2.Ja aģentūra apstrādā personas datus 1. punkta a) apakšpunktā minētajam mērķim, piemēro īpašos noteikumus par datu aizsardzību un datu drošību, kas paredzēti attiecīgajos likumdošanas instrumentos, kuri reglamentē aģentūras pārvaldīto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               33. pants
                  Drošības noteikumi par klasificētas informācijas un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību

               1.Aģentūra pieņem pati savus drošības noteikumus, kuru pamatā ir principi un noteikumi, kas paredzēti Komisijas drošības noteikumos par Eiropas Savienības klasificētas informācijas (ESKI) un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību, tostarp noteikumos par šādas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu, kā noteikts Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443
                  92
                un 2015/444
                  93
               . Klasificētas informācijas apmaiņa ar trešās valsts attiecīgajām iestādēm vienmēr jāsaņem Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu.

               2.Drošības noteikumus pieņem valde pēc Komisijas apstiprinājuma. Aģentūra var veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atvieglotu tās informācijas apmaiņu, kura attiecas uz aģentūras uzdevumiem, ar Komisiju un dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar attiecīgajām Savienības aģentūrām. Tā izstrādā un izmanto informācijas sistēmu, kas ar minētajiem dalībniekiem nodrošina apmaiņu ar klasificētu informāciju saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES un Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. Valde saskaņā ar šīs regulas 2. pantu un 15. panta 1. punkta y) apakšpunktu lemj par aģentūras iekšējo struktūru, kas nepieciešama, lai īstenotu pareizus drošības principus.

               34. pants
                  Aģentūras drošība

               1.Aģentūra atbild par drošību un kārtības uzturēšanu tās izmantotajās ēkās, telpās un teritorijās. Aģentūra piemēro drošības principus un attiecīgos noteikumus, kas ietverti likumdošanas instrumentos, kuri reglamentē minēto lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu.

               2.Uzņēmējas dalībvalstis veic visus lietderīgos un pietiekamos pasākumus, lai aģentūras izmantoto ēku, telpu un teritorijas tiešā tuvumā uzturētu kārtību un drošību un pienācīgi aizsargātu aģentūru saskaņā ar attiecīgo mītnes līgumu par aģentūras atrašanās vietu un līgumiem par tehniskajiem un sistēmas dublējuma birojiem, vienlaikus aģentūras pilnvarotām personām garantējot brīvu piekļuvi ēkām, telpām un teritorijai.

               35. pants
                  Izvērtēšana

               1.Ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija novērtē aģentūras darbības rezultātus attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietām saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm. Izvērtējumā arī novērtē aģentūras ieguldījumu koordinētas, izmaksu ziņā efektīvas un saskanīgas IT vides izveidi Savienības līmenī tādu lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai, kas atbalsta tieslietu un iekšlietu (TI) politikas īstenošanu. Izvērtēšanā jo īpaši novērtē iespējamo vajadzību mainīt aģentūras pilnvaras un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi.

               2.Ja Komisija uzskata, ka aģentūras turpmāka pastāvēšana vairs nav pamatota, ņemot vērā tai izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā var ierosināt šo regulu attiecīgi grozīt vai atcelt.

               3.Par izvērtēšanā gūtajiem konstatējumiem Komisija ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un valdei. Izvērtējuma konstatējumus publisko.

               36. pants
                  Administratīvā izmeklēšana

               Uz aģentūras darbībām attiecas Eiropas ombuda izmeklēšana saskaņā ar Līguma 228. pantu.

               37. pants
                  Sadarbība ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

               1.Jautājumos, uz ko attiecas šī regula, aģentūra sadarbojas ar Komisiju, citām Savienības iestādēm un citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši tām, kas izveidotas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, jo īpaši Eiropas Pamattiesību aģentūru.

               2.Aģentūra sadarbojas ar Komisiju, pamatojoties uz darba vienošanos, ar ko paredz operatīvās darba metodes.

               3.Kad ir nepieciešams, aģentūra konsultējas ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru par jautājumiem, kas saistīti ar tīklu drošību, un īsteno tās sniegtos ieteikumus.

               4.Sadarbība ar Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām notiek darba vienošanos satvarā. Komisija šādas vienošanās iepriekš apstiprina. Attiecīgo pilnvaru ietvaros un neskarot aģentūru pamatuzdevumus, šādas vienošanās var paredzēt pakalpojumu koplietošanu aģentūru starpā, kad tas ir vajadzīgs vai nu atrašanās vietu tuvuma dēļ, vai arī politikas jomu dēļ.

               5.Šā panta 1. punktā minētās Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras izmanto no aģentūras saņemto informāciju tikai savas kompetences ietvaros un tiktāl, ciktāl tās ievēro pamattiesības, tostarp datu aizsardzības prasības. Aģentūras apstrādāto personas datu tālāku nosūtīšanu vai cita veida paziņošanu Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām reglamentē īpašas darba vienošanās attiecībā uz personas datu apmaiņu, un to iepriekš apstiprina Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Aģentūra jebkādus personas datus pārsūta saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem, kas izklāstīti 31. un 32. pantā. Attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi minētās vienošanās paredz, ka attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra ievēro drošības noteikumus un standartus, kas ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro aģentūra.

               38. pants
                  To valstu dalība, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā

               1.Aģentūra ir atvērta to trešo valstu dalībai, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas attiecīgus asociācijas nolīgumus.

               2.Saskaņā ar attiecīgajiem 1. punktā minēto asociācijas nolīgumu noteikumiem izstrādā mehānismus, kas jo īpaši noteic būtību, mērogu un veidu, kādā valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām, personālu un balsstiesībām.

               V NODAĻA
                  BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

               1. SADAĻA
                  VIENOTAIS PROGRAMMDOKUMENTS

               39. pants
                  Vienotais programmdokuments

               1.Izpilddirektors katru gadu izstrādā vienoto programmdokumentu, kas ietver daudzgadu programma un gada programma nākamajam gadam atbilstīgi Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013 32. pantā un šīs regulas 44. pantā minētajos aģentūras finanšu noteikumos paredzētajam un ņemot vērā Komisijas noteiktās pamatnostādnes.

               Vienotajā programmdokumentā ietilpst daudzgadu programma, gada darba programma, kā arī tās budžets un informācija par tās resursiem atbilstīgi 44. pantā minētajos aģentūras finanšu noteikumos sīki izklāstītajam.

               2.Valde pēc apspriešanās ar padomdevēju grupām pieņem vienotā programmdokumenta projektu un to, kā arī visas vēlākās dokumenta redakcijas, katru gadu ne vēlāk kā 31. janvārī nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

               3.Līdz katra gada 30. novembrim (neieskaitot) valde ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu un saskaņā ar gada budžeta procedūru pieņem vienoto programmdokumentu, ņemot vērā Komisijas atzinumu. Valde nodrošina, ka šā vienotā programmdokumenta galīgā redakcija tiek nosūtīta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un tiek publicēta. Līdz katra gada 30. novembrim (neieskaitot), ņemot vērā Komisijas atzinumu, valde ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu un saskaņā ar gada budžeta procedūru un Savienības likumdošanas programmu jomās, uz kurām attiecas LESD 67. līdz 89. pants, pieņem vienoto programmdokumentu nākamajiem gadiem un nodrošina, ka pieņemtais programmdokuments tiek nosūtīts Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un publicēts.

               4.Vienotais programmdokuments kļūst galīgs pēc Savienības vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas, un vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. Pieņemto vienoto programmdokumentu tad nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un publicē.

               5.Gada darba programmā nākamajam gadam ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp izpildes rādītājus. Tajā saskaņā ar budžeta līdzekļu sadales pēc darbības jomām un uz darbības jomām balstītas pārvaldības principiem ietver arī finansējamo darbību aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirtiem finansiālajiem līdzekļiem un cilvēkresursiem. Gada darba programma saskan ar 6. punktā minēto daudzgadu darba programmu. Tajā skaidri norāda, kādi uzdevumi ir pievienoti, mainīti vai svītroti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu. Ja aģentūrai tiek uzticēts jauns uzdevums, valde groza pieņemto gada darba programmu. Visus būtiskos grozījumus gada darba programmā pieņem saskaņā ar to pašu procedūru, ar kādu sākotnējo gada darba programmu. Valde var deleģēt izpilddirektoram pilnvaras izdarīt nebūtiskus grozījumus gada darba programmā.

               6.Daudzgadu programmā izklāsta vispārējo stratēģisko plānu, tostarp mērķus, paredzamos rezultātus un izpildes rādītājus. Tajā arī izklāsta resursu plānu, ietverot daudzgadu budžeta un personāla plānojumu. Resursu plānu atjaunina reizi gadā. Stratēģisko plānu vajadzības gadījumā atjaunina, jo īpaši lai reaģētu uz 35. pantā minētās izvērtēšanas iznākumu.

               40. pants
                  Budžeta izveide

               1.Katru gadu izpilddirektors, ņemot vērā aģentūras veiktās darbības, sagatavo aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, ietverot štatu sarakstu, un nosūta to valdei.

               2.Pamatojoties uz izpilddirektora sagatavoto tāmes projektu, valde pieņem aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, tostarp štatu saraksta projektu. Valde līdz katra gada 31. janvārim tos kā daļu no vienotā programmdokumenta nosūta Komisijai un valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               3.Komisija tāmes projektu līdz ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta provizorisko projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcijai”).

               4.Pamatojoties uz tāmes projektu, Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj aplēses, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz štatu sarakstu, un uz vispārējo budžetu attiecināmās subsīdijas apjomu un iesniedz tās budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar LESD 313. un 314. pantu.

               5.Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina iemaksu apropriācijas aģentūrai.

               6.Budžeta lēmējinstitūcija pieņem aģentūras štatu sarakstu.

               7.Valde pieņem aģentūras budžetu. Budžets ir apstiprināts pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

               8.Visiem budžeta grozījumiem, tostarp štatu saraksta grozījumiem, piemēro to pašu procedūru.

               9.Valde cik drīz vien iespējams informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomiem īstenot projektus, kam var būt būtiskas finansiālas sekas sakarā ar tās budžeta finansēšanu, jo īpaši par visiem projektiem, kas ir saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Tā informē par to Komisiju. Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm paredz sniegt atzinumu, tā informē valdi par šādu ieceri divu nedēļu laikā no brīža, kad saņemta informācija par projektu. Ja atbildes nav, aģentūra var veikt plānotās darbības. Visiem būvprojektiem, kuriem paredzama kāda būtiska ietekme uz aģentūras budžetu, piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013 noteikumus.

               2. SADAĻA
                  BUDŽETA IZKLĀSTS, ĪSTENOŠANA UN KONTROLE

               41. pants
                  Budžeta struktūra

               1.Katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta visu aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāme, kuru atspoguļo aģentūras budžetā.

               2.Aģentūras ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

               3.Neskarot citus ienākumu veidus, aģentūras ieņēmumus veido:

               (a)Savienības iemaksa, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā);

               (b)to valstu iemaksa, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas piedalās aģentūras darbā, kā paredzēts attiecīgajos asociācijas nolīgumos un 38. pantā minētajā kārtībā, kur norādīta to finanšu iemaksa;

               (c)Savienības finansējums deleģēšanas nolīgumu veidā saskaņā ar aģentūras finanšu noteikumiem, kas minēti 44. pantā, un noteikumiem attiecīgajos instrumentos, ar kuriem atbalsta Savienības politikas jomas;

               (d)dalībvalstu maksātās iemaksas par pakalpojumiem, kas tām sniegti saskaņā ar 12. pantā minēto deleģēšanas nolīgumu;

               (e)visas brīvprātīgās dalībvalstu finanšu iemaksas.

               4.Aģentūras izdevumos ietilpst darbinieku atalgojums, administratīvās un infrastruktūras izmaksas un darbības izmaksas.

               42. pants
                  Budžeta izpilde un kontrole

               1.Ar aģentūras budžeta izpildi nodarbojas tās izpilddirektors.

               2.Ik gadu izpilddirektors pārsūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru konstatējumiem.

               3.Līdz N+1 finanšu gada 1. martam aģentūras grāmatvedis paziņo Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai provizoriskos pārskatus par N finanšu gadu. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 147. pantu.

               4.Aģentūra nosūta ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību par N gadu Eiropas Parlamentam, Padomei, Revīzijas palātai un Komisijai līdz N+1 gada 31. martam.

               5.Komisijas grāmatvedis nosūta Revīzijas palātai aģentūras provizorisko pārskatu par N gadu, kas konsolidēts ar Komisijas pārskatu, līdz N+1 gada 31. martam.

               6.Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par aģentūras provizorisko pārskatu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 148. pantu, izpilddirektors uz savu atbildību sastāda aģentūras galīgo pārskatu un nosūta to valdei, lai saņemtu atzinumu.

               7.Valde sniedz atzinumu par aģentūras galīgo pārskatu par N gadu.

               8.Līdz N+1 gada 1. jūlijam izpilddirektors nosūta galīgo pārskatu un valdes atzinumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               9.Galīgo pārskatu par N gadu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz N+1 gada 15. novembrim.

               10.Izpilddirektors līdz N+1 gada 30. septembrim nosūta atbildi Revīzijas palātai par tās apsvērumiem. Šo atbildi izpilddirektors nosūta arī valdei.

               11.Izpilddirektors pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma sniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga N gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras raitai piemērošanai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 165. panta 3. punktu.

               12.Pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlaments līdz N+2 gada 15. maijam (neieskaitot) sniedz izpilddirektoram apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi.

               43. pants
                  Interešu konfliktu novēršana

               Aģentūra pieņem iekšējos noteikumus, kuros nosaka, ka tās struktūrvienību darbinieki un aģentūras darbinieki izvairās no situācijām, kuras nodarbinātības vai amata pilnvaru laikā var izraisīt interešu konfliktu, un ziņo par šādām situācijām.

               44. pants
                  Finanšu noteikumi

               Aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus pieņem valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Tie saskan ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013, izņemot gadījumus, kad atkāpšanās no minētās regulas ir īpaši nepieciešama aģentūras darbībai un kad Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.

               45. pants
                  Krāpšanas apkarošana

               1.Nolūkā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

               2.Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un nekavējoties pieņem atbilstošos noteikumus, kas piemērojami visiem aģentūras darbiniekiem, izmantojot minētā nolīguma pielikumā noteikto šablonu.

               Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus no aģentūras.

               3.Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96
                  94
               , OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju vai līgumu, kuru finansē aģentūra, ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses.

               4.Neskarot 1., 2. un 3. punktu, aģentūras līgumos, dotāciju līgumos un dotāciju lēmumos ietver noteikumus, kuros ir piešķirts skaidrs pilnvarojums Revīzijas palātai un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši to attiecīgajai kompetencei.

               VI NODAĻA
                  GROZĪJUMI CITOS SAVIENĪBAS INSTRUMENTOS

               46. pants

               Grozījums Regulā (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu [vai Regulā XX (XX. gada ...) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaudēs, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006]

               Regulā (EK) Nr. 1987/2006 [vai Regulā XX (XX. gada ...) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaudēs, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006] 15. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “2. Pārvaldības iestāde ir atbildīga par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar sakaru infrastruktūru, jo īpaši:

               a) uzraudzību;

               b) drošību;

               c) dalībvalstu un nodrošinātāja attiecību koordinēšanu;

               d) uzdevumiem saistībā ar budžeta izpildi;

               e) iegādi un atjaunināšanu un

               f) jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem.”

               47. pants

               Grozījums Padomes Lēmumā 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu [vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XX (XX. gada ...) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES]

               Padomes Lēmuma 2007/533/TI [vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XX (XX. gada...) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES] 15. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “2. Pārvaldības iestāde ir atbildīga arī par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar sakaru infrastruktūru, jo īpaši:

               a) uzraudzību;

               b) drošību;

               c) dalībvalstu un nodrošinātāja attiecību koordinēšanu;

               d) uzdevumiem saistībā ar budžeta izpildi;

               e) iegādi un atjaunināšanu un

               f) jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem.”

               VII NODAĻA
                  PĀREJAS NOTEIKUMI

               48. pants
                  Pārejas noteikumi attiecībā uz izpilddirektoru

               eu-LISA izpilddirektoram, kas iecelts, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1077/2011 18. pantu, uz atlikušo amata pilnvaru laiku tiek uzticēti šīs regulas 21. pantā paredzētie izpilddirektora pienākumi.

               VIII NODAĻA
                  NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               49. pants Atcelšana

               Regulu (ES) Nr. 1077/2011 atceļ.

               Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

               50. pants
                  Stāšanās spēkā un piemērojamība

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas attiecas uz Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ar ko atceļ Regulu (ES) 1077/2011 un groza Regulu (EK) 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI.

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  95

                  Politikas joma: Migrācija un iekšlietas (18. sadaļa)

                  Darbība: Iekšējā drošība (18.02. nodaļa)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību.

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību
                  96

               ⌧ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Konkrētais mērķis Nr. 1.2 Robežu pārvaldība – dzīvību glābšana un ES ārējo robežu aizsardzība

                  – IT sistēmu un tehnoloģiju izmantošana viedrobežām, lai labāk nodrošinātu iekšējo drošību un atvieglotu robežšķērsošanu bona fide ceļotājiem.

                  Efektīvāka robežu pārvaldība nozīmē arī IT sistēmu un tehnoloģiju labāku izmantošanu. Šobrīd ES ir trīs lielapjoma IT sistēmas, par kurām ir atbildīgs HOME ĢD un kuras tiek izmantotas patvēruma pieprasījumu pārvaldībā (Eurodac), vīzu pieteikumiem (Vīzu informācijas sistēma – VIS) un informācijas apmaiņai par personām vai objektiem, attiecībā uz kuriem kompetentās iestādes ir izdevušas brīdinājumu (Šengenas informācijas sistēma – SIS II). Aģentūrai turpina uzticēt atbildību par šīm trīs lielapjoma IT sistēmām.

                  HOME ĢD 2016.gada 6. aprīlī iesniedza priekšlikumu par ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izveidi, kas eu-LISA būtu jāizstrādā ar mērķi nodrošināt tās darbības uzsākšanu līdz 2020. gadam. ES mēroga ieceļošanas/izceļošanas sistēmas īstenošanas rezultātā cita starpā tiks automatizēti konkrēti uzdevumi un darbības, kas saistītas ar robežkontroli. Šī automatizācija nodrošinās trešo valstu valstspiederīgo atļautās uzturēšanās termiņa vienotu un sistemātisku kontroli. Sistēmā tiks reģistrēts vārds un uzvārds, ceļošanas dokumenta veids, biometriskie dati un ieceļošanas un izceļošanas datums un vieta. Tas atvieglos robežšķērsošanu bona fide ceļotājiem, ļaus atklāt personas, kuras ir pārsniegušas atļauto uzturēšanās termiņu, un identificēt personas bez dokumentiem Šengenas zonā. Šādā veidā ES ieceļošanas/izceļošanas sistēma būs ļoti svarīga vīzu politikas efektīvā īstenošanā un pozitīvas ekonomiskās ietekmes palielināšanā, piesaistot vairāk tūristu un citus apmeklētājus, kuri ceļo personīgu vai profesionālu iemeslu dēļ, un vienlaikus mazinot neatbilstīgo migrāciju un drošības riskus.

                  Turklāt, ņemot vērā attiecīgo likumdošanas instrumentu pieņemšanu, eu-LISA tiks uzticēts izstrādāt citas lielapjoma IT sistēmas, piemēram, starptautiskās aizsardzības pieteikumu reģistrācijas, pārraudzības un sadales mehānisma automatizēto sistēmu un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), centrālu ES sistēmu to trešo valstu valstspiederīgo tiesību ieceļot Šengenas zonā izvērtēšanai, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, pirms viņi reāli ierodas pie robežas, un jo īpaši, vai viņu klātbūtne Šengenas zonā radītu drošības apdraudējumu. ETIAS ieviesīs papildu sistēmiskas kontroles līmeni salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju (bez ETIAS), ļaujot attiecīgajās datubāzēs veikt agrīnas pārbaudes un izvērtēt drošības, neatbilstīgās migrācijas un sabiedrības veselības riskus. ETIAS piemērotais process iesaista dalībvalstu iestādes risku izvērtēšanā attiecībā uz vissarežģītākajiem vai problemātiskākajiem gadījumiem.

                  Aģentūrai eu-LISA arī tiks uzticēta ECRIS-TCN
                     97
                   – centralizēta sistēma to dalībvalstu noteikšanai, kurām ir sodāmības informācija par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN) nolūkā papildināt un atbalstīt Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS).

                  Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. 1.2:

                  Robežu pārvaldība – dzīvību glābšana un ES ārējo robežu aizsardzība.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  saistītas ar izdevumu programmu IDF robežu un vīzu instrumentā, “Apvārsnis 2020”.

               1.4.2.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Ļaut aģentūrai arī turpmāk nodrošināt:

                  – lielapjoma IT sistēmu efektīvu izstrādi, izmantojot atbilstošas projektu vadības struktūras efektīvai lielapjoma IT sistēmu izstrādei;

                  – lielapjoma IT sistēmu efektīvu, drošu un nepārtrauktu darbību;

                  – lielapjoma IT sistēmu efektīvu un finansiāli atbildīgu pārvaldību;

                  – pietiekami kvalitatīvus pakalpojumus lielapjoma IT sistēmu lietotājiem;

                  – pastāvīgus un nepārtrauktus pakalpojumus;

                  – augstu datu aizsardzības pakāpi saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, tostarp īpašiem noteikumiem, kas attiecas uz katru lielapjoma IT sistēmu;

                  – pietiekamu datu un fiziskās drošības pakāpi saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem, tostarp konkrētiem noteikumiem, kas attiecas uz katru lielapjoma IT sistēmu.

               1.4.3.- Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Aģentūras eu-LISA programmdokumentā nākamajam gadam ietver sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos rezultātus, tostarp izpildes rādītājus (KPI un SLA). Tajā saskaņā ar budžeta līdzekļu sadales pēc darbības jomām un uz darbības jomām balstītas pārvaldības principiem ietver arī finansējamo darbību aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirtiem finansiālajiem līdzekļiem un cilvēkresursiem. Tajā skaidri norāda, kādi uzdevumi ir pievienoti, mainīti vai svītroti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu. Gada ziņojumā par aģentūras darbībām būtu jāziņo par sasniegumiem šajos rādītājos.

                  Ik pēc pieciem gadiem, sākot ar 2017. gadu, Komisija pasūta neatkarīgu ārēju izvērtējumu par aģentūras darbību. Izvērtējumā izskata aģentūras darbības rezultātus attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietu. Izvērtējumā arī novērtē aģentūras ieguldījumu koordinētas, izmaksu ziņā efektīvas un saskanīgas IT vides veidošanā Savienības līmenī tādu lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai, kas atbalsta tieslietu un iekšlietu (TI) politikas īstenošanu. Izvērtēšanā jo īpaši novērtē iespējamo vajadzību mainīt aģentūras pilnvaras (un šādu izmaiņu finansiālo ietekmi).

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Aģentūras darba pirmajā izvērtējumā, kas balstīts uz neatkarīgu ārēju novērtējumu un veikts 2015.–2016. gadā, tika secināts, ka eu-LISA efektīvi nodrošina lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību un citus tai uzticētos uzdevumus, kā arī, ka regulā par aģentūras izveidi ir vajadzīgas vairākas izmaiņas, piemēram, to sakaru infrastruktūras uzdevumu nodošana aģentūrai, kurus saglabājusi Komisija. Komisija, balstoties uz ārējo novērtējumu, ņēma vērā politisko, juridisko un faktisko aspektu attīstību un jo īpaši ierosināja paplašināt aģentūras pilnvaras pildīt uzdevumus, kas izriet no abu likumdevēju pieņemtajiem priekšlikumiem, ar kuriem aģentūrai tiek uzticētas jaunas sistēmas, un uzdevumus, kas minēti Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, Augsta līmeņa ekspertu grupas sistēmu un sadarbspējas jautājumos 2017. gada 11. maija galīgajā ziņojumā un Komisijas 2017. gada 16. maijā pieņemtajā Septītajā progresa ziņojumā par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību. Aģentūras pilnvaras arī būtu jāpaplašina, lai dalībvalstīm dotu padomus saistībā ar valsts sistēmu savienojumu ar centrālajām sistēmām un pēc vajadzības sniegtu ad hoc palīdzību/atbalstu, kā arī palīdzību/atbalstu Komisijas dienestiem tehniskos jautājumos, kas saistīti ar jaunām sistēmām. Aģentūrai būtu jāsekmē attīstība izpētē, kuras attiecas uz tās pārvaldīto sistēmu darbības pārvaldību. Tai būtu jāizplata informācija par šādu attīstību Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

                  Aģentūras pilnvaras arī būtu jāpaplašina, lai ieinteresētajām dalībvalstīm izstrādātu, izmantotu, uzturētu un/vai mitinātu kopīgus tehniskus risinājumus to pienākumu īstenošanai valstīs, kas ir izriet no ES tiesību aktiem par decentralizētām lielapjoma sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. To varētu panākt, izmantojot deleģēšanas nolīgumu starp attiecīgajām dalībvalstīm un aģentūru, ar ko aģentūrai uztic iepriekšminētos uzdevumus un atbilstīgu budžetu.

                  Aģentūras galvenajai funkcijai vajadzētu būt turpināt īstenot SIS II, VIS un Eurodac un – ja abi likumdevēji pieņems tādu lēmumu – arī citu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldības uzdevumus. Turklāt aģentūrai būtu jāveic uzdevumi saistībā ar aģentūrai uzticēto IT sistēmu tehniskā izmantojuma mācībām. Turklāt aģentūrai varētu uzticēt arī atbildību par papildu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un darbības pārvaldību, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. līdz 89. pantu. Šādi uzdevumi aģentūrai būtu jāuztic tikai ar vēlākā posmā pieņemtiem un atsevišķiem likumdošanas instrumentiem, pirms tam veicot ietekmes novērtējumu.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Ierosinātās darbības mērķis ir apstiprināt centrālās SIS, centrālās VIS un valstu saskarņu, centrālā Eurodac, to sakaru infrastruktūru, kā arī citu sistēmu darbības pārvaldības piešķiršanu eu-LISA un uzticēt tai jaunus papildu uzdevumus. Šos uzdevumus atsevišķas dalībvalstis nevar izpildīt un to var labāk īstenot, rīkojoties Savienības līmenī.

                  Eiropas programmā migrācijas jomā “robežu pārvaldība” tika noteikta par vienu no “četriem pīlāriem labākai migrācijas pārvaldībai”. Ārējo robežu nodrošināšana un to efektīvāka pārvaldība nozīmē arī IT sistēmu un tehnoloģiju piedāvāto iespēju labāku izmantošanu.

                  Šis priekšlikums turpinās sniegt ilgtermiņa risinājumu SIS II, VIS, EURODAC un citu lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, optimizējot sinerģiju un nodrošinot apjomradītus ietaupījumus.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Iniciatīva cita starpā ir balstīta uz Regulas (ES) 1077/2011 piemērošanā gūtās pieredzes rūpīgu analīzi, tostarp aģentūras rīcības izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar minētās regulas 31. pantu.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Šis priekšlikums ir balstīts uz spēkā esošo eu-LISA regulu, kuru pēc tam 2015. gadā grozīja ar Regulu (ES) 603/2013
                     98
                  , lai ņemtu vērā ar Eurodac regulas pārstrādāto redakciju ieviestās izmaiņas, tostarp piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos. Ar šo priekšlikumi tiek paplašinātas aģentūras pilnvaras, lai ļautu tai pārņemt jaunus uzdevumus. Eiropas Drošības programma
                     99
                   un Eiropas programma migrācijas jomā
                     100
                   nosaka ES politikas attīstības un īstenošanas virzienu, lai novērstu paralēlās problēmas saistībā ar migrācijas pārvaldību un terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu. Eiropas programmā migrācijas jomā uzsvērts tas, cik nozīmīgi ir pilnībā izmantot SIS, VIS un Eurodac lielapjoma IT sistēmas, kas var dot labumu robežu pārvaldībā, kā arī uzlabot Eiropas spēju samazināt neatbilstīgo migrāciju un atgriezt neatbilstīgos migrantus. Tajā arī tika norādīts, ka līdz ar priekšlikuma, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), kas stiprinās cīņu pret neatbilstīgo migrāciju, radot reģistru par trešo valstu valstspiederīgo pārrobežu kustību, tiks sākts jauns posms. Eiropas Drošības programmā tika atgādināts, ka ES aģentūrām ir izšķiroša nozīme operatīvās sadarbības atbalstīšanā. Tajā dalībvalstis tika rosinātas pilnībā izmantot aģentūru sniegto atbalstu, lai risinātu noziedzības problēmu ar kopīgas rīcības palīdzību, un atzīmēts, ka būtu arī jāveicina lielāka sadarbība aģentūru starpā to attiecīgo pilnvaru ietvaros.

                  Ar šo iniciatīvu Komisija palīdz padarīt robežu pārvaldību efektīvāku un drošāku, nostiprināt drošību un apkarot un novērst noziedzību, stiprinot eu-LISA lomu un pienākumus ne tikai attiecībā uz pastāvošām un jaunām lielapjoma IT sistēmām sadarbībai un informācijas apmaiņai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, bet arī uz atbalsta sniegšanu dalībvalstīm un Komisijai.

                  Tā arī atspoguļo un ir pilnībā saskaņota ar ierosinātajiem grozījumiem likumdošanas instrumentos, kas reglamentē eu-LISA patlaban pārvaldīto sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantojumu, un ar priekšlikumiem, ar kuriem tai uztic nākotnes sistēmu pārvaldību.

                  Šis priekšlikums būtu jāskata saistībā ar darbībām, kas iekļautas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”
                     101
                  , kurā uzsvērta vajadzība ES stiprināt un uzlabot tās IT sistēmas, datu arhitektūru un informācijas apmaiņu robežu pārvaldības, tiesībaizsardzības un terorisma apkarošanas jomā.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –◻
                     Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG.

               ⌧ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  102

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ⌧ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ⌧ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               ◻ publisko tiesību subjektiem;

               ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP ietvaros saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Jau pastāv un ir izmantojami pietiekami mehānismi aģentūras darbības uzraudzībai un izvērtēšanai; jo īpaši programmdokuments ir efektīvs instruments šim nolūkam. Aģentūras darbības efektivitāte, pamatojoties uz ierosināto pasākumu, tiklīdz tas būs pieņemts, tiks obligātā kārtā izvērtēta ik pēc pieciem gadiem, kamēr saskaņā ar pašreizējo regulu izvērtēšana tiek veikta ik pēc četriem gadiem.

                  Aģentūras ikgadējās ziņošanas pienākums ietver konsolidētā gada darbības pārskata un galīgo pārskatu sagatavošanu.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Īstermiņā galvenais risks ir – vai eu-LISA spēj tikt galā ar visiem jaunajiem uzdevumiem, kas tai uzticēti, kopā ar iespējamiem sarežģījumiem, kuri varētu rasties sistēmu tehniskajā izstrādē, apdraudot to savlaicīgu izstrādi. Šajā instrumentā ir paredzēts adekvāts resursu līmenis, kas ļautu eu-LISA veikt gaidāmos uzdevumus, taču atbilstošas uz darbību balstītas pārvaldības trūkums var sarežģīt eu-LISA uzdevumu. COM vairākkārt aicināja eu-LISA ātri ieviest šādu uzraudzību.

               2.2.2.Paredzētās kontroles metodes

                  Kā Savienības aģentūra eu-LISA piemēro piemērojamās decentralizēto aģentūru kontroles metodes, kas jau ir noteiktas Regulā (ES) Nr. 1077/2011.

                  Uz Finanšu pamatregulu, kuru attiecina uz aģentūrām, balstītajā eu-LISA finanšu regulā paredzēta iekšējā revidenta iecelšana un noteiktas iekšējās revīzijas prasības.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Ierosinātās regulas 45. pantā paredzēta krāpšanas apkarošana. Tā padara Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic OLAF, piemērojamu eu-LISA un pilnvaro OLAF un Revīzijas palātu veikt papildu revīzijas un izmeklēšanas. Pants atbilst decentralizēto aģentūru paraugtekstam.

                  Turklāt eu-LISA 2015. gada 18. novembrī pieņēma krāpšanas apkarošanas stratēģiju un krāpšanas apkarošanas stratēģijas rīcības plānu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Uzskaitījums pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsoniskums

                        Dif./nedif.
                           103

                        no EBTA valstīm
                           104

                        no kandidātvalstīm
                           105

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        3

                        18.0207 – Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

                        Dif.

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        JĀ/NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Uzskaitījums pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksa

                        Numurs
                        […. izdevumu kategorija]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        […]

                        [XX.YY.YY.YY]

                        […]

                        […]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        3

                        Drošība un pilsoniskums

                        eu-LISA

                        Gads
                        2018

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        N+4 gads un turpmākie gadi

                        KOPĀ

                        1. sadaļa

                        Bāzlīnija saskaņā ar eu-LISA PD 2018-2020
                           106

                        Saistības / Maksājumi

                        16,326

                        14,196

                        14,839

                        45,361

                        Jauni instrumenti

                        . IIS

                        Saistības / Maksājumi

                        1,876

                        1,876

                        4,221

                        7,973

                        . ETIAS

                        Saistības / Maksājumi

                        1,638

                        1,813

                        2,684

                        6,135

                        . SIS II robežas

                        Saistības / Maksājumi

                        0,210

                        0,210

                        0,210

                        0,630

                        . SIS II atgriešana

                        Saistības / Maksājumi

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        . Eurodac Plus

                        Saistības / Maksājumi

                        0,268

                        0,268

                        0,268

                        0,804

                        . ECRIS

                        Saistības / Maksājumi

                        0,263

                        0,350

                        0,350

                        0,963

                        Papildu personāla pārskatīšana
                           107

                        Saistības / Maksājumi

                        2,902

                        3,178

                        3,454

                        9,534

                        SA izmaksas – dažu ārējo pakalpojumu veikšana iekšienē

                        Saistības / Maksājumi

                        1,520

                        1,520

                        1,520

                        4,560

                        1. sadaļa kopā:

                        Saistības / Maksājumi

                        25,073

                        23,481

                        27,616

                        76,170

                        2. sadaļa:

                        Bāzlīnija

                        Saistības

                        10,455

                        0,125

                        9,832

                        20,412

                        Jauni instrumenti

                        . ETIAS

                        Saistības

                        1,658

                        1,395

                        1,395

                        4,448

                        Papildu budžeta pārskatīšana
                           108

                        Saistības

                        SA izmaksas – dažu ārējo pakalpojumu veikšana iekšienē

                        Saistības

                        -1,157

                        -1,157

                        -1,157

                        -3,470

                        2. sadaļa kopā:

                        Saistības

                        10,957

                        0,363

                        10,070

                        21,391

                        3. sadaļa:

                        Bāzlīnija

                        Saistības

                        58,918

                        73,093

                        64,492

                        196,503

                        Jauni instrumenti

                        . IIS

                        Saistības

                        57,513

                        144,325

                        21,605

                        223,443

                        . ETIAS

                        Saistības

                        23,467

                        11,023

                        55,800

                        90,290

                        . SIS II robežas

                        Saistības

                        12,893

                        2,051

                        1,982

                        16,926

                        . SIS II atgriešana

                        Saistības

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

                        . Eurodac Plus

                        Saistības

                        11,870

                        5,600

                        0

                        17,470

                        . Dublina

                        Saistības

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        . ECRIS

                        Saistības

                        3,766

                        3,766

                        3,766

                        11,298

                        Papildu budžeta pārskatīšana

                        Saistības

                        22,577

                        22,576

                        22,577

                        67,730

                        . SA izmaksas – dažu ārējo pakalpojumu veikšana iekšienē

                        Saistības

                        -0,644

                        -0,644

                        -0,644

                        -1,933

                        . Komunikācijas infrastruktūras nodošana no HOME ģenerāldirektorāta aģentūrai eu-LISA
                           109

                        Saistības

                        19,221

                        19,221

                        19,221

                        57,663

                        . Pētījumi/konsultācijas

                        Saistības

                        4,000

                        4,000

                        4,000

                        12,000

                        3. sadaļa kopā:

                        Saistības

                        194,507

                        263,017

                        171,403

                        628,927

                        1., 2., 3. sadaļas bāzlīnija COM(2013)519

                        Saistības

                        85,700

                        87,414

                        89,163

                        262,277

                        Maksājumi

                        85,700

                        87,414

                        89,163

                        262,277

                        1., 2., 3. sadaļas jaunie instrumenti

                        . IIS

                        Saistības

                        59,389

                        146,201

                        25,826

                        231,416

                        Maksājumi

                        42,135

                        102,904

                        19,345

                        164,384

                        . ETIAS

                        Saistības

                        26,763

                        14,231

                        59,879

                        100,873

                        Maksājumi

                        26,763

                        14,231

                        59,879

                        100,873

                        . SIS II robežas

                        Saistības

                        13,103

                        2,261

                        2,192

                        17,556

                        Maksājumi

                        2,710

                        8,103

                        4,861

                        15,674

                        . SIS II atgriešana

                        Saistības

                        2,590

                        0,517

                        0,517

                        3,624

                        Maksājumi

                        1,078

                        2,029

                        0,517

                        3,624

                        . Eurodac Plus

                        Saistības

                        12,138

                        5,868

                        0,268

                        18,274

                        Maksājumi

                        8,577

                        4,188

                        8,908

                        21,673

                        . Dublina

                        Saistības

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        Maksājumi

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        . ECRIS

                        Saistības

                        4,029

                        4,116

                        4,116

                        12,261

                        Maksājumi

                        2,146

                        4,116

                        4,116

                        10,378

                        1., 2., 3. sadaļa – Papildu budžeta pārskatīšana

                        Saistības / Maksājumi

                        25,842

                        26,118

                        26,394

                        78,354

                        KOPĀ eu-LISA
                           apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1.a +3.a

                        230,537

                        286,861

                        209,090

                        726,488

                        Maksājumi

                        =2+2.a

                        +3.b

                        199,380

                        274,408

                        216,812

                        690,600

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                         kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018.
                         gads

                        2019.
                         gads

                        2020.
                         gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        ĢD: HOME

                        •Cilvēkresursi

                        2,001

                        2,001

                        2,001

                        6,003

                        •Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,340

                        0,340

                        0,340

                        1,020

                        KOPĀ HOME ĢD

                        Apropriācijas

                        2,341

                        2,341

                        2,341

                        7,023

                        KOPĀ apropriācijas
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        2,341

                        2,341

                        2,341

                        7,023

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018.
                         gads

                        2019.
                         gads

                        2020.
                         gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        KOPĀ apropriācijas
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

                        Saistības

                        232,878

                        289,202

                        211,431

                        733,511

                        Maksājumi

                        201,721

                        276,749

                        219,153

                        697,623

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz eu-LISA apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –⌧
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot darbības apropriācijas šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2018.
                         gads

                        2019.
                         gads

                        2020.
                         gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           110

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 – Pastāvošo sistēmu darbības
                           111

                        – Kopēja sistēmas infrastruktūra

                        15,767

                        8,851

                        6,666

                        31,284

                        – SIS II

                        15,575

                        19,740

                        12,300

                        47,615

                        – VIS/BMS

                        20,053

                        38,578

                        39,602

                        98,233

                        – Eurodac

                        2,550

                        2,825

                        2,825

                        8,200

                        – Ārējais atbalsts
                           112

                        – Sanāksmes/komandējumi/apmācība

                        5,501

                        3,626

                        3,626

                        12,753

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        59,446

                        73,620

                        65,019

                        198,085

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 – Jaunu sistēmu izstrāde

                        – Ieceļošanas/izceļošanas sistēma

                        57,513

                        144,325

                        21,605

                        223,443

                        – ETIAS

                        23,467

                        11,023

                        55,800

                        90,290

                        – ECRIS

                        3,766

                        3,766

                        3,766

                        11,298

                        – Dublinas sadales sistēma

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        85,729

                        159,249

                        81,906

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 – Pastāvošo sistēmu pārskatīšana

                        – SIS II robežas

                        12,893

                        2,051

                        1,982

                        16,926

                        – SIS II atgriešana

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

                        Eurodac

                        11,870

                        5,600

                        0

                        17,470

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 3

                        27,283

                        8,099

                        2,429

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4 – papilduzdevumi

                        - SA izmaksas – ārējo pakalpojumu veikšana iekšienē

                        -1,171

                        -1,171

                        -1,171

                        -3,515

                        – nodošanas tīkls
                           113

                        19,221

                        19,221

                        19,221

                        57,663

                        – pētījumi/konsultācijas

                        4,000

                        4,000

                        4,000

                        12,000

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 4

                        22,049

                        22,049

                        22,049

                        66,148

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        194,507

                        263,017

                        171,403

                        628,927

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz eu-LISA cilvēkresursiem

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –⌧
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018.
                         gads

                        2019.
                         gads

                        2020.
                         gads

                        COM(2013)519 bāzlīnija

                        113

                        113

                        113

                        Norīkotie valsts eksperti

                        9

                        9

                        9

                        Līgumdarbinieki

                        30

                        30

                        30

                        Pagaidu darbinieki Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izstrādei, COM(2016)194, ņemot vērā juridiskā instrumenta pieņemšanu

                        14

                        14

                        14
                           114

                        Pagaidu darbinieki ETIAS izstrādei, COM(2016)731, ņemot vērā juridiskā instrumenta pieņemšanu

                        7

                        7

                        7

                        Līgumdarbinieki ETIAS izstrādei, COM(2016)731, ņemot vērā juridiskā instrumenta pieņemšanu

                        10

                        12,5

                        25

                        Līgumdarbinieki SIS II pārstrādāšanai – robežas/policija/atgriešana, COM(2016)881, 882 un 883, ņemot vērā juridiskā instrumenta pieņemšanu

                        4

                        4

                        4

                        Pagaidu darbinieki Eurodac regulas pārstrādātās redakcijas ieviešanai, COM(2016)272, ņemot vērā juridiskā instrumenta pieņemšanu

                        2

                        2

                        2

                        Līgumdarbinieki ECRIS izstrādei

                        5

                        5

                        5

                        Pagaidu darbinieki kopā, ieskaitot IIS, ETIAS, Eurodac priekšlikumus

                        136

                        136

                        136

                        Līgumdarbinieki kopā, ieskaitot ETIAS, SIS II pārstrādāto redakciju, ECRIS priekšlikumus

                        49

                        51,5

                        64

                        Norīkotie valsts eksperti kopā, ieskaitot IIS, ETIAS, SIS II pārstrādāto redakciju, Eurodac, ECRIS priekšlikumus

                        9

                        9

                        9

                        Pagaidu darbinieki, līgumdarbinieki un norīkotie valsts eksperti KOPĀ, ieskaitot IIS, ETIAS, SIS II pārstrādāto redakciju, Eurodac, ECRIS priekšlikumus

                        194

                        196,5

                        209

                        Papildu līgumdarbinieki (iekšienē piesaistīti 25 pagaidu darbinieki + 2 līgumdarbinieki (lai papildinātu juridisko un iekšējās revīzijas nodaļu))

                        27

                        27

                        27

                        Papildu norīkotie valsts eksperti, lai atbalstītu jauno pasākumu īstenošanu, kuriem būtu vajadzīga dalībvalstu pieredze sniegt vajadzīgo pieredzi nozarē

                        2

                        2

                        2

                        Papildu pagaidu darbinieki Tehniskā atbalsta birojam: 18 AD (progresīva uzņemšana), atsauce: 9., 10., 11., 12. pants).

                        (“Tehniskā atbalsta birojam” būs šādi uzdevumi: a) sniegt tehnisko atbalstu sadarbspējas darba programmas izvēršanā, b) palīdzēt dalībvalstīm labāk saskaņot valstu infrastruktūras ar ES sistēmām, c) izstrādā vienotus, centralizētus IT risinājumus, lai palīdzētu dalībvalstīm (to grupām) ieviest decentralizētas IT sistēmas, un d) uzraudzīt un īstenot attiecīgas izpētes darbības).

                        Nepieciešamie amata profili:

                        - 2 projektu vadītāji (2 AD)

                        - 2 vispārējie analītiķi / uzņēmējdarbības eksperti, kas atbild par tehniskajiem ietekmes novērtējumiem un tehniskajiem ex ante izvērtējumiem (2 AD)

                        - 2 sistēmu arhitekti, kas atbild par IT risinājumu izstrādi konstatētajām problēmām (2 AD)

                        - 1 IT eksperts, kas atbild par izmaksu novērtējumu (1 AD)

                        - 1 datu analītiķis, kas atbild par datu konsekvences analīzi un nodrošināšanu sistēmu starpā (1 AD)

                        - 2 testēšanas eksperti, kas atbild par izmēģinājuma projektu veikšanu, koncepcijas pamatojumu, prototipu izstrādi un testēšanas darbībām (2 AD)

                        - 5 drošības, biometrikas un tīkla speciālisti IT risinājumu izvērtēšanai, izstrādei un īstenošanai (5 AD)

                        - 3 izpētes amatpersonas attiecīgo izpētes darbību uzraudzīšanai un īstenošanai (2 AD+1 AST)

                        14

                        16

                        18

                        Papildu pagaidu darbinieki citām darbībām (2 AD)

                        - finanses un administrācija: 1 darbinieks iepirkuma/līgumu jautājumos (1 AD)

                        - tīkls (pēc līgumiskās atbildības par sakaru infrastruktūru novirzīšanas (ļaujot veikt VIS un SIS informācijas apmaiņu) no COM uz eu-LISA) (1 AD)

                        2

                        2

                        2

                        Papildu līgumdarbinieki papildu vadības resursiem (1 AD departamenta vadītājs un 2 AD nodaļas vadītāji), lai pārraudzītu jauno Tehniskā atbalsta biroju

                        3

                        3

                        3

                        Papildu pagaidu darbinieki kopā

                        19

                        21

                        23

                        Papildu pagaidu darbinieki, līgumdarbinieki un norīkotie valsts eksperti KOPĀ

                        48

                        50

                        52

                        KOPSKAITS (ieskaitot personālu, uz ko attiecas juridisko dokumentu par IIS, ETIAS, SIS II, Eurodac pārstrādātās redakcijas un ECRIS pieņemšana)

                        242

                        246,5

                        261

               Paredzamā ietekme uz štatu sarakstu
                  115

               A – Papildu pagaidu darbinieki

               Lai varētu izpildīt šīs regulas 9., 10., 11. un 12. pantā noteiktos jaunos uzdevumus, ir vajadzīgi šādi papildu darbinieki. Šos jaunos uzdevumus nav iespējams veikt, ņemot vērā personāla un finanšu resursu profilu, kas paredzēts aģentūras sākotnējā plānojumā un papildinājumos, kas ietverti 2016. gadā pieņemtajā DSA un kas sedza tikai IIS, ETIAS un Eurodac regulas pārstrādātās redakcijas ieviešanai.

               Lai īstenotu aģentūrai uzticētos jaunos uzdevumus, aģentūra izveido pastāvīgu un stabilu īpašu darba grupu, kas ir informēta par attiecīgo informācijas sistēmu – gan eu-LISA, gan dalībvalstīs – darījumdarbības un tehnisko kontekstu. Šim “Tehniskā atbalsta birojam” būs šādi uzdevumi:

               (a)sniegt tehnisko atbalstu sadarbspējas darba programmas izvēršanā

               Kā paredzēts 9. un 11. pantā, aģentūra būs atbildīga par turpmāko rīcību informācijas sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai robežu un drošības jomā. Uzdevumi cita starpā ietvers tehnisko pētījumu un izmēģinājuma projektu veikšanu, koncepcijas pamatojumu, prototipu izstrādi un testēšanas darbības. Šos uzdevumus nevar veikt ar pastāvošajiem resursiem, kas piešķirti pastāvošo sistēmu darbībai un nākotnes sistēmu izstrādei, neriskējot apdraudēt šo sistēmu pareizu darbību / izstrādi.

               (b)palīdzēt dalībvalstīm labāk saskaņot valstu infrastruktūras ar ES sistēmām

               Ar 12. pantu eu-LISA tiek uzticēts uzdevums dalībvalstīm sniegt ad hoc atbalstu jautājumos, kas saistīti ar savienojumiem ar centrālajām sistēmām. Uzdevumi ietvertu reaģēšanu ārkārtas situācijās līdzīgi tai, kas veikta “karstajos punktos” migrācijas krīzes laikā, kur eu-LISA tika lūgts veikt tehniskus novērtējumus un sniegt ieteikumus par valstu infrastruktūru iespējamu saskaņošanu ar ES sistēmām vai strādāt pie mobilu risinājumu izveides. Turklāt eu-LISA arī atbalstītu Komisiju tehniskos jautājumos, kas saistīti ar pastāvošām vai jaunām sistēmām.

               (c)izstrādāt vienotus, centralizētus IT risinājumus, lai palīdzētu dalībvalstīm (to grupām) ieviest decentralizētas IT sistēmas

               12. pants ļauj eu-LISA atbildēt uz dalībvalstu (to grupas) lūgumiem par vienotu, centralizētu IT risinājumu izstrādi, uzturēšanu un mitināšanu, reaģējot uz saistībām, kas izriet no Savienības tiesību aktiem par decentralizētām lielapjoma IT sistēmām. Aģentūras eu-LISA iejaukšanās ir vajadzīga, lai reaģētu uz tādu vajadzību, kurā ir skaidri noteikta ES pievienotā vērtība un kuru nevar apmierināt komerciālie IT pakalpojumu sniedzēji.

               Aģentūra eu-LISA veiktu priekšizpēti, lai izvērtētu šādu lūgumu ietekmi un jo īpaši to finanšu aspektu. Tiklīdz ir noteikti konkrēti projekti un panākta vienošanās par tiem ar lūgumu iesniegušajām dalībvalstīm (izmantojot deleģēšanas nolīgumu, tostarp dalībvalstu atgūstamās iemaksas), tie būtu jāiekļauj eu-LISA parastajā plānošanas ciklā. Arī šajā gadījumā ir vajadzīga pastāvīga darba grupa, kas ir informēta par darījumdarbības un tehnisko kontekstu gan eu-LISA, gan dalībvalstīs, lai veiktu sagatavošanas darbus un papildinātu norises. Ja šo darbību apjoms pieaugs un līdztekus būs jāveic vairāki projekti, resursu līmenis būtu attiecīgi jāpielāgo. Šādu darbību piemēri ir vienotu tehnisko platformu iespējama izstrāde, lai sazinātos ar gaisa pārvadātājiem API/PNR kontekstā. Tā kā tiks pakāpeniski noteikti un īstenoti konkrēti projekti, ir paredzēta progresīva uzņemšana.

               (d)uzraudzīt un īstenot attiecīgās izpētes darbības

               Ar 10. pantu eu-LISA tiek uzlikti daži pienākumi izpētes jomā. Aģentūra uzraudzīs norises izpētes jomā, kas ir svarīgas tās sistēmu darbības pārvaldībai. Turklāt tā var palīdzēt īstenot Pētniecības pamatprogrammas attiecīgās daļas. Kā augsti specializēta struktūra IT un biometrikas jomā eu-LISA var pievienot vērtību šai programmai. Tā ir vislabāk piemērota pēcpasākumu veikšanai projektos šajā jomā, jo ne Komisijai, ne Pētniecības izpildaģentūrai nav salīdzināmas pieredzes.

               Papildus pagaidu darbiniekiem Tehniskā atbalsta biroja jauno uzdevumu īstenošanai būs vajadzīgi papildu pagaidu darbinieki šādiem uzdevumiem:

               –Finanses un administrācija (administratīvā atbalsta papildināšana, kas saistīts ar aģentūras pārvaldītā budžeta pieaugumu). Ārējā izvērtējumā vajadzība aģentūrai izveidot atbilstošu uz darbību balstītas pārvaldības sistēmu ir norādīta kā izšķiroši svarīga. Tas kļūst vēl jo svarīgāk, ņemot vērā aģentūrai uzticētos lielos budžeta pienākumus.

               –Tīkls (sakaru infrastruktūra, kas ļauj veikt VIS un SIS informācijas apmaiņu), kur pienākumi tiks novirzīti no COM uz eu-LISA, sk. 7. pantu).

               –Aģentūras pārvaldība: paredzams, ka līdz 2020. gadam aģentūras personāla kopskaits gandrīz divkāršosies salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. Rezultātā aģentūrai būs jāpārskata tās organizatoriskā struktūra un būs jāizveido jaunas vadības amata vietas, jo īpaši jaunā Tehniskā atbalsta biroja pārraudzībai. Ārējā izvērtējumā nepārprotami ir norādīta šī vajadzība, neatkarīgi no iepriekš aprakstīto papildu uzdevumu noteikšanas (kas vēl vairāk palielina vajadzību stiprināt aģentūras pārvaldību).

               Kopumā, lai veiktu iepriekšminētos uzdevumus, štatu sarakstā ir nepieciešami papildu 23 pagaidu darbinieki.

                        Funkciju grupa

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Papildu AD

                        18

                        20

                        22

                        Papildu AST

                        1

                        1

                        1

                        KOPSUMMA

                        19

                        21

                        23

               B – Esošo pagaidu darbinieku aizstāšana ar līgumdarbiniekiem

               Ir konstatēta vajadzība pieņemt štatā vairākus pagaidu darbiniekus, lai apmierinātu darbības vajadzības pašreizējā nestabilajā drošības vidē, novērstu aģentūras ārējā izvērtējumā konstatēto personāla trūkumu un apmierinātu vajadzības saistībā ar darbības nepārtrauktību un noteikumu ievērošanu. Gadījumos, kad ārējie darbinieki joprojām der labāk, piemēram, īstermiņa aizstāšanai vai kā speciālisti ierobežotiem projektiem, aģentūra plāno viņus paturēt. Tomēr daudzos citos gadījumos ārēju darbinieku izmantošana tiek uzskatīta par neefektīvu un nelietderīgu. Ārējie pagaidu darbinieki daudzējādā ziņā nav līdzvērtīgi aģentūras pastāvīgajiem darbiniekiem (ļoti augsts mainības līmenis – vāja motivācija ilgtermiņa izredžu un izaugsmes iespēju neesības dēļ; augsta līmeņa prasmes/zināšanas parasti nav pieejamas; nav disciplinārās pārskatatbildības, drošības ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi informācijai un korporatīvajiem resursiem (īpaši nozīmīgi eu-LISA tās pilnvaru un darbības realitātes dēļ); sarežģīta integrācija: ierobežota piekļuve korporatīvajai infrastruktūrai (piem., finanšu programmatūrai, dokumentu pārvaldības sistēmai, cilvēkresursiem). Visu šo iemeslu dēļ visu kopīgajās interesēs ir, ka eu-LISA samazina savu atkarību no ārējiem pakalpojumu sniedzējiem.

               Paredzams, ka iekšienē kā līgumdarbinieki atrastie 25 FTE nodrošinās:

               ·Pieaugošo darbības vajadzību apmierināšanu: ārējā izvērtējumā tika uzsvērts, ka pieaugošā eu-LISA pārvaldīto IT sistēmu skaita un šo sistēmu pieaugošā apmēra un kapacitātes dēļ (nesenie EURODAC uzlabojumi, SIS AFIS īstenošana, VIS kapacitātes uzlabojums...), kā arī to darbības arvien lielākās sarežģītības dēļ ir jāizveido ļoti stingra darbības struktūra, kas īpaši realizēta, īstenojot IT pakalpojumu pārvaldību (ITSM). Šīs sistēmas izstrādei un pārvaldībai aģentūrai ir nepieciešami motivēti, ilgtermiņa un drošības jautājumos diskrēti darbinieki, kas var efektīvi pilnveidot pastāvīgu pieredzi. Turklāt izvērtējumā tika arī ieteikts izveidot Vērtēšanas un projektu vadības biroju (EPMO), lai vairāk pilnveidotu tās iekšējās projektu pārvaldības modeli. ITSM un EPMO izveide tika norādīta kā izšķiroši svarīga.

               ·Drošība: svarīgas un sensitīvas amata vietas, piemēram, ar projektu vadību, plānošanu un drošību saistītas amata vietas, būtu jāieņem integrētiem, atbildīgiem un drošības jautājumos diskrētiem ilgtermiņa darbiniekiem. Izvērtējumā kā izšķiroši svarīga tika uzsvērta vajadzība stiprināt drošības pārvaldības kompetenci un nodalīt dažus pienākumus drošības jomā.

               ·Darbības nepārtrauktība: eu-LISA izmantotās sistēmas ir izšķiroši svarīgas Šengenas zonas un Eiropas drošības darbībai. Darbības nepārtrauktība tām ir vitāli svarīga un juridiski obligāta. To nedrīkstētu apdraudēt bezatbildīgs, vāji motivēts un drošības risku radošs ārējais personāls.

               ·Iepirkuma/finanšu darbības: Ārējā izvērtējumā vajadzība aģentūrai izveidot atbilstošu uz darbību balstītas pārvaldības sistēmu ir norādīta kā izšķiroši svarīga. Tas kļūst vēl jo svarīgāk, ņemot vērā aģentūrai uzticētos lielos budžeta pienākumus, lai īstenotu esošos un jaunos uzdevumus un darbības. eu-LISA būs vajadzīgi papildu darbinieki prasmīgam, pareizam un efektīvam iepirkumam un finanšu pārvaldībai. Arī šo uzdevumu pildīšanai, kurus nevar veikt pagaidu darbinieki, ir nepieciešami darbinieki, kas ir motivēti, apzinīgi un pārskatatbildīgi, un pārzina aģentūru un tās vajadzības.

               Turklāt Komisija konstatēja, ka ir nepieciešami divi līgumdarbinieki, lai:

               –papildinātu eu-LISA juridisko nodaļu (1 līgumdarbinieks) nolūkā uzlabot visu juridisko dokumentu kvalitāti, kā arī, lai ļautu eu-LISA veidot iekšējo tiesībspēju, kas ļautu viņiem izvērtēt viņu paredzēto darbību juridisko ietekmi;

               –papildinātu iekšējās revīzijas nodaļu, lai nodrošinātu iekšējās revīzijas gada plāna īstenošanu (1 līgumdarbinieks) un palielinātu iekšējo spēju veikt visus vajadzīgos ex ante izvērtējumus, kuru patlaban pietrūkst.

               Lai nodrošinātu vajadzīgās nozares zināšanas par valstu IT vidēm, ir vajadzīgi divi norīkotie valsts eksperti. Tas ir nepieciešams, lai sniegtu pareizas tehniskas atbildes, izstrādājot IT risinājumus, un pašreizējais norīkoto valsts ekspertu kopums ir jāpapildina, ņemot vērā jaunos uzdevumus.

               Pašreizējā drošības vidē, kurā IT sistēmām un sadarbspējai ir nozīmīga loma iecerētajos risinājumos drošības pastiprināšanai Eiropas līmenī, eu-LISA ir nozīmīga ieguldījuma sniedzēja. Dalībvalstīm un Komisijai ir vajadzīgs, ka aģentūra pārvalda uzticamas IT sistēmas robežu un drošības jomā, novērš drošības nepilnības IT sistēmu infrastruktūrā un attīsta sadarbspēju.

               Šajā kontekstā būtisks sekmju faktors ir ļaut eu-LISA rēķināties ar stabilu resursu kopumu, un paredzētā personāla internalizācija ir jāveic pēc iespējas drīz.

                        Līgumdarbinieki

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Kopā

                        27

                        27

                        27

                        Norīkotie valsts eksperti

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Kopā

                        2

                        2

                        2

               Pieņemšana darbā tiks veikta katra finanšu gada pirmajā pusē.

               3.2.3.2.Paredzamās iesaistītā ĢD vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –⌧
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ·Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        14,5

                        14,5

                        14,5

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           116

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           117

                        - galvenajā mītnē
                           118

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        14,5

                        14,5

                        14,5

               HOME ĢD ir vajadzīgi papildu cilvēkresursi, lai varētu veikt aģentūras jauno darbību pēcpasākumus. Jaunajām sistēmām, kurām būs vajadzīga COM klātbūtne un sagatavošanas darbi, tiks izveidotas jaunas padomdevēju grupas. Turklāt visu aģentūrai uzticēto jauno uzdevumu rezultātā tiks gatavoti tehniski ziņojumi, organizēti izmēģinājuma projekti un koncepcijas pamatojums, kas Komisijas dienestiem būs jāpārskata un jāievēro. Šajā ziņā HOME ĢD ļoti ierobežotā tehniskā grupa ir jāpapildina. Papildus iepriekš minētajam 1,5 FTE tiek pievienoti, lai nodrošinātu JUST ĢD iesaisti ECRIS-TCN izstrādē, kā arī vajadzīgo īstenošanas aktu sagatavošanu attiecībā uz sistēmas specifikācijām. Ir vajadzīgas 9,5 papildu amata vietas papildus jau pastāvošajai bāzlīnijai – 6,5 amata vietām HOME ĢD un JUST ĢD.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Komisijas veiktā aģentūras koordinēšana un pēcpasākumi: Papildus 5 pastāvošajiem FTE, ir vajadzīgs 1 biometrikas speciālists, 2 vispārēji IT speciālisti, 1 drošības speciālists, 1 finanšu amatpersona un 3 politikas amatpersonas valdei / padomdevēju grupas pēcpasākumiem un ietekmes novērtējumu / ex ante izvērtējumu veikšanai HOME ĢD, un 1,5 FTE JUST ĢD.

                        Ārštata darbinieki

               Izmaksu aprēķina apraksts, izsakot pilnslodzes ekvivalenta vienībās, jāiekļauj V pielikuma 3. iedaļā.

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –⌧
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

                  […]

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
                  119
               .

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

                  […]

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N.
                         gads

                        N+1
                        . gads

                        N+2
                        . gads

                        N+3
                        . gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –⌧
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               pašu resursus

               dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           120

                        2018.
                         gads

                        2019.
                         gads

                        2020.
                         gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        6313. pants

                        Šengenas asociēto valstu iemaksa (CH, NO, LI, IS)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  18.0207 eu-LISA

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  Budžetā iekļauj Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā asociēto valstu iemaksas, kā paredzēts attiecīgajos nolīgumos.

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu {Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm,} un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta redakcija). OV L 180, 9.6.2013.

                     (2)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”. COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (3)

                     http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=32600&no=1

                     (4)
                  COM(2017) 261, final.

                     (5)

                     http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=DR0116464

                     (6)
                  COM(2017) 346, 29.6.2017.

                     (7)
                  SWD(2017) 249, 29.6.2017.

                     (8)
                  Ar pakalpojumu līmeņa vienošanos, kas 2014. gada 31. jūlijā panākta starp aģentūru un Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektoru, daži ar DubliNet saistīti darbības un drošības uzdevumi tika uzticēti eu-LISA. Komisija saglabāja atbildību par budžetu un līgumiskiem jautājumiem. DubliNet tiek juridiski nodots aģentūrai ar noteikumu Eurodac pārstrādātās redakcijas priekšlikumā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011. COM(2016) 272 final, 4.5.2016.

                     (9)
                  Tīkla VISION (Šengenas Konsultāciju tīkls) darbība tika uzticēta eu-LISA ar līgumu par pakalpojumu līmeni, kas tika parakstīts 2013. gada 27. maijā starp aģentūru, dalībvalstīm un valstīm, kuras izmanto VISION (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) un kuras pārstāvēja Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts.

                     (10)
                  Sarunās par “Viedrobežu” paketi, ko Komisija pieņēma 2013. gada 28. februārī, radās bažas par vairākiem tehniskiem, darbības un izmaksu jautājumiem, un tos bija nepieciešams izskatīt sīkāk. 2014. gada 4. februārī COREPER apstiprināja koncepcijas pamatojumu, kas ietver pētījumu Komisijas vadībā un testa posmu jeb izmēģinājuma projektu, ko veic eu-LISA. Izmēģinājuma projekts tika uzticēts eu-LISA ar deleģēšanas līgumu, un 2015. gadā tas tika sekmīgi īstenots.

                     (11)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 (2013. gada 30. septembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).

                     (12)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011, COM(2016) 194 final, 6.4.2016.

                     (13)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 270 final, 4.5.2016.

                     (14)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2016/1624. COM(2016) 731 final, 16.11.2016.

                     (15)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”. COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (16)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006. COM(2016) 882 final, 21.12.2016.; Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES. COM(2016) 883 final, 21.12.2016.

                     (17)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu {Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm}, lai identificētu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku, kurš uzturas nelikumīgi, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (pārstrādāta redakcija). COM(2016) 272 final, 4.5.2016.

                     (18)
                  Septītajā progresa ziņojumā “Virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” Eiropas Parlaments un Padome tiek aicināti organizēt kopīgu apspriešanos par turpmāko rīcību attiecībā uz sadarbspēju, kā noteikts paziņojumā. Tālab Komisija iepazīstinās ar šīm idejām un 2017. gada 26. maijā tās apspriedīs ar Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju (LIBE) un 2017. gada 9. jūnijā — ar dalībvalstīm Tieslietu un iekšlietu padomē. Pamatojoties uz šo apspriežu rezultātiem, sagaidāms, ka šīs trīs iestādes 2017. gada rudenī organizēs trīspusējas tehniskās sanāksmes, lai apspriestu turpmāko rīcību attiecībā uz sadarbspēju, kā noteikts šajā paziņojumā, tostarp operatīvajām vajadzībām robežkontroles un drošības jomā, un to, kā nodrošināt samērīgumu un pilnīgu atbilstību pamattiesībām. Mērķis ir panākt cik drīz vien iespējams un ne vēlāk kā līdz 2017. gada beigām kopēju vienošanos par turpmāko rīcību un par pasākumiem, kas nepieciešami, lai līdz 2020. gadam panāktu informācijas sistēmu sadarbspēju. Pamatojoties uz šādu kopējo vienošanos, Komisija 2018. gada pavasara sākumā iesniegs likumdošanas akta priekšlikumu par sadarbspēju. Paralēli trīs iestāžu kopējām apspriedēm, nesagaidot to rezultātus, Komisija un eu-LISA 2017. gada laikā turpinās veikt papildu tehnisko analīzi par sadarbspējai rastajiem risinājumiem, sagatavojot virkni tehnisko pētījumu un koncepcijas pamatojumu. Komisija regulāri sniegs jaunāko informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par šajā tehniskajā analīzē panākto virzību. Izmantojot informāciju, kas iegūta no Eiropas Parlamenta un Padomes, Komisija intensīvi strādā, lai pēc iespējas drīz varētu iesniegt likumdošanas akta priekšlikumu par sadarbspēju.

                     (19)
                  Padomes Lēmums 2008/615/JHA (23.6.2008.).

                     (20)
                  Direktīva (ES) 2016/681 (27.4.2016.).

                     (21)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) papildināšanai un atbalstam izveido centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (TCN), un ar ko groza Regulu (ES) 1077/2011 (sistēma ECRIS-TCN). COM(2017) 344, 29.6.2017.

                     (22)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu {Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm}, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta redakcija) (OV L 180, 9.6.2013.).

                     (23)
                  COM(2015) 185 final, 28.4.2015.

                     (24)
                  COM(2015) 240 final, 13.5.2015.

                     (25)
                  OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

                     (26)
                  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (27)
                  Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā (OV L 93, 3.4.2001., 40.–47. lpp.).

                     (28)
                  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (29)
                  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

                     (30)
                  Padomes Lēmums (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveici par kritērijiem un mehānismiem, ar ko nosaka valsti, kura ir atbildīga par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu (OV L 53, 27.2.2008. 3. lpp.).

                     (31)
                  OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.

                     (32)
                  Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienas un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (OV L 160, 18.6.2011.).

                     (33)
                  Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā par dalībvalstī vai Šveicē (OV L 161, 24.6.2009., 6. lpp.), un Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā (OV L 57, 28.2.2006., 16. lpp.).

                     (34)

                     http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=DR0116464

                     (35)
                  COM(2017) 346, 29.6.2017.

                     (36)
                  Grozījumi, kas attiecas uz IIS, ir paredzēti IIS priekšlikumā. Eiropas Parlamenta un Padomes sarunu noslēgumā tie var būt grozīti.

                     (37)
                  eu-LISA regulas grozījumi, kas attiecas uz DubliNet, tika paredzēti Eurodac pārstrādāšanas priekšlikumā, un tie ir atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas. Ar pakalpojumu līmeņa vienošanos starp Iekšlietu ģenerāldirektorātu un eu-LISA 2014. gada 31. jūlijā DubliNet darbība jau tika uzticēta aģentūrai.

                     (38)
                  eu-LISA regulas grozījumi, kas attiecas uz ETIAS, ETIAS priekšlikumā nav paredzēti, taču tos varētu iekļaut, kad teksts tiks apspriests. Katrā ziņā tie ir atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas.

                     (39)
                  eu-LISA regulas grozījumi nav iekļauti Dublinas pārstrādāšanas priekšlikumā, un tie noteikti būs atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas.

                     (40)
                  eu-LISA regulas grozījumi ir iekļauti ECRIS-TCN priekšlikumos, un tie ir atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas.

                     (41)
                  TESTA-ng ir projekts, kas izstrādāts tīkla pakalpojuma veidā, pamatojoties uz 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 922/2009/EK (2009. gada 16. septembris) par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem (OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp.).

                     (42)
                  Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (43)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 (2013. gada 30. septembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).

                     (44)
                  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.

                     (45)
                  Komisijas Lēmums (2014. gada 11. jūnijs), ar ko pieņem Saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, C(2014) 3486 final. Saprašanās memorands stājās spēkā 2014. gada 18. jūnijā.

                     (46)
                  Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 12. septembra lēmums.

                     (47)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

                     (48)
                  Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.).

                     (49)
                  Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmums 2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.).

                     (50)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

                     (51)
                  Padomes 2000. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.).

                     (52)
                  Padomes 2002. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp.).

                     (53)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

                     (54)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

                     (55)
                  Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/633/TI par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.).

                     (56)
                  COM(2017) 346, 29.6.2017.

                     (57)
                  COM(2017) 134, 23.3.2017. Minētā paziņojuma 2. pielikumā sniegtas vispārīgas pamatnostādnes, ieteikumi un labas prakses piemēri, kā, izstrādājot, īstenojot un pārvaldot Eiropas publiskos pakalpojumus, panākt sadarbspēju vai vismaz radīt apstākļus lielākas sadarbspējas sasniegšanai.

                     (58)
                  Komisijas 2003. gada 2. septembra Regula (EK) Nr. 1560/2003, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 222, 5.9.2003., 3. lpp.).

                     (59)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmums Nr. 922/2009/EK par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem (ISA) (OV L 280, 3.10.2009., 20. lpp.).

                     (60)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (61)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (62)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

                     (63)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES. COM(2016)883 final.

                     (64)
                  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

                     (65)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

                     (66)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

                     (67)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (68)
                  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

                     (69)
                  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

                     (70)
                  Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).

                     (71)
                  OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

                     (72)
                  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

                     (73)
                  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

                     (74)

                        OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

                     (75)
                  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (76)
                  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

                     (77)
                  OV L 93, 3.4.2001., 40. lpp.

                     (78)
                  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (79)
                  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

                     (80)
                  OV L 53, 27.2.2008., 5. lpp.

                     (81)
                  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

                     (82)
                  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

                     (83)
                  OV L 160, 18.6.2011., 39. lpp.

                     (84)
                  Grozījumi, kas attiecas uz IIS, ir paredzēti IIS priekšlikumā. Eiropas Parlamenta un Padomes sarunu noslēgumā tie var būt grozīti.

                     (85)
                  eu-LISA regulas grozījumi, kas attiecas uz DubliNet, tika paredzēti Eurodac pārstrādāšanas priekšlikumā, un tie ir atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas.

                     (86)
                  eu-LISA regulas grozījumi, kas attiecas uz ETIAS, ETIAS priekšlikumā nav paredzēti, taču tos varētu iekļaut, kad teksts tiks apspriests. Katrā ziņā tie ir atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas.

                     (87)
                  eu-LISA regulas grozījumi nav iekļauti Dublinas pārstrādāšanas priekšlikumā, un uz tiem noteikti attieksies minētā priekšlikuma pieņemšana.

                     (88)
                  eu-LISA regulas grozījumi ir iekļauti ECRIS-TCN priekšlikumā, un tie ir atkarīgi no minētā priekšlikuma pieņemšanas.

                     (89)
                  Patlaban tā tas ir tikai Eurodac gadījumā; bet EuroDomain izmantos arī sistēma ECRIS-TCN.

                     (90)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES. COM(2016) 883 final.

                     (91)
                  Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas Kopienā lietojamās valodas, OV P 17, 6.10.1958., 385. lpp.

                     (92)
                  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 4. lpp.).

                     (93)
                  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

                     (94)
                  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (95)
                  ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (96)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (97)
                  ECRIS-TCN izstrādi finansēs no Tieslietu programmas, un tā būs budžeta ziņā neitrāla attiecībā uz 3. izdevumu kategoriju.

                     (98)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu {Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm}, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (pārstrādāta redakcija). OV L 180, 9.6.2013.

                     (99)
                  COM(2015) 185 final, 28.4.2015.

                     (100)
                  COM(2015) 240 final, 13.5.2015.

                     (101)
                  COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (102)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                  .

                     (103)
                  Dif. — diferencētās apropriācijas / nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (104)
                  EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (105)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (106)
                  Bāzlīnijā neietilpst papildu līgumdarbinieki 2018. gadā.

                     (107)
                  Papildu budžets aptver 23 pagaidu darbiniekus, 2 līgumdarbiniekus un 2 norīkotos valsts ekspertus, kā skaidrots 3.2.3. iedaļā.

                     (108)
                  Iespējams, būs vajadzīgs ievērojams piešķīrums būvniecības izdevumiem, lai paplašinātu Strasbūras biroju un palielinātu mitināšanas kapacitāti, kas vajadzīga turpmāko sistēmu izstrādei. eu-LISA patlaban izvērtē savas vajadzības. Ja šāda vajadzība tiks apstiprināta, eu-LISA īstenos būvdarbu procedūru attiecībā uz Eiropas Parlamentu un Padomi, un vajadzīgie budžeta līdzekļi tiktu ieviesti, izmantojot budžeta procedūras projektu (BP 2019).

                     (109)
                  Komunikācijas infrastruktūras nodošana notiks, no vienas puses, attiecībā uz VIS – jau 2018. gadā, kā to paredz 2017. gadā pieņemamās IIS regulas 19.a panta 9. punkts, un attiecībā uz SIS – pēc pārskatītās eu-LISA regulas pieņemšanas (skatīt arī 19. zemsvītras piezīmi).

                     (110)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (111)
                  Aprakstīts 1.4.2. punktā. “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)”.

                     (112)
                  Iekšienē atrastais personāls ir atskaitīts, kā norādīts eu-LISA memorandā par 2018. gada budžeta projektu.

                     (113)
                  Ar topošo IIS regulu, tiklīdz tā būs pieņemta, tiks grozīts 2008. gada 9. jūlija VIS Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. pants, paredzot, ka sešus mēnešus pēc regulas, ar ko izveido IIS, stāšanās spēkā vadības iestāde ir atbildīga par VIS administratīvajiem uzdevumiem, kas saistīti ar sakaru infrastruktūru, kuru līdz šim pārvaldīja Komisija. Šis noteikums topošajā IIS regulā kalpos par juridisko pamatu saistītā budžeta nodošanai (aptuveni 50 % no 19,221 miljoniem euro VIS un SIS kopā) aģentūrai, pat ja jaunā eu-LISA regula, kurai ir pievienots šis tiesību akta finanšu pārskats, līdz tam brīdim vēl nebūtu pieņemta.

                     (114)
                  14 amata vietas tiek pievienotas eu-LISA štatu sarakstā Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izstrādei. Amata vietu skaits 2020. gadā un turpmākajos gados tiks pārskatīts, gatavojot Eiropas Savienības budžeta projektu 2020. gadam, ņemot vērā īpašās vajadzības, lai sistēma varētu darboties 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā.

                     (115)
                  Turpmākajās tabulās minētie papildu darbinieki neietver pagaidu darbiniekus / līgumdarbiniekus, uz kuriem attiecas juridisko dokumentu par IIS, ETIAS, SIS II un Eurodac pārstrādātās redakcijas pieņemšana.

                     (116)
                  AC = līgumdarbinieki, AL = vietējie darbinieki, END = norīkotie valsts eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās.

                     (117)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (118)
                  Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF).

                     (119)
                  Sk. 11. un 17. pantu Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.

                     (120)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.