				|

		52011PC0340

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (Austrijas pieteikums EGF/2010/007 AT/Steiermark un Niederösterreich ) /* COM/2011/0340 galīgā redakcija */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas
2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta
disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā paredzēta Eiropas
Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošana ar elastības
mehānisma starpniecību, ar nosacījumu, ka maksimālais
ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgās
kategorijās nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus.
Noteikumi par EGF ieguldījumu ir
izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas
Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2].
Pēc darbinieku atlaišanas no darba 54
uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 24. nodaļas
nozarē (Metālu ražošana)[3]
NUTS II reģionā Štīrijas apgabalā (Steiermark,
AT22) un Lejasaustrijas apgabalā (Niederösterreich, AT12)
Austrijā, 2010. gada 9. martā Austrija iesniedza pieteikumu
EGF/2010/007 AT/Steiermark un Niederösterreich, lai saņemtu
EGF finansiālu ieguldījumu.
Pēc rūpīgas pieteikuma
pārbaudes Komisija saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu secināja, ka
minētajā regulā paredzētie nosacījumi
finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.
PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE
 Galvenie dati ||
 EGF atsauces Nr. || EGF/2010/007
 Dalībvalsts || Austrija
 2. pants || b)
 Iesaistītie uzņēmumi || 54
 NUTS II reģions || Steiermark (AT22) Niederösterreich(AT12)
 NACE 2.red. nodaļa || 24. nodaļa (Metālu ražošana)
 Pārskata periods || 1.4.2009. – 31.12.2009.
 Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 1.4.2009.
 Pieteikuma datums || 9.3.2010.
 Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 1180
 Atlaistie darbinieki, kam paredzēts atbalsts || 356
 Individualizēto pakalpojumu izmaksas (EUR) || 12 266 158
 Izdevumi par EGF īstenošanu[4] (EUR) || 479 855
 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 3,8
 Kopējais budžets (EUR) || 12 746 013
 EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 8 284 908
1.
Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2010. gada
9. martā, un 2011. gada 22. februārī tika
iesniegta papildu informācija.
2.
Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006
2. panta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem par EGF
izmantošanu, un tas tika iesniegts savlaicīgi, t.i.,
10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas
5. pantā.
Saikne starp atlaišanas gadījumiem
un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām
pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas ietekmē vai
globālo finanšu un ekonomikas krīzi
3.
Lai noteiktu saikni starp atlaišanas
gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Austrija
apgalvo, ka krīzes ietekmē samazinājies globālais
pieprasījums pēc metāla, un tas īpaši nopietni ietekmējis
Austrijas metāleksportu (melnie un krāsainie metāli) un
tādējādi ietekmējis arī valsts saražotā
metāla apjomu un nodarbinātību. Atsaucoties uz pieteikumā
minētajiem Eurostat un Statistik Austria datiem,
gandrīz 80 % no Austrijas saražotā metāla tiek
eksportēti, un metāls veido teju 9 % no Austrijas
kopējā eksporta apjoma, kas ir augstāks rādītājs
par ES-27 vidējo rādītāju (6,1 %).
4.
Pirms krīzes Austrijas metāla nozare bija
dinamiska nozare un, patiecoties spēcīgiem eksporta pasākumiem,
tā sasniedza redzamu tirdzniecības pārprodukciju jo īpaši
dzelzs un tērauda (melnie metāli) produktu grupā. Tas
palīdzēja veiksmīgi atsvērt ar globalizāciju
saistītos spēkus, piemēram, palielinātu metāla importu
no trešām valstīm.
Nozares līdzšinējā izaugsme strauji
apstājās 2008. gada ceturtajā kvartālā, kas
salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu izraisīja
38,6 % kritumu metāla eksporta apjomā laikposmā no
2009. gada janvāra līdz jūlijam. Citu Austrijas preču
eksporta apjoma samazinājums nebija tik izteikts (-24 % no
kopējā eksporta apjoma). Atsaucoties uz Eurostat
ieguldīto resursu/saražotās produkcijas tabulām,
Austrija uzsver arī savstarpējās atkarības lielo
īpatsvaru metālrūpniecības nozares uzņēmumos un
nozarēs, kas vissmagāk izjutušas krīzes ietekmi, kā,
piemēram, būvniecība, inženiertehniloģijas un
autobūves nozares.
5.
Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentā,
kas publiskots 2009. gada aprīlī un 2009. gada oktobrī[5], minēts, ka krīze krasi
ietekmējusi visas lielākās tērauda ražotājas valstis
Eiropas Savienībā. Vairāk kā gadu līdz 2009. gada
pirmajam ceturksnim neapstrādāta tērauda ražošana ES-27
valstīs samazinājās par 43,8 % salīdzinājumā
ar 22,8 % samazinājumu pasaules tērauda ražošanā tajā
pašā laikposmā. Daudzi Eiropas tērauda uzņēmumi
samazinājuši ražošanas dienu skaitu vai iekonservējuši ražošanas
jaudu, un, kā liecina Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības
konfederācijas EUROFER dati, lielas tērauda uzņēmumu
grupas paziņoja par gandrīz 32 800 atlaišanas
gadījumiem. Viss minētais norāda uz krasu, negatīvu
krīzes ietekmi uz Eiropas metālrūpniecības nozari.
Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība
2. panta b) punkta kritērijiem
6.
Austrija šo pieteikumu iesniedza saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) apakšpunkta
intervences kritērijiem, saskaņā ar kuriem deviņu
mēnešu laikā jābūt vismaz 500 atlaišanas
gadījumiem uzņēmumos, kas darbojas dalībvalsts NUTS II
viena reģiona vai divu kaimiņu reģionu tajā pašā NACE
2. redakcijas nozarē.
7.
Pieteikumā minēti 1180 atlaišanas
gadījumi deviņu mēnešu pārskata periodā no
2009. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada
31. decembrim 54 uzņēmumos, kas darbojas NACE
2. redakcijas 24. nodaļas (“Metālu ražošana”) nozarē
un kas atrodas NUTS II Štīrijas (AT22) un Lejasaustrijas
apgabalā (AT12). Visi darbinieku atlaišanas gadījumi tika
aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas otro ievilkumu.
Paskaidrojums par minēto atlaišanas
gadījumu neparedzēto raksturu
8.
Austrijas iestādes apgalvo, ka
globālā krīze un tās ietekme uz
metālrūpniecības nozari nebija paredzama, un atsaucās uz
tādu starptautisku un nacionālu organizāciju publicētajiem
radikālajiem pārskatiem par prognozēm attiecībā uz
reālo IKP pieaugumu, kas veikti sākot ar 2007. gada beigām,
kā, piemēram, Eiropas Komisija, ESAO un Austrijas Ekonomikas
pētniecības institūti WIFO (Österreichisches Institut
für Wirtschaftsforschung) un IHS (Institut für höhere Studien).
Pēc 2008. gada rudenī paredzētā nelielā
0,9 % un 1,2 % kāpuma, abiem nacionālajiem institūtiem
nācās koriģēt savas 2009. gada prognozes uz leju
līdz -3,4 % un -3,8 % 2009. gada septembrī. Lai gan
parasti metālrūpniecības nozarei ir raksturīgas cikliskas
svārstības, krīzes izraisītās lejupslīdes
ātrums un intensitāte nebija paredzama un sagādāja nozarei
pārsteigumu.
9.
WIFO apsekojuma
rezultātos arī bija redzams straujš uzticēšanās kritums
Štīrijas un Lejasaustrijas metāla uzņēmumos 2009. gada
pirmajos mēnešos: salīdzinājumā ar vidējo 21 %
gados līdz 2008. gadam, 83 % no aptaujātajiem uzņēmumiem
līdz 2009. gada jūlijam uzskatīja savus eksporta
pasūtījumu apjomus par nepietiekamiem.
To uzņēmumu, kuros atlaida
darbiniekus, un to darbinieku, kuriem paredzēta palīdzība,
noteikšana
10.
Pieteikumā minēti kopā 1180
atlaišanas gadījumi 54 uzņēmumos deviņu mēnešu
pārskata periodā, no kuriem 356 darbiniekiem (30,2 %) ir
paredzēta palīdzība. Visi 356 darbinieki iestājās Voest-Alpine
tērauda fondā (Voest-Alpine-Stahlstiftung), kas ir
uzņēmuma tipa darba fonds (Unternehmensstiftung), kā
noteikts federālajā direktīvā AMF/18-2010[6]. Apmēram 76,2 % no atlikušajiem
darbiniekiem, kuri neiestājās fondā, atrada jaunu darbu,
aptuveni 17,8 % piedalījās AMS mācību
pasākumos ārpus fonda un 6 % devās pensijā vai
plānoja pensionēties.
 Uzņēmumi un atlaišanas gadījumu skaits
 Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3
 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9
 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32
 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13
 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30
 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1
 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9
 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3
 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99
 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12
 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20
 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24
 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1
 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16
 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5
 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10
 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1
 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3
 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11
 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29
 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32
 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56
 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2
 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14
 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166
 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14
 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21
 Kopā uzņēmumi : 54 || Kopējais atlaisto darbinieku skaits: 1180 ||
11.
356 darbinieku, kam paredzēta
palīdzību, iedalījums.
 Kategorija || Skaits || Procenti
 Vīrieši || 343 || 96,3
 Sievietes || 13 || 3,7
 ES pilsoņi || 354 || 99,4
 Personas, kas nav ES pilsoņi || 2 || 0,6
 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 96 || 27,0
 No 25 līdz 54 gadiem || 246 || 69,1
 No 55 līdz 64 gadiem || 14 || 3,9
 Vecāki par 64 gadiem || 0 || 0,0
12.
Iepriekšminētajās kategorijās
iekļauti 11 darbinieki (jeb 3,1 %), kam ir ilgstošas
veselības problēmas vai invaliditāte.
13.
Sadalījums pa profesionālajām kategorijām.
 Kategorija || Skaits || Procenti
 Vadītāji || 2 || 0,6
 Tehniskie darbinieki || 31 || 8,7
 Biroja darbinieki || 22 || 6,2
 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 75 || 21,1
 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 42 || 11,8
 Vienkāršās profesijas || 184 || 51,7
14.
Saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 7. pantu Austrija ir apliecinājusi, ka tika
piemērots princips par vīriešu un sieviešu līdztiesību,
kā arī nediskriminēšanu, un to piemēros arī
turpmāk EGF dažādajos īstenošanas posmos un jo īpaši
attiecībā uz piekļuvi EGF līdzekļiem.
Attiecīgās teritorijas un
tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums
15.
Atlaišana notika divās no Austrijas
deviņām federālajām zemēm – Štīrijas
apgabalā (AT22) un Lejasaustrijas apgabalā (AT12). Abas
federālās zemes līdztekus Augšaustrijai (Oberösterreich)
un Forarlbergai (Vorarlberg) ir Austrijas rūpnieciskie
reģioni. Lejasaustrija ir lielākā Austrijas federālā
zeme, kas aptver Austrijas galvaspilsētu Vīni, kurai ir
piešķirts federālās zemes statuss. Tā robežojas ar Čehijas
Republiku un Slovākiju, un tās reģionālā
galvaspilsēta ir Sanktpeltene (Sankt Pölten). Štīrija
robežojas ar Slovēniju, un tās reģionālā
galvaspilsēta ir Austrijas otrā lielākā pilsēta aiz
Vīnes – Grāca (Graz).
16.
Austrijas iestādes paskaidroja, ka abos
apgabalos aizvien vēl jūtams strukturāls vājums, un
reģionālais kopprodukts (reģionālais IKP) ir zem valsts
vidējā rādītāja (2006. gada dati). Štīrijas
bezdarba rādītāji kopumā ir virs valsts vidējā
rādītāja, jo īpaši teritorijā ap Grācu un
federālās zemes rietumu un austrumu daļās, taču
bezdarbs Lejasaustrijā ir aptuveni tāds pats kā Austrijā
kopumā. Ilgtermiņa bezdarbs (vairāk nekā gadu) ir virs
valsts vidējā rādītāja abās federālajās
zemēs, un abās sastopamas būtiskas atšķirības
attiecībā uz reģionālajiem ienākumiem, kas ataino
attiecīgo teritoriju daudzveidību ģeogrāfiskā,
uzbūves un ekonomiskās struktūras ziņā.
Salīdzinoši nelabvēlīgās situācijas iemesli ir
novēlotā ietekme, ko izraisījusi 1980. gadu
strukturālā krīze Štīrijā, kas novedusi pie
priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām un zemiem
nodarbinātības rādītājiem sieviešu vidū, jo
īpaši lauku rajonos. Lejasaustrijā norit strukturālas
pārmaiņas un tai jārisina problēma saistībā ar
kvalifikāciju atbilstību darbavietām.
17.
Galvenās ieinteresētās personas ir
Štīrijas un Lejasaustrijas reģionālie publiskie
nodarbinātības dienesti (regionale Geschäftsstellen des
Arbeitsmarktservice/AMS), Austrijas Ekonomikas palātas
Inženiertehnikas un metālapstrādes asociācija (Fachverband
der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer
Österreich), Austrijas Ekonomikas palātas Kalnrūpniecības un
dzelzs rūpniecības nozares asociācija (Fachverband der
Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich),
Metāla, tekstila un pārtikas rūpniecības arodbiedrība
(Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) un Privātā sektora
darbinieku, iespieddarbu, žurnālistikas un papīra nozares
arodbiedrība (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus,
Papier), kuras abas atrodas Austrijas Arodbiedrību federācijas
pakļautībā (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB).
Gaidāmā atlaišanas ietekme uz
nodarbinātību vietējā mērogā, reģionā
vai valstī
18.
Pieteikumā minētie skaitļi
atspoguļo metālrūpniecības nozīmību abu apgabalu
nodarbinātības situācijā – 2008. gadā nozarē
strādāja 2,1 % no nodarbinātajiem Štīrijā
(augstākais rādītājs Austrijā
salīdzinājumā ar 1 % visā valstī) un
Lejasaustrtijā šī daļa bija 1,5 % (trešais augstākais
rādītājs Austrijā).
19.
Atsaucoties uz Statistik Austria un
Austrijas pētniecības institūtu datiem, Austrijas iestādes
skaidroja, ka 2009. gadā strauji pieaudzis bezdarbs: +39,9 %
Štīrijā un +31,3 % Lejasaustrijā
salīdzinājumā ar zemāku rādītāju, proti,
+29,3 % Austrijā kopumā (2009. gada otrais ceturksnis).
Samazinājums pieprasījumā pēc metāla būtiski,
negatīvi ietekmējis Štīrijas un Lejasaustrijas darba tirgus, jo
darbu zaudējums attiecīgo apgabalu metālrūpniecības
uzņēmumos bija lielāks nekā citur Austrijā.
Turklāt pieauga īstermiņa (Kurzarbeit) shēmu
darbinieku skaits: 2009. gada novembrī Lejasaustrijā bija vislielākais
šādu shēmu darbinieku skaits visās Austrijas
federālajās zemēs, un Štīrijā bija trešais
lielākais skaits.
20.
Gandrīz 60 % no atlaišanas
gadījumiem, kas iekļauti šajā pieteikumā, notika
Lejasaustrijā (704 darbinieki 33 uzņēmumos) un vairāk
nekā 40 % atlaišanas gadījumu (476 darbinieki 21
uzņēmumā) notika Štīrijā. Štīrija jau
saņēmusi piekrišanu EGF atbalstam attiecībā uz
iepriekšēju pieteikumu: EGF/2009/009 AT/Steiermark (autobūves
nozare) ar 774 atlaistiem darbiniekiem deviņu mēnešu periodā.
Finansējuma saskaņotā
individualizēto pakalpojumu pakete un tās paredzamo izmaksu
sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu
finansētiem pasākumiem
21.
Ierosināti šādi pasākumu veidi, tie
visi ir saistīti, veidojot saskaņotu individualizēto pakalpojumu
paketi, kuru mērķis ir atkal integrēt 356 mērķa
darbiniekus darba tirgū.
Pasākumi tiks sniegti darbiniekiem Voest-Alpine
tērauda fondā (Voest-Alpine-Stahlstiftung), kas ir
1987.–1988. gadā izveidots uzņēmuma tipa darba fonds, lai
mazinātu tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas
negatīvo ietekmi. 2010. gadā fondā bija vairāk
nekā 80 uzņēmumu, kas aktīvi darbojās
metālrūpniecībā. Apmēram divas trešdaļas no
fondā reģistrētajiem uzņēmumiem pieder pie Voestalpine
Group, atlikušo trešdaļu veido grupā neietilpstoši uzņēmumi[7]. Krīzes ietekmē fonda
dalībnieku skaits, t. i., bezdarbnieki, kas piedalās
apmācības, izglītības un reintegrācijas
programmās, ir divkāršojies (2010. gada marts
salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Šajā
pieteikumā minētie 356 mērķa darbinieki ir bijuši
nodarbināti Voestalpine Group sastāvā esošos
uzņēmumos, kas darba fondā iestājās laikposmā no
2009. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada
31. decembrim.
22.
Par pasākumiem fondā
reģistrētajiem 356 mērķa darbiniekiem ir panākta
vienošanās ar Štīrijas un Lejasaustrijas publiskajiem
nodarbinātības dienestiem (AMS, Arbeitsmarktservice) un tie
veic šo pasākumu kontroli. Tiek izvērtēta katra pasākuma
nozīmība darba tirgū, kā arī tiek izskatīta
tā atbilstība fonda noteikumiem (Stiftungsordnung) un citiem
piemērojamiem noteikumu kopumiem. Atsevišķu darbinieku
attīstību pārrauga, lai nodrošinātu, ka tiek pildīti
plāni, par ko programmas sākotnējā posmā panākta
vienošanās. Saskaņā ar Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG)
§ 18 un atkarībā no katra indivīda iepriekšējā
darba laika shēmas, darbiniekiem jāpiedalās pilna laika
izpratnē.
–
Provizoriska konsultācija: pēc iestāšanās darba fondā šajā
pasākumā iesaistās visi 356 atlaistie darbinieki. Tajā
iekļauta karjeras perspektīvu un mērķu izstrāde.
–
Profesionālā orientācija: pēc iestāšanās darba fondā šajā
pasākumā iesaistās visi 356 atlaistie darbinieki. Pasākums
ilgst sešas nedēļas ar iespēju to atsevišķos gadījumos
pagarināt maksimāli līdz 12 nedēļām. Tiek
panākta vienošanās par individuālu profesionālās
virzības plānu, kā arī par alternatīvu plānu,
kurus paraksta darbinieks, tērauda fonda pārstāvji un
reģionālā AMS atbildīgā persona. Tas veido
pamatu turpmākajām darbinieka aktivitātēm darba fondā.
–
Individuālas mācības: mācību kursi tiek plānoti 174 darbiniekiem un
tajos iekļauta klasiska kvalifikācijas celšana darbinieka
iepriekšējā darba nozarē (piemēram, brigadiera
apmācība, metināšanas un citi tehniski kursi), kā arī
sākotnējā arodapmācība, lai sagatavotu karjeras
maiņai uz tādām jomām kā sociālā,
veselības un pakalpojumu jomas (ierosināts aptuveni pusei no
174 darbiniekiem). Zemāk kvalificētie darbinieki var saņemt
arodapmācību, lai iegūtu oficiālu kvalifikāciju
(aptuveni ceturtdaļa dalībnieku). Daļai no arodapmācības
EGF līdzfinansējums nebūs vajadzīgs, jo Austrijas
izglītības sistēmā to sniedz bez maksas. Gadījumos,
kad programma, par kuru panākta vienošanās, aizņem vairāk
laika nekā EGF īstenošanas periods, fonds sniegs papildu
finansējumu[8].
–
Pasākumu katalogā tiek
piedāvāta arī korporatīva prakse līdz trim
mēnešiem uzņēmumā un
uzņēmējdarbībā, kas apmāca tos, kuri vēlas
sākt savu uzņēmējdarbību. Tie, kas fondā
pabeiguši uzņēmējdarbības apmācību,
vēlāk varēs pievienoties Arbeitsmarktservice
Uzņēmumu dibināšanas programmai, kura saņem
finansējumu ārpus EGF. Pirms iestāšanās minētajā AMS
programmā darbinieka dalība darba fondā tiek izbeigta.
–
Nepārtrauktas konsultācijas un
aktīvi darba meklējumi: fonds padara
pieejamu nepieciešamo infrastruktūru un sniedz padomu un atbalstu 356
darbiniekiem darba meklējumos. Tajā ietvertas tādas darbības
kā diskusijas ar apmācību vadītāju,
apmācība, kā pieteikties darbā, līdzgaitnieku grupas,
lai sekmētu savstarpējo sakaru sniegtās iespējas. Aktīvus darba meklējumus var sākt vai
nu uzreiz pēc orientācijas posma, vai pēc individuālā
mācību plāna izpildes. Parasti šis pasākums ilgst
14 nedēļas, ko īpašos gadījumos (cilvēkiem, kas
vecāki par 50 gadiem vai kuriem ir ierobežotas darba spējas) var
pagarināt līdz 22 nedēļām. Aktīvu darba
meklējumu laikā darbiniekiem jāpieņem saprātīgi
darba piedāvājumi no AMS.
–
Mācību un darba meklējumu
pabalsts[9]: minēto pabalstu maksā visiem 356 darbiniekiem tikai
tajā laikā, kad viņi piedalās apmācībās un
aktīvas reintegrācijas pasākumos darba fondā. Pamata likme
ir starp EUR 150 un EUR 450 vienam cilvēkam mēnesī (14
mēneši/gads), ko papildina ar EUR 75/EUR 40 vienīgajam
pelnītājam ar vai bez bērniem (12 mēneši/gads).
Minētais pabalsts kopā ar dienas naudu nedrīkst pārsniegt
darbinieka bezdarba pabalstu sākumsummu. Uz laiku, kad piešķirts
mācību pabalsts, tiek pārtraukta bezdarbnieka pabalsta izmaksa.
–
Dienas nauda, piedaloties mācību vai
darba meklējumu pasākumos[10]: minēto pabalstu piešķir visiem 353 atlaistajiem
darbiniekiem tikai tajā laikā, kad viņi piedalās
apmācībās un aktīvas reintegrācijas pasākumos
darba fondā. Tas katram atlaistajam darbiniekam ļauj nopietni
pievērsties pasākumiem. Iestādes lēš, ka mācību
un reintegrācijas pasākumos piedalīsies 60 cilvēku
6,1 mēneša garumā, 138 cilvēki 15 mēnešus,
51 cilvēks 30 mēnešus un 104 cilvēki
33,2 mēnešus. Izmaksas vienam darbiniekam mēnesī ir
EUR 1031. Minētais pabalsts kopā ar mācību un darba
meklējumu pabalstu nedrīkst pārsniegt darbinieka bezdarba
pabalstu sākumsummu. Uz laiku, kad piešķirta dienas nauda, tiek pārtraukta
bezdarbnieka pabalsta izmaksa.
–
Papildizmaksas, piedaloties
mācībās: to piešķir tikai 174
fonda dalībniekiem, kuri piedalās mācību pasākumos,
lai segtu ceļa naudu un mācību materiālu izmaksas.
23.
Izdevumi par EGF īstenošanu, kas ietverti
pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006
3. pantu, attiecas uz sagatavošanas, informēšanas un reklāmas
pasākumiem, kā arī Voest-Alpine tērauda fonda
pārvaldības un kontroles pasākumiem. Visiem pasākumos
iesaistītajiem partneriem ir pienākums ziņot par EGF atbalstu.
Fonda pārvaldības izmaksas tiks aprēķinātas proporcionāli
reāli pārraudzītajiem cilvēkiem, un tās
nepārsniegs EUR 954 uz cilvēku.
24.
Austrijas iestāžu sniegtie
individualizētie pakalpojumi ir aktīvi darba tirgus pasākumi,
kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā
noteiktajās attiecināmajās darbībās. Saskaņā
ar Austrijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās
izmaksas ir EUR 12 266 158, un izdevumi par EGF īstenošanu
ir EUR 479 855 (3,80 % no kopējās summas).
Kopējais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir
EUR 8 284 908 (65 % no kopējām izmaksām).
 Darbības || Aprēķinātais mērķa darbinieku skaits || Aprēķinātās izmaksas par vienu darbinieku, kuram lūdz palīdzību (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR)
 Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa)
 Provizoriska konsultācija (Erstberatung) || 356 || 49 || 17 444
 Profesionālā orientācija (Berufsorientierung) || 356 || 1022 || 363 832
 Individuālas mācības, tostarp prakse un apmācība uzņēmējdarbībā (Individuelle Qualifizierung) || 174 || 3052 || 531 048
 Nepārtrauktas konsultācijas un aktīvi darba meklējumi (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 356 || 1056 || 375 936
 Mācību un darba meklējumu pabalsts (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 356 || 9307 || 3 313 292
 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 6,1 mēnesi (Schulungsarbeitslosengeld) || 60 || 6308 || 378 480
 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 15 mēnešus (Schulungsarbeitslosengeld) || 138 || 15 456 || 2 132 928
 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 30 mēnešus (Schulungsarbeitslosengeld) || 51 || 30 886 || 1 575 186
 Dienas nauda, piedaloties mācību vai darba meklējumu pasākumos 33,2 mēnešus (Schulungsarbeitslosengeld) || 104 || 34 240 || 3 560 960
 Papildizmaksas, piedaloties mācībās (Ausbildungsnebenkosten) || 174 || 98 || 17 052
 Starpsumma par individualizētiem pakalpojumiem ||   || 12 266 158
 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa)
 Sagatavošanas darbības ||   || 57 500
 Voest-Alpine tērauda fonda (pārkvalificēšanās fonds) pārvaldība ||   || 339 355
 Informācija un reklāma ||   || 18 000
 Kontroles pasākumi ||   || 65 000
 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu ||   || 479 855
 Kopējās aprēķinātās izmaksas ||   || 12 746 013
 EGF ieguldījums (65 % no kopējām izmaksām) ||   || 8 284 908
25.
Austrija apstiprina, ka minētie pasākumi
papildina struktūrfondu finansētos pasākumus un ir izslēgta
jebkāda divkāršas finansēšanas iespēja. Austrijas ESF
darbības programma saskaņā ar 2. mērķi
koncentrējas uz ilgtermiņa bezdarbu, bet EGF mērķis ir
palīdzēt darbiniekiem nekavējoties – uzreiz pēc atlaišanas
no darba. Tādējādi abu fondu sniegtais atbalsts
nepārklājas.
Datums(-i), kurā(-os) sākti
vai plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas
skartajiem darbiniekiem
26.
Austrija 2009. gada 1. aprīlī
sāka sniegt atlaistajiem darbiniekiem individualizētos pakalpojumus
no saskaņotās paketes, kuru ierosināts līdzfinansēt no
EGF, un tas ir datums, kurā pirmie darbinieki iestājās darba
fondā. Tādēļ šis datums ir jebkuras palīdzības,
ko varētu piešķirt no EGF, piemērošanas perioda sākums.
Procedūras apspriedēm ar sociālajiem
partneriem
27.
Austrijas iestādes skaidroja, ka dialogs ar
sociālajiem partneriem par to, kā atvieglot darba zaudējuma
ietekmi attiecīgajiem darbiniekiem, tika sākts, kad
uzņēmumi paziņoja Austrijas iestādēm par plānoto
atlaišanu no darba saskaņā ar Austrijas agrīnās
brīdināšanas sistēmu (Frühwarnsystem) (Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG
§ 45a).
28.
Attiecībā uz Voest-Alpine
tērauda fonda lomu, sociālo partneru vienošanās principā
tika panākta 1980. gadu beigās, kad tika nodibināts darba
fonds. Esošajam EGF pieteikumam līdz 2009. gada augustam bija
piekrituši šādi sociālie partneri: Austrijas Ekonomikas palātas
Inženiertehnikas un metālapstrādes asociācija (Fachverband
der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer
Österreich), Austrijas Ekonomikas palātas Kalnrūpniecības un
dzelzs rūpniecības nozares asociācija (Fachverband der
Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich),
Metāla, tekstila un pārtikas rūpniecības arodbiedrība
(Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) un Privātā sektora
darbinieku, iespieddarbu, žurnālistikas un papīra nozares
arodbiedrība (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus,
Papier), kuras abas atrodas Austrijas Arodbiedrību federācijas
pakļautībā (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB).
29.
Austrija paskaidroja, ka Austrijas
sociālās partnerības sadarbība ir
brīvprātīga, pārsvarā neformāla, un tā nav
noteikta ar likumu[11].
Tikai tad, ja uzņēmumi nolemj piedalīties īpašos darba
politikas pasākumos, uz tiem attiecas piemērojamie noteikumi par
publiskās nodarbinātības dienestiem (AMS). Šajā
pieteikumā minētie atlaišanas gadījumi balstās uz darba
devēja/darba padomes līgumiem (Betriebsvereinbarungen) nevis
uz koplīgumiem visai metālrūpniecības nozarei.
Informācija par darbībām,
kas ir obligātas saskaņā ar valsts likumiem vai atbilst
koplīgumiem
30.
Attiecībā uz Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Austrijas
iestādes savā pieteikumā un iesniegtajā papildu
informācijā
·      apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto
pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts
tiesību aktiem vai koplīgumiem;
·      pierādīja, ka ar rīcību atbalsta individuālus
darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru
pārstrukturēšanai;
·      apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie
pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem.
Pārvaldības un kontroles
sistēmas
31.
Austrija informējusi Komisiju, ka Voest-Alpine
tērauda fonds sniegs 35 % nacionālo līdzfinansējumu.
Darba fonds saņem finansējumu no solidaritātes iemaksām, ko
veic to uzņēmumu darba devēji un darbinieki, kas patlaban
iestājušies fondā. Minētās iemaksas atšķiras, un
sociālie partneri tās regulāri pārskata.
32.
Austrija apstiprināja, ka finansiālo
ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas
iestādes un struktūras, kuras pārvalda un kontrolē ESF:
Federālās nodarbinātības, sociālo lietu un
patērētāju aizsardzības ministrijas (BMASK
Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) VI/INT/9
nodaļa darbosies kā pārvaldošā iestāde un
maksājumu dienests. Finanšu kontroles iestāde attiecībā uz
EGF nav arī ESF finanšu kontroles iestāde. Šo funkciju
attiecībā uz EGF pildīs BMASK pakļautībā
esošā VI/S/5a nodaļa. Saskaņoto individualizēto
pakalpojumu paketi īsteno Voest-Alpine tērauda fonds un
pārrauga publiskais nodarbinātības dienests (AMS).
Turklāt tehniskās palīdzības sniedzējs, kas darbosies
arī kā pirmā līmeņa kontrole, sniegs atbalstu BMASK.
Visas būtiskās atrunas un pienākumi tiek noteikti rakstiskos
līgumos.
Finansējums
33.
Pamatojoties uz Austrijas pieteikumu,
ierosinātais EGF ieguldījums saskaņotajā
individualizēto pakalpojumu paketē ir EUR 8 284 908,
kas ir 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas
ierosinātais piešķīrums no fonda ir pamatots ar Austrijas
iesniegto informāciju.
34.
Ņemot vērā EGF finansiālā
ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta
1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt
apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš
minētās summas apmērā; līdzekļi piešķirami
atbilstoši finanšu shēmas 1.a kategorijai.
35.
Ņemot vērā ierosināto
finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 %
no EGF maksimālā gada apjoma paliks pieejami piešķīrumiem
pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā.
36.
Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu
par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu
procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu
nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu
budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par
vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no
abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas
atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par
EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un
Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā starp budžeta
lēmējinstitūcijas abām iestādēm tiks sasaukta
oficiāla trīspusēja sanāksme.
37.
Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu
pārveduma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2011. gada budžeta
īpašajās saistību apropriācijās, kā to paredz
2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkts.
Maksājumu apropriāciju avots
38.
Pēc tam, kad abas budžeta
lēmējiestādes pieņēmušas abus lēmumus par
kopējo summu EUR 777 390 un, ņemot vērā patlaban
budžeta lēmējiestādes izskatītās trīs lietas par
kopējo summu EUR 30 023 247, EGF budžeta pozīcijā
04.0501 palikuši pieejami līdzekļi EUR 16 808 313
apmērā. Minētā pieejamā summa tiks izmantota, lai
segtu summu EUR 8 284 908 apmērā, kas nepieciešama
esošajam pieteikumam.
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
par Eiropas Globalizācijas
pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta,
Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma
par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu
(Austrijas pieteikums EGF/2010/007 AT/Steiermark un Niederösterreich )
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta,
Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu
par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[12] un jo īpaši tā 28. punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2006. gada 20. decembra
Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas
pielāgošanas fonda izveidi[13] un
jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu[14],
tā kā:
(1)       Eiropas Globalizācijas
pielāgošanas fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu
darbiniekiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka
globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas
izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai
palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.
(2)       Attiecībā uz
pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF
darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu
darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas
krīzi.
(3)       Saskaņā ar
2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot,
nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.
(4)       Austrija 2010. gada
9. martā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā
uz atlaišanas gadījumiem 54 uzņēmumos, kas darbojas NACE
2. redakcijas 24. nodaļas ("Metālu ražošana")
nozarē un kuri atrodas NUTS II divos kaimiņu reģionos
Austrijā – Štīrijā (Steiermark, AT22) un
Lejasaustrijā (Niederösterreich, AT12), un līdz
2011. gada 27. janvārim pieteikumu papildināja, iesniedzot
papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo
ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot
summu EUR 8 284 908 apmērā.
(5)       Tādēļ
būtu jāizmanto EGF, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu
saistībā ar Austrijas iesniegto pieteikumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības 2011. finanšu
gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas
pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 8 284 908
saistību un maksājumu apropriācijām.
2. pants
Šo lēmumu publicē Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē/Strasbūrā, [..]
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
[2]               OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.
[3]               32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko
darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes
Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām
statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).
[4]               Saskaņā ar 3. panta trešo daļu
Regulā (EK) Nr. 1927/2006.
[5]               "Impact of the economic crisis on key sectors of
the EU – the case of the manufacturing and construction industries"
(Ekonomikas krīzes ietekme uz galvenajām ES nozarēm – ražošanas
un būvniecības nozarēm) http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040
(4/2009) un http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509
(10/2009).
[6]               Austrijas
darba fondi ir aktīva darba tirgus instruments Austrijā, lai uzalbotu
darba meklētāju situāciju darba tirgū. Tie balstīti uz
Arbeitslosenversicherungsgesetz (§ 18) un uz darba tirgus dienestu (AMS)
pieņemtajām īstenošanas direktīvām. Jaunākā AMS
direktīva: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[7]               http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf
[8]               Atbilstoši to Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG)
§ 18 darbinieka dalība fondā var ilgt 156 nedēļas
(trīs gadus) ar iespēju to īpašos gadījumos (par
50 gadiem vecākiem cilvēkiem vai tiem, kuri piedalās
garākās kvalifikācijas programmās) pagarināt līdz
209 nedēļām (četriem gadiem).
[9]               Pamatojoties uz Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) § 18.
[10]             Pamatojoties uz Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) § 18.
[11]             ÖGB tīmekļa vietne http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf
[12]             OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
[13]             OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.
[14]             OV C […], […], […] lpp.