				|

		52012PC0237

			Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami polietilēntereftalāta (PET) importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes
2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par
aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), piemēro procedūrā
attiecībā uz konkrēta polietilēntereftalāta (PET)
importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā.
·      Vispārīgais konteksts
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot
pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā
noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Ir spēkā galīgie pasākumi, kas
tika noteikti ar Padomes 2005. gada 6. oktobra Regulu (EK)
Nr. 1645/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar ko ievieš
galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta
polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme cita starpā ir
Indijā.
·      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un
mērķiem
Neattiecas.
2.           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Procedūrā iesaistītajām
ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja
aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā
saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot
pamatregulu.
Pamatregulā nav paredzēts
vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs
vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Komisija 2011. gada 2. aprīlī
sāka daļēju starpposma pārskatīšanu
attiecībā uz konkrēta polietilēntereftalāta (PET)
importu, kura izcelsme cita starpā ir Indijā.
Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir
balstīts uz konstatējumiem, kas gūti izmeklēšanā, kura
attiecas tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tas skar
pieprasījuma iesniedzēju.
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka
subsidēšanas līmenis ir zemāks nekā iepriekšējās
izmeklēšanas laikā, bet ka izmaiņas apstākļos, kas
izraisīja subsīdijas normas samazināšanos, nav ilglaicīgas.
Tāpēc Padomei tiek ierosināts
pieņemt pievienoto izbeigšanas regulas priekšlikumu, kas būtu
jāpublicē ne vēlāk kā 2012. gada
1. jūlijā.
·      Juridiskais pamats
Padomes 2009. gada 11. jūnija
Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu
no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes
principu šādu iemeslu dēļ.
Rīcības forma ir aprakstīta
iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
Netiek prasīts norādīt, kā
līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo
un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu
finansiālo un administratīvo slogu.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo
pamatregula neparedz alternatīvas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
2012/0121 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par daļējas starpposma
pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz kompensācijas
pasākumiem, kas piemērojami polietilēntereftalāta (PET)
importam, kura izcelsme cita starpā ir Indijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par
aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
Kopienas dalībvalstis[1]
(turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 19. un 24. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija ir iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju
komiteju,
tā kā:
1.           PROCEDŪRA
1.1.        Iepriekšējā
izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi
(1)       Padome ar Regulu (EK)
Nr. 2603/2000[2]
noteica galīgu kompensācijas maksājumu par
polietilēntereftalāta (PET) importu, kura izcelsme cita starpā
ir Indijā (“sākotnējā antisubsidēšanas
izmeklēšana”). Galīgie konstatējumi un secinājumi no
paātrinātās pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas
20. pantu ir izklāstīti Padomes Regulā (EK)
Nr. 1645/2005[3].
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK)
Nr. 193/2007[4]
noteica galīgu kompensācijas maksājumu vēl uz pieciem
gadiem. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas
(“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”)
kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 1286/2008[5].
Kompensācijas pasākumus veido īpaši maksājumi.
Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5
par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem, bet
atlikusī maksājuma likme, ko piemēro visu pārējo
ražotāju importam, ir EUR 69,4 par tonnu.
(2)       Pēc viena Indijas
uzņēmuma (South Asian Petrochem Ltd) nosaukuma maiņas
Komisija Paziņojumā (EK) Nr. 2010/C 335/07[6] noteica, ka
antisubsidēšanas konstatējumi attiecībā uz South Asian
Petrochem Ltd būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea
Limited.
1.2.        Pašreizējie antidempinga
pasākumi
(3)       Padome ar Regulu (EK)
Nr. 2604/2000[7]
noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kura izcelsme
cita starpā ir Indijā (“sākotnējā antidempinga
izmeklēšana”). Pēc tam attiecībā uz South Asian
Petrochem Ltd tika veikta pārskatīšana saskaņā ar
Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009[8]
(“antidempinga pamatregula”) 11. panta 4. punktu (“jauna
eksportētāja pārskatīšana”), un tās galīgie
konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes
Regulā (EK) Nr. 1646/2005[9].
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK)
Nr. 192/2007[10]
noteica galīgu antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem.
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas
(“pēdējā antidempinga pārskatīšanas izmeklēšana”)
antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 1286/2008. Pasākumi tika noteikti atbilstoši kaitējuma
novēršanas līmenim, un tos veido īpaši antidempinga
maksājumi. Maksājuma likmes svārstās no EUR 87,5
līdz EUR 200,9 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas
ražotājiem, bet atlikusī maksājuma likme, ko piemēro visu
pārējo ražotāju importam, ir EUR 153,6 par tonnu
(“pašreizējie antidempinga maksājumi”).
(4)       Pēc viena Indijas
uzņēmuma (South Asian Petrochem Ltd) nosaukuma maiņas
Komisija Paziņojumā (EK) Nr. 2010/C 335/06[11] noteica, ka antidempinga
konstatējumi attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd
būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)       Ar
Lēmumu 2005/697/EK[12]
Komisija pieņēma South Asian Petrochem Ltd
piedāvātās saistības noteikt minimālo importa cenu
(MIC) (“saistības”). Pēc nosaukuma maiņas Komisija
Paziņojumā (EK) Nr. 2010/C 335/05 noteica, ka South
Asian Petrochem Ltd piedāvātās saistības būtu
jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3.        Daļējas starpposma
pārskatīšanas sākšana
(6)       Uzņēmums
Dhunseri Petrochem & Tea Limited, Indijas PET ražotājs
eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza
pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu
saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Pieprasījums
attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju.
Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt
spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un
kompensācijas maksājumi ir piemērojami to ražojumu importam,
kurus ražo pieprasījuma iesniedzējs, un uz pieprasījuma
iesniedzēja pārdošanu uz Savienību attiecas minētās
saistības.
(7)       Pieprasījuma
iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka
pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā
līmenī, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu,
vairs nav nepieciešama. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs
sniedza pirmšķietamus pierādījumus par to, ka tā
subsīdijas apmērs ir ievērojami samazinājies un ir daudz
mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme.
Šī kopējā subsīdijas apjoma samazinājuma iemesls
galvenokārt ir uz eksportu vērsta uzņēmuma (EOU)
statusa zaudēšana. EOU shēma 13,5 % apmērā
nodrošināja pārliecinoši lielāko daļu no
subsīdijām 13,9 % apmērā, kas tika konstatētas
paātrinātajā pārskatīšanā.
(8)       Apspriedusies ar padomdevēju
komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz
pirmšķietamu pierādījumu, Komisija, 2011. gada
2. aprīlī publicējot paziņojumu par
pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī[13],
paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāk
daļēju starpposma pārskatīšanu (“pašreizējā
pārskatīšana”). Pārskatīšana attiecās tikai uz
subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma
iesniedzēju.
1.4.        Personas, uz kurām
attiecas izmeklēšana
(9)       Komisija par
pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja
pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts
pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību.
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja
paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā
termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un
pieprasīt uzklausīšanu.
(10)     Viena ieinteresētā
persona pieprasīja uzklausīšanu, un tā tai tika
nodrošināta.
(11)     Lai saņemtu
informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija
nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai
anketu, un atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā.
(12)     Komisija pieprasīja un
pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par
vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes
apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Kalkutā,
Indijā, un Indijas valdības telpās Ņūdeli
(Ārējās tirdzniecības
ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā)
un Kalkutā (Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības
un rūpniecības departamentā).
1.5.        Pārskatīšanas
izmeklēšanas periods
(13)     Subsidēšanas
izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. aprīļa
līdz 2011. gada 31. martam (“pārskatīšanas
izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
1.6.        Paralēla antidempinga
izmeklēšana
(14)     Komisija 2011. gada
2. aprīlī[14]
paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas
sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga
pasākumiem atbilstoši antidempinga pamatregulas 11. panta
3. punktam, un pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga
pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.
(15)     Paralēlajā
antidempinga izmeklēšanā tika konstatēts, ka apstākļi
saistībā ar dempingu ir ievērojami mainījušies un ka
šīs izmaiņas ir ilglaicīgas, tādēļ
pašreizējie antidempinga pasākumi, kas piemērojami
pieprasījuma iesniedzējam, tika mainīti.
2.           ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN
LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1.        Attiecīgais ražojums
(16)     Ražojums, uz ko attiecas
pārskatīšana, ir PET, kura viskozitātes koeficients
saskaņā ar ISO standartu 1628-5 ir 78 ml/g vai
augstāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu
3907 60 20 un kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgais
ražojums”).
2.2.        Līdzīgais ražojums
(17)     Izmeklēšanā tika konstatēts,
ka Indijā ražotajam un uz Savienību pārdotajam attiecīgajam
ražojumam un Indijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū
pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un
ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums.
Tādēļ tiek secināts, ka iekšzemes tirgū un eksporta
tirgū pārdotie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas
2. panta c) punkta nozīmē.
3.           IZMEKLĒŠANAS
REZULTĀTI
3.1.        Subsidēšana
(18)     Pamatojoties uz
informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma
iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem,
ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras,
iespējams, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu.
Valsts līmeņa shēmas:
a)       Piešķīrumu shēma
ievedmuitas maksājumiem (“DEBPS”);
b)      Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”)
/ Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”) /
Speciālās ekonomiskās zonas (“SEZ”);
c)       Ražošanas līdzekļu eksporta
veicināšanas shēma (“EPCGS”);
d)      Mērķa tirgus shēma (“FMS”);
e)       Eksporta kredītu shēma (“ECS”);
f)       Ienākuma nodokļa
atbrīvojuma shēma (“ITES”).
Reģionālās shēmas:
g)       Rietumbengālijas štata
veicināšanas shēma.
(19)     Iepriekš a) līdz
d) apakšpunktā norādītās shēmas ir balstītas
uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības
(attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22,
1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada
7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar
Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir
pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku.
Minētie paziņojumi ir apkopoti Ārējās
tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumentos, un Tirdzniecības
ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi
atjaunina. Divi ĀTP dokumenti ir saistīti ar šajā
gadījumā minēto pārskatīšanas izmeklēšanas
periodu (PIP), t. i., ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14. Pēdējais
stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt
Indijas valdība arī nosaka ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14
regulējošās procedūras Procedūru rokasgrāmatas
I sējumā (Handbook of Procedures – attiecīgi HOP I 04-09
un HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmata
tiek regulāri atjaunināta.
(20)     Shēma, kura
norādīta iepriekš e) apakšpunktā, ir balstīta uz
1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A
iedaļu, kas dod tiesības Indijas Rezervju bankai (RBI) dot
norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(21)     Iepriekš
f) apakšpunktā minētās shēmas pamatā ir
1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar
Finanšu likumu.
(22)     Iepriekš
g) apakšpunktā norādīto shēmu pārvalda
Rietumbengālijas štata valdība, un tā ir izstrādāta
Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un
rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija
paziņojumā nr. 580-CI/H (WBIS 1999), kas
aizstāts ar 2004. gada 24. marta paziņojumu nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I
(WBIS 2004).
3.2.        Piešķīrumu
shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)
a)      Juridiskais pamats
(23)     Detalizēts DEPBS
apraksts ir ietverts 4.3. punktā ĀTP 04-09 un
ĀTP 09-14, kā arī 4. nodaļā HOP
I 04-09 un HOP I 09-14.
b)      Atbilstība dalībai
shēmā
(24)     Ikvienam ražotājam
eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir
tiesības piedalīties šajā shēmā.
c)      DEPBS īstenošana
praksē
(25)     Eksportētājs, kam ir
tiesības piedalīties DEPBS, var lūgt DEPBS
kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu
vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu.
Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes
vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās tiek
noteiktas neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir
samaksāti. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā DEPB
likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % no FOB
vērtības, nepārsniedzot maksimālo vērtību INR 58/kg.
Tādējādi maksimālais ieguvums ir INR 4,64/kg.
(26)     Lai varētu izmantot šo
shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma
veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija
Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek
veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces varētu
eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas
iestādes izsniedz eksporta preču transportēšanas izziņu.
Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS
kredīta apjoms, kas tiek piešķirts par šo eksporta darījumu.
Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kādu labumu tas
gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta preču
transportēšanas izziņu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS
kredīta piešķiršanu. Attiecīgā DEPBS kredīta
likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kuru
piemēro eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī.
Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu
koriģēt gūtā labuma apjomu.
(27)     Tika konstatēts, ka
saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS
kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā
ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma
izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu
maksāšanai par vēlākām importa operācijām,
importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot
ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādu
kredītu līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū
(maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS
kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no
izsniegšanas dienas.
(28)     Pieteikumus DEPBS
kredītiem iesniedz elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu
skaitu eksporta darījumu. Faktiski nav stingru termiņu, lai pieteiktos
DEPBS kredītiem. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS
pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski
izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un HOP I 09-14
4.47. punktā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt,
kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un HOP I 09-14
9.3. punktā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas
termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek
samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir
tiesības).
(29)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.
d)      Secinājumi par DEPBS
(30)     DEPBS sniedz
subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta
ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS
kredīts ir Indijas valdības piešķirts finansiāls atbalsts,
jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu ievedmuitas
nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības
ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti.
Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības
eksportētājam, uzlabojot tā likviditāti.
(31)     Tāpat DEPBS ir
juridiski atkarīga no eksporta izpildes, tādēļ to uzskata
par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas
4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(32)     Šo shēmu nevar
uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu
vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta
1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, kā
apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Tā neatbilst stingrajiem
noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma
i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija
un noteikumi) un III pielikumā (atmaksāšanas aizvietojuma
definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma
ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa
importētās preces, un kredīta apjoms netiek
aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām
izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra,
kas apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti
eksportēto ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija
pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma
i) punkta un II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot,
eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS piešķirtos
labumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē
izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs
vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti
izejmateriāli. Tātad DEBPS var izmantot pat tie
eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus
sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā
izejmateriālus.
e)      DEPB shēmas atcelšana
(33)     Ar 2011. gada
17. jūnija publisku paziņojumu nr. 54 (RE-2010) /2009-2014
DEPB shēma tika pēdējo reizi pagarināta uz 3
mēnešiem līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā
pēc tam vairs netika publicēts paziņojums par tās
pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembra DEPB shēma
ir faktiski atcelta. Rezultātā pēc 2011. gada
30. septembra pieprasījuma iesniedzējs no šīs shēmas
vairs negūst nekādu labumu. Tādēļ
jāpārbauda, vai attiecībā uz šo shēmu būtu
jānosaka pasākumi saskaņā ar pamatregulas 15. panta
1. punktu.
(34)     Attiecībā uz
iepriekš minēto tika konstatēts, ka pieprasījuma
iesniedzējs guva līdzīgu labumu no paralēlas nodokļa
atmaksāšanas shēmas. Nodokļa atmaksāšanas likme PET bija
5,5 % no FOB vērtības, nepārsniedzot maksimālo
apjomu INR 5,50/kg. Tomēr, tā kā nodokļa
atmaksāšanas shēma netika izmantota PIP, šai shēmai nav
iespējams aprēķināt subsīdijas apmēru.
(35)     Pieprasījuma
iesniedzējs apgalvoja, ka nodokļa atmaksāšanas shēma
atbilst pamatregulas II pielikumā izklāstītajām
“Nostādnēm par ražošanas faktoru izlietojumu ražošanas procesā”,
īpaši minētā pielikuma I iedaļai. Tomēr
līdzīgi kā DEPB shēmai tika konstatēts, ka
nodokļa atmaksāšanas likme tiek noteikta neatkarīgi no tā,
vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti.
f)       Subsīdijas apmēra
aprēķināšana
(36)     Saskaņā ar
pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu
subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko
gūst saņēmējs un kas konstatēts
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā
ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu
tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums.
Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatsakās no
muitas nodokļiem, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 3.
panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
(37)     Ņemot vērā
iepriekš minēto, no DEPBS gūto labumu tiek uzskatīts par
lietderīgu novērtēt kā kredīta summu, kas
nopelnīta visos eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar
šo shēmu PIP laikā.
(38)     Ja tika saņemti pamatoti
pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta
a) apakšpunktam maksājumi, kas noteikti jāsamaksā, lai
saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no šādi noteiktās
kredīta summas, iegūstot subsīdijas apmēru kā
skaitītāju.
(39)     Kā noteikts pamatregulas
7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apmērs ir
sadalīts uz visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP
(saucējs), jo subsīdijas ir juridiski atkarīgas no eksporta
izpildes un nav piešķirtas, atsaucoties uz saražotajiem,
eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(40)     Ievērojot iepriekš
minēto, subsīdijas likme, kas PIP laikā attiecībā uz
šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir 6,7 %.
3.3.        Uz
eksportu orientētas ražotnes (“EOU”) / Eksportam atbrīvotas
rūpniecības zonas (“EPZ”) / Speciālās
ekonomiskās zonas (“SEZ”)
(41)     Izmeklēšanā tika
konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā neguva nekādu labumu no EOU/EPZ/SEZ
shēmas. Tādēļ turpmāka šo shēmu analīze
šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
3.4.        Ražošanas līdzekļu
eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a)      Juridiskais
pamats
(42)     Detalizēts EPCGS
apraksts ir ietverts 5. nodaļā ĀTP 04-09 un
ĀTP 09-14, kā arī 5. nodaļā HOP I 04-09
un HOP I 09-14.
b)      Atbilstība
dalībai shēmā
(43)     Ražotājiem
eksportētājiem, tirgotājiem eksportētājiem, kas ir
saistīti ar attiecīgajiem ražotājiem, un pakalpojumu
sniedzējiem ir tiesības piedalīties šajā shēmā.
c)      Īstenošana
praksē
(44)     Saskaņā ar
nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir
atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas
līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav
vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc
iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS
licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas maksājuma likmi
5 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas
līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu.
Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas
līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu
konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar
ĀTP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar 0 %
ievedmuitas maksājuma likmi atbilstoši EPCGS, taču
šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas
termiņš ir īsāks.
(45)     EPCGS atļaujas
turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī
iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais
ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez
nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas
vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai.
Vietējais ražotājs var arī pieprasīt attiecināt
nosacītā eksporta priekšrocības uz ražošanas līdzekļu
piegādi EPCGS licences turētājam.
(46)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu izmantoja.
d)      Secinājums par EPCGS
(47)     EPCGS sniedz
subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta
ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa
likmes pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls
ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādu Indijas
valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu
saņemti. Bez tam nodokļa samazinājums dod labumu
eksportētājam, jo nodokļa ietaupījums uzlabo
uzņēmuma likviditāti.
(48)     Turklāt EPCGS ir
juridiski atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu licenci nevar
iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to
uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas
4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas
attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta
pienākums bija izpildīts jau pirms PIP, vairs nevajadzētu uzskatīt
par juridiski atkarīgām no eksporta izpildes. Tādēļ
tās nevajadzētu uzskatīt par īpašām
subsīdijām un tās nebūtu jākompensē. Tomēr
šis apgalvojums ir jānoraida. Ir jāuzsver, ka subsīdija pati ir
juridiski atkarīga no eksporta izpildes, proti, tā nebūtu
piešķirta, ja uzņēmums nebūtu uzņēmies noteiktus
eksporta pienākumus.
(49)     EPCGS shēmu nevar
uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu
vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas
3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas
līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma
i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti
eksporta produkcijas ražošanā.
e)      Subsīdijas
apmēra aprēķināšana
(50)     Saskaņā ar
pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apmērs
aprēķināts, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par
importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par
laikposmu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu
nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē, t.i.,
18,93 gadiem. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma
pilno vērtību, tika pieskaitīti gūtie procenti. Šim
nolūkam par piemērotu tika uzskatīta komerciālā
procentu likme aizdevumiem vietējā valūtā Indijā
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(51)     Ievērojot pamatregulas
7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apmērs ir
sadalīts uz eksporta apgrozījumu PIP (saucējs), jo
subsīdija ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes.
(52)     Subsīdijas likme, kas PIP
laikā saistībā ar šo shēmu noteikta pieprasījuma
iesniedzējam, ir 0,6 %.
3.5.        Mērķa tirgus
shēma (“FMS”)
a)      Juridiskais
pamats
(53)     Detalizēts FMS
apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā
ĀTP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ĀTP
09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09
un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14.
b)      Atbilstība
dalībai shēmā
(54)     Ikvienam ražotājam
eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir
tiesības piedalīties šajā shēmā.
c)      Īstenošana
praksē
(55)     Saskaņā ar šo
shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kuras
norādītas 37(C). papildinājumā HOP I 04-09
un HOP I 09, var piešķirt nodokļu kredītu, kas
līdzvērtīgs 2,5 % no to ražojumu FOB
vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu.
Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs
shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu
preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu
uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas
speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz
eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida
ražojumiem, piemēram, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām,
graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(56)     Nodokļu kredīti
saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi
24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību
sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas
nodokļus par jebkādu izejvielu vai preču turpmāku importu,
ieskaitot ražošanas līdzekļus.
(57)     Kredīta tiesību
sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, un pēc
eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ciktāl
pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo
eksporta dokumentu kopijas (piemēram, eksporta pasūtījumus,
rēķinus, transportēšanas izziņas, bankas
sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu
kredītu piešķiršanu.
(58)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis.
d)      Secinājums
par FMS
(59)     FMS sniedz
subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta
ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS
kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šis
kredīts, iespējams, tiks izmantots, lai kompensētu ievedmuitas
nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības
ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti.
Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu
eksportētājam, uzlabojot tā likviditāti.
(60)     Tāpat FMS ir
juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to
uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas
4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(61)     Šo shēmu nevar
uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu
vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas
2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta
nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas
izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā,
II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā
(atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam
nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez
nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek
aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām
izejvielām. Nepastāv sistēma vai procedūra, kas
apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto
ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija pārsniegti ievedmuitas
maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma
izpratnē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS
neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē kādas
izejvielas. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs
vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti
kādi izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat
tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas
sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā
izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS
nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus,
lai gan pieļaujamas nodokļa atmaksāšanas sistēmas
neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts
pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus
nepatērē eksportētās produkcijas ražošanā.
e)      Subsīdijas apmēra
aprēķināšana
(62)     Kompensējamo
subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko guva
saņēmējs un kas tika konstatēts PIP laikā, jo
pieprasījuma iesniedzējs to bija iegrāmatojis pēc
uzkrāšanas principa kā ienākumus eksporta darījuma
posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un
3. punktu šo subsīdijas apmēru (skaitītājs)
sadalīja pa visu eksporta apgrozījumu PIP (saucējs), jo
subsīdija ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes un tā nav
piešķirta, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai
transportētajiem daudzumiem.
(63)     Subsīdijas likme, kas PIP
laikā saistībā ar šo shēmu noteikta pieprasījuma
iesniedzējam, ir mazāka par 0,1 %.
3.6.        Eksporta kredītu
shēma (“ECS”)
(64)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējs ir guvis labumu no atvieglotām procentu
likmēm tā eksporta finansēšanai PIP laikā līdz
2011. gada 30. jūnijam. Juridiskais pamats šīm
atvieglotajām procentu likmēm ir izklāstīts Indijas
Rezervju bankas (IRB) galvenajā apkārtrakstā DBOD No
DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporta kredīts
rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi
eksportētājiem), kas ir adresēts visām Indijas
komercbankām.
(65)     2011. gada
1. jūlijā ECS noteikumi un nosacījumi tika
pārstrādāti galvenajā apkārtrakstā DBOD
No.DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12 (Eksporta kredīts
rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi
eksportētājiem). Pārstrādātie nosacījumi
nenodrošina nekādu labumu pieprasījuma iesniedzējam. Saskaņā
ar pamatregulas 15. panta 1. punktu šī shēma līdz ar
to nav jākompensē.
3.7.        Ienākuma nodokļa
atbrīvojuma shēma (“ITES”)
(66)     Izmeklēšanas laikā
tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā
neguva atbalstu no ITES. Tādēļ turpmāka šīs
shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
3.8.        Rietumbengālijas štata
veicināšanas shēma 1999 (“WBIS 1999”)
(67)     Rietumbengālijas štats
piešķir atbilstīgiem rūpniecības uzņēmumiem
stimulus, kas izpaužas kā dažādi ieguvumi, ieskaitot
tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības
nodokļa atlaišanu par gatavām precēm, lai sekmētu
rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās šā
štata teritorijās.
a)      Juridiskais
pamats
(68)     Detalizēts apraksts par
šo shēmu, ko piemēro Rietumbengālijas štata valdība, ir
izklāstīts Rietumbengālijas štata valdības
Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada
22. jūnija paziņojumā nr. 580-CI/H.
b)      Atbilstība
dalībai shēmā
(69)     Tiesības izmantot
šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir
uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai paplašina esošos
ražošanas objektus atpalikušās teritorijās. Tomēr pastāv
visaptverošs neatbilstīgo ražošanas nozaru saraksts (negatīvais
saraksts), kas nozīmē, ka noteiktās nozarēs
strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt
shēmā paredzētos stimulus.
c)      Īstenošana
praksē
(70)     Saskaņā ar šo
shēmu uzņēmumiem jāiegulda atpalikušās
teritorijās. Šīs vietas, kas atbilst atsevišķām
teritoriālām vienībām Rietumbengālijas štatā,
tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to
ekonomiskās attīstības līmeņa, bet vienlaikus ir
arī attīstītas vietas, kurām ir liegta iespēja
izmantot veicināšanas shēmas stimulus. Galvenais kritērijs
stimula apjoma noteikšanai ir ieguldījumu apmērs un vieta, kurā
atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.
d)      Secinājums
(71)     Shēma sniedz
subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta
ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir
Rietumbengālijas štata valdības finansiāls ieguldījums, jo
piešķirtie stimuli, šajā gadījumā atbrīvojumi no
tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības
nodokļa par pabeigtām precēm, samazina nodokļu
ieņēmumus, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt šie
stimuli sniedz labumu uzņēmumam, jo tie uzlabo tā
finansiālo stāvokli, tā kā nav jāmaksā
nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā.
(72)     Turklāt shēma ir
reģionāli īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta
a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo
tā ir pieejama vienīgi konkrētiem uzņēmumiem, kuri ir
ieguldījuši noteiktās ģeogrāfiskās vietās
attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama
uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām,
turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no
attiecīgās vietas.
(73)     Tādēļ WBIS
1999 ir kompensējama shēma.
e)      Subsīdijas apmēra
aprēķināšana
(74)     Subsīdijas apmērs
tika aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā
tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības
nodokļa par pabeigtām precēm apmēru, kas būtu
jāmaksā PIP, bet kas saskaņā ar šo shēmu paliek
nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta
2. punktu subsīdijas apmērs (skaitītājs) ir
sadalīts pa visu pārdevumu PIP (saucējs), jo subsīdija nav
juridiski atkarīga no eksporta izpildes un nav piešķirta, atsaucoties
uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
Iegūtā subsīdijas likme ir 1,4 %.
3.9.        Kompensējamo
subsīdiju apjoms
(75)     Saskaņā ar
pamatregulas noteikumiem konstatēto kompensējamo subsīdiju apmērs
pieprasījuma iesniedzējam, kas izteikts kā procentuālais
nodoklis, ir 8,7 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz de
minimis robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta
5. punktā.
(76)     Šajā procedūrā
pieprasījuma iesniedzējam konstatētie subsidēšanas
līmeņi ir šādi.
 SHĒMAS || DEPBS || EPCGS || FMS || WBIS || Kopā
 Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7 % || 0,6 % || < 0,1 % || 1,4 % || 8,7 %
(77)     Tādēļ
saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir uzskatāms, ka
subsidēšana PIP laikā ir turpinājusies.
3.10.      Ar subsidēšanu
saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums
(78)     Saskaņā ar
pamatregulas 19. panta 4. punktu tika arī pārbaudīts,
vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par
ilglaicīgiem.
(79)     Tika konstatēts, ka PIP
laikā pieprasījuma iesniedzējs turpināja gūt labumu no
kompensējamām subsīdijām, ko nodrošināja Indijas
valdība. Turklāt pašreizējās pārskatīšanas
laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā
pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā
konstatētā likme. Tāpat tika konstatēts, ka
7. apsvērumā minētās izmaiņas, uz kurām
atsaucās pieprasījuma iesniedzējs, patiešām ir notikušas.
Pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā patiešām vairs neguva
labumu no EOU shēmas, kā norādīts
41. apsvērumā.
(80)     Tomēr tika arī
konstatēts, ka visnozīmīgākā shēma, ko
pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā izmantoja (proti, DEBPS),
tika pārtraukta 2011. gada 30. septembrī, un
pieprasījuma iesniedzējs šobrīd izmanto citu shēmu, kas
netika izmantota PIP laikā (proti, nodokļa atmaksāšanas
shēmu). Tādēļ ir acīmredzami, ka PIP laikā
esošā situācija nav ilglaicīga, jo tā kopš tā laika
jau ir ievērojami mainījusies.
(81)     Tādēļ tiek
secināts, ka daļējās starpposma pārskatīšanas
izmeklēšana būtu jāizbeidz, negrozot spēkā esošos
kompensācijas pasākumus. Pieprasījuma iesniedzējs, kā
arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem
un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt
izmeklēšanas izbeigšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo, neveicot grozījumus
spēkā esošajos pasākumos, tiek izbeigta daļējā
starpposma pārskatīšana attiecībā uz kompensācijas
pasākumiem, ko piemēro polietilēntereftalāta importam, kuru
pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme cita
starpā ir Indijā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 188, 18.7.2009.,
93. lpp.
[2]               OV L 301, 30.11.2000.,
1. lpp.
[3]               OV L 266, 11.10.2005.,
1. lpp.
[4]               OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp.
[5]               OV C 340, 19.12.2008., 1. lpp.
[6]               OV L 335, 11.12.20010., 7. lpp.
[7]               OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp.
[8]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[9]               OV L 266, 11.10.2005., 10. lpp.
[10]             OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp.
[11]             OV C 335, 11.12.2010., 6. lpp.
[12]             OV L 266, 11.10.2005.,
62. lpp.
[13]             OV C 102, 2.4.2011., 15. lpp.
[14]             OV C 102, 2.4.2011., 18. lpp.


				|

		52012PC0524

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi vispārējām tarifa preferencēm /* COM/2012/0524 final - 2012/0251 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Saskaņā ar vispārējiem
noteikumiem attiecībā uz Eiropas Savienības ārējo
darbību vispārējā tarifa preferenču sistēma (VPS
sistēma) ir daļa no Eiropas Savienības kopējās
tirdzniecības politikas.
Padomes 2008. gada 22. jūlija
Regulā (EK) Nr. 732/2008[1] par pašreizējās
VPS sistēmas piemērošanu (turpmāk “pašreizējā VPS
regula”) noteikts, ka šajā regulā minētā preferenču
režīma piemērošanu visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir
saņēmējvalstī, var uz laiku atcelt par nopietniem un sistemātiskiem
tādu principu pārkāpumiem, kas izklāstīti piecpadsmit
starptautiskajās konvencijās no tām divdesmit
septiņām, kuras minētas regulas pielikumā, pamatojoties uz
attiecīgo uzraudzības iestāžu slēdzienu. Konvencijas
attiecas arī uz darba pamattiesībām, tostarp piespiedu darbu.
Mjanmas/Birmas piekļuve VPS tarifa
preferenču režīmam ar Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97[2]
uz laiku tika atcelta sakarā ar plaši izplatīto piespiedu darbu, ko
īpašā procedūrā apstiprināja Starptautiskās Darba
organizācijas (ILO) izmeklēšanas komisija.
No 2011. gada Mjanma/Birma ir
uzsākusi vēsturisku atklātības un reformu programmu,
kā to 2012. gada 23. aprīļa secinājumos[3]
apstiprināja Eiropas Savienības Padome. Padome atbalstīja “vispārējās
preferenču sistēmas atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu
pēc iespējas ātrāk, tiklīdz būs izpildīti
paredzētie nosacījumi un būs dots Starptautiskās Darba
organizācijas novērtējums”.
2012. gada 13. jūnijā
Starptautiskā darba konference (ILC) atcēla ierobežojumus, ar
kuriem Mjanmas/Birmas valdībai tika liegta piekļuve
Starptautiskās Darba organizācijas tehniskajai sadarbībai un
palīdzībai, un uz gadu apturēja ILO prasību saviem
biedriem pārskatīt attiecības ar Mjanmu/Birmu, lai
nodrošinātu, ka šajās attiecībās netiek izmantots piespiedu
darbs.
Attiecīgi pārkāpumus vairs nevar
uzskatīt par “nopietniem un sistemātiskiem”, tāpēc tarifa
preferenču režīma piemērošana būtu jāatjauno
saskaņā ar pašreizējo VPS regulu.
Tā kā pašreizējā VPS
regulā nav normu, kas skaidri regulētu režīma atjaunošanu, un
ņemot vērā Lisabonas līgumu, preferenču režīma
atjaunošanai attiecībā uz Mjanmu piemēro parasto likumdošanas
procedūru. Šī ir vienreizēja procedūra, kuras
mērķis ir pēc iespējas ātrāk reaģēt uz
skaidru un esošu politisku vajadzību. Jaunajā VPS regulā, kas
stāsies spēkā tikai 2014. gada 1. janvārī,
atjaunošanas normu trūkums ir novērsts.
Ierosinātā regula nerada izmaksas ES
budžetam, un tās piemērošana ir saistīta ar ļoti nelielu
muitas ieņēmumu zaudējumu. Tiek lēsts, ka faktiskais muitas
ieņēmumu zaudējums, ko radītu režīma atjaunošana
Mjanmai/Birmai, būs mazāk nekā 5 miljoni euro, kā tas
ir izskaidrots pievienotajā paziņojumā, galvenokārt
sakarā ar ražošanas un tirdzniecības strukturālu trūkumu
valstī.
2012/0251 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97,
ar ko uz laiku atsauc Mjanmas Savienības piekļuvi
vispārējām tarifa preferencēm
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Regulas (EK) Nr. 552/97[4]
1. pantā, kas grozīts ar 28. panta 1. punktu
Regulā (EK) 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču
sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada
1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim[5],
noteikts, ka uz laiku tiek atsaukta Mjanmas/Birmas piekļuve
vispārējām tarifa preferencēm, kuras piešķir ar Regulu
(EK) Nr. 732/2008.
(2)       Regulas (EK)
Nr. 732/2008 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā
noteikts, ka šajā regulā minētā preferenču režīma
piemērošanu visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir
saņēmējvalstī, var uz laiku atcelt par nopietniem un
sistemātiskiem tādu principu pārkāpumiem, kas
izklāstīti III pielikuma A daļā
uzskaitītajās konvencijās, pamatojoties uz attiecīgo
uzraudzības iestāžu slēdzienu.
(3)       Starptautiskās Darba
organizācijas (ILO) 1930. gada Konvencija par piespiedu darbu
(Nr. 29) ir minēta Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikuma
A daļā.
(4)       Saskaņā ar Regulas
(EK) Nr. 552/97 2. pantu, kas grozīts ar Regulas (EK)
Nr. 732/2008 28. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 552/97
piemērošana būtu jābeidz, ņemot vērā Komisijas ziņojumu
par piespiedu darbu Mjanmā/Birmā, kas pierāda, ka ir izbeigtas
darbības, kuras minētas Regulas (EK) Nr. 732/2008 15. panta
1. punkta a) apakšpunktā.
(5)       Starptautiskā darba
konference (ILC) 2012. gada 13. jūnijā
pieņēma rezolūciju “Par pasākumiem attiecībā uz
Mjanmu, ko pieņem, pamatojoties uz ILO konstitūcijas
33. pantu” (“ILC rezolūcija”). Ņemot
vērā standartu piemērošanas komitejas 2012. gada
4. jūnija secinājumus un to, ka esošo pasākumu
turpināšana vairs nesniegtu iecerēto rezultātu, ILC
nolēma atcelt ierobežojumus, ar kuriem Mjanmas/Birmas valdībai tika
liegta piekļuve ILO tehniskajai sadarbībai un
palīdzībai. Tā arī apturēja ILO prasību
saviem biedriem pārskatīt attiecības ar Mjanmu/Birmu, lai
nodrošinātu, ka šajās attiecībās netiek izmantots piespiedu
darbs.
(6)       2012. gada [...]
Komisija apstiprināja ziņojumu par piespiedu darbu
Mjanmā/Birmā, kurā ietverti tās secinājumi
(turpmāk “ziņojums”). Ziņojumā secināts, ka progress,
kuru Mjanma/Birma ir panākusi ILO ieteikumu ievērošanā un
kuru apstiprinājušas attiecīgās ILO uzraudzības
iestādes, attaisno, ka to principu pārkāpumi, kas minēti ILO
Konvencijā Nr. 29, vairs nav uzskatāmi par “nopietniem un
sistemātiskiem”, un ieteikts atjaunot Mjanmas/Birmas piekļuvi
vispārējām tarifa preferencēm.
(7)       Ņemot vērā šos
secinājumus un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/97
2. pantu, ar to datumu, kurā tika pieņemta ILC
rezolūcija, būtu jāatceļ Mjanmas/Birmas uz laiku
apturētā piekļuve tarifa preferencēm, ko piešķir ar
Regulu (EK) Nr. 732/2008.
(8)       Komisijai būtu
jāturpina uzraudzīt situācija Mjanmā/Birmā
attiecībā uz piespiedu darbu un būtu jāreaģē uz
to saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām,
tostarp nepieciešamības gadījumā atsākot atcelšanas
procedūras,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo atceļ Padomes Regulu (EK)
Nr. 552/97.
2. pants
1.           Šī regula stājas
spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
2.           To piemēro no
2012. gada 13. jūnija.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU
AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA
IEŅĒMUMUS
1.           PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru
atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 552/97, ar ko uz laiku atsauc Mjanmas
Savienības piekļuvi vispārējām tarifa
preferencēm.
2.           BUDŽETA POZĪCIJAS
Nodaļa un pants: 12. nodaļa,
120. pants
Attiecīgajam gadam budžetā
paredzētā summa: EUR 19 171 200 000
(B 2012)
EUR 18 631 800 000 (BP 2013)
3.           FINANSIĀLĀ IETEKME
x        Priekšlikums finansiāli neietekmē izdevumus, bet
finansiāli ietekmē ieņēmumus, un tas izpaužas šādi:
(miljoni euro, viens cipars aiz komata)
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi[6]   || 6,5 mēnešu periods no 13.6.2012. || 12 mēnešu periods (2013.g.)
 120. pants   || Ietekme uz pašu resursiem || -7,3 || -14,1
Piezīme: Šis
ir maksimālais novērtējums. Ņemot vērā
strukturālos ierobežojumus, kas ierobežo eksporta līmeni un tarifa
preferenču izmantojumu, faktiskie zaudējumi, visticamāk,
būs mazāk nekā 5 miljoni euro.
4.           KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI
…
5.           CITAS PIEZĪMES
Mjanma/Birma: iespējamais aptvertais
imports 2011. gadā un zaudētie ienākumi, ja VPS preferences
jau būtu atjaunotas (*EUR 1,000)
 VPS tirdzniecības nodaļa || Aptvertais imports || Ieņēmumi saskaņā ar MFN[7] tarifu (A)   || Ieņēmumi saskaņā ar EBI režīmu[8] (B)   || Zaudētie ieņēmumi (A-B)
 S-01b || 14 283,1 || 1174,1 || - || 1174,1
 S-02a || 0,3 || 0,0 || - || 0,0
 S-02b || 10 570,8 || 3,4 || - || 3,4
 S-02c || 24,6 || 0,0 || - || 0,0
 S-02d || 3500,6 || 0,1 || - || 0,1
 S-03 || 0,1 || 0,0 || - || 0,0
 S-04a || 2,9 || 0,4 || - || 0,4
 S-04b || 14,1 || - || - || -
 S-06b || 0,6 || 0,0 || - || 0,0
 S-07a || 131,2 || 8,5 || - || 8,5
 S-08a || 10,6 || 0,6 || - || 0,6
 S-08b || 9,5 || 0,3 || - || 0,3
 S-09a || 17,5 || 0,0 || - || 0,0
 S-09b || 823,4 || 30,6 || - || 30,6
 S-10 || 4,0 || - || - || -
 S-11a || 4,0 || 0,3 || - || 0,3
 S-11b || 132 516,6 || 15 496,5 || - || 15 496,5
 S-12a || 3962,8 || 380,7 || - || 380,7
 S-12b || 22,7 || 0,9 || - || 0,9
 S-13 || 34,4 || 0,8 || - || 0,8
 S-14 || 131,1 || 0,0 || - || 0,0
 S-15a || 0,1 || 0,0 || - || 0,0
 S-15b || 227,9 || 6,0 || - || 6,0
 S-16 || 566,4 || 7,7 || - || 7,7
 S-17b || 143,8 || 3,9 || - || 3,9
 S-18 || 1,9 || 0,1 || - || 0,1
 S-20 || 300,4 || 12,1 || - || 12,1
 S-21 || 11,0 || - || - || -
 Kopā || 167 316,3 || 17 127,1 || - || 17 127,1
Zaudētos ieņēmumus
aprēķina šādi.
(Kopējie lielākās
labvēlības režīma nodokļi, ko aprēķina
aptvertajam importam) – (Kopējie preferenciālie nodokļi, ko
aprēķina preferenciālajā tirdzniecībā).
Aplēstie zaudētie ienākumi
(aprēķināti, pamatojoties uz 2011. gada tirdzniecības
plūsmām un nodevu iekasējumiem) Mjanmai/Birmai un ar 5 %
pieaugumu gadā ir šādi (*EUR 1,000).
 Gads || 2011.g. || 2012.g. || 2013.g. || 2014.g. || 2015.g.
 Kopējā importa vērtība || 167 316,3 || 175 682,1 || 184 466,3 || 193 689,6 || 203 374,0
 Maksimālais preferenciālais imports || N/P || 95 161,1 || 184 466,3 || 193 689,6 || 203 374,0
 Zaudētie ienākumi (atņemot 25 % iekasēšanas izmaksas) || N/P || 7305,8 || 14 162,0 || 14 870,1 || 15 613,6
Piezīme:
Šis ir maksimālais novērtējums. Ņemot vērā
strukturālos ierobežojumus, kas ierobežo eksporta līmeni un tarifa
preferenču izmantojumu, faktiskie zaudējumi, visticamāk,
būs mazāk nekā 5 miljoni euro.
[1]               Padomes 2008. gada 22. jūlija Regula (EK)
Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas
piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra
līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem
Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās
(EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007 (OV L 211, 6.8.2008.,
1. lpp.).
[2]               OV L 85, 27.3.1997., 8. lpp.
[3]               9008/12, MCL/aa.
[4]               OV L 85, 27.3.1997., 8. lpp.
[5]               OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.
[6]               Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas
nodokļi) summām jābūt neto summām, proti, bruto summām,
no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.
[7]               Lielākās labvēlības režīms
[8]               Īpašais režīms vismazāk
attīstītajām valstīm


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.4.2016
            COM(2016) 236 final
            2016/0125(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
            (Ukraina)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2008. gada oktobrī tika sākts ES un Ukrainas dialogs par vīzu režīma liberalizāciju. 2010. gada novembrī Eiropas Komisija Ukrainas valdībai iesniedza vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu (VRLRP). Komisija apņēmās ierosināt bezvīzu ceļošanas režīmu īstermiņa uzturēšanās nolūkos Eiropas Savienībā Ukrainas valstspiederīgajiem, kuriem ir biometriskā pase, tiklīdz Ukrainas valdība būs izpildījusi visus VRLRP noteiktos kritērijus.

               Pirms tika sākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju, ES un Ukraina paralēli noslēdza nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu un nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, kuri stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī. Grozītais nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā. Minēto nolīgumu pilnīga un efektīva īstenošana bija priekšnoteikums vīzu dialoga sākšanai un nosacījums tā turpināšanai.

               VRLRP ir sakārtots četros blokos: dokumentu drošība, tostarp biometrija (I bloks), migrācija un integrēta robežu pārvaldība, tostarp patvērums (II bloks), sabiedriskā kārtība un drošība (III bloks) un ārējās attiecības un pamattiesības (IV bloks). VRLRP ir izklāstīts precīzu kritēriju kopums attiecībā uz būtiskiem tehniskiem jautājumiem katrā no minētajiem četriem blokiem nolūkā pieņemt likumdošanas, politisko un institucionālo satvaru (1. posms) un nodrošināt tā efektīvu un ilgtspējīgu īstenošanu (2. posms).

               Kopš dialoga uzsākšanas starp ES un Ukrainu par vīzu režīma liberalizāciju Komisija ir regulāri ziņojusi Eiropas Parlamentam un Padomei par Ukrainas panākto progresu to kritēriju izpildē, kas noteikti VRLRP pirmā un otrā posma četros jautājumu blokos. Panāktais progress ir novērtēts, pamatojoties uz novērtējumiem uz vietas, ko veica ES dalībvalstu eksperti, un uz Ukrainas iesniegto detalizētu informāciju.

               2011. gada 16. septembrī Komisija pieņēma savu pirmo progresa ziņojumu
                  1
                par Ukrainas VRLRP īstenošanu un sniedza vairākus ieteikumus pirmā posma (likumdošana un plānošana) pabeigšanai. 2012. gada 9. februārī Komisija publicēja savu otro progresa ziņojumu
                  2
                un trešo
                  3
                – 2013. gada 15. novembrī. Pēc Komisijas ceturtā progresa ziņojuma
                  4
                2014. gada 27. maijā un pēc tam, kad to 2014. gada 23. jūnijā apstiprināja Padome, Ukraina oficiāli sāka VRLRP otro posmu, kura laikā tika veikts novērtējums par likumdošanas un politiskā satvara ilgtspējīgu īstenošanu.

               Komisija 2015. gada 8. maijā pieņēma piekto progresa ziņojumu
                  5
                par Ukrainas veikto VRLRP īstenošanu. Minētajā ziņojumā tika apgalvots, ka Ukrainas iestāžu panāktais progress, īstenojot VRLRP otro posmu, bija ievērības cienīgs. Saskaņā ar VRLRP noteikto metodiku Komisija organizēja pārbaudes uz vietas, iesaistot ekspertus no ES dalībvalstīm. Ziņojumam pievienoja novērtējumu par to, kā vīzu režīma turpmāka liberalizācija attiecībā uz Ukrainas pilsoņiem, kas ieceļo ES, varētu ietekmēt migrācijas un drošības jomu.

               Savā sestajā un galīgajā progresa ziņojumā
                  6
               , kas pieņemts 2015. gada 18. decembrī, Komisija uzskatīja, ka Ukraina ir panākusi nepieciešamo progresu un ir veikusi visas nepieciešamās reformas, lai nodrošinātu atlikušo kritēriju efektīvu un ilgtspējīgu sasniegšanu.

               Pamatojoties uz šo novērtējumu un ņemot vērā nepārtrauktu uzraudzību un ziņošanu, kas tika veikta kopš tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju starp ES un Ukrainu, Komisija apstiprināja, ka Ukraina ir panākusi atbilstību visiem kritērijiem, kas noteikti attiecībā uz VRLRP otrā posma četriem blokiem, un ka 2016. gada sākumā tā nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko Ukrainu pārceļ uz bezvīzu režīma valstu sarakstu (II pielikums).

               Turklāt kopš sestā ziņojuma pieņemšanas Komisija ņēma vērā Ukrainas iestāžu panākto progresu saistībā ar nepieciešamo reformu īstenošanu atbilstīgi VRLRP. Valsts korupcijas apkarošanas birojs ir uzsācis darbu paralēli specializētajai korupcijas novēršanas prokuratūrai. Pēc tam, kad tika veiksmīgi pieņemti tiesību akti par aktīvu atgūšanu un izdarīti grozījumi likumā par prokuratūru attiecībā uz specializēto korupcijas novēršanas prokuratūru (2016. gada 18. februāris), kā arī likumā par elektroniskām aktīvu deklarācijām (2016. gada 15. marts), 2016. gada marta vidū tika konstatēts turpmāks progress, kad amatā iecēla vēl divus Valsts korupcijas apkarošanas biroja valdes locekļus, ļaujot valdei sasniegt kvorumu. 28. martā tika ievēlēts aģentūras priekšsēdētājs, un 30. martā aģentūra tika reģistrēta kā juridiska persona. Ukrainas iestādes valsts budžetā 2016. gadam piešķīra arī finanšu līdzekļus, lai nodrošinātu labi funkcionējošu korupcijas novēršanas satvaru, tostarp Valsts korupcijas apkarošanas biroju.

               Papildus ziņošanai par VRLRP Komisija nepārtraukti uzraudzīja, kā notiek nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu un nolīguma par atpakaļuzņemšanu īstenošana, jo īpaši ar kopīgo komiteju starpniecību, kuras izveidotas minēto nolīgumu ietvaros. Apvienotās komitejas vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos iepriekšējā sanāksme notika 2015. gada 23. aprīlī, un Apvienotā atpakaļuzņemšanas komiteja pēdējo reizi tikās 2014. gada 6. maijā. Šajā kontekstā Komisija norādīja, ka minēto nolīgumu īstenošana kopumā bija ļoti apmierinoša.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā un citām Savienības politikām

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  7
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti, kā arī Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā un Šveicē. Regula ir daļa no ES kopējas īstermiņa uzturēšanās (90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā) vīzu politikas.

               Ukraina ir patlaban ietverta Regulas (EK) Nr. 539/2001 I pielikumā, tas ir, to valstu sarakstā, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES dalībvalstu teritorijā ir nepieciešama vīza.

               Regula (EK) Nr. 539/2001 pēdējo reizi tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 259/2014
                  8
               , kad Moldova tika pārvietota uz bezvīzu režīma valstu sarakstu, jo tā bija veiksmīgi īstenojusi savu VRLRP, un ar Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  9
               , kad piecas Karību jūras
                  10
                un vienpadsmit Klusā okeāna reģiona
                  11
                valstis, kā arī Kolumbija, Peru un Apvienotie Arābu Emirāti tika atbrīvotas no vīzas prasības, ar nosacījumu, ka tiks noslēgti nolīgumi par vīzu atcelšanu starp ES un attiecīgajām trešajām valstīm, kas notika vīzu režīma sarakstu periodiskas pārskatīšanas rezultātā.

               Kritēriji, kas būtu jāņem vērā (katru gadījumu novērtējot atsevišķi), nosakot trešās valstis, kuru valstspiederīgajiem piemēro vīzas prasību vai kurus no tās atbrīvo, ir noteikti 1. pantā Regulā (EK) Nr. 539/2001 (kā ieviests ar Regulu (ES) Nr. 509/2014). Tie ietver "nelegālu imigrāciju, sabiedrisko kārtību un drošību, ekonomisko ieguvumu, jo īpaši tūrisma un ārējās tirdzniecības jomā, kā arī Savienības ārējās attiecības ar attiecīgajām trešām valstīm, apsvērumus par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī sekas, kas tiks radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarpību"
                  12
               . Īpaša uzmanība būtu jāvelta ieceļošanas dokumentu drošībai, kurus izdevušas attiecīgās trešās valstis.

               Nav iemesla noteikt, ka bezvīzu režīma piemērošana Ukrainas pilsoņiem tiks īstenota, ja tiks noslēgts nolīgums par vīzu atcelšanu ar ES, jo Ukraina jau ir atbrīvojusi visus ES pilsoņus no vīzas prasības uzturēšanās laikposmam līdz vienam gadam. Ja šis lēmums tiek atcelts vai bezvīzu režīms tiek pārkāpts, pietiekamus tiesiskās aizsardzības līdzekļus sniedz esošie Regulas (EK) Nr. 539/2001 savstarpības un apturēšanas mehānismi.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Tā kā šis priekšlikums grozīs ES kopējo vīzu politiku, priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts. Ierosinātajā regulā ir ietverta Šengenas acquis pilnveidošana.

                •Subsidiaritāte

                  Tā kā Regula (EK) Nr. 539/2001 ir ES tiesību akts, to var grozīt tikai ar līdzvērtīgu tiesību aktu. Dalībvalstis nevar rīkoties atsevišķi.

               •Samērīgums

                  Skatīt iepriekš – nav pieejami citi risinājumi politikas mērķa sasniegšanai.

               •Instrumenta izvēle

                  Skatīt iepriekš.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  neattiecas

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Ir notikušas regulāras apspriedes ar dalībvalstīm Padomes Austrumeiropas un Vidusāzijas jautājumu darba grupā (COEST), un ir sniegtas vairākas prezentācijas Eiropas Parlamentā par vīzu režīma liberalizācijas procesu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Komisija apkopoja visaptverošus datus par Ukrainas veikto visu VRLRP kritēriju īstenošanu. Komisijas galīgajam progresa ziņojumam par Ukrainu pievienoja Komisijas dienestu darba dokumentu
                  13
               , kurā sniedza sīkāku pamatinformāciju par atbilstīgi katram kritērijam veiktajiem pasākumiem.

               •Ietekmes novērtējums

                  Dienestu darba dokumenta pielikumā Komisija sniedza atjauninātu faktu analīzi un uz statistiku balstītu informāciju par to, kā vīzu režīma turpmāka liberalizācija attiecībā uz Ukrainas pilsoņiem, kas ieceļo ES, varētu ietekmēt migrācijas un drošības jomu, pamatojoties uz attiecīgo ES aģentūru un ieinteresēto personu sniegto ieguldījumu. Nav nepieciešams veikt turpmāku ietekmes novērtējumu.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  neattiecas

               •Pamattiesības

                  Šim priekšlikumam nav negatīvas ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  neattiecas

               5.CITI ASPEKTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Grozītā regula būs tieši piemērojama no tās spēkā stāšanās brīža, un to nekavējoties īstenos dalībvalstis. Nav nepieciešams izstrādāt īstenošanas plānu.

                  Komisija turpinās aktīvi uzraudzīt, kā Ukraina nepārtraukti īsteno visus kritērijus, kas noteikti VRLRP četros jautājumu blokos, izmantojot esošās asociācijas struktūras un dialogus, un, ja nepieciešams, ad hoc turpmāko pasākumu mehānismus.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  neattiecas

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Regula (EK) Nr. 539/2001 tiks grozīta, pārceļot Ukrainu no I pielikuma (to valstu saraksts, kuru pilsoņiem ieceļošanai ES nepieciešama vīza) uz II pielikumu (bezvīzu režīma valstu saraksts). Tiks pievienota zemsvītras piezīme, kurā precizēs, ka vīzu režīma atcelšana attieksies tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem.

               2016/0125 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

               (Ukraina)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  14
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. I un II pielikumā ietverto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst tajā noteiktajiem kritērijiem. Norādes uz trešām valstīm, kurās attiecībā uz minētajiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu attiecīgā gadījumā jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.

               (2)Tiek uzskatīts, ka Ukraina ir panākusi atbilstību visiem kritērijiem, kas izklāstīti Ukrainas valdībai 2010. gada novembrī iesniegtajā vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānā, un līdz ar to atbilst visiem kritērijiem, lai tās pilsoņiem piemērotu atbrīvojumu no vīzas prasības, ieceļojot ES dalībvalstu teritorijā.

               (3)Tādēļ Ukraina būtu jāpārceļ no I pielikuma Regulā (EK) Nr. 539/2001 uz tās II pielikumu. Šai vīzu režīma atcelšanai būtu jaattiecas tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem.

               (4)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  15
               . Tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, kā arī šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (5)Šī Regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  16
               . Tādējādi Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (6)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  17
                1. panta B punktā.

               (7)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  18
                3. pantu.

               (8)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  19
                3. pantu.

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (EK) Nr. 539/2001 groza šādi:

               a)I pielikuma 1. daļā ("VALSTIS") dzēš atsauci uz Ukrainu.

               b)II pielikuma 1. daļā ("VALSTIS") iekļauj šādu norādi:

               "Ukraina"*

               ______________

               *
                     Vīzu režīma atcelšana attiecas tikai uz to biometrisko pasu turētājiem, kuras izdotas saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  SEC(2011) 1076 galīgā redakcija.

                     (2)
                  COM(2012) 10 galīgā redakcija.

                     (3)
                  COM(2013) 809 galīgā redakcija.

                     (4)
                  COM(2014) 336 galīgā redakcija.

                     (5)
                  COM(2015) 200 galīgā redakcija.

                     (6)
                  COM(2015) 905 galīgā redakcija.

                     (7)
                  Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (8)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 259/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 105, 8.4.2014., 9. lpp.

                     (9)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (10)
                  Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīna, Trinidāda un Tobāgo.

                     (11)
                  Kiribati, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Samoa, Zālamana salas, Tuvalu, Tonga, Austrumtimora un Vanuatu.

                     (12)
                  1. pants Padomes 2001. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko uzskaitītas trešās valstis, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no šīs prasības

                     (13)
                  Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2015) 705 galīgā redakcija, 18.12.2015.

                     (14)
                  Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (15)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

                     (16)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

                     (17)
                  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

                     (18)
                  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

                     (19)
                  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos, OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.


				|

		52012PC0114

			Priekšlikums PADOMES REGULA  ar ko groza Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu, un ar ko atbrīvo uzņēmumu Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd no galīgo pasākumu piemērošanas /* COM/2012/0114 final - 2012/0053 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 ·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija jeb padome, piemērošanu spēkā esoša antidempinga maksājuma termiņbeigu pārskatīšanas procedūrā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu.
 ·      Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot Padomes Regulu (EK) Nr. 1515/2001 un pēc Padomes Regulas (EK) Nr. 130/2006 pārskatīšanas, kas tika veikta, ņemot vērā PTO Apelācijas iestādes ziņojumu “ – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice”[1].
 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā. Patlaban spēkā ir galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam ar Padomes Regulu (EK) Nr. 130/2006 (OV L 23, 27.1.2006. 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 150/2008 (OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp.).
 ·      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro.
 2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
 ·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā.
 ·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
 ·      Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot Padomes Regulu (EK) Nr. 1515/2001. Šajā regulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums.
 3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 ·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu Komisija 2011. gada 26. janvārī sāka Padomes Regulas (EK) Nr. 130/2006 pārskatīšanu saistībā ar Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu. Pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka, ņemot vērā PTO Apelācijas iestādes ziņojumu Mexico – Beef and Rice, turpmāk pasākumus, ko uzņēmumam Hangzhou Bioking noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 130/2006, piemērot vairs nav lietderīgi, un Regula (EK) Nr. 130/2006 būtu attiecīgi jāgroza. Tādēļ, lai uzņēmumu Hangzhou Bioking izslēgtu no Padomes Regulas (EK) Nr. 130/2006 piemērošanas jomas, tiek ierosināts, ka Padome pieņem pievienoto regulas priekšlikumu, kas būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz 2012. gada 24. aprīlim.
 ·      Juridiskais pamats Padomes 2001. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome.
 ·      Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
 ·      Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
 Rīcības forma neparedz valstu lēmumus.
 Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
 ·      Juridisko instrumentu izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
 Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.
 4.           IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
2012/0053 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 130/2006, ar
kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē
pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes
vīnskābes importu, un ar ko atbrīvo uzņēmumu Hangzhou
Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd no galīgo pasākumu
piemērošanas
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1515/2001 par
pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret
dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi
PTO Strīdu izšķiršanas organizācija[2], jo
īpaši tās 2. panta 1. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās
ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A.
PROCEDŪRA
1.           Spēkā esošie
pasākumi
(1)       Padome ar Regulu (EK)
Nr. 130/2006[3]
noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 0 % līdz
34,9 % Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”)
izcelsmes vīnskābes importam.      Galīgā antidempinga
maksājuma likme, kas tika noteikta vīnskābei, kuru ražo
Ķīnas ražotājs eksportētājs Hangzhou Bioking
Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”),
bija 0 %.
2.           Termiņbeigu un
spēkā esošo pasākumu pārskatīšanas sākšana
attiecībā uz Hangzhou Bioking.
(2)       Pēc paziņojuma
publicēšanas par spēkā esošo antidempinga pasākumu
gaidāmajām termiņa beigām[4] Komisija 2009. gada
27. oktobrī saņēma pieprasījumu veikt minēto
pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi
11. panta 2. punktam Padomes 2009. gada 30. novembra
Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par
dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[5]
(turpmāk “pamatregula”).
(3)       Pēc apspriešanās ar
padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami
pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai,
Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu
paziņojumu[6]
informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu
saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (turpmāk
“paziņojums par procedūras sākšanu”).
(4)       Paziņojumā par
procedūras sākšanu Komisija arī informēja, ka
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta
3. punktu tiek sākta spēkā esošo pasākumu
termiņbeigu pārskatīšana attiecībā uz Hangzhou
Bioking, lai, ņemot vērā PTO Apelācijas iestādes
ziņojumu “Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and
Rice”[7],
vajadzības gadījumā varētu grozīt Regulu (EK)
Nr. 130/2006. Minētā ziņojuma 305. un 306. punktā
norādīts, ka ražotājs eksportētājs, kurš
sākotnējā izmeklēšanā nav atzīts par dempinga
īstenotāju, izslēdzams no galīgo pasākumu
darbības jomas, kuri noteikti izmeklēšanas rezultātā, un uz
šādu ražotāju eksportētāju nevar attiecināt administratīvu
pārskatīšanu un pārskatīšanu apstākļu maiņas
dēļ.
3.           Jaunas procedūras
sākšana
(5)       Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī publicējot paziņojumu[8], 2011. gada 29. jūlijā Komisija paziņoja, ka
saskaņā ar pamatregulas 5. pantu tiek sākta antidempinga
izmeklēšana attiecībā uz Ķīnas izcelsmes
vīnskābes importu Eiropas Savienībā, attiecinot to
vienīgi uz uzņēmumu Hangzhou Bioking.
4.           Uzņēmuma Hangzhou
Bioking atbrīvošana no galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas
noteikti ar Regulu (EK) Nr. 130/2006
(6)       Hangzhou Bioking
būtu jāatbrīvo no galīgā antidempinga pasākuma,
kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 130/2006, lai uz Hangzhou Bioking
vienlaikus neattiektos divas antidempinga procedūras,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 130/2006 groza šādi:
Regulas 1. panta 2. punktā
tabulā dzēš ierakstu par Hangzhou Bioking Biochemical Engineering
Co., Ltd. un ierakstu “Visi pārējie uzņēmumi”
aizstāj ar ierakstu “Visi pārējie uzņēmumi
(izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd – TARIC
papildu kods A687)”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Apelācijas iestādes
ziņojums “Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice”, WT/DS295/AB/R, 2005. gada
29. novembris.
[2]               OV L 201,
26.7.2001., 10. lpp.
[3]               OV L 23,
27.1.2006., 1. lpp.
[4]               OV C 211,
4.8.2010., 11. lpp.
[5]               OV L 343,
22.12.2009., 51. lpp.
[6]               OV C 24, 26.1.2011., 14. lpp.
[7]               WT/DS295/AB/R, 2005. gada
29. novembris.
[8]               OV C 223,
29.7.2011., 11. lpp.