				|

		52011PC0425

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par kopējo zivsaimniecības politiku /* COM/2011/0425 galīgā redakcija - 2011/0195 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·      Vispārīgais konteksts
Komisija 2009. gadā analizēja
kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) darbību, balstoties
uz Zaļo grāmatu par kopējās zivsaimniecības politikas
reformu[1].
Komisija secināja, ka, neskatoties uz paveikto kopš 2002. gada
reformas, mērķi panākt ilgtspējīgu zivsaimniecību
visās tās dimensijās (vides, ekonomiskajā un
sociālajā) nav sasniegti un Zaļajā grāmatā
identificēta virkne strukturālu nepilnību pašreizējā
KZP. Eiropas Parlaments un Ministru padome apstiprināja šo
secinājumu.
Arī daudzie viedokļi, kas tika
saņemti sabiedriskās apspriešanas laikā no 2009. gada
aprīlim līdz 2010. gada novembrim, konkrēti
pētījumi un novērtējumi apstiprināja Zaļajā
grāmatā sniegto vispārējo novērtējumu un palīdzēja
identificēt nepilnības, kas jānovērš ar reformas
palīdzību.
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Kopējai zivsaimniecības politikai ir
vajadzīga pamatīga reforma, atceļot pašreizējo Padomes
2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības
resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā
ar kopējo zivsaimniecības politiku un 2013. gada
1. janvārī to aizstājot ar jaunu KZP, ko Eiropas Parlaments
un Padome pieņēmusi, balstoties uz šo priekšlikumu.
Galvenās KZP problēmas ir
šādas:
–
konkrētības trūkums ar vidi,
ekonomiku un sociālo ilgtspējību saistītajos
mērķos,
–
nepieņemami lieli izmetumu apjomi,
–
flotes pārmērīgās
kapacitātes, pārzvejas, pārāk lielas kopējās
pieļaujamā nozvejas (KPN) un nepietiekamas atbilstības
dēļ lielākā daļa Savienības krājumu ir
pārmērīgi izmantoti,
–
ievērojamam skaitam flotu ir zema
rentabilitāte un ekonomiskā izturība,
–
nepietiekama ar vidi saistīto apsvērumu
integrācija politikā,
–
uzticamu datu trūkums, lai novērtētu
visus krājumus un flotes,
–
ievērojams publiskais finansiālais
atbalsts zivsaimniecībai, kas nepalīdz sasniegt KZP mērķus,
–
zvejas darbību nepievilcība un dažu no
zvejas atkarīgo piekrastes reģionu pagrimums,
–
lejupēja mikropārvaldība
Savienības līmenī, kurai trūkst elastīguma un
pielāgošanās vietējiem un reģionāliem
apstākļiem,
–
nepietiekama akvakultūras attīstība
Savienībā,
–
tiesību akti un pārvaldība ir
dārga un ļoti sarežģīta, kas veicina noteikumu
neievērošanu,
–
tirdzniecības politika saskaras ar
globalizācijas problēmām un izteiktāku savstarpējo
atkarību.
Šis priekšlikums par jaunu Pamatregulu ir
pamatots, jo ir:
–
jāprecizē KZP mērķi,
–
jāpalielina saskaņotība starp KZP
ietilpstošajām politikas iniciatīvām,
–
labāk jāsaglabā jūras
bioloģiskie resursi, jo īpaši saistībā ar daudzgadu
plāniem zvejniecību pārvaldībai, un jāpārtrauc
izmetumi,
–
jāpalīdz īstenot ekosistēmas un
vides politika atbilstoši KZP,
–
jānodrošina pasākumu
reģionalizācija, izmantojot jūras baseinu pieeju atbilstoši
saglabāšanas pīlāram,
–
jānostiprina datu vākšana un
zinātnisko ieteikumu izstrāde, lai veidotu saglabāšanas
politikas zināšanu bāzi,
–
ārpolitika pilnībā
jāintegrē KZP,
–
jāveicina akvakultūras
attīstība,
–
jāreformē KZP kopējā tirgus
politika,
–
līdz 2014. gadam jāizveido tiesisks
regulējums jaunam finanšu instrumentam, kas palīdz īstenot KZP mērķus
un ES stratēģiju “Eiropa 2020”,
–
jāturpina uzlabot un racionalizēt
ieinteresēto personu iesaistīšanās,
–
nesen pieņemtais jaunais kontroles režīms
jāiekļauj KZP.
Priekšlikuma vispārējais
mērķis ir nodrošināt tādas zvejas un akvakultūras
darbības, kas ilgtermiņā nodrošina ilgtspējīgus vides
apstākļus un pārtikas pieejamību. Politika tiks vērsta
uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu tādā
veidā, kas atjauno un saglabā zivju resursus tādā
līmenī, lai ne vēlāk par 2015. gadu panāktu
maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Ar KZP zvejniecības
pārvaldībā tiks ieviesta piesardzības un ekosistēmu
pieeja.
Saistībā ar šo priekšlikumu Komisija
pieņems vispārīgu paziņojumu par kopējās
zivsaimniecības politikas nākotni, priekšlikumu regulai par zvejas un
akvakultūras produktu tirgus kopīgu organizāciju,
paziņojumu par KZP ārējo dimensiju un ziņojumu par
konkrētām daļām Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Padomes 2002. gada 20. decembra
Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku ir pašreizējais vispārīgais
KZP tiesiskais regulējums. Šim priekšlikumam vajadzētu aizstāt
minēto regulu.
Padomes 1998. gada 30. marta Regula
(EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[2].
Padomes 1999. gada 17. decembra
Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras
produktu tirgu kopīgo organizāciju[3].
Padomes 2005. gada 21. decembra
Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas
resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā
un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK)
Nr. 88/98[4].
Padomes 2006. gada 27. jūlija
Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[5].
Padomes 2006. gada 21. decembra
Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu
ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar
ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 973/2001,
kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94[6].
Padomes 2008. gada 25. februāra
Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu
vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības
nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei
saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku[7].
Padomes 2008. gada 29. septembra
Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai
aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu,
nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK)
Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko
atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999[8].
Padomes 2009. gada 20. novembra
Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu,
lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK)
Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005,
(EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK)
Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK)
Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK)
Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006[9].
Padomes 2004. gada
19. jūlija Lēmums (EK) 2004/585, ar ko izveido
reģionālās konsultatīvās padomes atbilstīgi
kopējai zivsaimniecības politikai[10].

·      Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem
un mērķiem
Priekšlikums un tā mērķi ir
saskanīgi ar citiem Savienības politikas virzieniem, jo īpaši
vides, sociālajai, reģionālajai, attīstības,
lauksaimniecības, tirgus un tirdzniecības, finansiālai,
pētniecības un inovāciju politikai un mērķiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām

Apspriešanās metodes, galvenās
mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums
2009. un 2010. gadā rīkotā
apspriešanās par reformu, aicinot sniegt viedokļus internetā un
organizējot vairākas sanāksmes ar ieinteresētajām personām,
ir parādījusi, ka reforma kopumā tiek atbalstīta. Arī
Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un
Reģionu komiteja sniedza atzinumus par Zaļo grāmatu. Ministru
padome apsprieda reformu vairākas reizes. Sabiedriskās apspriešanas
rezultāti tika apkopoti Apspriežu kopsavilkumā par
kopējās zivsaimniecības politikas reformu[11].
Atbilžu kopsavilkums un tas, kā
tās ņemtas vērā
Atsauksmes galvenokārt tika sniegtas par
šādiem punktiem: lēmumu pieņemšanas procesa vienkāršošana,
pielāgošana Lisabonas līgumam, saglabāšanā un resursu
pārvaldībā izmantotās ilgtermiņa pieejas
stiprināšana, tostarp izmetumu problēmas atrisināšana,
reģionalizācija, turpmāka ieinteresēto personu
iesaistīšanās un lielāka nozares atbildība. Nosacītu
stabilitāti kopumā (jo īpaši dalībvalstis) uzskata par
galveno KZP pīlāru. Mazapjoma un piekrastes zvejniecības tiek
uzskatītas par svarīgām, taču tika izrādīts
ierobežots atbalsts idejai par diferencētu režīmu ārpus
pašreizējiem tiesību aktu noteikumiem. Daudzi par lietderīgiem
ilgtspējības veicinātājiem uzskatīja vairāk uz
tirgu balstītas pieejas flotes pārvaldībā un tirgus
politiku. Ārpolitikas un starptautisko pasākumu jomā tika
atzīta vajadzība pēc pilnīgas pielīdzināšanas KZP
principiem un mērķiem. Spēcīgi tika atbalstīta
publiskā finansējuma stingrāka orientēšana uz politikas
mērķu sasniegšanu. Daudzās atsauksmēs tika
norādīts akvakultūras nozīmīgums.
Komisija, izstrādājot savu
priekšlikumu, ir pienācīgi ņēmusi vērā
apspriešanās laikā sniegtos viedokļus, jo īpaši par vides
apstākļu izveidi ilgtspējības nolūkā un ar
maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītā
mērķa konsolidāciju, stiprinātu ilgtermiņa
perspektīvu, reģionalizāciju un turpmāku ieinteresēto
personu iesaistīšanos un vairāku uz tirgu balstītu instrumentu
ieviešanu, ņemot vērā mazapjoma flotu specifiku.
Priekšlikumā ir atspoguļots arī akvakultūras
nozīmīgums.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Lai izstrādātu priekšlikumus,
papildus vairākiem pētījumu un pētniecības projektiem
tika piesaistīti ārējie eksperti, kā arī izmantotas
pašreiz pieejamās zināšanas, jo īpaši ICES un ZZTEK
sagatavotie (ikgadējie) ieteikumi. Publiski pieejamie ekspertu ieteikumi
un pētījumi ir publicēti MARE ĢD tīmekļa
vietnē.
·      Ietekmes novērtējums
Ietekmes novērtējuma sagatavošanai
tika identificēti vairāki risinājumi attiecībā uz KZP
reformas paketi. Visi risinājumi ietver vides ilgtspējību
kā vispārējas ilgtspējības priekšnosacījumu.
Metodoloģiski ietekmes analīzē tika izmantoti darbības
rādītāji, lai izmērītu risinājumu ietekmi. Visu
risinājumu ietekme tika analizēta un salīdzināta ar tā
sauktā status quo risinājuma analīzi. Tas
ļāva identificēt divus par labākajiem atzītos
risinājumus, kā norādīts ietekmes novērtējuma
ziņojumā. Abi risinājumi ir līdzīgi ar to, ka ir
vērsti uz vides ilgtspējību, vienlaikus radot pietiekamu
elastību, lai sniegtu zvejas sektoram laiku pielāgoties
tālejošajiem vides mērķiem.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 43. panta 2. punkts.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikuma noteikumi, kas saistīti ar
jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē, un tāpēc šiem noteikumiem
subsidiaritātes principu nepiemēro.
Priekšlikuma noteikumi, kas saistīti ar
akvakultūru, un vajadzība izveidot Savienības
stratēģiskās vadlīnijas par kopējām
prioritātēm un mērķiem akvakultūras darbību
izstrādei, ir Savienības un dalībvalstu dalītā kompetencē.
Nesaistošas Savienības stratēģiskās vadlīnijas
būs pamats valstu daudzgadu stratēģiskajiem plāniem,
ņemot vērā, ka valsts mēroga stratēģiskie
risinājumi var ietekmēt akvakultūras darbību gaitu blakus
esošajās dalībvalstīs. Priekšlikuma noteikumi, kas saistīti
ar tirgus kopīgu organizāciju, ir Savienības un dalībvalstu
dalītā kompetencē. Mērķi tirgus kopīgas
organizācijas jomā ietver lielāku Savienības
zvejniecības un akvakultūras nozares konkurētspēju, tirgu
pārredzamības uzlabošanos un palīdzību, lai
nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem
Savienībā tirgotajiem produktiem. Lai sasniegtu šos mērķus,
pasākumi, kas ietver nozares organizāciju, tostarp pasākumi
tirgu stabilizācijai un tirdzniecības standarti, kā arī
patērētāju informācijas prasības jāsaskaņo
visā Savienībā. Tāpēc priekšlikumā ir
ievērots subsidiaritātes princips.
Proporcionalitātes princips
 Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ.
 Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika, tāpēc tā jāīsteno ar regulu, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Ir vajadzīgs un ir lietderīgi paredzēt noteikumus jūras bioloģisko resursu saglabāšanas un izmantošanas jomā, lai sasniegtu pamatmērķi garantēt tādu zvejas un akvakultūras nozari, kas ilgtermiņā nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus un pārtikas pieejamību. Šī regula nepārsniedz to, kas ir nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai. Ar ierosinātās reģionalizētās pieejas palīdzību dalībvalstis būs pilnvarotas pieņemt saglabāšanas un tehniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu Savienības likumdevēja pieņemtajās regulās izklāstītos mērķus, balstoties uz pieejamajiem pasākumiem atbilstoši KZP saglabāšanas politikai. Tas radīs reģionālo elastību Savienības tiesību aktu piemērošanā. Turpmāk dalībvalstis pēc saviem ieskatiem var sadalīt Padomes iedalītās zvejas iespējas starp reģioniem vai operatoriem, tādējādi dalībvalstis, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi pieņemt lēmumus, kas ir saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli.
4.           IZVĒLES ELEMENTI
·      Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Komisija ar priekšlikumu ievieš būtiskas
izmaiņas KZP. Šajā iedaļā priekšlikums ir
izklāstīts sīkāk.
Vispārīgi noteikumi
KZP vispārējais mērķis ir
nodrošināt, ka zvejas un akvakultūras darbības
ilgtermiņā nodrošina ilgtspējīgus vides
apstākļus, kas ir priekšnoteikums, lai panāktu ekonomiski un
sociāli ilgtspējīgu zvejniecības nozari, kas uzlabo
pārtikas pieejamību. Ietekmes novērtējums liecina, ka
vērienīgi mērķi resursu jomā, kas saderīgi ar
Savienības starptautisko pienākumu līdz 2015. gadam
panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, var
kopumā būtiski uzlabot krājumu stāvokli,
rezultātā ievērojami uzlabojot ekonomisko un sociālo
situāciju. Šie ietekmes novērtējumā norādītie
pozitīvie rezultāti apliecina, ka ekoloģiskā
ilgtspējība ir priekšnosacījums, kas vajadzīgs ilgtermiņa
ekonomiskajai un sociālajai ilgtspējībai.
Nevēlamas nozvejas samazināšana,
izmetumu prakses izbeigšana un jūras ekosistēmām
radītās negatīvās ietekmes mazināšana kopā ar
piesardzības un ekosistēmas pieeju īstenošanu palīdzēs
panākt labu jūras vides stāvokli saskaņā ar Jūras
stratēģijas pamatdirektīvu.
Piekļuve ūdeņiem
Priekšlikums apstiprina principu par
vienlīdzīgu piekļuvi ūdeņiem, trešo valstu kuģiem
nodrošina vienlīdzīgas piekļuves iespējas Savienības
ūdeņiem.
Komisija ierosina pašreizējos ierobežojumus
attiecībā uz tiesībām zvejot 12 jūras jūdžu
zonā pagarināt līdz 2022. gadam. Šie ierobežojumi ir
samazinājuši zvejas radīto slodzi bioloģiski
jutīgākajos apgabalos un ir palīdzējuši panākt
ekonomisko stabilitāti mazapjoma piekrastes zvejas darbībās.
Komisija ierosina šajā regulā
ieviest īpašus ierobežojumus attiecībā uz 100 jūras
jūdzēm ap Azoru salām, Madeiru un Kanāriju salām, kas
pašlaik ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1954/2003[12]. Tie ir pamatoti, lai
aizsargātu jutīgo bioloģisko stāvokli salām
piegulošajos ūdeņos un, ņemot vērā Līguma
349. pantu un strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju
un nepieciešamību saglabāt šo salu vietējo ekonomiku.
Jūras bioloģisko resursu
saglabāšana
Jūras bioloģisko resursu
saglabāšana ir galvenais pīlārs, lai sasniegtu KZP
mērķus.
Saglabāšanas jomā
svarīgākie ir daudzgadu pārvaldības plāni, lai
pārvaldītu resursus tādā līmenī, kas spēj
nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Ja iespējams,
tie jāpārveido par zvejniecību pārvaldības
plāniem, mazākā skaitā plānu iekļaujot
vairāk krājumu. Krājumus, kas nav iekļauti plānos,
pārvalda ar Padomes noteiktām zvejas iespējām un citiem
pasākumiem.
Otrs saglabāšanas priekšlikuma
pamatelements ir izmetumu prakses izbeigšana un nevēlamas piezvejas
samazināšana. Priekšlikums ievieš pienākumu izkraut visas
konkrēto krājumu nozvejas, šajā nolūkā nosakot
precīzu īstenošanas termiņu un īstenojot vairākus
papildpasākumus.
Priekšlikums aptver arī galvenos
principus attiecībā uz tehniskajiem saglabāšanas
pasākumiem, kas piemērojami zvejniecībām.
Attiecībā uz daudzgadu plāniem
un tehniskajiem saglabāšanas pasākumiem, Komisija ir paredzējusi
aizvirzīties no likumdevēju veiktās mikropārvaldības.
Savienības tiesību aktos par šiem plāniem un pasākumiem
jādefinē svarīgākais, piemēram, darbības joma,
mērķi, novērtējuma rādītāji un termiņi.
Komisija ierosina decentralizāciju, kas var atļaut
dalībvalstīm pieņemt saglabāšanas un tehniskos pasākumus,
kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, īstenojot
pasākumus saskaņā ar saglabāšanas politiku. Tiks
panākta reģionālā elastība un politikas
vienkāršošana. Priekšlikums ietver noteikumus, lai nodrošinātu, ka
attiecīgās dalībvalstis pieņem saderīgus un
efektīvus pasākumus. Ir izveidots rezerves mehānisms, lai
Komisija varētu rīkoties gadījumos, kad dalībvalstis nevar
vienoties vai mērķi netiek sasniegti.
Tiek saglabāti noteikumi par ārkārtas pasākumiem, ko veic
pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc
Komisijas ierosinājuma, kad ir apdraudēta jūras
bioloģisko resursu saglabāšana,
un Savienības vides tiesību aktu noteikto pienākumu
kontekstā ir ieviests jauns noteikums par zvejniecības pasākumiem.
Šajā priekšlikumā ir saglabāta pašreizējā atļauja
dalībvalstīm īstenot saglabāšanas pasākumus
12 jūras jūdžu zonā un pasākumi, kas piemērojami
tikai tiem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu.
Piekļuve resursiem
Nododamo zvejas koncesiju sistēmas
ieviešana būs galvenais flotes kapacitātes pielāgošanas
veicinātājs. Ietekmes novērtējums liecina par
nepārprotamu pozitīvu un būtisku ieguvumu no šādas nododamo
zvejas koncesiju sistēmas, lai likvidētu pārmērīgu
kapacitāti un uzlabotu zvejas nozares ekonomiskos
rādītājus.
Priekšlikums no 2014. gada ievieš
obligātu nododamo zvejas koncesiju sistēmu (reglamentētu
krājumu zvejas iespējām), ko piemēro visiem kuģiem, izņemot
kuģiem, kuru garums nav lielāks par 12 metriem un kas zvejo ar
stacionārajiem zvejas rīkiem. Apzinoties mazapjoma zvejas flotu
specifiku un sociāli ekonomisko nestabilitāti, lēmums par
nododamo zvejas koncesiju piemērošanu pārējiem kuģiem
būs dalībvalstu ziņā. Dalībvalstis var regulēt
nododamās zvejas koncesijas, lai nodrošinātu ciešu saistību
starp tām un zvejas kopienām (piemēram, atļaujot
nododamību tikai flotes segmentu robežās) un nepieļautu
spekulācijas. Lai ievērotu un saglabātu nosacītu stabilitāti,
šo koncesiju nododamība var tikt piemērota tikai tiem kuģiem,
kas peld ar vienu un to pašu karogu. Dalībvalstis var izveidot rezervi un
ieviest maksu par koncesijām, kuras parastos apstākļos
dalībvalsts var atsaukt tikai pēc to termiņa beigām vai agrīnās
brīdināšanas.
Zvejas kapacitātes
pārvaldība
Ir saglabāts dalībvalstu
vispārīgais pienākums pielāgot flotes zvejas
kapacitāti zvejas iespējām. Joprojām ir nepieciešama flotes
pārvaldības pamatpolitika, atbilstoši kurai Komisija nosaka vispārējo
maksimāli pieļaujamo zvejas kapacitāti. Nododamās zvejas
koncesijas paātrinās flotes kapacitātes samazināšanos, un
tas attaisno iespēju dalībvalstīm atļaut nepiemērot
maksimāli pieļaujamo zvejas kapacitāti kuģiem, kuriem ir
šādas koncesijas. Noteikumiem par flotes kapacitātes
samazinājumiem jāpaliek spēkā tik ilgi, kamēr
kuģu ekspluatācijas pārtraukšana ir iespējama ar publisko
atbalstu no Eiropas Zivsaimniecības fonda. Dalībvalstu un Komisijas
flotes reģistri nodrošinās flotu pienācīgu uzraudzību
un pārvaldību.
Zinātniskā bāze
zvejniecības pārvaldībā
Labai zvejniecības pārvaldībai
ir svarīgi, lai būtu pieejami uzticami un pilnīgi dati gan
zinātnisko ieteikumu izstrādes, gan īstenošanas un kontroles
vajadzībām. Priekšlikums paredz galvenos dalībvalstu noteikumus
un pienākumus datu vākšanas, pārvaldības, datu
pieejamības jomā un noteikumus par Komisijas piekļuvi tiem.
Vajadzība koordinēt datu vākšanu starp dalībvalstīm
decentralizētā kontekstā ir galvenais iemesls, kāpēc
Komisija vēlas ieviest reģionālu koordinācijas
pienākumu datu vākšanas jomā.
Turklāt, lai uzlabotu pasākumu
kvalitāti, saskaņotību un sinerģiju uz politiku
orientētas zinātnes jomā, priekšlikums nosaka
dalībvalstīm pieņemt valsts zivsaimniecības datu
vākšanas un zinātniskās un inovāciju programmas un veikt
savstarpēju koordināciju, jo īpaši ņemot vērā
Savienības pētniecības un inovāciju sistēmu.
Ārpolitika
Ārpolitika ir integrēta KZP, lai
nodrošinātu tās mērķu pielīdzināšanu
vispārējiem KZP principiem un mērķiem. Savienība
aktīvi piedalīsies reģionālo zvejniecības
pārvaldības organizāciju (RZPO) darbā, kā arī
starptautiskās daudzpusējās struktūrās (ANO, FAO),
lai tās stiprinātu un uzlabotu to darbību starptautisko zivju
krājumu pārvaldībā un saglabāšanā. Savienība
atbalstīs labāko pieejamo uz zinātni balstīto nostāju
pieņemšanu, ieguldījumus zinātniskās informācijas
uzlabošanā un sadarbību, lai stiprinātu atbilstību
starptautiskajā kontekstā.
Attiecības ar trešām valstīm,
izmantojot ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumus (IZN), ir
vēl viens līdzeklis, lai KZP principus un mērķus
izvirzītu starptautiskā mērogā. IZN palīdzēs
izveidot kvalitatīvu pārvaldes sistēmu partnervalstī,
tā būs saskaņota ar attīstības politikas
mērķiem un vērsta uz ilgtspējīgu un pārredzamu
resursu pārvaldību, uzraudzību, pārraudzību un
kontroli. Tie nodrošinās, lai zvejas resursu izmantošana tiek veikta,
balstoties uz pamatotiem zinātniskajiem ieteikumiem un to orientējot
tikai uz resursu pārpalikumiem, ko partnervalsts nevar vai nevēlas
zvejot pati. Saskaņā ar IZN partnervalstis saņems
kompensāciju par to, ka tās atļauj piekļūt saviem
zvejas resursiem, un finansiāla palīdzība tiks sniegta
partnervalstīm, kas īsteno pašas savu ilgtspējīgas
zivsaimniecības politiku.
Akvakultūra
KZP ir jāatbalsta ekoloģiski,
ekonomiski un sociāli ilgtspējīga akvakultūras nozares
attīstība. Akvakultūra palīdz nodrošināt pārtikas
pieejamību, izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos.
Vērā ņemamu progresu var panākt, ja dalībvalstis,
pamatojoties uz Savienības stratēģiskajām
vadlīnijām, izstrādā valsts stratēģiskos
plānus, lai veicinātu ilgtspējīgu akvakultūras
attīstību saistībā ar uzņēmējdarbības
drošību, piekļuvi ūdeņiem un teritorijai un
administratīvo vienkāršošanu atļauju piešķiršanas
jomā. Akvakultūras attīstībā ir vērojama
nepārprotama Savienības dimensija: valsts mērogā
pieņemti stratēģiski lēmumi var ietekmēt šādu
attīstību blakus esošajās dalībvalstīs. Ir
svarīgi, lai dalībvalstīm būtu iespēja uzzināt,
kādas ir citu dalībvalstu ieceres turpmākas akvakultūras
attīstības jomā.
Komisija uzskata, ka akvakultūras
specifikas dēļ ir vajadzīga īpaša struktūra
ieinteresēto personu apspriešanās vajadzībām, un šajā
sakarā ierosina izveidot konsultatīvo padomi akvakultūras jomā.

Tirgus kopīga organizācija
Kopīgai tirgus organizācijai
jāpalīdz sasniegt KZP mērķus, jāļauj nozarei
piemērot KZP pienācīgā līmenī, kā arī
jāstiprina konkurētspēja, jo īpaši ražotāju
konkurētspēja.
Kontrole un noteikumu izpilde
Saskaņā ar jauno kontroles
režīmu, kas pieņemts ar Padomes Regulu Nr. 1005/2008 un
Nr. 1224/2009[13],
priekšlikumā iekļauti Savienības kontroles un noteikumu izpildes
režīma pamatelementi, lai nodrošinātu atbilstību KZP
noteikumiem. Ņemot vērā to, ka saglabāšanas jomā
ieviests izkraušanas pienākums, lai nepieļautu izmetumus, Komisija
ierosina ieviest uzraudzības un kontroles pienākumus, jo īpaši
saistībā ar pilnībā dokumentētu zveju, kā
arī izmēģinājuma projektus par jaunām
zvejniecības kontroles tehnoloģijām, lai veicinātu
ilgtspējīgu zveju.
Finanšu instrumenti
Lai palielinātu atbilstību, priekšlikums
ievieš nosacījumus attiecībā uz Savienības finansiālo
palīdzību, kuru var piešķirt, lai palīdzētu sasniegt
KZP mērķus. Finansiālā palīdzība būs
atkarīga no noteikumu ievērošanas, un šis princips attieksies gan uz
dalībvalstīm, gan operatoriem. Dalībvalstīm noteikumu
neievērošanas gadījumā var tikt pārtraukta, apturēta
vai finansiāli koriģēta Savienības finansiālās
palīdzības piemērošana. Uzņēmējiem nopietnu pārkāpumu
rezultātā var tikt liegta piekļuve finansiālai
palīdzībai vai var tikt piemēroti finansiāli
samazinājumi. Turklāt priekšlikums ievieš pienākumu
dalībvalstīm, piešķirot finansiālo palīdzību,
ņemt vērā operatoru rīcību nesenā
pagātnē (jo īpaši nopietnu pārkāpumu neesamību).
Konsultatīvās padomes
Komisija ierosina
konsolidēt un, ja iespējams, paplašināt reģionālo
konsultatīvo padomju pieredzi atbilstoši KZP. Tā kā dažām
padomēm nav reģionāls raksturs vai ierobežojumu,
pašreizējās septiņas padomes jāpārdēvē par
konsultatīvajām padomēm, papildus izveidojot konsultatīvo
padomi akvakultūras jomā. Ņemot vērā Melnās
jūras specifiku, kas ir slēgts jūras baseins un kopīgs
četrām valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, un
noritošās apspriedes ar visām Melnās jūras valstīm,
kas nav ES dalībvalstis, lai sniegtu ieteikumus par saglabāšanas
politiku un uzlabotu sadarbību starp Rumāniju, Bulgāriju un to
jūras baseina kaimiņvalstīm, Komisija ir iecerējusi
līdz 2015. gadam izveidot Melnās jūras konsultatīvo
padomi.
Nobeiguma noteikumi
Priekšlikuma pēdējā
daļā ir noteiktas Komisijas pilnvaru deleģēšanas jomas,
deleģēšanas īstenošana, atsaukšana un iebildumi, kā
arī Zvejniecības un akvakultūras komitejas izveide
saistībā ar īstenošanas tiesību aktiem. Tajā ir
arī ierosināts atcelt un/vai
grozīt attiecīgos spēkā esošos tiesību aktus.
2011/0195 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par kopējo zivsaimniecības politiku

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[14],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Ekonomikas un
sociālo lietu komitejas atzinumu[15],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002[16] tika izveidota Kopienas
sistēma zivsaimniecības resursu saglabāšanai un
ilgtspējīgai izmantošanai saskaņā ar kopējo
zivsaimniecības politiku.
(2)
Kopējās zivsaimniecības politikas
darbības joma aptver jūras bioloģisko resursu saglabāšanu,
pārvaldību un izmantošanu. Turklāt tās mērķu
sasniegšanas nolūkā kopējās zivsaimniecības politikas
darbības jomā attiecībā uz tirgus pasākumiem un
finanšu pasākumiem ietilpst saldūdens bioloģiskie resursi un
akvakultūra, kā arī zvejas un akvakultūras produktu
apstrāde un tirdzniecība, ja šādas darbības veic
dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos, tostarp,
ja tās veic zvejas kuģi, kas peld ar trešo valstu karogu vai ir
tajās reģistrēti, vai Savienības zvejas kuģi, vai
dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību
un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas
Jūras tiesību konvencijas 117. panta noteikumus.
(3)
Kopējai zivsaimniecības politikai
būtu jāgarantē tas, ka zvejas un akvakultūras darbības
palīdz uzlabot ilgtermiņā noturīgus vides, ekonomiskos un
sociālos apstākļus. Turklāt tai būtu
jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami
augstu dzīves līmeni zvejniecības nozarē
nodarbinātajiem, stabilus tirgus, resursu pieejamību un to, ka
produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām
cenām.
(4)
Savienība ir Līgumslēdzēja puse
Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra
Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS)[17], un tā ir
ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada
4. augusta Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra
Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu
attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu
migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (ANO
Zivju krājumu nolīgums)[18].
Turklāt tā ir akceptējusi Apvienoto Nāciju
Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas
1993. gada 24. novembra Nolīgumu, lai veicinātu
starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu
ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem (FAO Atbilstības
nolīgums)[19].
Šie starptautiskie instrumenti galvenokārt paredz pienākumus
saglabāšanas jomā, tai skaitā pienākumus īstenot
saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas paredzēti,
lai uzturētu vai atjaunotu jūras resursus tādā
līmenī, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas
ieguves apjomu gan jūras apgabalos, kas ir valsts jurisdikcijā, gan
atklātā jūrā, un šajā sakarā sadarboties ar
citām valstīm, pienākumus plaši piemērot piesardzīgu
pieeju zivju krājumu saglabāšanas, pārvaldības un
izmantošanas jomā, pienākumus nodrošināt saglabāšanas un
pārvaldības pasākumu saderību, ja jūras resursi ir
sastopami jūras apgabalos, kam ir dažādi juridiskie statusi, un
pienākumus, lai pienācīgi ņemtu vērā citus
likumīgus jūru izmantošanas veidus. Kopējai zivsaimniecības
politikai būtu jāpalīdz Savienībai pienācīgi
pildīt savus starptautiskos pienākumus saskaņā ar šiem
starptautiskajiem instrumentiem. Ja dalībvalstis pieņem
saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kurus tās ir
pilnvarotas pieņemt kopējās zivsaimniecības politikas
ietvaros, tām būtu arī jārīkojas tādā
veidā, kas pilnībā atbilst starptautiskajiem saglabāšanas
un sadarbības pienākumiem saskaņā ar minētajiem
starptautiskajiem instrumentiem.
(5)
Johannesburgā 2002. gadā
rīkotajā Pasaules samitā par ilgtspējīgu
attīstību Savienība un tās dalībvalstis
apņēmās cīnīties pret daudzu zivju krājumu
nepārtraukto samazināšanos. Tāpēc Savienībai būtu
jāuzlabo tās kopējā zivsaimniecības politika, lai
nodrošinātu, ka prioritārā kārtā jūras
bioloģisko resursu krājumu izmantošanas līmeņi līdz
2015. gadam tiktu atjaunoti un uzturēti tādā
līmenī, lai no zvejoto krājumu populācijām varētu
gūt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Ja
zinātniskā informācija ir nepietiekama, šādā
gadījumā maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma
noteikšanai var būt nepieciešams izmantot tuvinātas
vērtības.
(6)
Zvejniecības mērķi tika noteikti
lēmumā par stratēģisko plānu bioloģiskās
daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam[20], ko pieņēma
Konvencijas par bioloģisko daudzveidību pušu konferencē;
kopējai zivsaimniecības politikai būtu jānodrošina
saskaņotība ar bioloģiskās daudzveidības
mērķiem, kurus pieņēmusi Eiropadome[21], un mērķiem, kas
norādīti Komisijas paziņojumā "Mūsu
dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls —
bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz
2020. gadam"[22],
jo īpaši, lai līdz 2015. gadam sasniegtu maksimālo
ilgtspējīgas ieguves apjomu.
(7)
Jūras bioloģisko resursu ilgtspējīga
izmantošana būtu jābalsta uz piesardzības pieeju, kas ir
jāatvasina no Līguma 191. panta 2. punkta pirmajā
daļā minētā piesardzības principa.
(8)
Kopējai zivsaimniecības politikai
būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi un jo īpaši
vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides
stāvokli, kā izklāstīts 1. panta 1. punktā
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija
Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas
rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras
stratēģijas pamatdirektīva)[23].

(9)
Ir jāīsteno uz ekosistēmu
balstīta pieeja zvejniecības pārvaldībā, būtu
jāierobežo zvejas darbību ietekme uz vidi un līdz minimumam
jāsamazina un pakāpeniski būtu jāizskauž nevēlamas
nozvejas.
(10)
Ir svarīgi, lai kopējās
zivsaimniecības politikas pārvaldība tiktu veikta
saskaņā ar labas pārvaldes principiem. Šie principi ietver
lēmumu pieņemšanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem
zinātniskajiem ieteikumiem, plašu ieinteresēto aprindu
iesaistīšanos un ilgtermiņa perspektīvu. Veiksmīga
kopējās zivsaimniecības politikas pārvaldība ir
atkarīga arī no skaidras pienākumu noteikšanas Savienības,
valstu, reģionālā un vietējā līmenī un no
veikto pasākumu savstarpējas saderības un saskaņotības
ar citiem Savienības politikas virzieniem.
(11)
Kopējā zivsaimniecības politikā
vajadzības gadījumā būtu pilnībā jāņem
vērā dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība,
pārtikas un barības nekaitīgums.
(12)
Kopējās zivsaimniecības politikas
īstenošanā būtu jāņem vērā mijiedarbība
ar citām jūrlietām atbilstoši integrētai
jūrniecības politikai[24],
apzinoties, ka visi jautājumi, kas attiecas uz Eiropas okeāniem un
jūrām, ir savstarpēji saistīti, tostarp jūras
telpiskā plānošana. Būtu jānodrošina saskaņotība
un integrācija dažādu sektorālās politikas virzienu
pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā,
Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrā, Biskajas līcī
un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras
baseinos.
(13)
Savienības zvejas kuģiem būtu
jābūt vienlīdzīgai piekļuvei ES ūdeņiem un
resursiem, uz kuriem attiecas KZP noteikumi.
(14)
Pašreizējie noteikumi, kas ļauj
piekļūt dalībvalstu resursiem tikai 12 jūras
jūdžu zonās, ir bijuši pietiekami efektīvi attiecībā
uz saglabāšanu, ierobežojot zvejas piepūli
visjutīgākajā Savienības ūdeņu daļā.
Turklāt šie noteikumi ir saglabājuši tradicionālās zvejas
darbības, no kurām lielā mērā ir atkarīga
konkrētu piekrastes reģionu sociālā un ekonomiskā
attīstība. Tādēļ minētie noteikumi būtu
jāturpina piemērot.
(15)
Jūras bioloģiskie resursi ap Azoru
salām, Madeiru un Kanāriju salām būtu jāturpina
uzskatīt par īpaši aizsargājamiem, jo tie palīdz
saglabāt šo salu vietējo ekonomiku, ņemot vērā šo salu
strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju. Tāpēc
būtu jāsaglabā atļauja veikt konkrētas zvejas
darbības šajos ūdeņos tikai tiem zvejas kuģiem, kas
reģistrēti Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu ostās.
(16)
Mērķi par jūras bioloģisko
resursu ilgtspējīgu izmantošanu ir efektīvāk sasniegt ar
daudzgadu pieeju zvejniecības pārvaldībā, par
prioritāriem nosakot daudzgadu plānus, kas atspoguļo dažādu
zvejniecību specifiku.
(17)
Daudzgadu plānos vajadzības
gadījumā būtu jāiekļauj vairāki krājumi, ja
šie krājumi tiek izmantoti kopīgi. Daudzgadu plānos būtu
jāizveido pamats, lai noteiktu zvejas iespējas un
kvantificējamus mērķus ilgtspējīgai attiecīgo
krājumu un jūras ekosistēmu izmantošanai, nosakot precīzus
termiņus un aizsardzības mehānismus neparedzētiem
gadījumiem.
(18)
Ir vajadzīgi pasākumi, lai
samazinātu un izskaustu šobrīd lielos nevēlamas nozvejas un
izmetumu apjomus. Nevēlamas nozvejas un izmetumi ir ievērojama
resursu šķērdēšana un negatīvi ietekmē jūras
bioloģisko resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgu
izmantošanu, kā arī zvejniecību finansiālo
dzīvotspēju. Jāievieš un pakāpeniski jāīsteno
pienākums izkraut visas pārvaldīto krājumu nozvejas, ko
gūst zvejas darbībās Savienības ūdeņos vai
Savienības zvejas kuģi.
(19)
Nevēlamo nozveju izkrāvumi nedrīkst
operatoram sniegt pilnīgus ekonomiskos ieguvumus. Attiecībā uz
tādu zivju izkrāvumiem, kuras ir mazākas par minimālo
saglabāšanas references izmēru, būtu jāierobežo šādu
nozveju galamērķis un tās nedrīkst pārdot lietošanai
pārtikā.
(20)
Krājumu saglabāšanas labad būtu
jāpiemēro skaidri mērķi attiecībā uz
konkrētiem tehniskiem pasākumiem.
(21)
Attiecībā uz krājumiem, par kuriem
nav izveidots daudzgadu plāns, būtu jānodrošina, ka tie tiek
izmantoti maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā,
nosakot nozvejas un/vai zvejas piepūles limitus.
(22)
Ņemot vērā zvejniecības nozares
nestabilo ekonomisko stāvokli un konkrētu piekrastes reģionu
atkarību no zvejas darbībām, ir jānodrošina relatīva
zvejas darbību stabilitāte, sadalot zvejas iespējas starp
dalībvalstīm, pamatojoties uz prognozējamo krājumu
daļu katrai dalībvalstij.
(23)
Šādai zvejas darbību relatīvai
stabilitātei, ņemot vērā krājumu pagaidu
bioloģisko stāvokli, būtu jānodrošina to reģionu
konkrētās vajadzības, kurās vietējās kopienas ir
īpaši atkarīgas no zvejniecības un saistītām
darbībām, kā to nolēmusi Padome savā 1976. gada
3. novembra Rezolūcijā par dažiem ārējiem aspektiem
200 jūdžu zvejas zonas izveidē Kopienā[25], kas stājās
spēkā no 1977. gada 1. janvāra, un jo īpaši
tās VII pielikumā. Tādēļ jēdziens par
relatīvo stabilitāti, ko jācenšas sasniegt, būtu
jāizprot šādā nozīmē.
(24)
Dalībvalstīm būtu jāspēj
iesniegt pamatotas prasības Komisijai izstrādāt pasākumus
atbilstoši kopējai zivsaimniecības politikai saistībā ar
pasākumiem, kurus dalībvalstis uzskata par vajadzīgiem, lai
ievērotu pienākumus attiecībā uz īpaši
aizsargājamām teritorijām saskaņā ar 4. pantu
Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvā 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību[26], īpaši aizsargājamām dabas
teritorijām saskaņā ar 6. pantu Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK
par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[27], aizsargājamām jūras teritorijām saskaņā
ar 13. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
17. jūnija Direktīvā
2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas
rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras
stratēģijas pamatdirektīva)[28].

(25)
Komisijai būtu jāspēj pieņemt
pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietni zvejas darbību radīti
draudi, kas prasa tūlītēju rīcību, jūras
bioloģisko resursu saglabāšanai vai jūras ekosistēmai.
(26)
Dalībvalstīm būtu jāspēj
pieņemt saglabāšanas pasākumus un tehniskos pasākumus
kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai, lai politika
varētu labāk apzināties atsevišķu zvejniecību
stāvokli un specifiku un uzlabotu politikas noteikumu ievērošanu.
(27)
Dalībvalstīm attiecībā uz savu
12 jūras jūdžu zonu būtu jāļauj pieņemt
saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami
visiem Savienības zvejas kuģiem ar nosacījumu, ka tad, ja
šādi pasākumi attiecas uz Savienības zvejas kuģiem no
citām dalībvalstīm, pieņemtie pasākumi nav
diskriminējoši, ir notikusi iepriekšēja apspriešanās ar
citām ieinteresētajām dalībvalstīm un Savienība
nav pieņēmusi pasākumus, kuri īpaši attiecas uz
saglabāšanu un pārvaldību minētajā 12 jūras
jūdžu zonā.
(28)
Dalībvalstīm būtu jāļauj
pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus
krājumiem Savienības ūdeņos, kas piemērojami tikai
tiem Savienības zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu.
(29)
Nododamu zvejas koncesiju sistēma
attiecībā uz lielāko daļu pārvaldīto krājumu
saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku būtu
jāīsteno ne vēlāk kā 2013. gada
31. decembrī attiecībā uz kuģiem, kuru garums ir 12
metri vai vairāk, un visiem pārējiem kuģiem, kas zvejo ar
velkamiem zvejas rīkiem. Dalībvalstis nododamas zvejas koncesijas var
nepiemērot līdz 12 metriem gariem kuģiem, izņemot
kuģus, kas izmanto velkamos zvejas rīkus. Šādai sistēmai
būtu jāveicina nozares radīti flotes samazinājumi un
ekonomisko rādītāju uzlabojumi, tajā pašā laikā
izveidojot juridiski drošu un ekskluzīvu nododamu zvejas koncesiju uz
dalībvalsts ikgadējām zvejas iespējām. Tā kā
jūras bioloģiskie resursi ir kopēji labumi, nododamām
zvejas koncesijām būtu jādod tikai lietotāju tiesības
uz dalībvalsts daļu no ikgadējām zvejas iespējām,
un tām vajadzētu būt atsaucamām saskaņā ar
pieņemtajiem noteikumiem.
(30)
Zvejas koncesijām jābūt
nododamām un iznomājamām, lai decentralizētu zvejas
iespēju pārvaldību par labu zvejniecības nozarei un
nodrošinātu, ka zvejnieki, kas pamet nozari, nav atkarīgi no publiskās
finansiālās palīdzības atbilstoši kopējai
zivsaimniecības politikai.
(31)
Mazapjoma zvejas flotu specifika un sociāli
ekonomiskā nestabilitāte attaisno obligātās nododamo
koncesiju sistēmas piemērošanu tikai lieliem kuģiem. Nododamo
zvejas koncesiju sistēma būtu jāpiemēro krājumiem, par
kuriem ir iedalītas zvejas iespējas.
(32)
Attiecībā uz Savienības zvejas
kuģiem, kas nedarbojas saskaņā nododamo zvejas koncesiju
sistēmu, var tikt veikti īpaši pasākumi, lai Savienības
zvejas kuģu skaitu pielīdzinātu pieejamajiem resursiem.
Šādiem pasākumiem būtu jānosaka obligātā
maksimāli pieļaujamā zvejas kapacitāte un jāievieš
valstu iekļaušanas/izslēgšanas režīms attiecībā uz
finansējumu kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai, ko
piešķir no Eiropas Zivsaimniecības fonda.
(33)
Dalībvalstīm ir jāreģistrē
minimālā informācija par to Savienības zvejas kuģu
parametriem un darbībām, kas peld ar to karogu. Šie
reģistrētie dati būtu jādara pieejami Komisijai, lai
tā uzraudzītu dalībvalstu flotu apjomu.
(34)
Zvejniecību pārvaldībā, kas
balstīta uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem,
ir vajadzīgas saskaņotas, uzticamas un precīzas datu kopas.
Tāpēc dalībvalstīm ir jāvāc dati par flotēm
un to zvejas darbībām, jo īpaši bioloģiskie dati par
nozvejām, tostarp izmetumiem, uzskaišu dati par zivju krājumiem un
par zvejas darbību potenciālo ietekmi uz jūras
ekosistēmām no vides viedokļa.
(35)
Datu vākšanā būtu
jāiekļauj dati, kas atvieglo ekonomisko novērtējumu
veikšanu par zvejniecības nozarē, akvakultūrā un zvejas un
akvakultūras produktu apstrādē aktīvajiem
uzņēmumiem un nodarbinātības tendencēm šajās
nozarēs.
(36)
Dalībvalstīm būtu
jāpārvalda savāktie dati un tie jādara pieejami
zinātnisko datu galalietotājiem, balstoties uz Savienības
daudzgadu programmu. Turklāt dalībvalstīm būtu
jāsadarbojas savā starpā, lai koordinētu datu vākšanas
darbības. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm
attiecībā uz datu vākšanu būtu arī jāsadarbojas
ar trešām valstīm, ar kurām ir kopīgs jūras baseins.
(37)
Būtu jānostiprina uz politiku
orientēta zinātne zvejniecības jomā, īstenojot valsts
mērogā pieņemtas zinātnisko zvejniecības datu
vākšanas, pētniecības un inovāciju programmas
koordinācijā ar citām dalībvalstīm, kā arī
Savienības pētniecības un inovāciju sistēmas
rīkus.
(38)
Savienībai jāpopularizē
kopējās zivsaimniecības politikas mērķi starptautiskā
mērogā. Šajā nolūkā Savienībai būtu
jācenšas uzlabot reģionālo un starptautisko organizāciju
darbība starptautisko zivju krājumu saglabāšanā un
pārvaldībā, veicinot lēmumu pieņemšanu, kas
balstīta uz zinātni un noteikumu labāku ievērošanu,
labāku pārredzamību un ieinteresēto aprindu
iesaistīšanos un cīnoties ar nelegālas, nereģistrētas
un neregulētas (NNN) zvejas darbībām.
(39)
Ilgtspējīgas zivsaimniecības
nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm, būtu
jānodrošina, ka Savienības zvejas darbības trešo valstu
ūdeņos ir balstītas uz labākajiem pieejamajiem
zinātniskajiem ieteikumiem, rūpējoties par jūras
bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Šiem
nolīgumiem, kas paredz piekļuves tiesības apmaiņā pret
Savienības finansiālu ieguldījumu, būtu jāpalīdz
izveidot kvalitatīva pārvaldes sistēma, lai jo īpaši
nodrošinātu efektīvus uzraudzības, kontroles un
pārraudzības pasākumus.
(40)
Cilvēktiesību klauzulas ieviešanai
ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumos būtu
pilnībā jāatbilst vispārējiem Savienības
attīstības politikas mērķiem.
(41)
Vispārējā cilvēktiesību
deklarācijā un citos attiecīgos starptautiskos
cilvēktiesību dokumentos noteikto demokrātijas principu un
cilvēktiesību, kā arī tiesiskuma principa ievērošanai
būtu jābūt ilgtspējīgas zivsaimniecības
nolīgumu būtiskam elementam, un uz to būtu jāattiecas
īpaša cilvēktiesību klauzula.
(42)
Akvakultūrai uz ilgtspējīga pamata
būtu jāpalīdz saglabāt pārtikas ražošanas
potenciāls visā Savienībā, lai garantētu pārtikas
nodrošinājumu ilgtermiņā un apmierinātu pasaulē arvien
pieaugošo pieprasījumu pēc ūdens cilmes produktiem.
(43)
Komisijas 2009. gadā pieņemtajā
Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības
stratēģijā[29],
kuru atzinīgi novērtēja un apstiprināja Padome un
atzinīgi novērtēja Eiropas Parlaments, norādīts, ka
jārada un jāveicina vienlīdzīgi konkurences
apstākļi akvakultūras jomā kā pamats tās
ilgtspējīgai attīstībai.
(44)
Kopējai zivsaimniecības politikai
būtu jāpalīdz īstenot stratēģija „Eiropa 2020”
gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un sasniegt
mērķus, kas noteikti minētajā stratēģijā[30].
(45)
Akvakultūras darbības Savienībā
ietekmē dažādi apstākļi, kas sniedzas pāri valstu
robežām, tostarp attiecībā uz operatoriem izsniegtajām
atļaujām, tāpēc būtu jāizstrādā
Savienības stratēģiskās vadlīnijas valstu
stratēģiskajiem plāniem, lai uzlabotu akvakultūras nozares
konkurētspēju, veicinot tās attīstību un
inovācijas un rosinot saimniecisko darbību diversifikāciju un
uzlabojot dzīves kvalitāti piekrastes un lauku reģionos, kā
arī mehānismi, lai starp dalībvalstīm apmainītos ar
informāciju un labāko praksi, izmantojot atklātu metodi valsts
pasākumu koordinēšanai attiecībā uz
uzņēmējdarbības drošību, piekļuvi Savienības
ūdeņiem un teritorijai un administratīvo vienkāršošanu
atļauju piešķiršanas jomā.
(46)
Akvakultūras specifikas dēļ ir
vajadzīga konsultatīvā padome, lai ieinteresētās
aprindas varētu apspriest Savienības politikas virzienu elementus,
kas varētu ietekmēt akvakultūru.
(47)
Ir jāstiprina Savienības
zvejniecības un akvakultūras nozares konkurētspēja un
jāvienkāršo sistēma, lai uzlabotu nozares ražošanas un
tirdzniecības darbību pārvaldību; zvejas un
akvakultūras produktu tirgus kopīgai organizācijai būtu
jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem
Savienībā tirgotajiem zvejas un akvakultūras produktiem,
jāsniedz iespējas patērētājiem izdarīt labāk
pamatotu izvēli un jāatbalsta atbildīgs patēriņš un
būtu jāuzlabo ekonomiskās zināšanas un
informētība par Savienības tirgiem visā piegādes
ķēdē.
(48)
Tirgus kopīgā organizācija būtu
jāīsteno atbilstoši Savienības starptautiskajām saistībām,
jo īpaši ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības
organizācijas noteikumus. Lai kopējās zivsaimniecības
politikas īstenošana būtu sekmīga, ir vajadzīga
efektīva kontroles, pārbaudes un noteikumu izpildes sistēma,
tostarp cīņa pret NNN zvejas darbībām. Būtu
jāizveido Savienības kontroles, pārbaudes un noteikumu izpildes
sistēma, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumu ievērošanu
(49)
Savienības kontroles, pārbaudes un
noteikumu izpildes sistēmas ietvaros būtu jāveicina modernu
tehnoloģiju izmantošana. Dalībvalstīm vai Komisijai būtu
jābūt iespējām veikt izmēģinājuma projektus
par jaunām kontroles tehnoloģijām vai datu pārvaldības
sistēmām.
(50)
Lai nodrošinātu attiecīgo Savienības
operatoru iesaistīšanos Savienības kontroles, pārbaudes un
noteikumu izpildes sistēmā, dalībvalstīm vajadzētu
būt iespējām pieprasīt zvejas licences
turētājiem, kuru Savienības zvejas kuģu lielākais
garums ir 12 metri vai vairāk, segt proporcionālu daļu no
šādas sistēmas izmaksām.
(51)
Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt
kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, ņemot
vērā problēmas, kas konstatētas zvejas nozares
attīstībā un tās pārvaldībā, un
dalībvalstu ierobežotos finansiālos resursus. Tāpēc, lai
palīdzētu sasniegt šos mērķus, būtu
jāpiešķir Savienības daudzgadu finansiālā
palīdzība, kas vērsta uz kopējās zivsaimniecības
politikas prioritātēm.
(52)
Savienības finansiālā
palīdzība būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka
dalībvalstis un operatori ievēro kopējo zivsaimniecības
politiku. Tāpēc šādas finansiālās palīdzības
sniegšana būtu jāpārtrauc, jāaptur vai
jākoriģē gadījumos, kad dalībvalstis neievēro
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus un operatori izdara
nopietnus šo noteikumu pārkāpumus.
(53)
Dialogs ar ieinteresētajām aprindām
ir bijis nozīmīgs, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības
politikas mērķus. Ņemot vērā dažādos
apstākļus Savienības ūdeņos un pastiprinātu
kopējās zivsaimniecības politikas reģionalizāciju,
konsultatīvajām padomēm būtu jāpanāk, ka
kopējā zivsaimniecības politika gūst labumu no visu
ieinteresēto aprindu zināšanām un pieredzes.
(54)
Ir lietderīgi, lai Komisija būtu
pilnvarota ar deleģētiem aktiem izveidot jaunu konsultatīvo
padomi un grozīt pašreizējo padomju kompetences jomas, jo īpaši
ņemot vērā Melnās jūras specifiku.
(55)
Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības
politikas mērķus, Komisijai būtu jādeleģē
pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma
290. pantu ar nolūku precizēt ar zveju saistītos
pasākumus, lai mazinātu zvejas darbību ietekmi īpaši
aizsargājamās dabas teritorijās, pielāgot pienākumu
izkraut visas nozvejas ar nolūku ievērot Savienības
starptautiskās tiesības, saistību nepildīšanas
gadījumā daudzgadu plānu satvarā pieņemt
saglabāšanas pasākumus vai tehniskos pasākumus,
pārrēķināt maksimāli pieļaujamo zvejas
kapacitāti, precizēt informāciju par Savienības zvejas
kuģu parametriem un darbībām, noteikumus
izmēģinājuma projektu veikšanai saistībā ar
jaunām kontroles tehnoloģijām un datu pārvaldības
sistēmām, kā arī izdarīt grozījumus
III pielikumā attiecībā uz konsultatīvo padomju
kompetences jomām un to sastāvu un darbību.
(56)
Ir īpaši svarīgi, lai Komisija
deleģēto aktu pieņemšanas priekšdarbu laikā sarīkotu
pienācīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī.
(57)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos
dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un pienācīgi nosūta
Eiropas Parlamentam un Padomei.
(58)
Lai garantētu vienādus nosacījumus
to tehnisko darbības prasību īstenošanai, kas saistītas ar
kārtību, kādā nosūtāma informācija, kas
saistīta ar zvejas flotes reģistriem un datu prasībām
zvejniecību pārvaldības nolūkā, Komisijai būtu
jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu
jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[31].
(59)
Lai sasniegtu kopējās
zivsaimniecības politikas pamatmērķi, proti,
ilgtermiņā nodrošināt ilgtspējīgus ekonomiskos, vides
un sociālos apstākļus zvejniecības un akvakultūra
nozarei un pārtikas pieejamību, ir vajadzīgs un ir
lietderīgi paredzēt noteikumus jūras bioloģisko resursu
saglabāšanas un izmantošanas jomā.
(60)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā ir paredzēti vienīgi tādi pasākumi,
kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.
(61)
Stājoties spēkā attiecīgajiem
noteikumiem saskaņā ar šo regulu, būtu jāatceļ Padomes
2004. gada 19. jūlija Lēmums Nr. 585/2004/EK, ar ko
izveido reģionālās konsultatīvās padomes atbilstīgi
kopējai zivsaimniecības politikai[32].
(62)
Būtu jāatceļ 2008. gada
25. februāra Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas
izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai
zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma
izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku[33], bet tā būtu
jāturpina piemērot valstu programmām, kas pieņemtas
saistībā ar datu vākšanu un pārvaldību laikā no
2011. līdz 2013. gadam.
(63)
Ņemot vērā izdarāmo
grozījumu daudzumu un nozīmīgumu, Padomes Regula (EK)
Nr. 2371/2002 būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I DAĻA
VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI
1. pants
Darbības joma
1.
Kopējā zivsaimniecības politika
aptver:
(a)
jūras bioloģisko resursu
saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, un
(b)
saldūdeņu bioloģiskos resursus,
akvakultūru un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un
tirdzniecību saistībā ar pasākumiem tirgū un finanšu
pasākumiem kopējās zivsaimniecības politikas atbalstam.
2.
Kopējā zivsaimniecības politika
attiecas uz 1. punktā minētajām darbībām, ja
tās veic:
(a)
dalībvalstu teritorijā vai
(b)
Savienības ūdeņos, arī tad, ja
tās veic zvejas kuģi, kas peld ar trešās valsts karogu un ir
reģistrēti trešā valstī, vai
(c)
Savienības zvejas kuģi ārpus
Savienības ūdeņiem, vai
(d)
dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot
karoga valsts primāro atbildību.
2. pants
Vispārējie
mērķi
1.
Kopējā zivsaimniecības politika
garantē to, ka zvejas un akvakultūras darbības sagādā
ilgtermiņā noturīgus vides, ekonomiskos un sociālos
apstākļus un palīdz nodrošināt pārtikas
pieejamību.
2.
Kopējā zivsaimniecības politikā
tiek ievērota piesardzīga pieeja zvejniecības
pārvaldībā, un tās mērķis ir līdz
2015. gadam nodrošināt to, lai dzīvo jūras bioloģisko
resursu izmantošanas rezultātā tiktu atjaunotas un uzturētas
izmantojamo sugu populācijas, kas pārsniedz maksimālā
ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai vajadzīgo
līmeni.
3.
Kopējā zivsaimniecības politikā
tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības
pārvaldībā, lai nodrošinātu to, ka tiek mazināta
zvejas darbību ietekme uz jūras ekosistēmu.
4.
Kopējā zivsaimniecības politikā
integrē Savienības vides tiesību aktu prasības.
3. pants
Konkrētie mērķi
Lai sasniegtu 2. pantā
izklāstītos vispārējos mērķus, kopējā
zivsaimniecības politika jo īpaši:
(a)
izskauž nevēlamu piezveju no komerciāliem
krājumiem un pakāpeniski nodrošina to, ka visas nozvejas no
šādiem krājumiem tiek izkrautas;
(b)
sagādā apstākļus
efektīvām zvejas darbībām ekonomiski
dzīvotspējīgā un konkurētspējīgā zvejas
nozarē;
(c)
veicina Savienības akvakultūras
darbību attīstību, lai sekmētu pārtikas
nodrošinājumu un nodarbinātību piekrastes un lauku apvidos;
(d)
palīdz sasniegt pietiekami augstu dzīves
līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām;
(e)
ņem vērā
patērētāju intereses;
(f)
nodrošina sistemātisku un saskaņotu datu
vākšanu un pārvaldību.
4. pants
Labas pārvaldības principi
Kopējā zivsaimniecības
politikā ievēro šādus labas pārvaldības principus:
(a)
skaidri noteikta kompetence Savienības,
valsts, reģionālā un vietējā līmenī;
(b)
pasākumu ieviešana saskaņā ar
labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu;
(c)
ilgtermiņa perspektīva;
(d)
plaša ieinteresēto aprindu iesaistīšana
visos posmos no pasākumu izstrādes līdz īstenošanai;
(e)
karoga valsts primārā atbildība;
(f)
saskanība ar integrēto
jūrniecības politiku un citām Savienības
rīcībpolitikas jomām.
5. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
–
“Savienības ūdeņi” ir
ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai
jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā
minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus;
–
“jūras bioloģiskie resursi” ir
iegūstamās un pieejamās jūras ūdeņu dzīvo
organismu sugas, ieskaitot anadromās un katadromās sugas, visos
dzīves cikla posmos;
–
“saldūdeņu bioloģiskie resursi” ir
iegūstamās un pieejamās saldūdeņu dzīvo organismu
sugas;
–
“zvejas kuģis” ir ikviens kuģis, kas
aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai zvejai;
–
“Savienības zvejas kuģis” ir zvejas
kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts
Savienībā;
–
“maksimālais ilgtspējīgas ieguves
apjoms” ir maksimālā nozveja, ko neierobežoti ilgu laiku var
iegūt no zivju krājuma;
–
“piesardzīga pieeja zvejniecības
pārvaldībā” ir pieeja, saskaņā ar kuru atbilstošas
zinātniskās informācijas trūkumu nevar izmantot par
pamatojumu, lai atliktu vai neveiktu pārvaldības pasākumus, kuru
mērķis ir saglabāt mērķsugas, saistītās vai
atkarīgās sugas, piezvejas sugas un to vidi;
–
“ekosistēmas pieeja zvejniecības
pārvaldībā” ir pieeja, kas nodrošina to, lai labums no
ūdeņu dzīvajiem resursiem būtu liels, bet zvejas
darbību tiešā un netiešā ietekme uz jūras
ekosistēmām — maza un šo ekosistēmu turpmāko
funkcionēšanu, daudzveidību un viengabalainību neapdraudoša;
–
“zvejas izraisīta zivju mirstība” ir
krājuma nozveja noteiktā laikposmā kā daļa no
vidējā krājuma, kas zvejniecībai pieejams
attiecīgajā laikposmā;
–
“krājums” ir konkrētā
pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie
resursi, kam piemīt atšķirīgas raksturīgās
pazīmes;
–
“nozvejas limits” ir zivju krājuma vai zivju
krājumu grupas izkrāvumu kvantitatīvs ierobežojums
konkrētā laikposmā;
–
“saglabāšanās atsauces
rādītājs” ir zivju krājuma populācijas parametru
vērtības (tādas kā biomasa vai zvejas izraisīta zivju
mirstība), ko izmanto zvejniecības pārvaldībā,
piemēram, attiecībā uz pieņemamu bioloģiskā riska
līmeni vai vēlamo ieguves apjomu;
–
“aizsardzības pasākums” ir
piesardzības nolūkos veikts pasākums ar mērķi kaut ko
aizsargāt vai nepieļaut kādu nevēlamu notikumu;
–
“tehniskie pasākumi” ir pasākumi, kuri
regulē sugu sastāvu, nozveju sastāvu zivju izmēra
ziņā un zvejas darbību ietekmi uz ekosistēmu komponentiem,
paredzot zvejas rīku izmantošanas un konstrukcijas nosacījumus un
ierobežojot piekļuvi zvejas apgabaliem;
–
“zvejas iespējas” ir kvantitatīvas
juridiskas zvejas tiesības, kas izteiktas kā nozveja un/vai zvejas
piepūle, un ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi,
kuri vajadzīgi, lai tās noteiktu konkrētā apjomā;
–
“zvejas piepūle” ir zvejas kuģa
kapacitātes un aktivitātes reizinājums; zvejas kuģu grupai
tā ir visu grupas kuģu zvejas piepūles summa;
–
“nododamas zvejas koncesijas” ir atsaucamas
tiesības izmantot noteiktu daļu no zvejas iespējām, kas
iedalītas dalībvalstij vai noteiktas pārvaldības
plānos, kurus dalībvalsts pieņēmusi saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1967/2006[34]
19. pantu, un turētājs tās var nodot citiem šādu
nododamu zvejas koncesiju saņemttiesīgiem turētājiem;
–
“individuālas zvejas iespējas” ir gada
zvejas iespējas, kas dalībvalstī iedalītas nododamu zvejas
koncesiju turētājiem, pamatojoties uz attiecīgās
dalībvalsts zvejas iespēju daļu;
–
“zvejas kapacitāte” ir kuģa tilpība
bruto tonnās (GT) un tā dzinēja jauda kilovatos (kW)
saskaņā ar definīcijām Padomes Regulas (EEK)
Nr. 2930/86[35]
4. un 5. pantā;
–
“akvakultūra” ir ūdens organismu
audzēšana vai kultivēšana, izmantojot metodes, kas paredzētas
attiecīgo organismu produkcijas palielināšanai, pārsniedzot
vides dabiskās spējas; ūdens organismi paliek fiziskas vai juridiskas
personas īpašumā visu audzēšanas un kultivēšanas laiku
līdz pat iegūšanai, kā arī tās laikā;
–
“zvejas licence” ir licence, kas minēta
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 9. punktā;
–
“zvejas atļauja” ir atļauja, kas
minēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta
10. punktā;
–
“zveja” ir dabiskajā vidē dzīvojošu
ūdens organismu vākšana vai zvejošana, vai arī visu to
līdzekļu apzināta izmantošana, kas padara iespējamu
šādu vākšanu vai zvejošanu;
–
“zvejas produkti” ir jebkādā zvejas
darbībā iegūti ūdens organismi;
–
“operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas
ir vadītājs vai īpašnieks uzņēmumam, kurā veic
jebkuru no darbībām, kas saistītas ar jebkuru posmu zvejas un
akvakultūras produktu ražošanā, apstrādē,
tirdzniecībā, izplatīšanā un mazumtirdzniecībā;
–
“smags pārkāpums” ir pārkāpums,
kura definīcija dota Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008
42. panta 1. punktā un Padomes Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 90. panta 1. punktā;
–
“zinātnisko datu galalietotājs” ir
struktūra, kas pētniecības vai pārvaldības
nolūkos ir ieinteresēta zivsaimniecības nozares datu
zinātniskā analīzē;
–
“pieļaujamās nozvejas pārpalikums”
ir tā pieļaujamās nozvejas daļa, kuru piekrastes valsts
nevar iegūt nepietiekamas kapacitātes dēļ;
–
“akvakultūras produkti” ir jebkādā
akvakultūras darbībā iegūti ūdens organismi
jebkurā to dzīves cikla posmā;
–
“nārsta bara biomasa” ir to konkrēta
krājuma abu dzimumu zivju masas novērtējums, kuras vairojas
noteiktā laikā, ieskaitot dzīvdzemdētājas zivis;
–
“jaukta dažādu sugu zveja” ir zveja, kas
notiek apgabalā, kurā sastopamas vairāk nekā vienas sugas
zivis, kas nav pasargātas no iekļūšanas zvejas rīkā;
–
“ilgtspējīgas zivsaimniecības
nolīgumi” ir starptautiski nolīgumi, kas noslēgti ar citu
valsti, lai apmaiņā pret Savienības finansiālu
kompensāciju iegūtu piekļuvi resursiem vai ūdeņiem.
II DAĻA
PIEKĻUVE ŪDEŅIEM
6. pants
Vispārēji noteikumi par piekļuvi ūdeņiem
1.
.Ievērojot saskaņā ar
III nodaļu pieņemtos pasākumus, Savienības zvejas
kuģiem ir vienlīdzīga piekļuve ūdeņiem un
resursiem visos Savienības ūdeņos, izņemot tos, kuri
minēti 2. un 3. punktā.
2.
Dalībvalstīm ir atļauts no
2013. gada 1. janvāra līdz 2022. gada
31. decembrim to suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos
ūdeņos ne vairāk kā 12 jūras jūdžu
attālumā no bāzes līnijas ierobežot zveju, atļaujot to
veikt tikai zvejas kuģiem, kuri no blakus piekrastē esošām ostām
tradicionāli zvejo minētajos ūdeņos, neskarot
kārtību, kas saskaņā ar pastāvošajām
kaimiņattiecībām starp dalībvalstīm noteikta
Savienības zvejas kuģiem, kuri peld ar citu dalībvalstu karogu,
un kārtību, kas izklāstīta I pielikumā, kurā
katrai dalībvalstij ir noteiktas ģeogrāfiskās zonas citu
dalībvalstu piekrastes joslās, kurās tiek veiktas zvejas
darbības, un attiecīgās sugas. Dalībvalstis informē
Komisiju par ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar šo punktu.
3.
Ūdeņos, kas atrodas ne vairāk
kā 100 jūras jūdžu attālumā no Azoru salu,
Madeiras un Kanāriju salu bāzes līnijām,
attiecīgās dalībvalstis no 2013. gada 1. janvāra
līdz 2022. gada 31. decembrim var ierobežot zveju, atļaujot
to veikt tikai šo salu ostās reģistrētiem kuģiem. Šādi
ierobežojumi neattiecas uz Savienības kuģiem, kuri tradicionāli
zvejo minētajos ūdeņos, ciktāl šādi kuģi
nepārsniedz tradicionāli īstenoto zvejas piepūli.
Dalībvalstis informē Komisiju par ierobežojumiem, kas noteikti
saskaņā ar šo punktu.
4.
Noteikumus 2. un 3. punktā izklāstītās
kārtības ieviešanai pieņem līdz 2022. gada
31. decembrim.
III DAĻA
JŪRAS BIOLOĢISKO RESURSU SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI
I SADAĻA
 PASĀKUMU VEIDI
7. pants
Saglabāšanas
pasākumu veidi
Jūras bioloģisko resursu
saglabāšanas pasākumi var būt šādi:
(a)
daudzgadu plānu pieņemšana
saskaņā ar 9.–11. pantu;
(b)
krājumu ilgtspējīgas izmantošanas
mērķapjomu noteikšana;
(c)
tādu pasākumu pieņemšana, kas
paredzēti zvejas kuģu skaita un/vai zvejas kuģu tipu
pielāgošanai pieejamajām zvejas iespējām;
(d)
stimulu, tostarp ekonomisku stimulu, radīšana,
lai veicinātu selektīvāku vai mazietekmējošu zveju;
(e)
zvejas iespēju noteikšana;
(f)
tehnisko pasākumu pieņemšana
saskaņā ar 14. pantu;
(g)
tādu pasākumu pieņemšana, kas uzliek
pienākumu izkraut visas nozvejas;
(h)
izmēģinājuma projekti
saistībā ar alternatīvām zvejniecības
pārvaldības metodēm.
8. pants
Tehnisko pasākumu veidi
Tehniskie pasākumi var būt
šādi:
(a)
linuma acs izmēri un noteikumi par zvejas
rīku izmantošanu;
(b)
zvejas rīku konstrukcijas ierobežojumi,
tostarp:
i) pārveidojumi vai palīgierīces,
lai uzlabotu selektivitāti vai samazinātu ietekmi uz bentisko zonu,
ii) pārveidojumi vai palīgierīces,
lai samazinātu apdraudētu, izzūdošu un aizsargājamu sugu
nejaušu nozveju;
(c)
aizliegumi izmantot konkrētus zvejas
rīkus noteiktos apgabalos vai sezonās;
(d)
zvejas darbību aizliegums vai ierobežojums
noteiktos apgabalos un/vai laikposmos;
(e)
prasības zvejas kuģiem uz noteiktu
minimālo laikposmu pārtraukt darbību apgabalā, lai
aizsargātu jutīgus jūras resursus, kuri uz laiku
koncentrējušies attiecīgajā apgabalā;
(f)
īpaši pasākumi, lai samazinātu
zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un piezvejas
sugām;
(g)
citi tehniski pasākumi ar mērķi
aizsargāt jūras bioloģisko daudzveidību.
II SADAĻA
SAVIENĪBAS PASĀKUMI
9. pants
Daudzgadu plāni
1.
Prioritārs uzdevums ir izstrādāt
daudzgadu plānus, kuros paredzēti saglabāšanas pasākumi,
lai uzturētu vai atjaunotu zivju krājumus, kas pārsniedz
maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai
vajadzīgo līmeni.
2.
Daudzgadu plānos nosaka:
(a)
pamatu attiecīgo zivju krājumu zvejas iespēju
noteikšanai, balstoties uz iepriekš noteiktiem saglabāšanās atsauces
rādītājiem, un
(b)
pasākumus, ar kuriem var efektīvi
novērst saglabāšanās atsauces rādītāju
pārsniegšanu.
3.
Daudzgadu plāni pēc iespējas
attiecas vai nu uz zvejniecībām, kas izmanto vienu zivju
krājumu, vai uz zvejniecībām, kas izmanto jauktus krājumus,
un tajos pienācīgi ņem vērā krājumu un
zvejniecību mijiedarbību.
4.
Daudzgadu plāni pamatojas uz piesardzīgu
pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tajos zinātniski
pamatotā veidā ņem vērā pieejamo datu un
novērtēšanas metožu ierobežojumus un visus kvantificētos
nenoteiktību avotus.
10. pants
Daudzgadu plānu
mērķi
1.
Daudzgadu plānos paredz zvejas izraisītas
zivju mirstības pielāgojumus, lai panāktu zvejas izraisītu
zivju mirstību, kas ļauj līdz 2015. gadam atjaunot un
uzturēt visus krājumus tādā līmenī, kas
pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma
nodrošināšanai vajadzīgo līmeni.
2.
Ja nav iespējams noteikt zvejas izraisītu
zivju mirstību, kas ļauj atjaunot un uzturēt krājumus, kuri
pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma
nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, daudzgadu plānos paredz
piesardzības pasākumus, kas nodrošina attiecīgo krājumu
līdzvērtīgu saglabāšanās pakāpi.
11. pants
Daudzgadu plānu saturs
Daudzgadu plānā paredz:
(a)
darbības jomu, proti, krājumus,
zvejniecību un jūras ekosistēmu, kam piemēro daudzgadu
plānu;
(b)
mērķus, kas ir saskaņā ar 2. un
3. pantā izklāstītajiem mērķiem;
(c)
kvantitatīvi nosakāmus
mērķapjomus, kas izteikti kā:
i) zvejas izraisīta zivju mirstība
un/vai
ii) nārsta bara biomasa, un
iii) nozveju stabilitāte;
(d)
skaidrus termiņus, kuros jāsasniedz
kvantitatīvi nosakāmie mērķapjomi;
(e)
tehniskus pasākumus, tostarp nevēlamas
nozvejas izskaušanas pasākumus;
(f)
kvantitatīvi nosakāmus
rādītājus, lai periodiski uzraudzītu un novērtētu
daudzgadu plāna mērķapjomu izpildē paveikto;
(g)
īpašus pasākumus un mērķus, kas
attiecas uz anadromo un katadromo sugu dzīves cikla daļu, kuru
tās pavada saldūdenī;
(h)
pasākumus, lai mazinātu zvejas ietekmi uz
ekosistēmu;
(i)
aizsardzības pasākumus un kritērijus,
kuri iedarbina šos aizsardzības pasākumus;
(j)
jebkādus citus piemērotus pasākumus
daudzgadu plānu mērķu sasniegšanai.
12. pants
Savienības vides tiesību aktos noteikto pienākumu
ievērošana
1.           Īpaši
aizsargājamās dabas teritorijās Direktīvas 92/43/EEK
6. panta, Direktīvas 2009/147/EK 4. panta un
Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punkta nozīmē
dalībvalstis veic zvejas darbības tā, lai mazinātu zvejas
darbību ietekmi šādās īpaši aizsargājamās dabas
teritorijās.
2.           Saskaņā ar
55. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus,
lai noteiktu ar zveju saistītus pasākumus ar mērķi
mazināt zvejas darbību ietekmi šādās īpaši
aizsargājamās dabas teritorijās.
13. pants
Komisijas pasākumi jūras bioloģisko resursu nopietna
apdraudējuma gadījumā
1.
Ja ir pierādījumi, ka jūras
bioloģisko resursu saglabāšanās vai jūras ekosistēma
ir nopietni apdraudēta un ir vajadzīga tūlītēja
rīcība, Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma
vai pēc savas ierosmes var lemt par pagaidu pasākumiem, lai
mazinātu apdraudējumu.
2.
Pamatoto pieprasījumu, kas minēts
1. punktā, dalībvalsts nosūta vienlaikus Komisijai,
citām dalībvalstīm un attiecīgajām
konsultatīvajām padomēm.
14. pants
Tehnisko pasākumu sistēmas
Lai nodrošinātu jūras
bioloģisko resursu aizsardzību un mazinātu zvejas darbību
ietekmi uz zivju krājumiem un jūras ekosistēmām, izveido
tehnisko pasākumu sistēmas. Tehnisko pasākumu sistēmas:
(a)
palīdz uzturēt vai atjaunot zivju
krājumus, kuri pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas
ieguves apjoma nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, uzlabojot selektivitāti
zivju izmēra ziņā un attiecīgā gadījumā sugu
ziņā;
(b)
samazina mazizmēra īpatņu nozveju no
zivju krājumiem;
(c)
samazina nevēlamu jūras organismu
nozveju;
(d)
mazina zvejas rīku ietekmi uz ekosistēmu
un vidi, jo īpaši ņemot vērā bioloģiski jutīgu
krājumu un biotopu aizsardzību.
15. pants
Pienākums izkraut visas nozvejas
1.
Visas tās nozvejas no turpmāk minēto
sugu zivju krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas limiti, kas iegūtas
zvejas darbībās Savienības ūdeņos vai ko
Savienības zvejas kuģi ieguvuši ārpus Savienības
ūdeņiem, tiek paceltas un paturētas uz zvejas kuģiem, un
reģistrētas un izkrautas, izņemot gadījumus, kad tās
izmanto kā dzīvo ēsmu, saskaņā ar šādu grafiku:
(a)
ne vēlāk kā no 2014. gada
1. janvāra:
–
makrele, siļķe, stavrida, putasu,
kaproīdas, anšovs, argentīna, sardinella, moiva,
–
zilā tunzivs, zobenzivs, svītrainā
tunzivs, lielacu tunzivs, dažādas buriniekzivis, marlīni un
šķēpneši;
(b)
ne vēlāk kā no 2015. gada
1. janvāra: menca, heks, jūrasmēle;
(c)
ne vēlāk kā no 2016. gada
1. janvāra: pikša, merlangs, megrims, jūrasvelni, jūras
zeltplekste, jūras līdaka, saida, pollaks, mazmutes plekste,
akmeņplekste, gludais rombs, zilā jūras līdaka, melnā
mataste, strupdeguna garaste, Atlantijas lielgalvis, Grenlandes paltuss,
brosme, sarkanasari un Vidusjūras bentisko sugu krājumi.
2.
Zivju krājumiem, kas minēti
1. punktā, nosaka zivju minimālo saglabāšanas references
izmēru, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. No
šādiem zivju krājumiem nozvejotas zivis, kas ir mazākas par
minimālo saglabāšanas references izmēru, drīkst pārdot
tikai pārstrādei zivju miltos vai mājdzīvnieku
barībā.
3.
Tirdzniecības standartus, ko piemēro
nozvejām, kuras iegūtas, pārsniedzot noteiktās zvejas
iespējas, nosaka saskaņā ar 27. pantu [Regulā par
zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju].
4.
Lai uzraudzītu, kā tiek ievērots
pienākums izkraut visas nozvejas, dalībvalstis pārliecinās
par to, ka Savienības zvejas kuģi, kas peld ar to karogu, ir
aprīkoti tā, lai varētu pilnībā dokumentēt visas
zvejas un apstrādes darbības.
5.
Šā panta 1. punkts neskar starptautiskas
saistības.
6.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu
1. punktā minētos pasākumus Savienības starptautisko
saistību ievērošanas nolūkos.
16. pants
Zvejas iespējas
1.
Dalībvalstīm iedalītās zvejas
iespējas nodrošina ikvienai dalībvalstij ar katru zivju krājumu
vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu
stabilitāti. Iedalot jaunas zvejas darbības, ņem vērā
katras dalībvalsts intereses.
2.
Daļu no kopējām zvejas
iespējām var rezervēt kā piezvejas iespējas.
3.
Zvejas iespējas atbilst kvantitatīvi
nosakāmiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem, kas
noteikti saskaņā ar 9. panta 2. punktu un 11. panta
b), c) un h) punktu.
4.
Pēc paziņošanas Komisijai
dalībvalstis var apmainīties ar visām iedalītajām
zvejas iespējām vai to daļu.
III SADAĻA
REĢIONALIZĀCIJA
I NODAĻA
DAUDZGADU PLĀNI
17. pants
Saglabāšanas
pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar daudzgadu plāniem
1.
Daudzgadu plānā, kas izveidots
atbilstīgi 9., 10. un 11. pantam, dalībvalstīm var būt
atļauts saskaņā ar minēto daudzgadu plānu pieņemt
pasākumus, kuros nosaka saglabāšanas pasākumus, kas
piemērojami kuģiem, kuri peld ar attiecīgo dalībvalstu
karogu, un kas attiecas uz tādiem krājumiem Savienības
ūdeņos, kuru nozvejai tām ir iedalītas zvejas
iespējas.
2.
Dalībvalstis nodrošina to, ka atbilstīgi
1. punktam pieņemtie saglabāšanas pasākumi:
(a)
ir saderīgi ar 2. un 3. pantā
izklāstītajiem mērķiem;
(b)
ir saderīgi ar daudzgadu plāna
darbības jomu un mērķiem;
(c)
palīdz efektīvi sasniegt daudzgadu
plāna mērķus un kvantitatīvi nosakāmos
mērķapjomus un
(d)
nav mazāk stingri kā Savienības
tiesību aktos noteiktie pasākumi.
18. pants
Dalībvalsts
pieņemtu saglabāšanas pasākumu paziņošana

Dalībvalstis, kas pieņem
saglabāšanas pasākumus atbilstīgi 17. panta
1. punktam, paziņo šādus pasākumus Komisijai, citām
ieinteresētajām dalībvalstīm un attiecīgajām konsultatīvajām
padomēm.
19. pants
Novērtējums
Komisija var jebkurā laikā
novērtēt to saglabāšanas pasākumu saderību un
efektivitāti, ko dalībvalstis pieņēmušas atbilstīgi
17. panta 1. punktam.
20. pants
Saglabāšanas
pasākumi, ko saistību nepildīšanas gadījumā
pieņem daudzgadu plānu satvarā
1.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu
saglabāšanas pasākumus zvejniecībām, uz kurām attiecas
daudzgadu plāns, ja dalībvalstis, kurām atļauts veikt
pasākumus atbilstīgi 17. pantam, nepaziņo šādus
pasākumus Komisijai trīs mēnešu laikā pēc daudzgadu
plāna spēkā stāšanās dienas.
2.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu
saglabāšanas pasākumus zvejniecībām, uz kurām attiecas
daudzgadu plāns, ja:
a)      pamatojoties uz novērtējumu,
kas veikts atbilstīgi 19. pantam, tiek uzskatīts, ka
dalībvalsts pasākumi nav saderīgi ar daudzgadu plāna
mērķiem, vai
b)      pamatojoties uz novērtējumu,
kas veikts atbilstīgi 19. pantam, tiek uzskatīts, ka
dalībvalsts pasākumi neļauj efektīvi sasniegt daudzgadu
plānu mērķus un kvantitatīvi nosakāmos mērķapjomus,
vai
c)      tiek iedarbināti aizsardzības
pasākumi, kas noteikti saskaņā ar 11. panta i) punktu.

3.
Komisijas pieņemto saglabāšanas
pasākumu mērķis ir nodrošināt to, ka tiek sasniegti
daudzgadu plānā noteiktie mērķi un mērķapjomi.
Līdz ar Komisijas deleģētā akta pieņemšanu
dalībvalsts pasākumi zaudē spēku.
II NODAĻA
TEHNISKIE PASĀKUMI
21. pants
Tehniskie pasākumi
Tehnisko pasākumu sistēmā, kas
izveidota atbilstīgi 14. pantam, dalībvalstīm var būt
atļauts saskaņā ar minēto sistēmu pieņemt
pasākumus, kuros nosaka tehniskos pasākumus, kas piemērojami
kuģiem, kuri peld ar attiecīgo dalībvalstu karogu, un kas
attiecas uz tādiem krājumiem attiecīgo dalībvalstu
ūdeņos, kuru nozvejai tām ir iedalītas zvejas
iespējas. Dalībvalstis nodrošina to, ka šādi tehniskie pasākumi:
(a)
ir saderīgi ar 2. un 3. pantā
izklāstītajiem mērķiem;
(b)
ir saderīgi ar to pasākumu
mērķiem, kuri pieņemti saskaņā ar 14. pantu;
(c)
ļauj efektīvi sasniegt saskaņā
ar 14. pantu pieņemto pasākumu mērķus un
(d)
nav mazāk stingri kā Savienības
tiesību aktos noteiktie pasākumi.
22. pants
Dalībvalsts
pieņemtu tehnisko pasākumu paziņošana

Dalībvalstis, kas pieņem tehniskos
pasākumus atbilstīgi 21. pantam, paziņo šādus
pasākumus Komisijai, citām ieinteresētajām
dalībvalstīm un attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

23. pants
Novērtējums
Komisija var jebkurā laikā
novērtēt to tehnisko pasākumu saderību un
efektivitāti, ko dalībvalstis pieņēmušas atbilstīgi
21. pantam.
24. pants
Pasākumi, ko
saistību nepildīšanas gadījumā pieņem
saskaņā ar tehnisko pasākumu sistēmu
1.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu tehniskos
pasākumus, uz kuriem attiecas tehnisko pasākumu sistēma, ja
dalībvalstis, kurām ir atļauts veikt pasākumus
atbilstīgi 21. pantam, nepaziņo šādus pasākumus
Komisijai trīs mēnešu laikā pēc attiecīgās
tehnisko pasākumu sistēmas spēkā stāšanās dienas.

2.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu tehniskos
pasākumus, ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts
atbilstīgi 23. pantam, tiek uzskatīts, ka dalībvalsts
pasākumi:
a)      nav saderīgi ar tehnisko
pasākumu sistēmā izklāstītajiem mērķiem vai
b)      neļauj efektīvi sasniegt
tehnisko pasākumu sistēmā izklāstītos
mērķus.
3.
Komisijas pieņemto tehnisko pasākumu
mērķis ir nodrošināt to, ka tiek sasniegti tehnisko
pasākumu sistēmas mērķi. Līdz ar Komisijas
deleģētā akta pieņemšanu dalībvalsts pasākumi
zaudē spēku.
IV SADAĻA
VALSTU PASĀKUMI
25. pants
Dalībvalstu pasākumi, kas piemērojami tikai zvejas kuģiem,
kuri peld ar to karogu
Dalībvalsts var pieņemt
pasākumus zivju krājumu saglabāšanai Savienības
ūdeņos, ja minētie pasākumi:
(a)
ir piemērojami tikai tiem zvejas kuģiem,
kuri peld ar minētās dalībvalsts karogu, vai —
attiecībā uz zvejas darbībām, ko neveic zvejas
kuģis, — personām, kuras veic uzņēmējdarbību
attiecīgajā teritorijā;
(b)
ir saderīgi ar 2. un 3. pantā
izklāstītajiem mērķiem un
(c)
nav mazāk stingri kā spēkā
esošajos Savienības tiesību aktos noteiktie pasākumi.
26. pants
Dalībvalsts
pasākumi 12 jūras jūdžu zonā
1.
Dalībvalsts 12 jūras jūdžu
zonā no savas bāzes līnijas var veikt nediskriminējošus
zivju krājuma saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un
pasākumus, lai mazinātu zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu
saglabāšanos, ar nosacījumu, ka Savienība nav
pieņēmusi tieši minētajam apgabalam paredzētus saglabāšanas
un pārvaldības pasākumus. Dalībvalsts pasākumi ir
saderīgi ar 2. un 3. pantā izklāstītajiem
mērķiem un nav mazāk stingri kā spēkā esošajos
Savienības tiesību aktos noteiktie pasākumi.
2.
Ja saglabāšanas un pārvaldības
pasākumi, kas jāpieņem dalībvalstij, var ietekmēt citu
dalībvalstu zvejas kuģus, šādus pasākumus pieņem tikai
pēc tam, kad ar Komisiju, attiecīgajām dalībvalstīm un
attiecīgajām konsultatīvajām padomēm ir notikusi
apspriešanās par pasākumu projektu, kam pievienots paskaidrojuma
raksts.

IV DAĻA
PIEKĻUVE RESURSIEM
27. pants
Nododamu zvejas koncesiju
sistēmu izveide
1.
Katra dalībvalsts ne vēlāk kā
2013. gada 31. decembrī izveido nododamu zvejas koncesiju
sistēmu, kas attiecas uz:
(a)
visiem zvejas kuģiem, kuru lielākais
garums ir 12 metri vai vairāk, un
(b)
visiem zvejas kuģiem, kuru lielākais
garums ir mazāks par 12 metriem un kuri zvejo ar velkamiem zvejas
rīkiem.
2.
Dalībvalstis var paplašināt nododamu
zvejas koncesiju sistēmu, attiecinot to uz zvejas kuģiem, kuru
lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri izmanto cita
veida, nevis velkamus zvejas rīkus, un par to tās informē
Komisiju.
28. pants
Nododamu zvejas koncesiju
iedalīšana
1.
Nododama zvejas koncesija dod tiesības
izmantot individuālas zvejas iespējas, kas iedalītas
saskaņā ar 29. panta 1. punktu.
2.
Katra dalībvalsts, pamatojoties uz
pārredzamiem kritērijiem, iedala nododamas zvejas koncesijas
attiecībā uz katru krājumu vai krājumu grupu, kuru zvejas
iespējas ir iedalītas saskaņā ar 16. pantu,
izņemot zvejas iespējas, kas iegūtas saskaņā ar
ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumiem.
3.
Iedalot nododamas zvejas koncesijas, kas attiecas
uz jauktu dažādu sugu zveju, dalībvalstis ņem vērā
šādā zvejā iesaistīto kuģu potenciālo nozveju
sastāvu.
4.
Nododamas zvejas koncesijas dalībvalsts
drīkst iedalīt tāda zvejas kuģa īpašniekam, kas peld
ar attiecīgās dalībvalsts karogu, vai juridiskām vai
fiziskām personām tikai izmantošanai zvejā ar šādu
kuģi. Nododamas zvejas koncesijas var apvienot, lai juridiskas vai
fiziskas personas vai atzītas ražotāju organizācijas veiktu to
kolektīvu pārvaldību. Dalībvalstis, pamatojoties uz
pārredzamiem un objektīviem kritērijiem, var ierobežot
tiesības saņemt nododamas zvejas koncesijas.
5.
Dalībvalstis var ierobežot nododamu zvejas
koncesiju derīguma termiņu uz laiku, kas nav mazāks par
15 gadiem, šādu koncesiju pārdalīšanas nolūkā. Ja
dalībvalstis nav ierobežojušas nododamu zvejas koncesiju derīguma
termiņu, tās var atsaukt šādas koncesijas, par to paziņojot
vismaz 15 gadus iepriekš.
6.
Ja ir konstatēts smags pārkāpums, ko
izdarījis koncesiju turētājs, dalībvalstis nododamas zvejas
koncesijas var atsaukt īsākā termiņā. Šādus
atsaukumus veic tā, lai tiktu pilnībā ievērota
kopējā zivsaimniecības politika, proporcionalitātes
princips un lai tie vajadzības gadījumā stātos
spēkā nekavējoties.
7.
Neskarot 5. un 6. punktu, dalībvalstis
var atsaukt nododamas zvejas koncesijas, kuras zvejas kuģis nav izmantojis
trīs gadus pēc kārtas.
29. pants
Individuālu zvejas
iespēju iedalīšana
1.
Pamatojoties uz zvejas iespējām, kas
iedalītas dalībvalstīm vai noteiktas pārvaldības
plānos, kurus dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, dalībvalstis iedala
individuālas zvejas iespējas nododamu zvejas koncesiju
turētājiem, kā minēts 28. pantā.
2.
Dalībvalstis nosaka zvejas iespējas,
kuras uz labākā pieejamā zinātniskā ieteikuma pamata
var tikt iedalītas zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu,
attiecībā uz sugām, kuru zvejas iespējas nav noteikusi
Padome.
3.
Zvejas kuģi veic zvejas darbības tikai
tad, ja tiem ir pietiekamas individuālās zvejas iespējas, lai
aptvertu visu potenciālo nozveju.
4.
Dalībvalstis var rezervēt līdz
5 % zvejas iespēju. Tās nosaka mērķus un
pārredzamus kritērijus šādu rezervētu zvejas iespēju
iedalīšanai. Šīs zvejas iespējas drīkst iedalīt tikai
saņemttiesīgiem nododamu zvejas koncesiju turētājiem,
kā noteikts 28. panta 4. punktā.
5.
Iedalot nododamas zvejas koncesijas
saskaņā ar 28. pantu un iedalot zvejas iespējas
saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalsts tai
iedalīto zvejas iespēju robežās var paredzēt stimulus zvejas
kuģiem, kuri izmanto selektīvus zvejas rīkus, ar kuriem tiek
izskausta nevēlama piezveja.
6.
Dalībvalstis var noteikt maksu par
individuālu zvejas iespēju izmantošanu, lai tā
palīdzētu segt ar zvejniecības pārvaldību
saistītas izmaksas.
30. pants
Nododamu zvejas koncesiju un
individuālu zvejas iespēju reģistrs
Dalībvalstis izveido un uztur nododamu
zvejas koncesiju un individuālu zvejas iespēju reģistru.
31. pants
Nododamu zvejas koncesiju
nodošana
1.
Visas nododamās zvejas koncesijas vai to
daļu dalībvalstī var nodot šādu koncesiju
saņemttiesīgu turētāju starpā.
2.
Dalībvalsts var atļaut nododamu zvejas
koncesiju nodošanu uz citām dalībvalstīm un no citām
dalībvalstīm.
3.
Dalībvalstis var reglamentēt nododamu
zvejas koncesiju nodošanu, paredzot nosacījumus, lai šāda nodošana
notiktu, pamatojoties uz pārredzamiem un objektīviem
kritērijiem.
32. pants
Individuālu zvejas
iespēju noma
1.
Visas individuālās zvejas iespējas
vai to daļu dalībvalstī var nomāt.
2.
Dalībvalsts var atļaut individuālo
zvejas iespēju nomu uz citām dalībvalstīm un no citām
dalībvalstīm.
33. pants
Tādu zvejas iespēju
iedalīšana, uz kurām neattiecas nododamu zvejas koncesiju
sistēma
1.
Katra dalībvalsts nolemj, kādā
veidā zvejas iespējas, kuras tai iedalītas saskaņā ar
16. pantu un uz kurām neattiecas nododamu zvejas koncesiju
sistēma, var iedalīt kuģiem, kas peld ar tās karogu.
Tā informē Komisiju par iedalīšanas metodi.
V DAĻA
ZVEJAS KAPACITĀTES PĀRVALDĪBA

34. pants
Zvejas kapacitātes
koriģēšana
1.
Dalībvalstis paredz savu flotu zvejas
kapacitātes koriģēšanas pasākumus, lai panāktu
faktisku līdzsvaru starp šo zvejas kapacitāti un savām zvejas
iespējām.
2.
Izslēgšana no flotes ar publisko atbalstu, kas
piešķirts no Eiropas Zivsaimniecības fonda 2007.–2013. gada
plānošanas perioda līdzekļiem, nav atļauta, ja vien
iepriekš netiek anulēta zvejas licence un zvejas atļaujas.
3.
Zvejas kapacitāte, kas atbilst zvejas
kuģiem, kuri izslēgti no flotes ar publisko atbalstu, netiek
aizstāta.
4.
Dalībvalstis nodrošina to, ka no
2013. gada 1. janvāra to flotu zvejas kapacitāte nevienā
brīdī nav lielāka par maksimāli pieļaujamo zvejas
kapacitāti, kas noteikta saskaņā ar 35. pantu.
35. pants
Zvejas kapacitātes
pārvaldība
1.
Katras dalībvalsts flotes maksimāli
pieļaujamā zvejas kapacitāte ir noteikta II pielikumā.

2.
Dalībvalstis var lūgt Komisiju
izslēgt zvejas kuģus, uz kuriem attiecas atbilstīgi
27. pantam izveidotā nododamu zvejas koncesiju sistēma, no
maksimāli pieļaujamās zvejas kapacitātes, kas noteikta
saskaņā ar 1. punktu. Šādā gadījumā
maksimāli pieļaujamo zvejas kapacitāti pārrēķina,
lai ņemtu vērā zvejas kuģus, uz kuriem neattiecas nododamu
zvejas koncesiju sistēma.
3.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 1. un
2. punktā minētās maksimāli pieļaujamās
zvejas kapacitātes pārrēķināšanu.
36. pants
Zvejas flotes reģistri
1.
Dalībvalstis reģistrē
saskaņā ar šo regulu ieviesto pasākumu pārvaldībai
vajadzīgo informāciju par to Savienības zvejas kuģu
parametriem un darbību, kas peld ar to karogu.
2.
Dalībvalstis dara pieejamu Komisijai
1. punktā minēto informāciju.
3.
Komisija izveido Savienības zvejas flotes
reģistru, kurā ir informācija, ko tā saņem
atbilstīgi 2. punktam.
4.
Savienības zvejas flotes reģistrā
iekļauto informāciju dara pieejamu visām dalībvalstīm.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus attiecībā uz 1. punktā
minētās informācijas noteikšanu.
5.
Komisija nosaka tehniskas darbības
prasības, kas saistītas ar 2., 3. un 4. punktā
minētās informācijas nosūtīšanas kārtību.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru,
kas minēta 56. pantā.
VI DAĻA
ZINĀTNISKĀ BĀZE ZVEJNIECĪBAS
PĀRVALDĪBAI
37. pants
Zvejniecības pārvaldībai vajadzīgie dati
1.
Dalībvalstis vāc bioloģiskos,
tehniskos, vides un sociāli ekonomiskos datus, kas vajadzīgi uz
ekosistēmu balstītai zvejniecības pārvaldībai,
pārvalda tos un dara tos pieejamus zinātnisko datu
galalietotājiem, tostarp Komisijas izraudzītām
struktūrām. Minētie dati jo īpaši nodrošina iespēju
novērtēt:
(a)
izmantoto jūras bioloģisko resursu
stāvokli;
(b)
zvejas apjomu un zvejas darbību ietekmi uz
jūras bioloģiskajiem resursiem un jūras ekosistēmām,
un
(c)
zvejniecības, akvakultūras un
apstrādes nozares sociāli ekonomiskos rādītājus
Savienības ūdeņos un ārpus tiem.
2.
Dalībvalstis:
(d)
nodrošina to, ka savāktie dati ir precīzi
un ticami;
(e)
izvairās no dubultas datu vākšanas
dažādām vajadzībām;
(f)
nodrošina savākto datu drošu glabāšanu un
attiecīgā gadījumā savākto datu pienācīgu
aizsardzību un konfidencialitāti;
(g)
nodrošina to, ka Komisijai vai tās
izraudzītām struktūrām ir piekļuve valsts
datubāzēm un sistēmām, kuras izmanto savākto datu
apstrādei, nolūkā pārbaudīt datu esību un
kvalitāti.
3.
Dalībvalstis nodrošina zvejniecības
pārvaldībai vajadzīgo zinātnisko datu vākšanas un
pārvaldības koordinēšanu valsts mērogā. Šim
nolūkam tās izraugās valsts korespondentu un organizē
ikgadēju valsts mēroga koordinācijas sanāksmi. Komisiju
informē par valsts mēroga koordinēšanas pasākumiem un
uzaicina uz koordinācijas sanāksmēm.
4.
Dalībvalstis koordinē datu vākšanas
darbības ar citu tā paša reģiona dalībvalstu
darbībām un pēc iespējas cenšas savas darbības
koordinēt ar trešām valstīm, kuru suverenitātē vai
jurisdikcijā ir ūdeņi tajā pašā reģionā.
5.
Datu vākšanu, pārvaldību un
izmantošanu no 2014. gada veic saskaņā ar daudzgadu programmu.
Šādā daudzgadu programmā iekļauj vācamo datu
precizitātes mērķus un apkopojuma pakāpes šādu datu
vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai.
6.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai attiecībā uz
5. punktā minēto daudzgadu programmu norādītu
vācamo datu precizitātes mērķus un lai noteiktu apkopojuma
pakāpes šādu datu vākšanai, pārvaldībai un
izmantošanai.
7.
Komisija nosaka tehniskas darbības
prasības, kas saistītas ar savākto datu nosūtīšanas
kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
pārbaudes procedūru, kas minēta 56. pantā.
38. pants
Pētniecības
programmas
1.
Dalībvalstis pieņem nacionālās
zinātnisko datu vākšanas, pētniecības un inovācijas
programmas zivsaimniecības nozarē. Tās saskaņo savus
zivsaimniecības datu vākšanas, pētniecības un
inovācijas pasākumus ar citām dalībvalstīm un
Savienības pētniecības un inovācijas sistēmām.
2.
Dalībvalstis nodrošina to, lai būtu
pieejama zinātniskās konsultēšanās procesam
vajadzīgā attiecīgā kompetence un cilvēkresursi.
VII DAĻA
ĀRPOLITIKA

I SADAĻA
STARPTAUTISKAS ZVEJNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS

39. pants
Mērķi
1.
Savienība piedalās zvejniecības
jomā izveidotu starptautisku organizāciju, tostarp
reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju
(RZPO), darbībās saskaņā ar starptautiskām saistībām
un politikas mērķiem un atbilstīgi 2. un 3. pantā
izklāstītajiem mērķiem.
2.
Savienības nostāja zvejniecības
jomā izveidotās starptautiskās organizācijās un RZPO
balstās uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, lai
nodrošinātu to, ka tiek uzturēti vai atjaunoti zvejas resursi, kuri
pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma
nodrošināšanai vajadzīgo līmeni.
3.
Savienība aktīvi piedalās
zinātnes atziņu papildināšanā un ieteikumu
izstrādē RZPO un starptautiskās organizācijās un
atbalsta šādu papildināšanu un izstrādi.
40. pants
Starptautisko noteikumu
ievērošana
Savienība sadarbojas ar trešām
valstīm un zvejniecības jomā izveidotām starptautiskām
organizācijām, tostarp RZPO, lai veicinātu šādu
starptautisku organizāciju pieņemtu pasākumu ievērošanu.
II SADAĻA
ILGTSPĒJĪGAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMI
41. pants
Ilgtspējīgas
zivsaimniecības nolīgumu principi un mērķi
1.
Ilgtspējīgas zivsaimniecības
nolīgumi ar trešām valstīm veido juridiskās,
ekonomiskās un vides pārvaldības sistēmu, kas regulē
zvejas darbības, kuras Savienības zvejas kuģi veic trešo valstu
ūdeņos.
2.
Lai nodrošinātu tādu zvejas resursu
saglabāšanos, kuri pārsniedz maksimālā
ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai vajadzīgo
līmeni, Savienības zvejas kuģi iegūst tikai pieļaujamās
nozvejas pārpalikumu, ko trešā valsts noteikusi saskaņā ar
Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas
62. panta 2. punktu un kas noteikts, pamatojoties uz labāko
pieejamo zinātnisko ieteikumu un attiecīgo informāciju, ar kuru
apmainījusies Savienība un attiecīgā trešā valsts, par
attiecīgo krājumu kopējo zvejas piepūli.
42. pants
Finansiāla
palīdzība
1.           Savienība, izmantojot
ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumus, sniedz
finansiālu palīdzību trešām valstīm, lai:
(a)
segtu daļu no izmaksām par piekļuvi
zvejas resursiem trešās valsts ūdeņos;
(b)
izveidotu tiesisko regulējumu, arī
izveidotu un uzturētu vajadzīgās zinātniskās un
pētnieciskās iestādes, uzraudzības, kontroles un
pārraudzības spēju un citus spēju veidošanas elementus, kas
saistīti ar ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas
izstrādi trešā valstī. Šādu finansiālo
palīdzību piešķir ar nosacījumu, ka ir sasniegti
konkrēti rezultāti.
VIII DAĻA
AKVAKULTŪRA
43. pants
Akvakultūras
veicināšana
1.
Lai veicinātu ilgtspējību un
sekmētu pārtikas nodrošinājumu, izaugsmi un
nodarbinātību, Komisija līdz 2013. gadam izstrādā
nesaistošas Savienības stratēģiskās pamatnostādnes par
kopējām prioritātēm un mērķiem akvakultūras
darbību attīstībā. Šādās stratēģiskās
pamatnostādnēs ņem vērā attiecīgo sākuma
stāvokli un atšķirīgos apstākļus Savienībā,
tās veido valsts stratēģisko daudzgadu plānu pamatu un to
mērķi ir šādi:
(a)
uzlabot akvakultūras konkurētspēju
un atbalstīt tās attīstību un inovāciju;
(b)
rosināt saimniecisko darbību;
(c)
dažādot un uzlabot dzīves kvalitāti
piekrastes un lauku apvidos;
(d)
sagādāt vienlīdzīgus
konkurences apstākļus akvakultūras operatoriem
attiecībā uz piekļuvi ūdeņiem un teritorijai.
2.
Dalībvalstis līdz 2014. gadam
izstrādā valsts stratēģisko daudzgadu plānu
akvakultūras darbību attīstībai savā teritorijā.
3.
Valsts stratēģiskajā daudzgadu
plānā iekļauj dalībvalsts mērķus un to
sasniegšanai paredzētos pasākumus.
4.
Valsts stratēģiskajiem daudzgadu
plāniem jo īpaši ir šādi mērķi:
(a)
panākt administratīvu vienkāršošanu,
jo īpaši saistībā ar licencēm;
(b)
panākt noteiktību akvakultūras
operatoriem attiecībā uz piekļuvi ūdeņiem un
teritorijai;
(c)
noteikt vides, ekonomiskās un
sociālās ilgtspējības rādītājus;
(d)
novērtēt citu iespējamu
pārrobežu ietekmi uz kaimiņos esošām dalībvalstīm.
5.
Dalībvalstis apmainās ar informāciju
un labākās prakses piemēriem, izmantojot atklātu metodi
stratēģiskajos daudzgadu plānos iekļauto valsts
pasākumu koordinēšanai.
44. pants
Apspriešanās ar
konsultatīvajām padomēm
Akvakultūras konsultatīvo padomi
izveido saskaņā ar 53. pantu.
IX DAĻA
TIRGUS KOPĪGĀ ORGANIZĀCIJA
45. pants
Mērķi
1.
Zvejas un akvakultūras produktu tirgu
kopīgu organizāciju izveido tādēļ, lai:
(a)
palīdzētu sasniegt 2. un
3. pantā izklāstītos mērķus;
(b)
zvejniecības un akvakultūras nozare
varētu pienācīgā mērā piemērot kopējo
zivsaimniecības politiku;
(c)
nostiprinātu Savienības zvejniecības
un akvakultūras nozares, jo īpaši ražotāju,
konkurētspēju;
(d)
uzlabotu tirgu pārredzamību, jo
īpaši ekonomiska rakstura zināšanas un izpratni par Savienības
zvejas un akvakultūras produktu tirgiem visā piegādes
ķēdē un patērētāju informētību;
(e)
nodrošinātu godīgas konkurences
nosacījumus visiem Savienībā tirgotajiem produktiem, veicinot
zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu.
2.
Tirgu kopīgā organizācija aptver
zvejas un akvakultūras produktus, kuri uzskaitīti [Regulas par zvejas
un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju]
I pielikumā un kurus tirgo Savienībā.
3.
Tirgu kopīgā organizācija ietver jo
īpaši:
(a)
nozares organizāciju, ieskaitot tirgus
stabilizēšanas pasākumus;
(b)
kopējus tirdzniecības standartus.
X DAĻA
KONTROLE UN NOTEIKUMU IZPILDE
46. pants
Mērķi

1.
Kopējās zivsaimniecības politikas
noteikumu ievērošanu nodrošina ar efektīvu Savienības
zivsaimniecības kontroles sistēmu, ieskaitot cīņu pret
nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.
2.
Savienības zivsaimniecības kontroles
sistēma jo īpaši balstās uz:
(a)
globālu un integrētu pieeju;
(b)
modernu kontroles tehnoloģiju izmantošanu
zivsaimniecības datu pieejamības un kvalitātes
nodrošināšanai;
(c)
uz risku balstītu stratēģiju,
kurā galvenā uzmanība pievērsta sistemātiskām un
automātiskām visu attiecīgo pieejamo datu kontrolpārbaudēm;
(d)
noteikumu ievērošanas kultūru operatoru
vidū;
(e)
efektīvu, samērīgu un
preventīvu sankciju noteikšanu.
47. pants
Jaunu kontroles
tehnoloģiju un datu pārvaldības sistēmu
izmēģinājuma projekti
1.
Komisija un dalībvalstis var veikt jaunu
kontroles tehnoloģiju un datu pārvaldības sistēmu
izmēģinājuma projektus.
2.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz jaunu
kontroles tehnoloģiju un datu pārvaldības sistēmu
izmēģinājuma projektu veikšanas noteikumiem.
48. pants
Kontroles, inspekcijas un
noteikumu izpildes izmaksu segšana
Dalībvalstis var pieprasīt, lai zvejas licences
turētāji, kuru zvejas kuģu lielākais garums ir
12 metri vai vairāk un kuri peld ar to karogu, segtu
proporcionālu daļu no Savienības zivsaimniecības kontroles
sistēmas īstenošanas izmaksām.
XI DAĻA
FINANŠU INSTRUMENTI
49. pants
Mērķi
Savienības finansiālo
palīdzību var piešķirt, lai palīdzētu sasniegt 2. un
3. pantā izklāstītos mērķus.
50. pants
Nosacījumi par
finansiālās palīdzības sniegšanu dalībvalstīm

1.
Savienības finansiālo palīdzību
dalībvalstīm piešķir ar nosacījumu, ka dalībvalstis
ievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus.
2.
Ja dalībvalstis neievēro
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, var tikt
pārtraukti vai apturēti kopējā zivsaimniecības
politikā paredzētās Savienības finansiālās
palīdzības maksājumi, vai arī tiem var piemērot
finanšu korekcijas. Šādi pasākumi ir samērīgi ar noteikumu
neievērošanas būtību, apmēru, ilgumu un atkārtošanos.
51. pants
Nosacījumi par
finansiālās palīdzības sniegšanu operatoriem

1.
Savienības finansiālo palīdzību
operatoriem piešķir ar nosacījumu, ka operatori ievēro
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus.
2.
Ja operatori izdarījuši smagus
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu
pārkāpumus, tiem uz laiku vai pastāvīgi tiek liegta
piekļuve Savienības finansiālajai palīdzībai un/vai
piemēroti finanšu samazinājumi. Šādi pasākumi ir
samērīgi ar smago pārkāpumu veidu, apmēru, ilgumu un
atkārtošanos.
3.
Dalībvalstis nodrošina to, ka Savienības
finansiālo palīdzību piešķir tikai tad, ja
attiecīgajam operatoram 1 gada laikā pirms Savienības
finansiālās palīdzības piemērošanas dienas nav
piemērotas sankcijas par smagiem pārkāpumiem.
XII DAĻA
KONSULTATĪVĀS PADOMES
52. pants
Konsultatīvās
padomes
1.
Lai veicinātu visu ieinteresēto aprindu
līdzsvarotu pārstāvību un palīdzētu sasniegt 2.
un 3. pantā izklāstītos mērķus, izveido
konsultatīvo padomi katrā no III pielikumā minētajām
kompetences jomām.
2.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz
minētā pielikuma grozījumiem, lai mainītu vai izveidotu
jaunas konsultatīvo padomju kompetences jomas vai izveidotu jaunas
konsultatīvās padomes.
3.
Katra konsultatīvā padome pieņem
savu reglamentu.
53. pants
Konsultatīvo padomju uzdevumi
1.
Konsultatīvās padomes var:
(a)
iesniegt Komisijai vai attiecīgajai
dalībvalstij ieteikumus un ierosinājumus par jautājumiem, kas
saistīti ar zvejniecības pārvaldību un akvakultūru;
(b)
informēt Komisiju un dalībvalstis par
problēmām, kas saistītas ar zvejniecības pārvaldību
un akvakultūru to attiecīgajā kompetences jomā;
(c)
ciešā sadarbībā ar zinātniekiem
palīdzēt vākt, piegādāt un analizēt
saglabāšanas pasākumu izstrādei vajadzīgos datus.
2.
Komisija un vajadzības gadījumā
attiecīgā dalībvalsts pieņemamā termiņā
atsaucas uz ikvienu ieteikumu, ierosinājumu vai informāciju, kas
saņemta atbilstīgi 1. pantam.
54. pants
Konsultatīvo padomju
sastāvs, darbība un finansējums
1.
Konsultatīvo padomju sastāvā
ietilpst organizācijas, kas pārstāv zivsaimniecības
operatorus un citas interešu grupas, kuras skar kopējā
zivsaimniecības politika.
2.
Katrai konsultatīvajai padomei ir pilnsapulce
un izpildkomiteja, un tā pieņem organizēšanai vajadzīgos
pasākumus un pasākumus, lai nodrošinātu pārredzamību
un visu izteikto viedokļu ievērošanu.
3.
Konsultatīvās padomes var pieteikties uz
Savienības finansiālo palīdzību kā struktūras,
kas tiecas sasniegt mērķi vispārējās Eiropas
interesēs.
4.
Saskaņā ar 55. pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz
konsultatīvo padomju sastāvu un darbību.
XIII DAĻA
PROCEDŪRAS NOTEIKUMI
55. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos
nosacījumus.
2.
Regulas 12. panta 2. punktā,
15. panta 6. punktā, 20. panta 1. un 2. punktā,
24. panta 1. un 2. punktā, 35. panta 3. punktā,
36. panta 4. punktā, 37. panta 6. punktā,
47. panta 2. punkta, 52. panta 2. punktā un
54. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšana ir
piešķirta uz nenoteiktu laiku, sākot no 2013. gada
1. janvāra.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
laikā var atsaukt 12. panta 2. punktā, 15. panta
6. punktā, 20. panta 1. un 2. punktā, 24. panta
1. un 2. punktā, 35. panta 3. punktā, 36. panta 4. punktā,
37. panta 6. punktā, 47. panta 2. punkta,
52. panta 2. punktā un 54. panta 4. punktā
minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par atsaukšanu izbeidz
šajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu.
Tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc
lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neietekmē neviena jau spēkā
esoša deleģētā tiesību akta derīgumu.
4.
Tiklīdz Komisija pieņem
deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģēts akts, kas pieņemts
saskaņā ar 12. panta 3. punktu, 15. panta
4. punktu, 20. panta 1. un 2. punktu, 24. panta 1. un
2. punktu, 35. panta 3. punktu, 36. panta 4. punktu,
37. panta 7. punktu, 47. panta 2. punktu, 52. panta
2. punktu un 54. panta 4. punktu, stājas spēkā
tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā
pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei
nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto
termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
56. pants
Īstenošana
Kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumu īstenošanā Komisijai palīdz
Zvejniecības un akvakultūras komiteja. Minētā komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. Ja ir atsauce uz
šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
XIV daļa
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
57. pants
Atcelšana
1.
Atceļ Regulu (EK) Nr. 2371/2002.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu.
2.
Lēmumu 2004/585/EK atceļ no dienas,
kurā stājas spēkā saskaņā ar 51. panta
4. punktu un 52. panta 4. punktu pieņemtie noteikumi.
3.
Svītro Regulas (EK) Nr. 1954/2003
5. pantu.
4.
Atceļ Regulu (EK) Nr. 199/2008.
5.
Atceļ Regulu (EK) Nr. 639/2004.
58. pants
Pārejas posma
pasākumi
Neskarot 57. panta 4. punktu,
Regulu (EK) Nr. 199/2008 turpina piemērot valsts
programmām, kas pieņemtas datu vākšanai un pārvaldībai
2011.–2013. gadā.
59. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada
1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
PIEKĻUVE PIEKRASTES
ŪDEŅIEM 6. PANTA 2. PUNKTA NOZĪMĒ
1. APVIENOTĀS KARALISTES PIEKRASTES
ŪDEŅI
A. FRANCIJAS
PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Apvienotās Karalistes piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 1. Uz austrumiem no Berwick-upon-Tweed Uz austrumiem no Coquet Island || Siļķe || Neierobežota
 2. Uz austrumiem no Flamborough Head Uz austrumiem no Spurn Head || Siļķe || Neierobežota
 3. Uz austrumiem no Lowestoft Uz dienvidiem no Lyme Regis || Visas sugas || Neierobežota
 4. Uz dienvidiem no Lyme Regis Uz dienvidiem no Eddystone || Bentiskās sugas || Neierobežota
 5. Uz dienvidiem no Eddystone Uz dienvidrietumiem no Longships         || Bentiskās sugas Ķemmīšgliemenes Omāri Langusti || Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota
 6. Uz dienvidrietumiem no Longships Uz ziemeļrietumiem no Hartland Point     || Bentiskās sugas Langusti Omāri   || Neierobežota Neierobežota Neierobežota
 7. No Hartland Point līdz līnijai, kas novilkta no Lundy Island ziemeļiem || Bentiskās sugas || Neierobežota
 8. No līnijas, kas novilkta uz rietumiem no Lundy Island līdz Cardigan Harbour || Visas sugas || Neierobežota
 9. Uz ziemeļiem no Point Lynas Uz austrumiem no Morecambe signālkuģa || Visas sugas || Neierobežota
 10. County Down || Bentiskās sugas || Neierobežota
 11. Uz ziemeļaustrumiem no New Island Uz dienvidrietumiem no Sanda Island || Visas sugas || Neierobežota
 12. Uz ziemeļiem no Port Stewart Uz rietumiem no Barra Head || Visas sugas || Neierobežota
 13. 57°40' ziemeļu platums Uz rietumiem no Butt of Lewis || Visas sugas, izņemot gliemjus, vēžveidīgos un adatādaiņus || Neierobežota
 14. St. Kilda, Flannan Islands || Visas sugas || Neierobežota
 15. Uz rietumiem no līnijas, kas savieno Butt of Lewis bāku ar punktu, kura koordinātas ir 59°30'N, 5°45'W || Visas sugas || Neierobežota
B. ĪRIJAS PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 || Apvienotās Karalistes piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 || 1. Uz ziemeļiem no Point Lynas Uz dienvidiem no Mull of Galloway || Bentiskās sugas Norvēģijas omāri || Neierobežota Neierobežota
 || 2. Uz rietumiem no Mull of Oa Uz rietumiem no Barra Head || Bentiskās sugas Norvēģijas omāri || Neierobežota Neierobežota
C. VĀCIJAS PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Apvienotās Karalistes piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 1. Uz austrumiem no Shetlands un Fair Isle starp līnijām, kas novilktas uz dienvidaustrumiem no Sumburgh Head bākas, uz ziemeļaustrumiem no Skroo bākas un uz dienvidrietumiem no Skadan bākas || Siļķe || Neierobežota
 2. Uz austrumiem no Berwick-upon-Tweed, uz austrumiem no Whitby High bākas || Siļķe || Neierobežota
 3. Uz austrumiem no North Foreland bākas, uz dienvidiem no Dungeness jaunās bākas || Siļķe || Neierobežota
 4. Zona ap St. Kilda || Siļķe Makrele || Neierobežota Neierobežota
 5. No Butt of Lewis bākas uz rietumiem līdz līnijai, kas savieno Butt of Lewis bāku un punktu, kura koordinātas ir 59°30'N, 5°45'W || Siļķe || Neierobežota
 6. Zona ap North Rona un Sulisker (Sulasgeir) || Siļķe || Neierobežota
D. NĪDERLANDES PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Apvienotās Karalistes piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 1. Uz austrumiem no Shetlands un Fair Isle starp līnijām, kas novilktas uz dienvidaustrumiem no Sumburgh Head bākas, uz ziemeļaustrumiem no Skroo bākas un uz dienvidrietumiem no Skadan bākas || Siļķe || Neierobežota
 2. Uz austrumiem no Berwick-upon-Tweed, uz austrumiem no Flamborough Head || Siļķe || Neierobežota
 3. Uz austrumiem no North Foreland, uz dienvidiem no Dungeness jaunās bākas || Siļķe || Neierobežota
E. BEĻĢIJAS PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Apvienotās Karalistes piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 1. Uz austrumiem no Berwick-upon-Tweed Uz austrumiem no Coquer Island || Siļķe || Neierobežota
 2. Uz ziemeļiem no Cromer Uz austrumiem no North Foreland || Bentiskās sugas || Neierobežota
 3. Uz austrumiem no North Foreland Uz dienvidiem no Dungeness jaunās bākas || Bentiskās sugas Siļķe || Neierobežota Neierobežota
 4. Uz dienvidiem no Dungeness jaunās bākas, uz dienvidiem no Selsey Bill || Bentiskās sugas || Neierobežota
 5. Uz dienvidaustrumiem no Straight Point, uz ziemeļrietumiem no South Bishop || Bentiskās sugas || Neierobežota
2. ĪRIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
A. FRANCIJAS PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Īrijas piekraste (6−12 jūras jūdzes) ||
 1. Uz ziemeļrietumiem no Erris Head Uz rietumiem no Sybil Point || Bentiskās sugas Norvēģijas omāri || Neierobežota Neierobežota
 2. Uz dienvidiem no Mizen Head Uz dienvidiem no Stags || Bentiskās sugas Norvēģijas omāri Makrele || Neierobežota Neierobežota Neierobežota
 3. Uz dienvidiem no Stags Uz dienvidiem no Cork || Bentiskās sugas Norvēģijas omāri Makrele Siļķe || Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota
 4. Uz dienvidiem no Cork, uz dienvidiem no Carnsore Point || Visas sugas || Neierobežota
 5. Uz dienvidiem no Carnsore Point, uz dienvidaustrumiem no Haulbowline || Visas sugas, izņemot gliemjus, vēžveidīgos un adatādaiņus || Neierobežota
B. APVIENOTĀS KARALISTES PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Īrijas piekraste (6−12 jūdzes)
 1. Uz dienvidiem no Mine Head Hook Point || Bentiskās sugas Siļķe Makrele || Neierobežota Neierobežota Neierobežota
 2. Hook Point Carlingford Lough || Bentiskās sugas Siļķe Makrele Norvēģijas omāri Ķemmīšgliemenes || Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota
C. NĪDERLANDES PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Īrijas piekraste (6−12 jūdzes)
 1. Uz dienvidiem no Stags Uz dienvidiem no Carnsore Point || Siļķe Makrele || Neierobežota Neierobežota
D. VĀCIJAS PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Īrijas piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 1. Uz dienvidiem no Old Head of Kinsale Uz dienvidiem no Carnsore Point || Siļķe || Neierobežota
 2. Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point || Makrele || Neierobežota
E. BEĻĢIJAS PIEKĻUVE
 Ģeogrāfiskais apgabals || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Īrijas piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 1. Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point || Bentiskās sugas || Neierobežota
 2. Uz austrumiem no Wicklow Head Uz dienvidaustrumiem no Carlingford Lough || Bentiskās sugas || Neierobežota
3. BEĻĢIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 3−12 jūras jūdzes || Nīderlande || Visas sugas || Neierobežota
   || Francija || Siļķe || Neierobežota
4. DĀNIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Ziemeļjūras piekraste (Dānijas/Vācijas robeža līdz Hanstholm) (6−12 jūras jūdzes) || Vācija   || Plekstveidīgās zivis Garneles || Neierobežota Neierobežota
 Dānijas/Vācijas robeža līdz Blåvands Huk || Nīderlande || Plekstveidīgās zivis Zivis, izņemot plekstveidīgās zivis || Neierobežota Neierobežota
 Blåvands Huk līdz Bovbjerg || Beļģija || Menca || Neierobežota tikai jūnijā un jūlijā
 ||   || Pikša || Neierobežota tikai jūnijā un jūlijā
 || Vācija || Plekstveidīgās zivis || Neierobežota
 || Nīderlande || Jūras zeltplekste || Neierobežota
 || Jūrasmēles || Neierobežota
 Thyborøn līdz Hanstholm || Beļģija || Merlangs || Neierobežota tikai jūnijā un jūlijā
 ||   || Jūras zeltplekste || Neierobežota tikai jūnijā un jūlijā
 || Vācija || Plekstveidīgās zivis || Neierobežota
 || Brētliņa || Neierobežota
 || Menca || Neierobežota
 || Saida || Neierobežota
 || Pikša || Neierobežota
 || Makrele || Neierobežota
 || Siļķe || Neierobežota
 || Merlangs || Neierobežota
 || Nīderlande || Menca || Neierobežota
 || Jūras zeltplekste || Neierobežota
 || Jūrasmēles || Neierobežota
 Skageraks (no Hanstholm līdz Skagen) (4−12 jūras jūdzes) || Beļģija   Vācija               Nīderlande || Jūras zeltplekste   Plekstveidīgās zivis Brētliņa Menca Saida Pikša Makrele Siļķe Merlangs Menca Jūras zeltplekste Jūrasmēles || Neierobežota tikai jūnijā un jūlijā Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota
 Kategats (3−12 jūdzes) || Vācija || Menca || Neierobežota
 ||   || Plekstveidīgās zivis || Neierobežota
 || Norvēģijas omāri || Neierobežota
 || Siļķe || Neierobežota
 Uz ziemeļiem no Zeeland līdz paralēlei, kas šķērso Forsnæs bāku || Vācija || Brētliņa || Neierobežota
 Baltijas jūra (ieskaitot Belts, Sound, Bornholm) 3−12 jūras jūdzes || Vācija || Plekstveidīgās zivis || Neierobežota
 ||   || Menca || Neierobežota
 || Reņģe || Neierobežota
 || Brētliņa || Neierobežota
 || Zutis || Neierobežota
 || Lasis || Neierobežota
 || Merlangs || Neierobežota
 || Makrele || Neierobežota
 Skageraks (4−12 jūdzes) || Zviedrija || Visas sugas || Neierobežota
 Kategats (3 (*)−12 jūdzes) || Zviedrija || Visas sugas || Neierobežota
 Baltijas jūra (3−12 jūdzes) || Zviedrija || Visas sugas || Neierobežota
 (*) No krasta līnijas.
5. VĀCIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Ziemeļjūras piekraste (3−12 jūras jūdzes) visas piekrastes || Dānija || Bentiskās sugas || Neierobežota
 ||   || Brētliņa || Neierobežota
 || Tūbītes || Neierobežota
 || Nīderlande || Bentiskās sugas || Neierobežota
 || Garneles || Neierobežota
 Dānijas/Vācijas robeža līdz Amrum ziemeļu ragam 54°43'N || Dānija || Garneles || Neierobežota
 Zona ap Helgoland || Apvienotā Karaliste || Menca || Neierobežota
 ||   || Jūras zeltplekste || Neierobežota
 Baltijas jūras piekraste (3−12 jūdzes) || Dānija || Menca || Neierobežota
 ||   || Jūras zeltplekste || Neierobežota
 || Reņģe || Neierobežota
 || Brētliņa || Neierobežota
 || Zutis || Neierobežota
 || Merlangs || Neierobežota
 || Makrele || Neierobežota
6. FRANCIJAS UN AIZJŪRAS DEPARTAMENTU PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 Beļģijas/Francijas robeža uz austrumiem no Manche departamenta (Vire-Grandcamp les Bains estuārs 49°23'30"N, 1°2'WNNE) || Beļģija || Bentiskās sugas || Neierobežota
 ||   || Ķemmīšgliemenes || Neierobežota
 || Nīderlande || Visas sugas || Neierobežota
 Dunkerque (2°20'E) līdz Cap d'Antifer (0°10'E) || Vācija || Siļķe || Neierobežota tikai no oktobra līdz decembrim
 Beļģijas/Francijas robeža līdz Cap d'Alprech rietumiem (50°42'30"N, 1°33'30"E) || Apvienotā Karaliste || Siļķe || Neierobežota
 Atlantijas okeāna piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 Spānijas/Francijas robeža līdz 46°08'N || Spānija || Anšovi || Specializēta zveja, neierobežota tikai no 1. marta līdz 30. jūnijam
 ||   || Dzīvās ēsmas zveja tikai no 1. jūlija līdz 31. oktobrim
 || Sardīnes || Neierobežota tikai no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 1. jūlija līdz 31. decembrim,
 || turklāt darbības attiecībā uz iepriekšminētajām sugām jāveic, ievērojot 1984. gadā veikto darbību limitus un nepārsniedzot tos
 Vidusjūras piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 Spānijas robeža Cap Leucate || Spānija || Visas sugas || Neierobežota
7. SPĀNIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Atlantijas okeāna piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 Francijas/Spānijas robeža līdz Cap Mayor bākai (3°47'W) || Francija || Pelaģiskās sugas || Neierobežota piekļuve, ievērojot 1984. gadā veikto darbību limitus un nepārsniedzot tos
 Vidusjūras piekraste (6−12 jūras jūdzes)
 Francijas robeža/Cap Creus || Francija || Visas sugas || Neierobežota
8. NĪDERLANDES PIEKRASTES ŪDEŅI

 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 (3−12 jūras jūdzes) visa piekraste || Beļģija     || Visas sugas     || Neierobežota
   || Dānija || Bentiskās sugas Brētliņa Tūbītes Stavridas || Neierobežota Neierobežota Neierobežota Neierobežota
   || Vācija || Menca Garneles || Neierobežota Neierobežota
 (6−12 jūras jūdzes) visa piekraste || Francija || Visas sugas || Neierobežota
 Texel dienvidu rags, uz rietumiem līdz Nīderlandes/Vācijas robežai || Apvienotā Karaliste || Bentiskās sugas || Neierobežota
9. SOMIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Baltijas jūra (4−12 jūdzes) (*) || Zviedrija || Visas sugas || Neierobežota
 (*) 3−12 jūdzes ap Bogskär salām.
10. ZVIEDRIJAS PIEKRASTES ŪDEŅI
 Ģeogrāfiskais apgabals || Dalībvalsts || Suga || Nozīmīgums vai īpašas pazīmes
 Skageraks (4−12 jūras jūdzes) || Dānija || Visas sugas || Neierobežota
 Kategats (3 (*)−12 jūdzes) || Dānija || Visas sugas || Neierobežota
 Baltijas jūra (4−12 jūdzes) || Dānija || Visas sugas || Neierobežota
   || Somija || Visas sugas || Neierobežota
 (*) No krasta līnijas. ||   ||   ||
II PIELIKUMS
MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ZVEJAS KAPACITĀTE
 Maksimāli pieļaujamā kapacitāte (balstoties uz stāvokli 2010. gada 31. decembrī) ||   ||
 Dalībvalsts || GT || kW
 Beļģija || 18 911 || 51 585
 Bulgārija || 8448 || 67 607
 Dānija || 88 528 || 313 341
 Vācija || 71 114 || 167 089
 Igaunija || 22 057 || 53 770
 Īrija || 77 254 || 210 083
 Grieķija || 91 245 || 514 198
 Spānija (ieskaitot attālākos reģionus) || 446 309 || 1 021 154
 Francija (ieskaitot attālākos reģionus) || 219 215 || 1 194 360
 Itālija || 192 963 || 1 158 837
 Kipra || 11 193 || 48 508
 Latvija || 49 067 || 65 196
 Lietuva || 73 489 || 73 516
 Malta || 15 055 || 96 912
 Nīderlande || 166 384 || 350 736
 Polija || 38 376 || 92 745
 Portugāle (ieskaitot attālākos reģionus) || 115 305 || 388 054
 Rumānija || 1885 || 6716
 Slovēnija || 1057 || 10 974
 Somija || 18 187 || 182 385
 Zviedrija || 42 612 || 210 744
 Apvienotā Karaliste || 235 570 || 924 739
   ||   ||
 ES attālākie reģioni || GT || kW
 Spānija
 Kanāriju salas: G < 12 m; ES ūdeņi || 2649 || 21 219
 Kanāriju salas: G > 12 m; ES ūdeņi || 3059 || 10 364
 Kanāriju salas: G > 12 m; starptautiskie ūdeņi un trešo valstu ūdeņi || 28 823 || 45 593
 Francija
 Reinjonas sala: bentiskās un pelaģiskās sugas; G < 12 m || 1050 || 19 320
 Reinjonas sala: pelaģiskās sugas; G > 12 m || 10 002 || 31 465
 Francijas Gviāna: bentiskās un pelaģiskās sugas; G < 12 m || 903 || 11 644
 Francijas Gviāna: garneļu zvejas kuģi || 7560 || 19 726
 Francijas Gviāna: pelaģiskās sugas; kuģi, kuri zvejo aiz piekrastes ūdeņiem || 3500 || 5000
 Martinika: bentiskās un pelaģiskās sugas; G < 12 m || 5409 || 142 116
 Martinika: pelaģiskās sugas; G > 12 m || 1046 || 3294
 Gvadelupa: bentiskās un pelaģiskās sugas; G < 12 m || 6188 || 162 590
 Gvadelupa: pelaģiskās sugas; G > 12 m || 500 || 1750
 Portugāle
 Madeira: bentiskās sugas; G < 12 m || 617 || 4134
 Madeira: bentiskās un pelaģiskās sugas; G > 12 m || 4114 || 12 734
 Madeira: pelaģiskās sugas; riņķvadi; G > 12 m || 181 || 777
 Azoru salas: bentiskās sugas; G < 12 m || 2626 || 29 895
 Azoru salas: bentiskās un pelaģiskās sugas; G > 12 m || 12 979 || 25 721
 “G” ir kuģa lielākais garums. ||   ||
III PIELIKUMS
KONSULTATĪVĀS PADOMES
 Konsultatīvā padome || Kompetences joma
 Baltijas jūra || ICES[36] IIIb, IIIc un IIId zona
 Vidusjūra || Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no līnijas 5°36' W
 Ziemeļjūra || ICES IV un IIIa zona
 Ziemeļrietumu ūdeņi || ICES V zona (izņemot Va zonu, tikai Savienības ūdeņi Vb zonā), VI un VII zona
 Dienvidrietumu ūdeņi || ICES VIII, IX un X zona (ūdeņi ap Azoru salām) un CECAF[37] 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zona (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām)
 Pelaģiskie krājumi (putasu, makrele, stavridas, siļķe) || Visi kompetences apgabali/jomas (izņemot Baltijas jūru, Vidusjūru un akvakultūru)
 Atklātās jūras/tāljūras flote || Visi ūdeņi, kas nav Savienības ūdeņi
 Akvakultūra || Akvakultūra saskaņā ar 5. pantā doto definīciju
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajam apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējo zivsaimniecības
politiku
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[38]
Politikas
joma Nr. 11: jūrlietas un zivsaimniecība
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[39]

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
ý Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Resursu
ziņā efektīva Eiropa
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētie mērķi
Palīdzēt
sasniegt LESD 39. pantā izklāstītos mērķus
1.
Pilnveidot ieinteresēto aprindu līdzdalību
2.
Nodrošināt zinātniskā ieteikuma pieejamību
3.
Modernizēt un nostiprināt kontroli visā Savienībā
4.
Veikt dalībvalstu kontroles un inspekcijas darbību revīziju
5.
Ar Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūras
palīdzību sekmēt dalībvalstu kontroles darbību
koordinētību
Attiecīgās ABM/ABB darbības
ABB darbības 11 04 01, 11 07 02, 11 08
01, 11 08 02, 11 08 05
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Ierosinātās
KZP reformas uzmanības centrā ir ilgtspējība, un šajā
sakarībā ir izvirzīts mērķis līdz
2015. gadam panākt, lai zivju krājumu izmantošana atbilstu
maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam.
Ilgtspējīgas zvejniecības, kuru rezultātā
palielināsies nozvejas un peļņas normas, novērsīs
zvejas sektora atkarību no publiskā atbalsta, turklāt būs
vieglāk panākt stabilas cenas saskaņā ar pārredzamiem
nosacījumiem, tādējādi dodot labumu
patērētājiem.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Ietekme
uz vidi: krājumi atbilstoši Fmsy, pārmērīgas
kapacitātes samazinājums un virzība nododamu nozvejas daļu
ieviešanā.
Ekonomiskā
ietekme: zvejas sektora dalībnieku ienākumi, BPV,
ieņēmumi/rentabilitātes slieksnis un tīrās
peļņas norma.
Sociālā
ietekme: nodarbinātība (FTE) un komandas alga uz vienu FTE.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Zvejas
resursu izmantošanas jomā KZP jāpanāk ilgtspējība
vides, ekonomiskajā un sociālajā aspektā. Šie
mērķi juridiski ir vienlīdz svarīgi, un nevienu no tiem
nevar sasniegt izolēti no pārējiem. Tomēr ietekmes
novērtējums, kas veikts saistībā ar KZP reformu,
apliecināja, ka bez zīmīgākiem krājumu
stāvokļa uzlabojumiem ekonomiskā un sociālā
ilgtspējība būs ierobežota.
1.5.2.     Savienības
iesaistīšanās pievienotā vērtība
Saskaņā
ar LESD 3. panta d) punktu jūras bioloģisko resursu
saglabāšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.
Saskaņā ar LESD 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu
pārējās KZP jomas ir Savienības un dalībvalstu
dalītā kompetencē. Savienības iesaistīšanās
pievienotā vērtība ir saistīta ar faktu, ka KZP attiecas uz
kopīgu resursu izmantošanu.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Zaļajā
grāmatā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu[40] secināts, ka KZP nav
izdevies sasniegt tās galvenos mērķus: zivju krājumi tiek
pārzvejoti, dažu flotes segmentu ekonomiskā situācija ir
nestabila, neraugoties uz lielām subsīdijām, darbs zvejas
sektorā ir nepievilcīgs un daudzi piekrastes iedzīvotāji,
kas atkarīgi no zvejas, ir nedrošā stāvoklī. Šo
analīzi apstiprināja arī Zaļās grāmatas
publicēšanai sekojošā plašā apspriešanās procesa
rezultāti[41].

Pašreizējās
KZP galvenā problēma ir nepietiekama vides ilgtspējība,
kuras cēlonis ir pārzveja. Klāt nāk visas citas
problēmas. Galvenie faktori, kas veicina pārzveju, ir
pārmērīga flotes kapacitāte, atkāpšanās no
zinātniskā ieteikuma kopējās pieļaujamās nozvejas
noteikšanā un nespēja izvirzīt prioritāros
mērķus. Otra problēma ir zvejas sektora nepietiekamā
ilgtspējība no ekonomiskā viedokļa. Daudzas flotes ir
nerentablas, un tās apdraud ārēji faktori, piemēram,
degvielas cenu kāpums. Treškārt, nepietiekama sociālā
ilgtspējība ietekmē zvejas sektoru un apgabalus, kuri ir
atkarīgi no zvejas.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Mērķis
panākt zivju krājumu izmantošanu, kas atbilst maksimālajam
ilgtspējīgas ieguves apjomam, ir noteikts ANO Jūras tiesību
konvencijā, un 2002. gada Pasaules augstākā
līmeņa sanāksmē tika nolemts, ka tas jāsasniedz
līdz 2015. gadam, ja vien iespējams. Šis mērķis
ļaus reformētajai KZP sekmīgāk nodrošināt labu vides
stāvokli jūras vidē saskaņā ar Jūras
stratēģijas pamatdirektīvu[42].

1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG.
ý Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[43]
ý Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[44]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–      ¨  personām,
kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir
noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta
nozīmē
ý Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā "Piezīmes".
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…...….] || Dif./nedif. ([45]) || no EBTA[46] valstīm || no kandidātvalstīm[47] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 2 || 11 04 01 Ciešāks dialogs ar zvejniecības nozari un ar nozarēm, kuras skar kopējā zivsaimniecības politika || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē
 2 || 11 07 02 Zvejas resursu pārvaldības atbalsta pasākumi (zinātnisko ieteikumu pilnveidošana) || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē
 2 || 11 08 01 Finansiālais ieguldījums attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem kontroles jomā || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē
 2 || 11 08 02 Zvejas darbību inspekcija un pārraudzība Savienības ūdeņos un citur || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē
 2 || 11.08.05.01. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (CFCA) — Subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē
 2 || 11.08.05.02. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (CFCA) — Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 2 || Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana
 MARE ĢD ||   ||   || 2013[48] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || N+4 gads || N+5 gads || N+6 gads || N+7 gads || N+8 gads || N+9 gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 04 01 || Saistības || (1) || 6,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) || 5,950 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 07 02 || Saistības || (1a) || 4,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) || 3,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 08 01  || Saistības || (1a) || 47,430 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) || 25,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 08 02  || Saistības || (1a) || 2,300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) || 2,300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11.08.05.01 || Saistības || (1a) || 7,413 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) || 7,413 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11.08.05.02 || Saistības || (1a) || 1,711 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) || 2,711 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[49] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — MARE ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =2+2a +3 || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013 || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || N+4 gads || N+5 gads || N+6 gads || N+7 gads || N+8 gads || N+9 gads || KOPĀ
 ĢD ||
  Cilvēkresursi || 9,404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Pārējie administratīvie izdevumi 11 01 02 11 || 0,210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ <………> ĢD || Apropriācijas || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads[50] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || N+4 gads || N+5 gads || N+6 gads || N+7 gads || N+8 gads || N+9 gads || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 79,368 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || 56,688 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2013 || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ ||
 REZULTĀTI ||
 Rezultāta veids[51] || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1[52]… || Pilnveidot ieinteresēto aprindu līdzdalību ||
 Pilnībā funkcionējošas RKP || Skaits || 0,280 || 8 || 2,240 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jaunas sadaļas un atjaunināts saturs MARE ĢD tīmekļa vietnē || Skaits || 0,040 || 5 || 0,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žurnāla “Zvejniecība un akvakultūra Eiropā” izdošana un izplatīšana 23 valodās (5 numuri gadā) || Skaits || 0,114 || 5 || 0,580 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kvalitatīvu informācijas materiālu, tostarp audiovizuālu materiālu, sagatavošana un izplatīšana plašsaziņas līdzekļiem, plašai sabiedrībai un ieinteresētajām aprindām. Informācijas kampaņa par prioritāriem jautājumiem, tādiem kā KZP reforma || Skaits || 0,310 || 6 || 1,860 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzvalodu publikāciju sagatavošana un izplatīšana || Skaits || 0,025 || 20 || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 MARE ĢD piedalīšanās gadatirgos || Skaits || 0,200 || 1 || 0,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Eiropas jūrniecības dienas organizēšana katru gadu maijā || Skaits || 0,400 || 1 || 0,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konferences un semināri par KZP un IJP, piemēram, arī par KZP reformu || Skaits || 0,050 || 4 || 0,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi (reklāmas materiāli, logotipi, glabā un izplata Publikāciju birojs) || Skaits || 0,110 || 2 || 0,220 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   || 6,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2… || Nodrošināt zinātniskā ieteikuma pieejamību ||
 Atbalsts datu vākšanas sistēmas ieviešanai, konkrēti, koordinējot un organizējos ZZTEK darbu, uzturot attiecīgas tīmekļa vietnes un palīdzot sagatavot ziņojumu “Savienības zvejas flotes gada ekonomiskie rādītāji” saskaņā ar administratīvu vienošanos starp Komisiju un JRC. || Administratīva vienošanās || 1,400 || 1 || 1,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Periodiski ieteikumi par to krājumu stāvokli, kurus pārvalda ar KPN un kvotu regulām, un neperiodiski ieteikumi, piemēram, daudzgadu plānu vai ieguves kontroles noteikumu izvērtējums saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Komisiju un ICES || Memorands || 1,500 || 1 || 1,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ekspertu sniegti ieteikumi par zivju krājumiem saistībā ar bioloģiskiem, tehniskiem, ekonomiskiem un ekosistēmas jautājumiem ZZTEK un tās apakšgrupu sanāksmju ietvaros || Sanāksmju skaits || 0,024 || 25 || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Zinātniskie ieteikumi un citi pakalpojumi, lai īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku Vidusjūrā ||   || 1,0 || 2 || 1,0 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   || 4,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 3… || Modernizēt un nostiprināt kontroli visā Savienībā ||
 IT sistēmas un datu analīze ||   ||   || Neatt. || 10,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izsekošanas rīki un dzinēja jaudas mērīšanas ierīces ||   ||   || 1600 || 8,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izmēģinājuma projekti (iesk. CCTV no 2011. gada) ||   ||   || Neatt. || 2,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Automātiskās lokalizācijas ierīces, kuģu satelītnovērošanas sistēmas/ automātiskās identifikācijas sistēmas (VMS/AIS) ||   ||   || 3000 || 3,800 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Elektroniski zvejas žurnāli uz kuģiem ||   ||   || 3300 || 7,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Zvejas uzraudzības centru (FMC) modernizācija ||   ||   || 22 || 11,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ieguldījumi kontroles aprīkojumā (piem., patruļkuģi un gaisa kuģi) ||   ||   || Neatt. || 3,700 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mācību kursi un apmaiņas programmas kontrolē nodarbinātajam personālam ||   ||   || 30 || 0,600 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Semināri, kuru mērķis ir palielināt informētību par vajadzību ievērot KZP noteikumus ||   ||   || 5 || 0,530 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   || 47,430 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 4… || Veikt dalībvalstu kontroles un inspekcijas darbību revīziju ||
 Dalībvalstu kontroles darbību uzraudzība - Apmeklējumi, lai kontrolētu KZP noteikumu piemērošanu - Inspektoru aprīkojums ||   ||   || 250 || 0,800 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KZP noteikumu ievērošanas sekmēšana - Zivsaimniecības kontroles ekspertu grupas sanāksmes, kas veltītas ar zivsaimniecības kontroli saistītiem jautājumiem - Pētījumi ||   ||   || 30 || 0,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IT aparatūra, programmatūra un atbalsts kontrolei (dati, datu kontrolpārbaudes, uzturēšana, piekļuve datubāzēm utt.) ||   ||   || Neatt. || 1,100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 4. konkrētais mērķis ||   || 2,300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 5… || Ar Kopienas zivsaimniecības kontroles aģentūras palīdzību sekmēt dalībvalstu kontroles darbību koordinētību ||
 Nodarbinātais personāls ||   ||   || Neatt. || 5,634 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi ar personālu saistīti izdevumi ||   ||   || Neatt. || 0,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvie izdevumi ||   ||   || Neatt. || 1,320 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Darbības spēju palielināšana ||   ||   || Neatt. || 0,720 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Darbības koordinēšana (tostarp kopīgas resursu izmantošanas plāni) ||   ||   || Neatt. || 1,010 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 5. konkrētais mērķis ||   || 9,124 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajam apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2013. gads[53] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 9,404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma —Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[54] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
 ||   || 2013 || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || 11 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 66 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 01 02 (Delegācijas) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[55] ||
 || 11 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 14 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 04 yy[56] || - Galvenā mītne[57] || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Delegācijas || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 80 ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un
ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || pārvaldīt darbības apropriācijas un darbības, kas minētas 2013. gadam
 Ārštata darbinieki || pārvaldīt darbības apropriācijas un darbības, kas minētas 2013. gadam
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[58]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu.
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨             pašu resursus
–
¨             dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[59]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 …. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               COM(2009) 163, galīgā
redakcija, 2009. gada 22. aprīlis.
[2]               OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.
[3]               OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.
[4]               OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.
[5]               OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.
[6]               OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.
[7]               OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.
[8]               OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.
[9]               OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[10]             OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp.
[11]             SEC(2010) 428, galīgā redakcija, 2010. gada
16. aprīlis.
[12]             Padomes Regula (EK) Nr. 1954/2003, kura attiecas uz
zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem
Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem un ar kuru groza Regulu (EK)
Nr. 2847/93 un atceļ Regulas (EK) Nr. 635/95 un (EK)
Nr. 2027/95.
[13]             Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido
Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu
nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un Padomes
Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu,
lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK)
Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK)
Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr.
509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK)
Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK)
Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006.
[14]             OV
[15]             OV
[16]             OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
[17]             OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.
[18]             OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.
[19]             OV L 177, 16.7.1996., 24. lpp.
[20]             COP
Lēmums X/2.
[21]             ES CO 7/10, 2010. gada 26. marts.
[22]             COM(2011) 244.
[23]             OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.
[24]             Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007) 575
galīgā redakcija).
[25]             OV C 105, 7.5.1981.,1. lpp.
[26]             OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.
[27]             OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
[28]             OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.
[29]             COM(2009) 162 galīgā redakcija.
[30]             COM(2010) 2020 galīgā redakcija.
[31]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[32]             OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp.
[33]             OV L 60, 53.3.2008., 1. lpp.
[34]             OV L 409, 30.12.2006.,
11. lpp.
[35]             OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp.
[36]             ICES (Starptautiskās Jūras
pētniecības padomes) zonas, kā noteikts Regulā (EK)
Nr. 218/2009.
[37]             CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļa vai FAO
34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts
Regulā (EK) Nr. 216/2009.
[38]             ABM — budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[39]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) vai b) apakšpunktā.
[40]             COM(2009) 163
galīgā redakcija, 2009. gada 22. aprīlis.
[41]             Sk. arī 2010. gada
16. aprīļa SEC(2010) 428 galīgo redakciju
“Apspriešanās par kopējās zivsaimniecības politikas reformu
kopsavilkums”.
[42]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu
Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.
[43]             Skaidrojums par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[44]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[45]             Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[46]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[47]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[48]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[49]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[50]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[51]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros, utt.).
[52]             Konkrētie mērķi, kas norādīti
1.4.2. punktā.
[53]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[54]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[55]             CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu
darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA
— vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.
[56]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).
[57]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[58]             Skatīt iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.
[59]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.