				|

		52012PC0112

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 ·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam noteiktā antidempinga maksājuma termiņbeigu pārskatīšanas procedūrā piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (turpmāk “pamatregula”), piemērošanu.
 ·      Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
 ·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 130/2006 (OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. XX/2012 (OV L XX, xx.yy.2012., x. lpp.).
 ·      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas.
 2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
 ·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
 ·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
 ·      Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
 3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 ·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2011. gada 26. janvārī sāka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu. Pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes dempings turpinās un ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības ražošanas nozarei atkal tiktu nodarīts kaitējums. Tika arī konstatēts, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ar kuru pagarina patlaban spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importu un kura būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz 2012. gada 24. aprīlim.
 ·      Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.
 ·      Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
 ·      Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
 Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
 Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
 ·      Juridisko instrumentu izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
 Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.
 4.           IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
2012/0051 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko pēc termiņbeigu
pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta
2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas
Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis[1]
(turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta
4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās
ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1.           Iepriekšējās
izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi
(1)       Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006[2] (turpmāk
“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga
maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas
Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes
importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga
maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja
eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.
(turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir
0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %.
(2)       Pēc
pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas
11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada
22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008[3] grozīja minēto
pasākumu piemērošanas jomu.
(3)       Pēc uzņēmumam Hangzhou
Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika
sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta
3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes
ziņojumu “Meksika – Galīgie antidempinga pasākumi liellopu
gaļai un rīsiem”[4],
kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs
eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā
ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās
izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no
galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā
uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu,
Padome 2012. gada XX. aprīlī ar Regulu (ES)
Nr. XXX/2012[5]
grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking.
(4)       Izmeklēšana, kuras
rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus,
turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
2.           Termiņbeigu
pārskatīšanas pieprasījums
(5)       Pēc tam, kad tika
publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga
pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[6], Komisija 2009. gada
27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto
pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi
pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji
(turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA,
Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro
Distillerie S.r.l un Comercial Quimica Sarasa s.l., kas ražo
nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk
nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā
vīnskābes apjoma.
(6)       Pieprasījuma pamatā
bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes
importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un
kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk
turpināsies.
3.           Termiņbeigu
pārskatīšanas sākšana
(7)       Apspriedusies ar
padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami
pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai,
Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu
paziņojumu[7]
(turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”)
informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu
saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4.           Paralēlas
procedūras
(8)       Komisija 2011. gada
29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga
procedūras sākšanu[8]
saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas
izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz
Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking.
(9)       Tajā pašā
dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma
pārskatīšanas sākšanu[9]
saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot
Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos
antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko,
iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji
eksportētāji – Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd,
Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5.           Izmeklēšana
5.1.        Pārskatīšanas
izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(10)     Izmeklēšana par dempinga
turpināšanos aptvēra laika posmu no 2010. gada
1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk
“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas
ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās
vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laika
posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz
pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk
“attiecīgais periods”).
5.2.        Personas, uz kurām
attiecas izmeklēšana
(11)     Komisija par termiņbeigu
pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja
pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības
ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus,
lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās
personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās
eksportētājvalsts pārstāvjus.
(12)     Ieinteresētajām
personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras
sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu
savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(13)     Ņemot vērā
Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto
importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami
lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika
paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai
Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības
gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās
personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam
pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras
sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas
pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(14)     Ņemot vērā
saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju
atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem
importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties
izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas
ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka
ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic.
(15)     Seši Savienības ražotāji
sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto
informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no
šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija
atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika
konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi
Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības
ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms
kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū.
(16)     Atbildes uz anketas
jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības
ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem
Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi
Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos
vispārējos datus kaitējuma analīzei.
(17)     Dempinga un kaitējuma
analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās
iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā
kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika
iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura
individuālā dempinga starpība sākotnējā
izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā
pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots
attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, izņemot
ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā
tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”.
(18)     Komisija pieprasīja un
pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par
vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā
kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās
iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes
apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
(a)
ražotāji Savienībā:
–
Comercial Quimica Sarasa S.L.,
–
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
–
Distillerie Mazzari S.p.a.,
–
Distillerie Bonollo S.p.a.;
(b)
ražotāji eksportētāji
Ķīnā:
–
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
–
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
lietotāji:
–
Danisco A/S,
–
Kerry (NL) B.V.;
(d)
ražotājs analogajā valstī:
–
Tarcol S.A.,
Argentīna.
B.        ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN
LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)     Ražojums, uz kuru attiecas
šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK)
Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar
sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma.
Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi
ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra
ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā
aprakstīto metodi) kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik
klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (TARIC
kods 2918 12 00 90) (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
(20)     Pārskatīšanas
izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā
izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam,
ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji
eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī
ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod
Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un
tās pašas fizikālās un ķīmiskās
īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.
Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem
ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C.        DEMPINGA
TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1.           Ievadpiezīmes
(21)     Saskaņā ar
pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai
spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings
varētu turpināties vai atkārtoties.
(22)     Kā minēts
13. apsvērumā, ņemot vērā šajā
pārskatīšanā iesaistīto ražotāju
eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par
procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem
ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties
tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas
režīmu. Šie divi uzņēmumi pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā veica lielāko daļu attiecīgā
ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu,
ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga
starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle.
2.           Imports par dempinga
cenām PIP laikā
2.1.        Analogā valsts
(23)     Ķīna ir pārejas
ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas
2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību
ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus
ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām
vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas
trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”).
(24)     Tāpat kā
sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā
par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts
normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta
Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja
sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.
(25)     Viens vīnskābes rūpnieciskais
patērētājs norādīja dažus ierobežojumus
saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo
tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei
normālās vērtības noteikšanā. Šī
ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas
ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un
Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu
salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā
arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr
neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem.
(26)     Katrā ziņā
atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un
Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un
vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā
jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka
tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par
līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja
apgalvojumos nebija nekā jauna un tie netika pamatoti, tāpēc šie
apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas
izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina
sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka
atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību.
(27)     Argentīnas gadā
saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules
vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to,
vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās
vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana
apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar
vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ
šis arguments tiek noraidīts.
(28)     Apgalvojums par
ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām
starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz
vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu
izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis
arguments tiek noraidīts.
(29)     Tādējādi
tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika
secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts
normālās vērtības noteikšanai.
(30)     Notika saziņa ar diviem
zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no
tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un
uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās
vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie
dati.
2.2.        Normālā
vērtība
(31)     Abiem uzņēmumiem,
kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER,
normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to
attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu
Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes
pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā bija reprezentatīvi, t. i., vai
iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms
ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā
ražojuma eksporta uz Savienību.
(32)     Vienam uzņēmumam,
kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija
jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija
pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem
saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ
normālā vērtība tika aprēķināta,
uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas,
vispārējās un administratīvās izmaksas un
pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes
tirgū gūto peļņu.
(33)     Otram uzņēmumam, kam
bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta,
pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām
eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi
bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā
tirdzniecības apritē.
(34)     Uzņēmumiem, kam
sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER,
saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta
a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz
informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.
(35)     Tādējādi
arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem
analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar
pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties,
ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un
parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos
pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības
noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER.
2.3.        Eksporta cena
(36)     Visa ražotāju eksportētāju, kas
sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika
tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā
ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta,
pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija
jāmaksā.
(37)     Visu pārējo
Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota “14-6”
datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija.
2.4.        Salīdzinājums
(38)     Normālā
vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW
cenas.
(39)     Lai nodrošinātu
godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu
ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās,
saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika
izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā
transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu
atšķirības, kas ietekmē cenas un to
salīdzināmību.
(40)     Lai taisnīgi
salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā
valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF
eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot
pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju.
2.5.        Dempinga starpība
(41)     Saskaņā ar
pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika
noteikta, vidējo svērto normālo vērtību
salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(42)     Attiecībā uz
ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam
sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis
salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir
turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā
līmenī.
(43)     Aprēķinātais
atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga
līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā
izmeklēšanā noteiktais.
3.           Dempinga
turpināšanās iespējamība
(44)     Papildus dempinga esības
analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika
pārbaudīta arī dempinga turpināšanās
iespējamība.
(45)     Šajā nolūkā
tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no
Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda
Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu
pievilcība.
3.1.        Importa
par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas
(46)     Pēc galīgo
pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par
dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt,
palielinoties no 3034 tonnām (t) 2007. gadā līdz
3649 t pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, t. i.,
par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no
Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par
1 procentpunktu – no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 %
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(47)     Tajā pašā laika
posmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši
nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par
12,6 %, tad 2009. gadā un pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā pastāvīgi samazinoties un visbeidzot
PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni.
3.2.        Ražošanas
jauda un neizmantotā jauda Ķīnā
(48)     Par kopējo
vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski
pieejami informācijas avoti[10]
norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz
pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū.
(49)     Tiek lēsts, ka
kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram
25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā
uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus[11]. Ķīnas tirgus, kura
patēriņš tiek lēsts 5000 t apjomā, ir mazs
salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu.
(50)     Turklāt ir
nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat
lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par
sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to
Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri
sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %.
Atbilstošā neizmantotā jauda pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā bija apmēram 20 % no kopējās
jaudas.
(51)     Tāpat
arī informācija no 48. apsvērumā minēto
ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina,
ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes
ražotāji.
(52)     Tādējādi ir
skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla
iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību
Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos.
3.3.        Savienības tirgus un citu
trešo valstu tirgu pievilcība
(53)     Informācija,
kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās,
liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu
līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā
minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv
ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un
dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas
jaudas pārpalikumu novadīt.
(54)     Savienības tirgus ir
pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram
40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas,
kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug.
Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju,
ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu
interesi par iespēju palielināt klātbūtni
lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības
tirgus daļu.
4.           Secinājums par dempinga
turpināšanās iespējamību
(55)     Ņemot vērā
aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports
ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par
dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība
ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu
Ķīnā, ieskaitot jaunos ražotājus, kas ir
parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības
tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu
līmeni, var secināt – ja antidempinga pasākumi tiks
izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās
palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām.
D.        SAVIENĪBAS
RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(56)     Pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā
ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā
sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza
tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie
seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no
līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā,
šajā gadījumā – vairāk nekā 73 %. Kā
minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas
sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks
saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta
1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(57)     Lai veiktu kaitējuma
analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos
divos līmeņos:
–
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas
apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas
apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga
starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas
apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem,
kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras
balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā
norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim
Savienības ražotājiem,
–
mikroekonomisko rādītāju
(vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte,
ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja
piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta,
pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto
informāciju.
(58)     Tiek norādīts, ka
Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs
ražotāju skaits – lielākoties tie ir mazie un vidējie
uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu
ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi,
visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to
galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no
vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir
blakusprodukts.
E.         STĀVOKLIS
SAVIENĪBAS TIRGŪ
1.           Patēriņš
Savienības tirgū
(59)     Patēriņš
Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas
nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas
eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu
Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem
Savienības ražotājiem – veicot aplēses saskaņā ar
pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem.
(60)     Vīnskābes
patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP
palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk,
iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam
samazinājās par 15 %. Tomēr pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā Savienības patēriņš sasniedza
29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par
26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.
Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu.
Ja cenas ir zemas (kā tas bija pārskatīšanas izmeklēšanas
periodā), vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā
aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem,
piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro
kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā.
1. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Kopējais patēriņš ES (t) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Indekss || 100 || 94 || 85 || 111
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat
2.           Ķīnas importa
apjoms, tirgus daļa un cenas
2.1.        Apjoms un tirgus daļa
(61)     Visa attiecīgā
ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas
attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %.
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza 8495 t,
kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā.
(62)     Vīnskābes apjoms, ko
Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji,
kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā palielinājās par 20 % un
sasniedza 3649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 %
apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar
11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo
importu 4846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs,
kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā
periodā arī palielināja savu daļu kopējā
Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem).
2. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t) || 3035 || 3042 || 2945 || 3649
  Indekss=100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus || 11,3 % || 12,0 % || 12,8 % || 12,2 %
  Indekss=100 || 100 || 106 || 113 || 107
2.2.        Cenas un cenu
samazinājums
(63)     Nākamākajā
tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF
cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika
piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares
attiecīgās vidējās pārdošanas cenas.
3. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t) || 1834 || 2060 || 1966 || 1819
  Indekss=100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punktā prasītie dati
(64)     Tā Ķīnas
eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam
piemēro pasākumus, CIF līmenī
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 1819 EUR/t, un
tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā.
(65)     Analizējot
vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika
salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod
Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām,
kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus.
Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas
bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības
gadījumā tika koriģētas EXW līmenī,
t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā
un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar
minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju
pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības
gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz
Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas
saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.
Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā bija 2496 EUR/t.
(66)     Salīdzinot pa ražojuma
veidiem, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas
periodā attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un
kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par
cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības
ražošanas nozares cenas – procentuāli par 32,6 %.
3.           Imports no citām
trešām valstīm
(67)     Turpmākajā
tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm
attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un
vidējā cena.
4. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Importa apjoms no citām trešām valstīm (t) || 590 || 135 || 156 || 845
  Indekss=100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa || 2,2 % || 0,5 % || 0,7 % || 2,8 %
  Indekss=100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Importa cena (EUR/t) || 2503 || 2874 || 2300 || 2413
 Avots: Eurostat, “14-6” datu bāze
(68)     Vīnskābes importa
apjoms Savienībā no citām trešām valstīm
attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 845 t.
Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas – tās
ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās
cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares
vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no
citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tā tirgus daļa
bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu
attiecīgā perioda beigās.
4.           Savienības ražošanas
nozares ekonomiskais stāvoklis
(69)     Saskaņā ar
pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi
attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo
Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā
periodā.
4.1.        Ievadpiezīmes
(70)     Tā kā
Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma
analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti
divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā.
4.2.        Makroekonomiskie
rādītāji
(a)
Ražošanas apjoms
(71)     Ražošanas apjoms
Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par
5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no
2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga
par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu.
Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei
ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā.
5. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Ražošanas apjoms (t) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
  Indekss=100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Avots : atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
(b)
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(72)     Savienības ražotāju
ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par
2 %.
(73)     Jaudas izmantojums, kas
2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās
līdz 56 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā
atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums
kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas
veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes
samazināšanos kopējās izmaksās.
6. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Ražošanas jauda (t) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
  Indekss=100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Jaudas izmantojums || 63 % || 60 % || 56 % || 68 %
  Indekss=100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Avots : atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
(c)
Pārdošanas apjoms
(74)     Savienības ražotāju
pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības
tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz
palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz
2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 %
2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot
gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā,
tādējādi demonstrējot plašas svārstības
galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ.
7. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
  Indekss=100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Avots : atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
(d)
Tirgus daļa
(75)     Savienības ražotāji
attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no
tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā
samazinājās līdz 68,8 % pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā. Šis tirgus daļas zaudējums
atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu,
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā
periodā nespēja palielināties tādā pašā
ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs.
8. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Savienības ražotāju tirgus daļa || 76,1 % || 71,7 % || 72,7 % || 68,8 %
  Indekss=100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati
(e)
Izaugsme
(76)     Lai gan no 2007. gada
līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par
11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms
Savienības tirgū saglabājās nemainīgs un tās
tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi
tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt
labumu no tirgus izaugsmes.
(f)
Nodarbinātība
(77)     Savienības ražošanas
nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz
PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits
samazinājās ievērojami – no 320 cilvēkiem 2007. un
2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 –
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kritums
2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju
īstenoto pārstrukturēšanu.
9. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Nodarbinātība (cilvēki) || 320 || 320 || 280 || 230
  Indekss=100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
(g)
Ražīgums
(78)     Savienības ražošanas
nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi
(tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā
pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par
5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa
samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares
efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad, neraugoties uz to,
ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties,
ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par
48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā.
10. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Ražīgums (t uz darbinieku) || 90 || 85 || 89 || 132
  Indekss=100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
4.3.        Dati par atlasītajiem
Savienības ražotājiem
(h)
Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(79)     Atlasīto ražotāju
gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem
Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam
palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā
samazinājās par 6 %, jo pārskatīšanas
izmeklēšanas periodā gada vidējā pārdošanas cena bija
2496 EUR/t salīdzinājumā ar 2667 EUR/t
2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no
vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes
ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu
ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai
nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo
kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē
gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un
2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un
tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās
izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir
sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc
ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads
bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 14 %
zemāka nekā gadu iepriekš.
11. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Vienības cena ES tirgū (EUR/t) || 2667 || 2946 || 2881 || 2496
  Indekss=100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
(i)
Dempinga starpības lielums un
atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(80)     Ņemot vērā
šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar
konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga,
un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir
neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga
cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka
sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas
ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika
konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 %
apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem
uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts
7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai
attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju
eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti
pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis
ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Tāpat,
kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās
iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz
Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo
Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā
importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi
atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas
2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram
piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts
46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos
no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts,
ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret
kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības
tirgū.
(j)
Krājumi
(81)     Krājumu apjoms
attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar
nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %)
pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar
pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas
74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu
apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās
pārdošanas apjoms nesaistītām personām.
12. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Krājumi perioda beigās (t) || 863 || 1428 || 933 || 879
  Indekss=100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(k)
Algas
(82)     Vidējās
darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā
palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto
ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši
saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo
77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita
samazināšanās kopumā.
12. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Vidējā alga (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
  Indekss=100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(l)
Rentabilitāte un ienākums no
ieguldījumiem
(83)     Attiecīgajā
periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta
procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā
uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības
tirgū palielinājās par vairāk nekā
6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju
rentabilitāte 2007.–2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem,
sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem
plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, sasniedzot 17,6 %.
(84)     Ienākums no ieguldījumiem
(INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto
uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes
tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā
līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga
līdz 44,4 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums
no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās
ļoti augsts.
13. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem) || 11,4 % || 7,7 % || 12,5 % || 17,6 %
  Indekss=100 || 100 || 67 || 109 || 153
 INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) || 36,4 % || 21,9 % || 44,4 % || 142,9 %
  Indekss=100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(m)
Naudas plūsma un spēja piesaistīt
kapitālu
(85)     Neto naudas plūsma no
pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR.
Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR
2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām
ievērojami uzlabojās, pārskatīšanas izmeklēšanas
periodā sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma
attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva.
(86)     Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas
nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt
kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa
atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā
minēts 58. apsvērumā.
14. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Naudas plūsma (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
  Indekss=100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(n)
Ieguldījumi
(87)     Atlasīto ražotāju
gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no
2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie
2007.–2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam
2009. gadā – vēl par 32 procentpunktiem.
Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP
(−60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka
izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā
bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus.
15. tabula
   || 2007 || 2008 || 2009 || PIP
 Neto ieguldījumi (EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290
  Indekss=100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
5.           Secinājums par
stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(88)     Makroekonomisko datu
analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā
periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr
konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams,
būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no
2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības
ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par
7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %.
(89)     Vienlaikus attiecīgie
mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas
nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte,
ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājās
pozitīva.
(90)     Ņemot vērā
iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei
nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta
5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska
kaitējuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nav,
būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma
rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā
periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus
daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek
uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir
neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko
varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no
sākotnējā izmeklēšanā konstatētā
kaitējuma.
F. KAITĒJUMA
ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1.           Paredzamā importa apjoma
un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(91)     Kā secināts 48. līdz
52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un
nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta
apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu
no citiem tirgiem.
(92)     Vīnskābes CIF
eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas
eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus,
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir bijušas
ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares
cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) – šī
starpība ir 32,6 %.
(93)     Analizējot
Ķīnas vīnskābes eksportu[12]
uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms
ievērojami samazinājās – no 10 862 t
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz 8118 t
2011. gada jūlija beigās (−25 %). Šis Ķīnas
eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2744 t varētu
radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības
tirgu.
(94)     Ņemot vērā
pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā,
kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību,
Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt
savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku
kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja
nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes
vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums
izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas
nozari un radītu būtisku kaitējumu.
(95)     Kā minēts 79. apsvērumā,
Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā
zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti
apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru
izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna
ražošanas blakusproduktiem, vai – Ķīnas eksportētāju
gadījumā – ķīmiskas sintēzes ceļā no
tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem
kā benzols.
(96)     Tādējādi
būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav
nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu,
ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes,
savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus
izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir.
(97)     Tā kā
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir
atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniegto augsto
rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat
attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne
vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 %
apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami
samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare
atkal kļuva neaizsargāta.
2.           Secinājums par
kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(98)     Tādējādi tiek
secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes
imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot
lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un
pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek
secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu,
visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas
nozarei.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1.           Ievads
(99)     Saskaņā ar
pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā
esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu
saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm
kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā
visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām
personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar
pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(100)   Tiek
atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika
uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā
Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir
pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot
stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var
vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir
bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām
personām.
(101)   Uz šā pamata tika
pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par
iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu,
atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu
secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt
pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu.
2.           Savienības ražošanas
nozares un citu Savienības ražotāju intereses
(102)   Savienības ražošanas
nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga
ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa
pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas
daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un
spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā
Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru,
kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus.
(103)   Ir pamats uzskatīt, ka
Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no
saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas
izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības
ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa
liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas,
ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli.
Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela
apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības
ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ
Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no
pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.
(104)   Tādējādi tiek
secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu
saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares
interesēs.
3.           Importētāju
intereses
(105)   Tiek
atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika
konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu
ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs
pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka
spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu
importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana
būtiski neietekmēs Savienības importētājus.
4.           Lietotāju intereses
(106)   Vīnskābi
galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā
kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu
būvniecības nozarē, ģipša ražošanā.
(107)   Šajā izmeklēšanā
notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem.
(108)   Lietotāji no
būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā
konstatēts sākotnējā izmeklēšanā,
vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no
ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām.
Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana
ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un
konkurētspēju.
(109)   Procedūrā
pilnībā sadarbojās divi lieli
importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija
iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli
arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu
izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu
pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija
tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma.
Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana
pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas
nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu
attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība.
5.           Secinājums par
Savienības interesēm
(110)   Ņemot vērā visus
iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav
nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt
spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(111)   Visas personas tika
informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru
pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi
saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma
importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām
arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.
(112)   Lietotājs
būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo
pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma
deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi
arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu
šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam
trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji
izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams
pārbaudīt.
(113)   Abi pārtikas nozares
lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja,
ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme
uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to
uzklausītu uzklausīšanas amatpersona.
(114)   Uzklausīšanā šis
lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu
turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma
rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt,
ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas
rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai
neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī
apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc
pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām ievērojami
pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs
tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza,
ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums
Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri
svārstās atkarībā no vīnogu ražas un
tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par
spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu.
(115)   Otrs lietotājs, kas
sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar
līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika
līdzīgi noraidīti (skat. iepriekšējo apsvērumu).
(116)   Ķīnas ražotājs
eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības
ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais
iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir
cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka
tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie
apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ
netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu
mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares
stāvokli.
(117)   Visbeidzot, izskatot savus
rentabilitātes rādītājus attiecīgajā
periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu –
vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū
īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā
ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi
īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi
palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare
apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā
ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc
konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek
mainīti.
(118)   Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika
saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas
ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no
šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu
izmeklēšanā gūtos secinājumus.
(119)   No iepriekš minētā
var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam
piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā
vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Ar šo nosaka galīgo
antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam
(izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu
negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens
šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā
aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00
(TARIC kods 2918 12 00 90) un kuras izcelsme ir
Ķīnas Tautas Republikā.
2.           Galīgā antidempinga
maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto
uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz
Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
 Uzņēmums || Antidempinga maksājums || TARIC papildu kods
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika || 10,1 % || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika || 4,7 % || A689
 Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika – TARIC papildu kods A687) || 34,9 % || A999
3.           Šā panta
2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās
individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja
dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu,
kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu
rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem
uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4.           Ja nav noteikts citādi,
piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
Pielikums
Šīs regulas 1. panta
3. punktā minētajā derīgajā rēķinā
jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītam
paziņojumam šādā formā:
(1)
rēķina izrakstītāja
uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un
ieņemamais amats,
(2)
šāds paziņojums: “Es, apakšā
parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās
vīnskābes apjoms pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību
ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods)
(attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā
sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
Datums un paraksts
[1]               OV L 343, 22.12.2009.,
51. lpp.
[2]               OV L 23, 27.1.2006.,
1. lpp.
[3]               OV L 48, 22.2.2008.,
1. lpp.
[4]               WT/DS295/AB/R, 2005. gada 29. novembris.
[5]               OV L XX, XX.XX.XXXX., X. lpp.
[6]               OV C 211, 4.8.2010., 11. lpp.
[7]               OV C 24, 26.1.2011., 14. lpp.
[8]               OV C 223, 29.7.2011., 11. lpp.
[9]               OV C 223, 29.7.2011., 16. lpp.
[10]             Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH)
vai CCM International LTD ziņojumi.
[11]             Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH)
vai CCM International LTD ziņojumus.
[12]             Avots: Ķīnas eksporta datu bāze.