Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0122

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu  /* COM/2007/0122 galīgā redakcija - CNS 2007/0045 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.3.2007COM(2007) 122 galīgā redakcija2007/0045 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiAr Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006 Finanšu regulā iekļauta prasība publicēt informāciju par Kopienas līdzekļu saņēmējiem, norādot, ka nepieciešamās ziņas sīkāk paredzēs attiecīgos nozares noteikumos. Lai izpildītu šo prasību, jāveic grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Papildus tiek iztirzātas vairākas neatrisinātas problēmas attiecībā uz regulas efektīvu piemērošanu.Tāpēc šajā priekšlikumā ir iekļauti šādi jautājumi.1. Informācijas publicēšana par ELGF un ELFLA līdzekļu saņēmējiemIekļauti šādi principi:-  attiecībā uz ELGF izdevumiem — dalījums starp tiešajiem maksājumiem un pārējiem līdzekļiem;-  attiecībā uz ELFLA izdevumiem — publiskā finansējuma kopapjoma summa;-  ikgadēja publikācija par iepriekšējo budžeta gadu;-  publikācija, kurā iekļauj izdevumus, ko ELFLA veicis no 2007. gada 1. janvāra, un izdevumus, ko ELGF veicis no 2007. gada 16. oktobra;-  dalībvalstis publicē informāciju valsts mērogā.Prasības sīkāk jānosaka īstenošanas noteikumos, ko pieņems Komisija.VI pielikumā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulai (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA),[1] ir prasība no 2008. gada dalībvalstu vadošajai iestādei vismaz reizi gadā publicēt, elektroniski vai citādā veidā, to atbalsta saņēmēju sarakstu, kuri saņem atbalstu no lauku attīstības programmām, darbību nosaukumus un valsts ieguldījuma summas, kas piešķirtas šīm darbībām. Taču šo datu publicēšanas sākuma datumu tagad aizstāj Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1995/2006 un kurā ir paredzēts publicēt informāciju par šī fonda līdzekļu saņēmējiem iepriekšējā gadā no 2007. gada 1. janvāra.2. Dalībvalstīm paredzēto mēneša un starpposma maksājumu samazināšana un pārtraukšanaPašreizējais mehānisms, kas noteikts 17. un 27. pantā, nav labi piemērots, lai risinātu situācijas, kad nav valsts kontroles sistēmas galveno sastāvdaļu vai tās nedarbojas efektīvi ilgā laikposmā, un ja situāciju nav iespējams labot tuvākajā nākotnē. Tāpēc ierosina ieviest jaunu mehānismu, saskaņā ar kuru Komisijai būtu pilnvaras, bet ne pienākums, samazināt vai pārtraukt maksājumus. Šā mehānisma darbību uzsāktu vienīgi tad, ja būtu izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:-  Komisija jau ir piemērojusi divas finanšu korekcijas attiecībā uz to pašu pasākumu un tā paša iemesla dēļ;-  nav vienas vai vairāku no minētajām kontroles sistēmas galvenajām sastāvdaļām vai tās nedarbojas efektīvi konstatēto trūkumu apjoma vai ilguma dēļ;-  Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav īstenojusi Komisijas ieteikumu situāciju labot un nav spējīga minētos trūkumus labot vai to nedarīs tuvākajā nākotnē.Pirms samazinājuma vai pārtraukuma piemērošanas dalībvalstij nosūta „brīdinājuma vēstuli”. Lēmums būtu spēkā laikposmā, ko nosaka Komisija un kas iekļauj maksājumus pēc lēmuma pieņemšanas, bez nepieciešamības atkārtot procedūru katru mēnesi.3. Grozījumi regulas 31. panta 5. punktā (tā sauktā 24 mēnešu noteikuma izņēmumi)Regulā (EEK) Nr. 4045/89 ir prasīts dalībvalstīm veikt pēcpārbaudes noteiktiem KLP izdevumiem. Ja regulas 31. panta 4. punktā noteikto 24 mēnešu noteikumu interpretē burtiski, Komisijai nav iespējams piemērot dalībvalstīm finanšu korekcijas, ja tās neievēro savus pienākumus, kas noteikti iepriekš minētajā regulā, jo pēc dalībvalstu veiktajām pārbaudēm atliek pārāk maz laika. Tādēļ ierosina veikt grozījumus regulas 31. panta 5. punktā, lai dotu Komisijai pieņemami ilgu laiku, kurā pārbaudīt, vai dalībvalstis ir izpildījušas savus pārbaudes pienākumus atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 4045/89, un vajadzības gadījumā piemērot finanšu korekcijas.4. Komisijas izpildpilnvaras atbilstīgi 42. pantamIerosina pieņemt šo pantu, lai dotu iespēju Komisijai pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par visām regulā paredzētajām prasībām. Turklāt, tā kā regulā ir iekļauts jauns pants par pārredzamību, ir ieteicams pantā par izpildpilnvarām tieši atsaukties uz pārredzamības prasību, lai pilnvarotu Komisijai pieņemt sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus.5. Tehniski pielāgojumiVisbeidzot, iesaka atrisināt vairākas sīkākas tehniskas problēmas, kas ir konstatētas, galvenokārt attiecībā uz saskaņotību starp ELFLA finanšu pārvaldību un struktūrfondu finanšu pārvaldību un intervences pasākumu finansēšanu, ja nav noteikta summa par vienību.-  Vispārīgais kontekstsMēneša un starpposma maksājumu samazināšana ir iespējama jau saskaņā ar pašreizējiem tiesību aktiem. Tomēr ir iemesls veikt uzlabojumus attiecībā uz īpašo gadījumu, kas minēts priekšlikumā. Pārskatāmības ziņā ir nepieciešams pieņemt regulu, lai ņemtu vērā nesenas izmaiņas likumdošanas jomā.-  Priekšlikuma jomā spēkā esošie noteikumiPadomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 17., 27. un 42. pants.Regulas (EK) Nr. 1083/2006 105. panta 3. punkts.Padomes Regulas (EK) Nr. 1605/2002 30. panta 3. punkts un 53.b pants.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmNeattiecas, jo priekšlikums pamatā skar attiecības starp dalībvalstīm un Komisiju.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsLai veiktu grozījumus spēkā esošā Padomes regulā, jāpieņem Padomes regulu.Kā jau aprakstīts, citas iespējas ir nepiemērotas šim nolūkam, jo tām nav līdzvērtīga juridiska spēka.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkums-  pārredzamības tiesību normas ieviešana;-  jauns mehānisms, lai samazinātu KLP līdzekļu mēneša un starpposma maksājumus dalībvalstīm īpašā situācijā;-  pēcapmaksas pārbaužu finanšu korekciju uzlabota piemērojamība;-  tehniski pielāgojumi.-  Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punkta trešā daļa.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Grozījums attiecībā uz samazinājumiem ļauj izmantot procedūru, kas lielā mēra atbilst pašreizējām procedūrām. Pārredzamības ziņā priekšlikums ir diezgan vienkāršs un ir saskaņā ar dalībvalstu vienošanos par šo jautājumu. Attiecībā uz pārējiem aspektiem grozījumi ļautu labāk izpildīt Regulā (EK) Nr. 1290/2005 noteiktās prasības.Nav administratīvā sloga reģionālajām un vietējām iestādēm, uzņēmējiem un iedzīvotājiem. Administratīvais slogs dalībvalstīm un Kopienai ir ļoti neliels, un finansiālais slogs nav lielāks kā iepriekš. Lai izpildītu pārredzamības prasību, dalībvalstīm un Kopienai nepieciešams ieguldīt papildu pūles.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ:ir nepieciešama Padomes regula, jo grozījumi veicami Padomes regulā.IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PAPILDU INFORMāCIJA-  Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaNeatceļ.Tomēr jānorāda, ka priekšlikumā Padomes regulai, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005,[2] Komisija ierosināja Regulas (EK) Nr. 1290/2005 42. panta grozījumu, kas ir līdzīgs šā priekšlikuma 1. panta 8. punktā izklāstītajam grozījumam, un tādēļ to aizstāj šis jaunais priekšlikums.2007/0045 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punkta trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],apspriedusies ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju,tā kā:1.  Intervences pasākumu gadījumā, ja tirgu kopīgajā organizācijā nav noteikta summa uz vienību, jāparedz īstenošanas noteikumi, jo īpaši attiecībā uz metodi, ar kuru nosaka finansējamās summas, to izdevumu finansēšanu, ko rada produktu iepirkšanai vajadzīgo līdzekļu piesaiste, un to izdevumu finansēšanu, kas rodas no uzglabāšanas un attiecīgā gadījumā pārstrādes darbībām.2.  Ņemot vērā Padomes Lēmumā 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas lomā[4] ietverto pasākumu un programmu iezīmes, jāparedz noteikumi, ka pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos ELGF var finansēt administratīvās un personāla izmaksas, kas radušās, īstenojot šādus pasākumus un programmas.3.  Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005[5] 17. pantā ir noteikta procedūra, kas Komisijai jāievēro, lemjot par mēneša maksājumu samazināšanu vai pārtraukšanu. Minētās regulas 27. pantā ir noteikta procedūra, kas jāievēro, lemjot par starpposma maksājumu samazināšanu vai pārtraukšanu.4.  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. pantu Komisija pieņem lēmumu par to, kādas summas neatmaksā no Kopienas finansējuma, ja tā konstatē, ka minētie izdevumi nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Saskaņā ar procedūru, kuras rezultātā nepiešķir Kopienas finansējumu, Komisija, lai labotu situāciju, sniedz ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij, kā piemērot Kopienas tiesību aktus. Ja dalībvalsts neīsteno šos ieteikumus, Komisija pieņem turpmākus lēmumus par izdevumu neatmaksāšanu. Turklāt konkrētos gadījumos var konstatēt, ka šādus ieteikumus neīstenos vai nav iespējams īstenot tuvākajā nākotnē.5.  Šādos gadījumos iespēja pārtraukt vai samazināt mēneša un starpposma maksājumus, kā tas pašreiz ir noteikts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 17. un 27. pantā, pietiekoši neaizsargā Kopienas finansiālās intereses. Šajā ziņā uzskata par lietderīgu nodrošināt jaunu procedūru, kas īpašos gadījumos ļauj Komisijai efektīvāk pārtraukt vai samazināt maksājumus.6.  Lauksaimniecības nozares maksājumu iepriekšēja pārtraukšana vai samazināšana varētu radīt būtisku finansiālu ietekmi attiecīgajā dalībvalstī. Turklāt salīdzinājumā ar atbilstības pārbaudes lēmumu dalībvalstij ir tikai ierobežotas iespējas aizstāvēt savu pozīciju attiecībā pret Komisiju. Minēto iemeslu dēļ jaunā procedūra maksājumu pārtraukšanai vai samazināšanai jālieto tikai tajā gadījumā, ja nav vienas vai vairāku no attiecīgās valsts kontroles sistēmas galvenajām sastāvdaļām vai tās nedarbojas efektīvi konstatēto trūkumu apjoma vai ilguma dēļ.7.  Jāparedz noteikumi, kas skaidro, ar kādiem nosacījumiem starpposma izdevumu deklarācija attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) nav pieņemama.8.  Padomes 1989. gada 21. decembra Regulā (EEK) Nr. 4045/89 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas finansējuma sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm un Direktīvas 77/435/EEK atcelšanu[6] paredzēts, ka laikposmā no n+1 gada 1. jūlija līdz n+2 gada 30. jūnijam dalībvalstis veic pēcpārbaudes konkrētiem kopējās lauksaimniecības politikas izdevumiem finanšu gadā „n”. Ziņojums par pārbaudes pasākumiem minētajā laikposmā ir jāiesniedz Komisijai tikai n+2 gada beigās.9.  Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. panta 4. punktā atbilstības pārbaudes lēmumiem noteikts laika ierobežojums padara reāli neiespējamu Komisijai pieņemt lēmumu par Kopienas finansējuma atteikšanu, ja dalībvalsts neievēro savu pienākumu veikt pārbaudes atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 4045/89. Lai risinātu šo problēmu, laika ierobežojums nav jāpiemēro gadījumiem, kad dalībvalstis pārkāpj pārbaudes pienākumu, kas noteikts Regulā (EEK) Nr. 4045/89, ja Komisija rīkojas 12 mēnešu laikā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas.10.  Tā kā dalībvalstīm nav nepieciešams informēt Komisiju par to, kā tās ir nolēmušas atkārtoti izmantot atteiktos finanšu līdzekļus vai plāno to darīt, un veikt grozījumus attiecīgās lauku attīstības programmas finansēšanas plānā, jāsvītro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 33. panta 4. punkta otrā daļa.11.  Lai pārejas posma noteikumus, kas attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Virzības nodaļu, saskaņotu ar jaunajiem noteikumiem, kas piemērojami nākamajam struktūrfondu plānošanas laikposmam, Regulas (EK) Nr. 1290/2005 40. panta 1. punktā jāizdara grozījumi, kas atbilst 105. panta 3. punktam Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999[7].12.  Ir jāprecizē juridiskais pamats, saskaņā ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par Regulas (EK) Nr. 1290/2005 piemērošanu. Konkrēti, Komisijai jābūt iespējai pieņemt sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus attiecībā uz informācijas publicēšanu par kopējās lauksaimniecības politikas līdzekļu saņēmējiem, attiecībā uz intervences pasākumiem, ja tirgu kopīgajā organizācijā nav noteikta summa uz vienību, un attiecībā uz apropriācijām, kas ir pārnestas, lai finansētu minētās regulas 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā uzskaitītos izdevumus.13.  Lai īstenotu „Eiropas pārredzamības iniciatīvu”, pārskatot Padomes Regulu (EK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam,[8] tajā iekļāva 30. panta 3. punktu un 53.b panta 2. punkta d) apakšpunktu, kuros ir paredzēts ik gadus publicēt informāciju par budžeta līdzekļu saņēmējiem iepriekšējā gadā. Katras nozares noteikumos ir jānosaka šādas publicēšanas līdzekļi. Gan Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), gan ELFLA ir Eiropas Kopienu budžeta daļa un finansē izdevumus, ja pārvaldība ir dalīta starp dalībvalstīm un Kopienu. Tāpēc ir jāizstrādā noteikumi par informācijas publicēšanu par šo fondu līdzekļu saņēmējiem. Šajā nolūkā dalībvalstīm jānodrošina, ka ik gadu publicē informāciju par šo fondu līdzekļu saņēmējiem iepriekšējā gadā un summām, kas katram līdzekļu saņēmējam piešķirta no katra minētā fonda.14.  Nodrošinot sabiedrībai piekļuvi šai informācijai, palielina pārredzamību, kā Kopienas līdzekļus izmanto kopējā lauksaimniecības politikā, un uzlabo šo fondu pareizu finanšu pārvaldību, jo īpaši pastiprinot sabiedrības kontroli pār izlietoto naudu. Ņemot vērā izvirzīto mērķu prevalējošo nozīmi un ievērojot proporcionalitātes principu un personas datu aizsardzības prasību, ir pamatoti nodrošināt attiecīgās informācijas vispārīgu publicēšanu, jo tā nepārsniedz demokrātiskas sabiedrības vajadzības un ir nepieciešama, lai novērstu pārkāpumus.15.  Tādēļ atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1290/2005 groza šādi:1) Regulas 3. pantu papildina ar šādu punktu.„3. Ja tirgu kopīgajā organizācijā intervences pasākumam nav noteikta summa uz vienību, ELGF finansē attiecīgo pasākumu, pamatojoties uz standarta summām, kas ir vienādas visā Kopienā, jo īpaši attiecībā uz līdzekļiem, ko iegūst no dalībvalstīm un ko izmanto produktu iepirkšanai, materiālajām darbībām, kas saistītas ar intervences produktu uzglabāšanu un attiecīgā gadījumā pārstrādi.Attiecīgos maksājumus un izmaksas aprēķina saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto procedūru.”2) Regulas 13. pantu papildina ar šādu punktu.„Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos šā panta pirmā daļa neattiecas uz pasākumiem un programmām, kas ietvertas Padomes Lēmumā 90/424/EEK.”3) Iekļauj šādu 17. a pantu:„17.a pants Mēneša maksājumu samazināšana un pārtraukšana īpašos gadījumos1. Neskarot 17. pantu, Komisija var nolemt saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu samazināt vai pārtraukt 14. pantā minētos mēneša maksājumus uz laikposmu, ko nosaka ar lēmumu.2. Mēneša maksājumus samazina vai pārtrauc, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:a) Komisija jau ir noteikusi vismaz divos lēmumos saskaņā ar 31. pantu atteikt Kopienas finansējumu izdevumiem, kas radušies attiecīgajā dalībvalstī, attiecībā uz to pašu pasākumu un tādu pašu iemeslu dēļ;b) atteikuma iemesls, kas minēts a) apakšpunktā, ir tas, ka nav vienas vai vairāku no minētajām valsts kontroles sistēmas galvenajām sastāvdaļām vai tās nedarbojas efektīvi konstatēto trūkumu apjoma vai ilguma dēļ;c) Komisija secina, ka attiecīgā dalībvalsts nav īstenojusi tās ieteikumus situācijas labošanai un nespēj to darīt tuvākajā nākotnē.3. Pirms 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par savu nodomu un lūdz to rīkoties Komisijas paredzētā laikposmā, ko nosaka atkarā no problēmas nopietnības un kas parasti nevar būt īsāks par 30 dienām.Procentuālā daļa, par kādu var samazināt vai pārtraukt mēneša maksājumus, ir vienāda ar procentuālo daļu, ko Komisija ir noteikusi pēdējā lēmumā, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā.”4) Lēmuma 26. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:„4. Ja nav izpildīta viena no 3. punktā izklāstītajām prasībām, Komisija, cik vien drīz iespējams, informē akreditēto maksājumu aģentūru (maksātāju) un koordinācijas struktūru, ja tāda ir norīkota. Ja nav ievērota viena no 3. punkta a) vai c) apakšpunktā minētajām prasībām, izdevumu deklarācija nav pieņemama.”5) Iekļauj šādu 27. a pantu:„27.a pants Starpposma maksājumu samazināšana un pārtraukšana īpašos gadījumosŠīs regulas 17. a pantu mutatis mutandis piemēro 26. pantā minēto starpposma maksājumu samazināšanai vai pārtraukšanai.”6) Regulas 31. panta 5. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:„c) ja dalībvalstis nav izpildījušas savus pienākumus, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 4045/89*, ar nosacījumu, ka Komisija rakstiski paziņo dalībvalstij par pārbaudes rezultātiem 12 mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts dalībvalsts ziņojums par attiecīgo izdevumu pārbaudes rezultātiem.* OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp.”7) Svītro 33. panta 4. punkta otro daļu.8) Lēmuma 40. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Atkāpjoties no Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999* 31. panta 2. punkta, 32. panta 4. punkta un 37. panta 1. punkta, attiecībā uz daļējām naudas summām, par kurām ir radušās saistības atbilstīgi atbalstam, ko līdzfinansē ELVGF Virzības nodaļa un ko Komisija ir apstiprinājusi laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un par kurām 15 mēnešos pēc izdevumu atbilstības beigu termiņa, kas noteikts lēmumā par atbalsta piešķiršanu no fondiem, Komisijai nav nosūtīta apstiprināta faktisko izdevumu deklarācija, nobeiguma ziņojums par īstenošanu un minētās regulas 38. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktā deklarācija, Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc minētā termiņa beigām automātiski atceļ saistības, prasot atmaksāt nepamatoti izmaksātās summas.* OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.”9) Regulas 42. pantu groza šādi.a) Ievaddaļā otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu.„Konkrēti šajos noteikumos iekļauj prasības:”b) panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. par nosacījumiem, kas piemērojami maksātāju aģentūru (maksātāju) akreditācijai, kā arī koordinācijas struktūru īpašajai akreditācijai, to attiecīgām funkcijām, nepieciešamajai informācijai un kārtībai, saskaņā ar kuru to dara pieejamu vai nosūta Komisijai;”c) iekļauj šādu 8. a , 8. b un 8. c punktu:„8. a par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu un iegrāmatošanu, kā arī citiem izdevumiem, ko finansē ELGF un ELFLA;8. b par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz dalībvalstu pienākumu publicēt informāciju par līdzekļu saņēmējiem, kā noteikts 44.a pantā, tostarp aspektiem, kas saistīti ar fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi;8. c par nosacījumiem un sīki izstrādātiem noteikumiem, ko piemēro apropriācijām, kas ir pārnestas, lai finansētu 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos izdevumus.”10) Iekļauj šādu 44. a pantu:„44.a pantsInformācijas publicēšana par līdzekļu saņēmējiemSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1605/2002 53. b panta 2. punkta d) apakšpunktu dalībvalstis ik gadu nodrošina informācijas publicēšanu par ELGF un ELFLA līdzekļu saņēmējiem iepriekšējā gadā un summām, kas katram līdzekļu saņēmējam piešķirta no katra šī fonda.Publicējot iekļauj vismaz šādu informāciju:a) attiecībā uz ELGF — summu, kas sīkāk iedalīta tiešajos maksājumos Regulas (EK) Nr. 1782/2003 2. panta d) apakšpunkta nozīmē;b) attiecībā uz ELFLA — katram līdzekļu saņēmējam piešķirtā valsts finansējuma kopsummu.”2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regulas 1. panta 10. punktu piemēro ELGF izdevumiem, kas radušies no 2007. gada 16. oktobra un ELFLA izdevumiem, kas radušies no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.[2] COM(2006) 241 galīgā redakcija.[3] OV C …, …. … lpp.[4] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/965/EK (OV L 397, 30.12.2006., 22. lpp.).[5] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).[6] OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2154/2002 (OV L 328, 5.12.2002., 4. lpp.).[7] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.[8] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).


				|

		52011PC0296

			PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/98 (1998. gada 3. maijs) par apgrozībai paredzēto eiro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/98 (1998. gada 3. maijs) par apgrozībai paredzēto eiro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem /* COM/2011/0296 galīgā redakcija - NLE 2011/0128 */

			   	2011/0128 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/98
(1998. gada 3. maijs) par apgrozībai paredzēto eiro monētu
nominālvērtībām un tehniskajiem datiem
EIROPAS SAVIENĪBAS
PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2.
punktu,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot
vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
ņemot
vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,
tā kā:
(1)
Komisijas 2008. gada 19. decembra
Ieteikums 2009/23/EK par kopīgām pamatnostādnēm
attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju
un to valsts pusēm[1],
kuru Padome apstiprināja 2009. gada 10. februāra secinājumos,
nosaka kopējus principus dizainparaugiem, ko lieto apgrozībai
paredzēto euro monētu valsts pusē, kā arī savstarpējas
informēšanas un dizainparaugu apstiprināšanas principus.
(2)
Tā kā euro monētas ir
apgrozībā visā euro zonā, to valsts dizainparauga
pazīmes ir kopīgas ieinteresētības jautājums. Lai
nodrošinātu tām labu apgrozību un rūpējoties par
juridisku noteiktību un pārredzamību, ir piemēroti
piešķirt juridiski saistošu formu tiem Ieteikuma 2009/23/EK noteikumiem,
kas attiecas uz apgrozībai paredzētu euro monētu
nominācijām un tehniskajām specifikācijām,
iekļaujot tos spēkā esošajā Padomes Regulā (EK) 975/98
par apgrozībai paredzēto euro monētu
nominālvērtībām un tehniskajiem datiem[2].
(3)
Euro monētām ir kopīga „Eiropas
puse” un atšķirīga valsts puse. Euro monētu kopīgajā
Eiropas pusē ir norādīts gan vienotās valūtas
nosaukums, gan monētas nominālvērtība. Valsts pusē
nebūtu jāatkārto ne vienotās valūtas nosaukums, ne
monētas denominācija.
(4)
Euro monētas valsts pusē jābūt
skaidrai norādei par emisijas dalībvalsti, lai monētas
lietotāji bez grūtībām varētu identificēt
emisijas dalībvalsti.
(5)
Euro monētu valsts puses dizainparaugus
izvēlas katra iesaistītā dalībvalsts, nepārkāpjot
robežas, ko nosaka šī regula, un ņemot vērā faktu, ka euro
monētas ir apgrozībā ne tikai to emisijas dalībvalstī,
bet visā euro zonā. Lai nodrošinātu, ka arī valsts
pusē monēta ir uzreiz atpazīstama kā euro, dizainparaugu
vajadzētu pilnībā aptvert 12 Eiropas Savienības karoga
zvaigznēm.
(6)
Lai atvieglotu apgrozībā esošo euro
monētu atpazīstamību un nodrošinātu piemērotu
nepārtrauktību monētu emisijai, valsts puses dizainparaugi
principā nebūtu jāmaina, izņemot gadījumus, kad
mainās uz monētas norādītais valsts vadītājs.
(7)
Dalībvalstīm tomēr būtu
atļaujams emitēt piemiņas euro monētas, lai
pieminētu kādu īpašu valsts vai Eiropas nozīmes elementu,
savukārt uz visu iesaistīto dalībvalstu kopīgi
emitētajām monētām būtu jāattēlo tikai
tādi elementi, kuriem ir īpaša nozīme Eiropas mērogā.
Šādam nolūkam vispiemērotākā denominācija ir
2 euro monēta, galvenokārt monētas lielā diametra un
tās tehnisko parametru dēļ, kas piedāvā
pienācīgu aizsardzību pret viltošanu.
(8)
Emisijas dalībvalstīm būtu citai
citu jāinformē par jaunajām valsts pusēm pietiekamu laiku
pirms plānotās emisijas dienas. Šajā nolūkā emisijas
dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai savi euro monētu
dizainparaugu projekti, lai tā verificētu to atbilstību šai
regulai.
(9)
Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula
(EK) Nr. 975/98,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulā (EK) Nr. 975/98 iekļauj
šādus 1. a–1. h pantus:
„ 1.a
pants
Apgrozībai paredzēto euro monētu tipi
1. Apgrozībai
paredzētās euro monētas ir parastās vai piemiņas
monētas.
2. Apgrozībai
paredzētajām euro monētām ir kopīga „Eiropas puse” un
atšķirīga valsts puse.
1.b
pants
Valūtas
nosaukuma un denominācijas neesība valsts pusē
1. Apgrozībai paredzēto euro
monētu valsts pusē neatkārto monētas denomināciju vai
kādu tās daļu. Uz tās neatkārtojas vienotās
valūtas vai kādas tās apakškategorijas nosaukums, izņemot
gadījumus, kad šāds atkārtojums izriet no atšķirīga
alfabēta.
2. Uzrakstā uz 2 euro monētu
apmales tomēr var iekļaut norādi par denomināciju,
izmantojot tikai skaitli „2” vai terminu „euro”, vai abus iepriekšminētos.
1.c
pants
Emisijas
dalībvalsts identifikācija valsts pusē
Visu denomināciju apgrozībai
paredzēto euro monētu valsts pusē ir norāde par emisijas
dalībvalsti, proti, dalībvalsts nosaukums vai tā
saīsinājums.
1.d pants
Valsts pušu dizainparaugi
1. Apgrozībai paredzēto euro
monētu valsts pusē ir atveidotas divpadsmit Eiropas Savienības
karoga zvaigznes, kuras pilnībā ietver valsts dizainparaugu, tostarp
gada zīmi un emisijas dalībvalsts nosaukuma norādi. Divpadsmit
zvaigznes ir attēlotas tādā pašā veidā kā Eiropas
Savienības karogā.
2. Dizainparaugu izvēlas, ņemot
vērā, ka euro monētas ir apgrozībā visās
iesaistītajās dalībvalstīs, kā noteikts Regulas (EK)
Nr. 974/98[3]
1. pantā.
1.e
pants
Izmaiņas
apgrozībai paredzēto parasto euro monētu valsts pusēs
1. Neskarot 1.f pantu, apgrozībai
paredzēto euro vai centu denominācijas monētu valsts pušu
dizainparaugi nemainās, izņemot gadījumus, ja mainās uz
monētas attēlotais vai minētais valsts vadītājs.
Tomēr emisijas dalībvalstīm ļauj ik pēc piecpadsmit
gadiem atjaunināt euro monētu dizainparaugu, uz kura attēlots
valsts vadītājs, lai ņemtu vērā izmaiņas
viņa izskatā. Emisijas dalībvalsts atjaunina euro monētu
valsts pusi tādā veidā, lai pilnībā izpildītu
šīs regulas prasības pirms 1.h pantā minētā
pārejas perioda beigām.
2. Ja valsts vadītāja vakance ir
brīva uz pagaidu laiku vai šādus pienākumus pilda pagaidu
vadītājs, šādā gadījumā nav jāpiešķir
tiesības mainīt apgrozībai paredzēto parasto euro
monētu valsts puses dizainparaugu.
1.f
pants
Apgrozībai
paredzētās piemiņas euro monētas
1. Apgrozībai paredzēto
piemiņas euro monētu dizainparaugā, kas atšķiras no
apgrozībai paredzēto parasto euro monētu dizainparauga, atveido
tikai tādus elementus, kuri ir svarīgi valsts vai Eiropas
mērogā. Visu iesaistīto dalībvalstu kopīgi
emitētajās piemiņas euro monētās attēlo tikai
tādus elementus, kuriem ir īpaša nozīme Eiropas
mērogā.
2. Uzraksts uz apgrozībai paredzēto
piemiņas euro monētu ārējās apmales ir tāds pats
kā uzraksts uz apgrozībai paredzēto parasto euro monētu
apmales.
3. Apgrozībai paredzētu
piemiņas euro monētu nominālvērtība var būt tikai
2 euro.
1.g pants
Informēšanas
procedūra par valsts puses izmaiņām un informācijas
publicēšana
1. Dalībvalstis savstarpēji
informē cita citu par apgrozībai paredzētu euro monētu
jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem, ieskaitot uzrakstu uz monētu
apmales un emisijas apjomu, pirms tās pieņem galīgo lēmumu
par dizainparaugiem.
2. Informācijas nolūkā, kā
minēts 1. punktā, emisijas dalībvalsts iesniedz Komisijai jaunos
euro monētu dizainparaugu projektus vismaz sešus mēnešus pirms
plānotās emisijas dienas. Komisija pārbauda atbilstību
šīs regulas noteikumiem nekavējoties un ne vēlāk kā
desmit darbdienu laikā.
3. Ja Komisija uzskata, ka šīs regulas
noteikumi ir ievēroti, tā nekavējoties dara to zināmu
emisijas dalībvalstij. Tā nekavējoties arī dara zināmu
šo vērtējumu pārējām dalībvalstīm ar
Ekonomikas un finanšu komitejas attiecīgās apakškomitejas
starpniecību. Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka dizainparaugs ir
nepiemērots, ņemot vērā, ka euro monētas ir
apgrozībā visās iesaistītajās dalībvalstīs,
tā informē Komisiju piecu darbdienu laikā. Komisija pēc tam
nekavējoties pieņem galīgo lēmumu par dizainparauga
apstiprināšanu vai noraidīšanu.
4. Ja Komisija
uzskata, ka šīs regulas noteikumi nav ievēroti, tā
nekavējoties informē emisijas dalībvalsti, kas iesniedz jaunu
dizainparaugu.
5. Visu informāciju saistībā ar
jauno euro monētu valsts dizainparaugiem Komisija publicē Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
1.h pants
Pārejas
posma noteikumi
1.b, 1.c un 1.d pants, kā arī 1.f
panta 2. punkts:
a) neattiecas uz apgrozībai
paredzētām euro monētām, kas emitētas pirms Padomes
Regulas Nr. …[šīs grozošās regulas numurs jāieraksta
pēc tās pieņemšanas],
b) pārejas periodā, kas beidzas
desmit gadus pēc Padomes Regulas Nr. …[šīs grozošās
regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas]
stāšanās spēkā, neattiecas uz dizainparaugiem, kurus jau
likumīgi izmanto uz apgrozībai paredzētām euro
monētām minētās regulas spēkā stāšanās
dienā.".
2. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV
L 9, 14.1.2009., 52. lpp.
[2]               OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.
[3]               OV L 139,
11.5.1998., 1. lpp.


				|

		52012PC0227

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izbeidz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam noteikto antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu un atceļ minētos pasākumus /* COM/2012/0227 final - 2012/0114 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz to, kā
Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes
furfuraldehīda importam noteiktā antidempinga maksājuma
starpposma pārskatīšanas procedūrā piemērot Padomes
2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis[1]
(turpmāk “pamatregula”).
·      Vispārīgais konteksts
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu
un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā
noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Galīgais antidempinga maksājums par
ĶTR izcelsmes furfuraldehīda importu sākotnēji tika
noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 95/95[2]
un pēc tam apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2722/1999[3], (EK) Nr. 639/2005[4] un (ES) Nr. 453/2011[5].
·      Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem
un mērķiem
Nepiemēro.
2.           APSPRIEŠANOS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Procedūrā iesaistītajām
ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja
izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses
saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot
pamatregulu.
Pamatregulā nav paredzēts
vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs
vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Komisija 2011. gada
5. jūlijā paziņoja, ka tiek sākta ĶTR izcelsmes
furfulaldehīda importam piemērojamā spēkā esošā
antidempinga maksājuma starpposma pārskatīšana, Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot
paziņojumu (turpmāk “paziņojums par pārskatīšanas
sākšanu”).
Tā kā personas nesadarbojās,
tad pārskatīšanas izmeklēšanā tika pierādīts, ka
Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas
periodā netika nodarīts kaitējums, un šāds stāvoklis
uzskatāms par ilgstošu. Turklāt izmeklēšanā tika
konstatēts, ka pasākumu izbeigšana būtu Savienības
interesēs.
Tāpēc, lai izbeigtu spēkā
esošos pasākumus, Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto
priekšlikumu regulai, kas ne vēlāk kā 2012. gada 4. jūlijā
jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
·      Juridiskais pamats
Padomes 2009. gada 30. novembra
Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga
cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Rīcības forma ir aprakstīta
iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
Netiek prasīts norādīt, kā
līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
mērķim sadala Savienības, valstu valdību,
reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju
un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ:
pamatregula neparedz alternatīvas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Lai gan ar šo priekšlikumu tiktu atcelts
spēkā esošais maksājums, priekšlikums neietekmē
Savienības budžetu, jo viss imports patlaban tiek veikts atbilstoši
režīmam “ievešana pārstrādei”.
2012/0114 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko izbeidz Ķīnas Tautas
Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam noteikto antidempinga
pasākumu starpposma pārskatīšanu un atceļ minētos
pasākumus
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis[6]
(turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un
11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās
ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A.        PROCEDŪRA
1.           Spēkā
esošie pasākumi
(1)       Padome 1995. gadā
Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR” jeb
“attiecīgā valsts”) izcelsmes furfuraldehīda importam ar
Regulu (EK) Nr. 95/95[7]
piemēroja galīgo antidempinga maksājumu īpaša
maksājuma veidā (turpmāk “sākotnējie antidempinga
pasākumi”). Īpašā maksājuma likme tika
noteikta EUR 352 par tonnu.
(2)       Pēc starpposma
pārskatīšanas, kas pēc kāda Ķīnas
eksportētāja pieprasījuma tika sākta 1997. gada
maijā, pasākumi ar Regulu (EK) Nr. 2722/1999[8] tika saglabāti
spēkā vēl četrus gadus.
(3)       Pēc termiņbeigu
pārskatīšanas Padome 2005. gada aprīlī ar
Regulu (EK) Nr. 639/2005[9]
pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem.
(4)       Pēc nākamās
termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2011. gada maijā ar
Regulu (ES) Nr. 453/2011[10] pagarināja
pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem. Īpašā
maksājuma likme tika noteikta sākotnējo antidempinga
pasākumu līmenī, t. i., EUR 352 par tonnu.
2.           Starpposma
pārskatīšanas sākšana
(5)       Padome saskaņā ar
Padomes Regulas (ES) Nr. 453/2011 84. apsvērumu, ievērojot
to, ka šis īpašais maksājums tika noteikts, pamatojoties uz
1995. gada sākotnējās izmeklēšanas
konstatējumiem, un nekad nav ticis pārskatīts, uzskatīja
par lietderīgu izvērtēt, vai maksājuma līmenis
joprojām ir atbilstīgs. Tāpēc Komisija apsvēra iespēju
ex officio sākt starpposma pārskatīšanu
atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.
(6)       Pēc tam, kad Komisija
bija noteikusi, ka tās rīcībā ir pietiekami daudz
pirmšķietamu pierādījumu ex officio starpposma
pārskatīšanas sākšanai, un apspriedusies ar padomdevēju
komiteju, tā ar 2011. gada 5. jūlijā Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto
paziņojumu[11]
(turpmāk “paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”)
paziņoja par starpposma pārskatīšanas sākšanu
atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.
3.           Izmeklēšana
3.1.        Izmeklēšanas periods
(7)       Dempinga izmeklēšana
aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. jūlija līdz
2011. gada 30. jūnijam (turpmāk “pārskatīšanas
izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko
tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada
1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas
perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
3.2.        Personas, uz kurām
attiecas šī izmeklēšana
(8)       Par starpposma
pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja
Savienības ražošanas nozari, ražotājus eksportētājus
attiecīgajā valstī, importētājus, lietotājus,
kurus tas skar, un attiecīgās valsts iestādes.
(9)       Ieinteresētajām
personām tika dota iespēja paziņojumā par
pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā
rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt
uzklausīšanu.
3.3.        Ķīnas Tautas
Republikas ražotāju eksportētāju atlase
(10)     Ņemot vērā
ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu,
tika uzskatīts par lietderīgu pārbaudīt, vai
saskaņā ar pamatregulas 17. pantu nebūtu jāizmanto atlase.
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības
gadījumā izveidot izlasi, ĶTR ražotāji
eksportētāji tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no
pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā
par pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju.
Nepieteicās neviens ražotājs eksportētājs, kurš
vēlētos sadarboties, tāpēc atlase nebija vajadzīga.
3.4.        Atbildes uz anketas
jautājumiem un sniegto atbilžu pārbaude
(11)     Komisija nosūtīja
anketu visām zināmajām iesaistītajām personām.
Neviena persona nepieteicās paziņojumā par
pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.
(12)     Atbildes uz anketas
jautājumiem netika saņemtas ne no abiem Savienības
ražotājiem, ne no Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem, ne no importētājiem, ne lietotājiem.
Aizpildītu anketu iesniedza viens analogās valsts –
Argentīnas – ražotājs.
(13)     Personas nesadarbojās,
tāpēc pārbaudes apmeklējumi netika veikti.
B.        ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN
LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1.           Attiecīgais ražojums
(14)     Ražojums, uz kuru attiecas
šī pārskatīšana, ir sākotnējā
izmeklēšanā un tai sekojošās iepriekšminētajās
pārskatīšanās definētais ražojums, proti, ĶTR
izcelsmes furfuraldehīds, ko patlaban klasificē ar KN kodu
2932 12 00 (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2-furaldehīds jeb
furfurols.
(15)     Furfuraldehīds ir gaiši
dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smaka un kuru
iegūst, pārstrādājot dažādus lauksaimniecības
atkritumus. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā
selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē
smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei
furfurilspirtā, ko izmanto lietņu veidnēs sintētisko
sveķu ražošanai.
2.           Līdzīgais ražojums
(16)     Līdzīgi kā
iepriekšējās izmeklēšanās, arī šoreiz tika
uzskatīts, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz
ES, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod analogās valsts –
Argentīnas – iekšzemes tirgū, un furfuraldehīdam, ko
Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienas un tās
pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos
izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie tika
uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta
4. punkta nozīmē.
C.        DEMPINGS
1.           Vispārīgā
informācija
(17)     Neviens Ķīnas
ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās un
nesniedza nekādu informāciju. Tāpēc turpmāk
izklāstītie konstatējumi par dempingu bija jāizdara,
balstoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši Eurostat datiem,
oficiālajiem statistikas datiem par eksportu no ĶTR un analogās
valsts – Argentīnas – uzņēmuma iesniegto
informāciju.
2.           Analogā valsts
(18)     Saskaņā ar
pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo
vērtību noteica, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību,
kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku
(turpmāk “analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī
analogā valsts pārdod preces citām valstīm, arī
Savienībai, vai tad, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu
saprātīgu pamatu, arī cenu, kāda par līdzīgo
ražojumu faktiski samaksāta vai būtu maksājama
Savienībā, to vajadzības gadījumā attiecīgi
koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.
(19)     Tāpat kā
sākotnējā izmeklēšanā, arī šoreiz
paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika
ierosināts izmantot Argentīnu par atbilstošu analogo valsti
normālās vērtības noteikšanai atbilstīgi pamatregulas
2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Pēc tam, kad bija
publicēts paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu,
netika saņemtas nekādas piezīmes par ierosināto analogo
valsti.
(20)     Viens furfuraldehīda
ražotājs Argentīnā izmeklēšanā sadarbojās un
atbildēja uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā tika
noskaidrots, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un
tajā apmēram 90% no tirgus apjoma nodrošina vietējie
ražotāji, bet pārējo daļu – imports no trešām
valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā
70 % no tā attiecīgā ražojuma apjoma, ko ĶTR
eksportē uz ES ievešanai pārstrādei. Tāpēc
Argentīnas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu
normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz
ĶTR.
(21)     Tādējādi tiek
secināts, ka, tāpat kā sākotnējā
izmeklēšanā, arī šoreiz Argentīna ir uzskatāma par
atbilstošu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta
7. punkta a) apakšpunktu.
3.           Imports par dempinga
cenām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
3.1.        Normālā
vērtība
(22)     Normālo vērtību
noteica, pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no
analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties
uz nesaistītu pircēju samaksāto vai maksājamo cenu
Argentīnas iekšzemes tirgū, jo tika konstatēts, ka šī
pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē.
(23)     Tādējādi par
normālo vērtību noteica Argentīnas ražotāja, kas
sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes
tirgū nesaistītiem pircējiem.
(24)     Vispirms tika
pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma kopējie
pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir
reprezentatīvi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t.
i., vai tie veido 5 % vai lielāku daļu no tā
attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek
eksportēts uz Savienību. Pārdošanas apjomi, kurus
Argentīnas ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis
iekšzemes tirgū, PIP bija pietiekami reprezentatīvi.
(25)     Pēc tam Komisija
pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma
pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības
apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To
veica, nosakot Argentīnas iekšzemes tirgū pārdotā
līdzīgā ražojuma rentablos pārdošanas apjomus
neatkarīgiem pircējiem PIP. Tā kā visi
līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi PIP bija rentabli,
normālo vērtību noteica, izmantojot visu iekšzemes tirgū
pārdoto apjomu vidējo svērto rādītāju.
3.2.        Eksporta cena
(26)     Neviens no ĶTR
eksportētājiem uz ES izmeklēšanā nesadarbojās,
tāpēc eksporta cenas tika noteiktas, izmantojot pieejamos faktus.
Tika konstatēts, ka vispiemērotākie ir Eurostat dati par
attiecīgā ražojuma importu ES. Lai arī lielākā
daļa šā importa tika veikta atbilstoši režīmam “ievešana
pārstrādei” (Ķīnas furfuraldehīds tika
pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika
eksportēts), nebija pamata apšaubīt šā rādītāja
izmantošanu eksporta cenu noteikšanai.
3.3.        Salīdzinājums
(27)     Lai nodrošinātu
godīgu normālās vērtības un eksporta cenas
salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta
10. punktu, tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai
ņemtu vērā transporta, kredīta izmaksu un
apdrošināšanas atšķirības, kas ietekmē cenas un to
salīdzināmību.
3.4.        Dempinga starpība
(28)     Dempinga starpību
saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica,
vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar
vidējām svērtajām eksporta cenām vienā un
tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šā
salīdzinājuma rezultātā iegūtā dempinga
starpība bija 5,6 %.
4.           Jauno apstākļu
ilglaicīgums
(29)     Papildus analīzei, vai
pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir pastāvējis
dempings, tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās
iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā kā neviens
no ĶTR ražotājiem eksportētājiem šajā
izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie
secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izdarīti,
balstoties uz pieejamajiem faktiem.
(30)     Šajā ziņā tika
analizēti šādi elementi: pieprasījums un patēriņš
Ķīnas iekšzemes tirgū un Ķīnas eksporta uz ES
attīstības dinamika atbilstoši režīmam “ievešana
pārstrādei”.
(31)     Saskaņā ar pieejamo
informāciju furfuraldehīda patēriņš ĶTR iekšzemes
tirgū kopš 2007. gada ir pieaudzis daudz straujāk (tika
prognozēts, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam
vidējais patēriņa pieaugums būs aptuveni 9 %
gadā) nekā minētā ražojuma ražošanas jauda
Ķīnā (kas palielinājās aptuveni par 6 %).
Furfurola patēriņa pieaugums Ķīnas iekšzemes tirgū
galvenokārt skaidrojams ar aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc
furfuraldehīda galvenā saistītā ražojuma – furfurilspirta.
Furfurilspirta ražošanas apjoms Ķīnā kopš 1999. gada ir
būtiski palielinājies, tādējādi demonstrējot, ka
arvien lielāka nozīme ir vērtīgāku furfurola produktu
ražošanai, un atspoguļojot arvien lielāku lietuvju nozares
pieprasījumu pēc furāna gumijas.
(32)     Turklāt iekšzemes
tirgū aizvien palielinās Ķīnas furfuraldehīda
ražotāju pieprasījums pēc galvenās izejvielas –
kukurūzas vālītēm. Tiek prognozēts, ka līdz ar
pasaules iedzīvotāju skaita palielināšanos, jo īpaši
Indijā un ĶTR, un līdz ar pāreju no uztura uz graudaugu
bāzes uz uzturu, kura pamatā ir olbaltumvielas, pieprasījums
pēc kukurūzas pasaulē pieaugs arvien straujāk. ĶTR ir
otrā lielākā kukurūzas patērētāja pasaulē.
Palielinās ne vien kukurūzas lietojums rūpniecībā, bet
ik gadu par 3 % līdz 6 % pieaug arī pieprasījums
pēc lopbarības un lopkopības produkcijas Ķīnā.
Kukurūzas patēriņš ĶTR pēdējos gados strauji
palielinās, līdz ar to ražošanas apjoms nespēj apmierināt
pieprasījumu. Sagaidāms, ka laikposmā no 2011. gada
līdz 2015. gadam kukurūzas eksporta apjomi no Amerikas
Savienotajām Valstīm uz ĶTR pieckāršosies. Turklāt
jānorāda, ka furfurola ražotāji arvien biežāk konkurē
ar ksilozes un ksilīta ražotājiem Ķīnā, jo tie visi
izmanto vienas un tās pašas izejvielas (kukurūzas vālītes).
(33)     Attiecībā uz
Ķīnas eksportu uz ES PIP laikā jānorāda, ka
gandrīz viss furfuraldehīds no attiecīgās valsts tika
importēts tikai atbilstoši režīmam “ievešana pārstrādei”.
Šī prakse aizsākās 2000. gadā, kad aptuveni 75 %
no ikgadējā Ķīnā saražotā furfuraldehīda
apjoma tika nosūtīti uz Savienību turpmākai
pārstrādei eksportam uz trešām valstīm paredzētā
furfurilspirtā, tam nepiemērojot antidempinga maksājumu. Kopš
2001. gada imports no attiecīgās valsts atbilstoši
brīvā tirgus režīmam ir gandrīz pilnībā
izsīcis.
(34)     Tā kā
ilgtermiņā pieprasījums pēc furfurola Ķīnas
iekšzemes tirgū ir mainījies, Ķīnas kukurūzas
tirgū ir bijušas grūtības apmierināt pieprasījumu un
piedāvājumu, kā arī ņemot vērā no
Ķīnas uz ES veiktā importa struktūru, kā paskaidrots
iepriekšējā apsvērumā, tas, šķiet, ir ietekmējis
Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā dempinga
līmeni. No Ķīnas uz ES veiktā eksporta pienācīgi
koriģēto cenu salīdzinājums ar attiecīgā ražojuma
pienācīgi koriģēto normālo vērtību liecina
par dempinga starpības samazināšanos PIP salīdzinājumā
ar iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas
izmeklēšanā noteikto.
(35)     Visbeidzot, iepriekš
veiktā analīze liecina par Ķīnas iekšzemes
pieprasījuma, kukurūzas vālīšu un furfuraldehīda
patēriņa un tādējādi arī cenu izmaiņu
ilglaicīgumu. Tāpēc var secināt, ka antidempinga
pasākumu atcelšanas gadījumā eksports no Ķīnas uz
Savienību būtiski nepalielinātos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(36)     Savienības ražošanas
nozarē (turpmāk “SRN”) ietilpst divi uzņēmumi – Lenzing
AG (Austrija) un Tanin Sevnica kemicna industrija d.d.
(Slovēnija), kuru saražotā produkcija kopā veido 100 % no līdzīgā
ražojuma produkcijas Savienībā PIP. Tādējādi abi šie
ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta
1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Neviens no
šiem uzņēmumiem neatbildēja uz tiem nosūtītās
anketas jautājumiem, kā arī izmeklēšanā
nesadarbojās.
(37)     Savienības ražošanas
nozares pārstāvji nesadarbojās, tāpēc, lai
pārbaudītu stāvokli Savienības tirgū un
kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis
imports par dempinga cenām no ĶTR, tika izmantoti pieejamie fakti, tostarp
dati no informācijas, kas iegūta jaunākajā termiņbeigu
pārskatīšanā, kura aptvēra laika posmu no 2007. gada
1. janvāra līdz 2010. gada 31. martam. Tāpēc visi
turpmāk tabulās sniegtie dati attiecas uz laikposmu no
2007. gada līdz 2009. gadam, ja vien nav norādīts
citādi. Spānijas ražotājs Nutrafur, kurš
1994. gadā iesniedza sākotnējo sūdzību vēl
tad, kad tā nosaukums bija Furfural Espanol S.A., 2008. gada
oktobrī pārtrauca ražošanu. Dati par šā uzņēmuma saražoto
produkciju 2008. gadā tika iekļauti rādītājos
“patēriņš Savienības tirgū”. Lai ievērotu
konfidencialitāti, Savienības ražošanas nozares darbības
rādītāji ir sniegti tikai indeksētā veidā.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS
TIRGŪ
1.           Patēriņš
Savienības tirgū
(38)     Furfuraldehīda
patēriņš Savienībā par 2008. un 2009. gadu tika
noteikts, pamatojoties uz pārbaudītajiem Savienības ražošanas
nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū (ieskaitot Nutrafur
pārdošanas apjomus līdz 2008. gada oktobrim, kamēr tas
vēl ražoja furfuraldehīdu), tiem pieskaitot importu saskaņā
ar režīmu “ ievešana pārstrādei” no ĶTR un importu no
citām trešām valstīm laišanai brīvā
apgrozībā, izmantojot pēdējā termiņbeigu
pārskatīšanā pārbaudītos datus, ko bija sniedzis
importētājs International Furan Chemicals BV (“IFC”) un
kas iegūti no Eurostat. Tā kā Eurostat neizpauž
pilnīgu informāciju konfidencialitātes dēļ, tā
datus izmantoja tikai saistībā ar importu no citām trešām
valstīm, izņemot ĶTR un Dominikānas Republiku, jo IFC
vienīgais importē furfuraldehīdu no šīm divām
valstīm.
(39)     Ne Savienības ražošanas
nozare, ne vienīgais importētājs nesadarbojās un liela
daļa no Eurostat datiem bija konfidenciāli, tāpēc
par 2010. gadu un PIP izmantoja pieejamos faktus. Tā kā nekas
neliecināja par pretējo, nebija pamata uzskatīt, ka kopš
2009. gada patēriņš Savienībā būtu
ievērojami mainījies, un tika uzskatīts, ka 2010. gadā
un PIP tas bija saglabājies tādā pašā līmenī.
(40)     Saskaņā ar iepriekš
minēto patēriņš Savienībā attiecīgajā
periodā samazinājās par 17 % – no
45 738 tonnām 2008. gadā līdz 38 000 tonnām
PIP.
1. tabula. Patēriņš
Savienībā
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Tonnas || 45 738 || 38 175 || 38 000 || 38 000
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 83 || 83 || 83
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -17 || 0 || 0
Avots: pārbaudītās
Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem, IFC
un Eurostat statistikas dati.
2.           Imports no ĶTR
2.1.        Apjoms, tirgus daļa un
cenas
(41)     Saskaņā ar
Ķīnas eksporta statistikas datiem imports no Ķīnas PIP tika
veikts atbilstoši režīmam “ievešana pārstrādei”. ĶTR
importa apjoms atbilstoši režīmam “ievešana pārstrādei”
palielinājās no 10 002 tonnām 2008. gadā līdz
13 975 tonnām PIP, t.i., par 40 %. ĶTR tirgus daļa
atbilstoši režīmam “ievešana pārstrādei” attiecīgajā
periodā palielinājās no 22 % līdz 37 %, t.i., par
15 procentpunktiem.
(42)     Cenas ĶTR importam
atbilstoši režīmam “ievešana pārstrādei” palielinājās
par 47 % – no EUR 1014 par tonnu 2008. gadā līdz
EUR 1488 par tonnu PIP. Tiek norādīts, ka Ķīnas
importa cenas PIP strauji pieauga un pārsniedza EUR 1700 par
tonnu.
2. tabula. Imports no ĶTR
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Tonnas || 10 002 || 5 159 || 8 375 || 13 975
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 52 || 84 || 140
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -48 || 32 || 56
 Tirgus daļa || 22% || 14% || 22% || 37%
 Cena (EUR/t) || 1 014 || 690 || 1 362 || 1 488
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 68 || 134 || 147
Avots: pārbaudītās IFC
sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem un statistikas dati par
Ķīnas eksportu.
3.           No citām trešām
valstīm veiktā importa apjomi un cenas
(43)     Jānorāda, ka
tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no
Dominikānas Republikas bija vienīgi ražojuma sūtījumi no
mātesuzņēmuma tā filiālei Eiropā furfurilspirta
ražošanai. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas
ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un
tās var neatspoguļot patiesās tirgus cenas. Tā kā
attiecīgais importētājs nesadarbojās un Eurostat
dati bija konfidenciāli, tad tiek pieņemts, ka apjomi un cenas
importam no Dominikānas Republikas 2010. gadā un PIP palika
nemainīgi.
3. tabula. Imports no Dominikānas
Republikas Savienībā
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Tonnas || 27 662 || 24 996 || 25 000 || 25 000
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 90 || 90 || 90
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -10 || 0 || 0
 Tirgus daļa || 60 % || 65 % || 66 % || 66 %
 Cena (EUR/t) || 982 || 582 || 582 || 582
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 59 || 59 || 59
(44)     Saskaņā ar Eurostat
datiem furfuraldehīda importa apjomi Savienībā no citām
trešām valstīm, izņemot ĶTR, un to vidējās cenas
mainījās šādi.
4. tabula. Imports no citām trešām
valstīm Savienībā
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Tonnas || 1 583 || 1226 || 138 || 162
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 77 || 9 || 10
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -23 || -69 || 2
 Tirgus daļa || 3% || 3% || 1% || 1%
 Cena (EUR/t) || 997 || 632 || 1 473 || 1 685
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 63 || 148 || 169
4.           No ES uz citām
trešām valstīm veiktā eksporta apjomi un cenas
(45)     Attiecīgajā
periodā bija pieejami dati tikai par 2008. un 2009. gadu. Nebija
ticamu statistikas datu, lai novērtētu datu kopas attīstību
2010. gadā un PIP. Tā kā Savienības ražošanas nozares
pārstāvji nesadarbojās, tika izmantoti pieejamie fakti un tika
izdarīts pieņēmums, ka eksports no ES arī turpmāk ir
tādā pašā apjomā kā 2009. gadā un cenas
pieaugums ir atbilstošs Savienības tirgū konstatētajam.
5. tabula. Savienības ražošanas
nozares uz citām trešām valstīm veiktā eksporta apjomi un
cenas
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Daudzumu indekss (2008.g.=100) || 100 || 155 || 155 || 155
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || 55 || 0 || 0
 Cenas indekss (2008.g.=100) || 100 || 77 || 134 || 147
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -23 || 57 || 13
5.           Savienības ražošanas
nozares ekonomiskais stāvoklis
(46)     Turpmāk analizēts Savienības
ražošanas nozares, proti, abu uzņēmumu – Lenzing un Tanin –
ekonomiskais stāvoklis, izmantojot termiņbeigu
pārskatīšanā iegūtos datus un par pašreizējo
pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pieejamos faktus.
5.1.        Ražošanas apjoms
(47)     Kopējais Savienības
ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma ražošanas
apjoms līdz 2009. gadam palielinājās par 5 %. Tā
kā citu datu nebija, tika pieņemts, ka 2010. gadā un PIP
ražošanas apjoms palika nemainīgs.
6. tabula. Savienības ražošanas
apjoms
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 105 || 105 || 105
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || 5 || 0 || 0
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.2.        Ražošanas jauda un tās
izmantojums
(48)     Savienības ražošanas
nozares kopējā ražošanas jauda 2008. un 2009. gadā
saglabājās nemainīga. Tā kā Savienības ražošanas
nozare nesadarbojās, tika pieņemts, ka 2010. gadā un PIP
ražošanas jauda un tās izmantojums saglabājās nemainīgi.
7. tabula. Savienības ražošanas
jauda
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 100 || 100 || 100
 Jaudas izmantojums || 92 % || 96 % || 96 % || 96 %
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.3.        Krājumu līmenis
(49)     Savienības ražošanas
nozare nesadarbojās, tāpēc tika pieņemts, ka krājumu
līmenis bija tāds pats kā 2009. gada beigās.
8. tabula. Krājumi
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 56 || 56 || 56
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -44 || 0 || 0
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.4.        Pārdošanas apjoms un
tirgus daļa
(50)     Savienības ražošanas
nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības
tirgū no 2008. gada līdz 2009. gadam palielinājās
par 12 %. Tā kā nebija datu no Savienības ražošanas
nozares, tika pieņemts, ka pārdošanas apjoms 2010. gadā vai PIP
nebija palielinājies.
9. tabula. Pārdošanas apjoms un
Savienības tirgus daļa
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 112 || 112 || 112
 Tirgus daļas apjoms || 10-20 % || 14-24 % || 14-24 % || 14-24 %
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.5.        Vidējās
pārdošanas cenas
(51)     Vidējās
pārdošanas cenas, ko prasīja Savienības ražošanas nozare
Savienības tirgū, attiecīgajā periodā ievērojami
pieauga – par 36 %. To izraisīja būtisks cenu pieaugums
2010. gadā un PIP.
10. tabula. Vidējā
pārdošanas cena ES
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 89 || 108 || 136
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -11 || 19 || 28
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un Komisijai
pieejamie fakti.
5.6.        Vidējās ražošanas
izmaksas
(52)     Savienības ražošanas
nozares pārstāvji nesniedza datus par ražošanas izmaksām
2010. gadā, tāpēc iepriekšējā termiņbeigu
pārskatīšanā iegūtie dati par PIP tika palielināti par
6 %, lai minētajā periodā ņemtu vērā
inflāciju.
11. tabula. Vidējās ražošanas
izmaksas
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Indekss (2008.g.=100) || 100 || 100 || 102 || 106
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || 0 || 2 || 4
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.7.        Rentabilitāte un naudas
plūsma
(53)     Savienības ražošanas
nozares aprēķinātā peļņa balstījās uz
iepriekšminētajiem datiem par cenām un izmaksām, kas
norādīja uz ievērojamu pieaugumu attiecīgajā
periodā Savienības tirgus cenu palielinājuma dēļ,
kurpretim nebija nekādu pierādījumu, ka ražošanas izmaksas
būtu palielinājušās vairāk nekā inflācija. Citu
datu trūkuma dēļ tiek uzskatīts, ka naudas plūsma
attīstījās tāpat kā rentabilitāte.
12. tabula. Rentabilitāte un naudas
plūsma
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Rentabilitātes indekss (2008.g.=100) || 100 || 96 || 153 || 297
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -4 || 57 || 144
 Naudas plūsmas indekss (2008.g.=100) || 100 || 34 || 69 || 69
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || +66 || 36 || 0
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.8.        Ieguldījumi,
ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(54)     Tā kā
Savienības ražošanas nozare nebija sniegusi nekādus datus un cenas
2010. gadā un PIP bija palielinājušas, tiek pieņemts, ka
notika atgriešanās pie 2007. gadā konstatētā
ieguldījumu līmeņa. Tiek pieņemts, ka ienākumi no
ieguldījumiem sekoja tai pašai pamattendencei kā rentabilitāte,
kas norādīta 12. tabulā.
(55)     13. tabula.
Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Ieguldījumu indekss (2008.g.=100) || 100 || 3 || 163 || 163
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -97 || 160 || 0
 Ienākumu no ieguldījumiem indekss (2008.g.=100) || 100 || -4 || 100 || 200
 Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ||   || -104 || 96 || 100
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.9.        Nodarbinātība un
produktivitāte
(56)     Tā kā nebija
informācijas no Savienības ražošanas nozares par 2010. gadu un
PIP, tiek uzskatīts, ka nodarbinātība un produktivitāte
attiecīgajā periodā bija saglabājušās nemainīgas.
14. tabula. Nodarbinātība un
produktivitāte
 Gads || 2008 || 2009 || 2010 || PIP
 Nodarbinātības indekss || 100 || 100 || 100 || 100
 Produktivitātes indekss (tonnas/nodarbinātie) || 100 || 100 || 100 || 100
 Darbaspēka izmaksu indekss || 100 || 100 || 100 || 100
Avots: pārbaudītās
Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.10.      Dempinga starpības lielums

(57)     Lai gan Ķīnas
ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika analizēti Eurostat
dati par importa apjomu un vērtību, kā arī
aplēstā tirgus daļa. Straujais cenu pieaugums 2010. un
2011. gadā ir būtiski samazinājis kopš termiņbeigu
pārskatīšanas izmeklēšanas perioda konstatēto ĶTR
dempinga starpību.
5.11.      Atgūšanās no
sekām, ko radījis imports par dempinga cenām
(58)     Tas, ka lielākā
daļa iepriekšminēto rādītāju ir uzlabojušies, liecina,
ka Savienības ražošanas nozare finansiālā stāvokļa
ziņā ir pilnībā atguvusies no kaitējuma, ko
izraisīja nozīmīgais ĶTR izcelsmes imports par dempinga
cenām, kuru konstatēja iepriekšējās izmeklēšanās.
6.           Secinājums par
Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli
(59)     Pasākumi pret ĶTR ir
labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozares
ekonomisko stāvokli, jo lielākā daļa kaitējuma
rādītāju ir demonstrējuši pozitīvas
izmaiņas – ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms un
pārdošanas vērtība laikposmā no 2008. gada līdz
PIP palielinājās. Tomēr, ņemot vērā
ievērojamo cenu pieaugumu Savienības tirgū, Savienības
ražošanas nozares peļņa patlaban būtiski pārsniedz
plānoto peļņu, kas attīstības nodrošināšanai
sākotnējā izmeklēšanā bija noteikta 5 %
apmērā.
(60)     Tā kā cenu pieaugums
Savienības tirgū PIP laikā bija ievērojams un nekas
neliecināja, ka palielinās arī izmaksas, tiek secināts, ka
Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu
pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7.           Secinājums par šo jauno
apstākļu ilglaicīgumu
(61)     Tika pārbaudīts, vai
no iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas
izmeklēšanas konstatējumiem var secināt, ka cenu pieaugums
Savienības tirgū liecina par apstākļu maiņas ilglaicīgumu.
Saskaņā ar pieejamajiem datiem cenas Savienības tirgū
strauji atgūst iepriekšējo līmeni un sasniedz 2008. gada
cenu līmeni, pat pārsniedzot to, turpretim termiņbeigu
pārskatīšanas izmeklēšanā cenas samazinājās.
Turklāt atšķirībā no termiņbeigu
pārskatīšanas netika konstatēti nekādi
pierādījumi par cenu samazinājumu. Termiņbeigu
pārskatīšanā rentabilitāte samazinājās,
savukārt dati par periodu pēc minētās izmeklēšanas
beigām liecina, ka rentabilitāte strauji atgūstas līdz
2008. gada līmenim un pat pārsniedz to.
(62)     Tika analizēts, vai cenas
kopš termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda
beigām varētu būt mainījušās īpaši sliktās
ražas dēļ ĶTR, jo furfuraldehīdu tur ražo no
lauksaimniecības atkritumiem. Tomēr kopš ražas sezonas 2010. gada
beigās cena nav būtiski samazinājusies, tāpēc tas
netika ņemts vērā. Izrādījās, ka bija
vērojams ĶTR izcelsmes importa cenu pieaugums, ko bija
izraisījis ilgtermiņa pieprasījuma palielinājums pēc
furfuraldehīda iekšzemes tirgū un arvien pieaugošās izejvielu
izmaksas attiecīgajā valstī. Ķīnas ražotāji
eksportētāji nesadarbojās, tāpēc to nevarēja
pārbaudīt, savukārt Komisija nesaņēma nekādus
pierādījumus par to, ka tas tā nav.
(63)     Ņemot vērā
Komisijas rīcībā esošos iepriekšminētos
pierādījumus un tā kā nebija informācijas, kas
apliecinātu iepriekšminētā cenu pieauguma īslaicīgumu,
tiek secināts, ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.
F.         ANTIDEMPINGA
PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA UN SPĒKĀ ESOŠO ANTIDEMPINGA PASĀKUMU
ATCELŠANA
(64)     Ievērojot iepriekš
minēto, tiek uzskatīts ka pašreizējā antidempinga
pārskatīšana būtu jāizbeidz un spēkā esošie
antidempinga pasākumi jāatceļ.
(65)     Visas personas tika
informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties
uz kuriem bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus
izbeigt. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām arī
deva laiku paust savu viedokli. Netika saņemtas nekādas piezīmes.
(66)     No iepriekš minētā
izriet, ka pašreizējā antidempinga pārskatīšana un ar
Regulu (ES) Nr. 453/2011 ĶTR izcelsmes furfuraldehīda
importam noteiktie antidempinga pasākumi būtu jāizbeidz un spēkā
esošais maksājums būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta starpposma
pārskatīšana attiecībā uz antidempinga maksājumiem,
kuri piemērojami, importējot ĶTR izcelsmes 2–furaldehīdu
(pazīstams arī kā furfuraldehīds jeb furfurols), ko
patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00.
2. pants
Ar šo tiek atcelta Regula (ES)
Nr. 453/2011.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[2]               OV L 15, 21.1.1995., 11. lpp.
[3]               OV L 328, 22.12.1999., 1. lpp.
[4]               OV L 107, 28.4.2005., 1. lpp.
[5]               OV L 123, 12.5.2011., 1. lpp.
[6]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[7]               OV L 15, 21.1.1995., 11. lpp.
[8]               OV L 328, 22.12.1999., 1. lpp.
[9]               OV L 107, 28.4.2005., 1. lpp.
[10]             OV L 123, 12.5.2011., 1. lpp.
[11]             OV C 196, 5.7.2011., 9. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0162

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru  /* COM/2006/0162 galīgā redakcija - CNS 2006/0057 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.4.2006COM(2006) 162 galīgā redakcija2006/0057 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAr Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 [1] tika izveidota Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra Serbijai un Melnkalnei, kā arī Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai paredzētās Kopienas palīdzības īstenošanai. Saskaņā ar tās 16. pantu šī regula piemērojama līdz 2006. gada 31. decembrim.Tomēr regulas 14. pantā noteikts: „Līdz 2005. gada 31. decembrim Komisija ziņo Padomei par Aģentūras turpmākajām pilnvarām. Komisijas priekšlikumi pagarināt Aģentūras pilnvaras uz laiku pēc 2006. gada 31. decembra ir jāiesniedz Padomei līdz 2006. gada 31. martam.”Komisija 2005. gada 23. decembrī iesniedza šo ziņojumu Padomei, kā arī Parlamentam informācijas nolūkos [COM (2005)710, galīgā redakcija]. Minētajā ziņojumā Komisija ierosināja izbeigt Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras darbību, taču mēģināt panākt termiņa pagarinājumu tās pašreizējām pilnvarām un statusam par diviem gadiem, t. i., līdz 2008. gada 31. decembrim, lai pakāpeniski izbeigtu tās darbības saskaņā ar programmu CARDS (Padomes 2000. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2666/2000[2]).Šā regulas projekta mērķis ir attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 2667/2000.2006/0057 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūruEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 181.a panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumu[4],tā kā:(1) Kopienas palīdzību, kas paredzēta 2000. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2666/2000 par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federālajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 1628/96 un groza Regulas (EEK) Nr. 3906/89 un (EEK) Nr. 1360/90 un Lēmumus 97/256/EK un 1999/311/EK (CARDS), Serbijā un Melnkalnē, ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija rezolūcijā Nr. 1244, un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā īsteno Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2667/2000[5].(2) Regula (EK) Nr. 2667/2000 tiek piemērota līdz 2006. gada 31. decembrim.(3) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2667/2000 Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras pilnvaras nākotni.(4) Komisija iesniedza šo ziņojumu Padomei, kā arī Parlamentam informācijas nolūkos 2005. gada 23. decembrī.(5) Minētajā ziņojumā Komisija ierosināja izbeigt Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras darbību, taču pagarināt tās pašreizējo pilnvaru un statusa termiņu par diviem gadiem, t. i., līdz 2008. gada 31. decembrim, lai pakāpeniski izbeigtu tās darbības saskaņā ar programmu CARDS.(6) Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 2667/2000,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2667/2000 16. pantā datumu „2006. gada 31. decembris” aizstāj ar „2008. gada 31. decembris”.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATSRekonstrukcijas aģentūras darbību izbeigšana/pārkārtojumi delegācijās/birojos1. ATTIECīGā POLITIKAS JOMAPaplašināšanās2. ATTIECīGāS BUDžETA POZīCIJASXX.01.01.01: Izdevumi, kas saistīti ar iestādē strādājošo personāluXX.01.03.02: Ēkas un saistītie izdevumi delegācijāsXX.01.01.02: Izdevumi, kas saistīti ar Komisijas delegācijās aktīvi nodarbināto personāluXX.01.02.02: Ārštata darbiniekiXX.01.02.12: Citi pārvaldības izdevumiXX.01.02.02: Komisijas delegāciju ārštata darbinieki21.01.04.nn: Izdevumi, kas saistīti ar atbalsta darbībām paplašināšanās politikas jomā3. DARBīBAS UN FINANSIāLāS IETEKMES ILGUMSDarbības ilgums atbilst divu gadu pārejas posmam (2007.–2008. g.). Šajā laikposmā aģentūra virzīs savus pūliņus uz to, lai īstenotu un finalizētu CARDS projektus. Līdztekus delegācijas sāks pārkārtošanos, lai gādātu par IPA instrumentam atbilstīgā atbalsta īstenošanu. Delegācijām atbilstīgi pilnvaru nodošanas plānam, kuru finalizēs 2006. gada laikā un organizēs atbilstoši prioritātes sektoriem, pārejas perioda beigās ir jābūt gatavām veikt atlikušos aģentūras uzdevumus.Pastāvīgo ierēdņu skaits delegācijās/birojos pakāpeniski tiks palielināts 2007. gadā, lai vēlamo rīcībspēju panāktu 2008. gadā.No 2009. gada pārejas posms būs beidzies, un darbības tiks turpinātas atbilstīgi IPA instrumentam.3.1. Budžeta aprakstsBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauni | EBTA dalība | Kandidātu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |Vairākas, visas 2. punktā uzskaitītās | Fakultatīvi | Nediferencēti/diferencēti | IPA | NĒ | NĒ | Nr. [, 4, 5, 7] |3.2. Aģentūras darbību raksturojumsPārejas periodā aģentūra savus pūliņus veltīs CARDS programmu finalizēšanai, tam, lai pakāpeniski Komisijas delegācijām nodotu programmas, kuras nevarēs pabeigt ERA, kā arī savu darbību administratīvai slēgšanai. Plānošanu un līgumu slēgšanu saskaņā ar jauno IPA instrumentu nodrošinās galvenā mītne un delegācijas. Aģentūra sniegs vajadzīgo atbalstu.4. Resursu kopsavilkumsKopējie līdzekļi 2006 . gadā, kurus pārvaldīs Aģentūras darbības centri, ir šādi.Saistību asignējumi:- Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ( Fyrom ): 28,0 miljoni euro- Kosova: 45,5 miljoni euro- Melnkalne: 18,0 miljoni euro- Serbija: 142,0 miljoni euro- Serbijas un Melnkalnes Savienība: 7,5 miljoni euroRAC (nepiesaistītais atlikums): 409,3 miljoni euro2007. un 2008. gadā jaunu saistību nebūs. Finanšu līdzekļus, kas ir jāpārvalda, var novērtēt šādi.- 2007 : RAC 400 miljoni euro, RAL (atlikums) 690 miljoni euro (ieskaitot RAC);- 2008 : RAC 200 miljoni euro, RAL 470 miljoni euro (ieskaitot RAC)Miljonos euroIzdevumu veids | n - 1 2006. | Gads n 2007. | n +1 2008. | n + 2 2009. |ERA administratīvie izdevumi, ko finansē no darbības asignējumiem Pozīcija 22 05 01/02/03 CARDS C.E. C.P. | 68,76 24,8 | - 23,96 | 20 | - |Aģentūras administratīvos izdevumus pārejas periodā (2007./2008. g.) nodrošinās ar saistībām, kuras 2006. gadā tiks apstiprinātas attiecībā uz darbības asignējumiem.Aģentūras izdevumu prognozes 2007. un 2008. gadam pamatojas uz nepieciešamību saskaņā ar Komisijas ziņojumu Padomei par ERA nākotni (COM(2005)710) nodrošināt finansējumu darbiniekiem, kas ir vajadzīgi, lai no šā brīža līdz 2008. gada beigām pārvaldītu novērtētos finanšu līdzekļus – RAL 580 miljoni euro un RAC 870 miljoni euro.Daļa darbinieku, iespējams, aizies no darba Aģentūrā pirms 2008. gada beigām. Tomēr šobrīd ir svarīgi paredzēt pietiekamus budžeta resursus, lai Aģentūra vajadzības gadījumā varētu piedāvāt darbiniekiem (pagaidu darbiniekiem, līgumdarbiniekiem, vietējiem darbiniekiem) līgumus līdz 2008. gada beigām Tas novērsīs situāciju, kad darbinieki neskaidrību dēļ aiziet no darba priekšlaicīgi, tādējādi neļaujot ERA pilnā mērā īstenot savu uzdevumu. Neizmantotie līdzekļi tiks atmaksāti Eiropas Kopienu budžetā.Administratīvie izdevumi attiecībā uz pastāvīgiem ierēdņiem delegācijās: algas, pabalsti, izdevumu kompensācijas, piemaksas saistībā ar pārcelšanu citā amatā, viesu pieņemšana/reprezentācijas, komandējumi, algu pielāgošana (pozīcijas no xx.010102 līdz xx.010212) | - | 1,37 | 3,06 | 2,92 |Administratīvie izdevumi saistībā ar infrastruktūru: īre un ar ēku izmantošanu saistīti maksājumi, labiekārtošanas darbi, personu un biroju drošība, mēbeles un biroja iekārtas, transporta un transporta apkopes izdevumi, elektrosakari un IT, citi administratīvi izdevumi – pozīcija | - | 1,23 | 1,20 | 1,04 |Kopējās izmaksas (xx 01 01 02 xx.01.03.02 | 2,60 | 4,26 | 3,96 |Administratīvie izdevumi saistībā ar delegāciju ārštata darbiniekiem, IPA darbības pozīcija 22.01.04.n (ex BA) - Personāla izmaksas - Infrastruktūras izmaksas ___________________ KOPā | 1,82 3,08 _______ 4,90 | 12,44 7,80 _______ 20, 24 | 10,75 7,35 _______ 18,10 |KOPā papildu izmaksas delegācijās (ex A6 + ex BA) | - | 7,50 | 24,50 | 22,06 |Ārštata personāla izmaksas 2007. gadā tika aprēķinātas, ņemot vērā to, ka liels skaits darbinieku darbā tiks pieņemts tikai gada otrajā pusē, tādējādi izmaksas sasniegs 50 % no gada izmaksām.Izmaksas saistībā ar pastāvīgo personālu galvenajā mītnē2007. (8) | 2008. (15) | 2009. (15) |Pastāvīgā personāla izmaksas galvenajā mītnē (ieskaitot Relex/K personālu) | 0,44 | 1,06 | 1,27 |Vidējās izmantotās izmaksas: 55 000 euro uz personu pirmajā gadā (6 mēneši); 85 000 euro uz personu nākamajos gados.Pārskata tabula attiecībā uz ierēdņiem un ārštata darbiniekiem katrā delegācijā/birojā pārejas periodā un 2009. gadā2007. | 2008. | 2009. |M€ | M€ | M€ |SERBIJA | 4 PI | 0,80 | 4 PI | 0,94 | 4 PI | 0,93 |7 LD 10 VD | 1,56 | 29 LD 43 VD | 7,24 | 29 LD 43 VD | 6,46 |KOSOVA | 4 PI | 0,81 | 4 PI | 0,94 | 4 PI | 0,93 |6 LD 10 VD | 1,44 | 24 LD 43 VD | 6,32 | 24 LD 43 VD | 5,67 |BIJUSī DIENVIDSLāVIJAS MAķEDONIJAS REPUBLIKA (Fyrom) | 2 PI | 0,43 | 4 PI | 1,04 | 4 PI | 0,93 |5LD 7 VD | 1,28 | 22 LD 28VD | 5,31 | 22 LD 28 VD | 4,72 |MELNKALNE | 2PI | 0,55 | 5PI | 1,34 | 5PI | 1, 170 |1LD 3 VD | 0,61 | 4LD 13 VD | 1,35 | 4LD 13 VD | 1,24 |Ir paredzēts, ka šis personāls sāks jaunā IPA instrumenta pārvaldi jau 2007. gadā, pārzinot pirmo saskaņā ar IPA instrumentu finansēto darbību plānošanu un īstenošanu.2008. gada otrajā pusē šie darbinieki sāks pildīt CARDS uzdevumus, kurus nevar veikt līdz gada beigām un kuru izpilde delegācijām būs jāvada no 2009. gada 1. janvāra.2007. | 2008. | 2009. |M€ | M€ | M€ |P.I. del. | 12 | 2,60 | 17 | 4,26 | 17 | 3,96 |L.D. V.D.del. | 19 30 | 4,90 | 79 127 | 20, 243 | 79 127 | 18,10 |P.I. galvenajā mītnē | 8 | 0,44 | 15 | 1,06 | 15 | 1,27 |Kopā | 69 | 7,94 | 238 | 25,56 | 238 | 23,33 |Vidējās izmaksas tika aprēķinātas šādi.Pastāvīgie ierēdņi (PI): 13 363 €/mēnesī (alga) + 647 €/mēnesī (komandējumi) + 321 €/mēnesī (algu korekcijas) + 28 220 € vienotas likmes maksājums pirmajam gadam (izmaksas saistībā ar pienākumu pildīšanas sākšanu)Līgum darbinieki (LD): 7230 €/mēnesīVietējie darbinieki (VD): 1953 €/mēnesīPastāvīgajiem ierēdņiem un līgumdarbiniekiem tika aprēķināti attiecīgi 2587 €/mēnesī un 10 000 €/gadā, lai aptvertu izdevumus attiecībā uz mājokļa īri un drošību.Tā kā vietējie darbinieki nedzīvo mājoklī, ko apmaksā Komisija, VD līgumu izmaksas ir tādas, kā norādīts (1953 €/mēnesī), kam proporcionāli pieskaitāmas delegācijas vispārējās infrastruktūras izmaksas.Lai delegācijas/biroji būtu gatavi jauno uzdevumu veikšanai, darbiniekiem ir jābūt uz vietas 2007. gadā, lai organizētu darbību nodošanu un nodrošinātu delegāciju/biroju gatavību pilnā mērā 2008. gadā. Turklāt delegāciju/biroju uzdevumi tiks virzīti uz IPA īstenojumu un aģentūras uzdevumi koncentrēsies uz to, lai pakāpeniski izbeigtu CARDS darbības.Pārskata tabula attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem galvenajā mītnē un delegācijās2006. | 2007. | 2008. | Kopā |Delegācijas/biroji | 12 | 5 | 17 |Galvenā mītne | 8 | 7 | 15 |Trīsdesmit divu amata vietu sadalījums starp galveno mītni un delegācijām/birojiem ir orientējošs, un to var grozīt, ievērojot vajadzības saistībā ar politiku, pārvaldi un informācijas drošību. Resursu novērtējums attiecas vienīgi uz to darbību nodošanu, kuras ir saistītas ar Kopienas atbalsta īstenojumu atbilstīgi pirmspievienošanās stratēģijai. Delegāciju/biroju pielāgošana atbilstīgi citām Savienības vajadzībām, ko var radīt politiskās pārmaiņas uz vietas (Kosovā un Melnkalnē), tiks analizēta atsevišķi.Cilvēkresursu un administratīvās vajadzības aptvers asignējums, kas piešķirts pārvaldības ģenerāldirektorātiem, ievērojot ikgadējo piešķīrumu procedūru.[1] OV L306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2068/2004 (OV L358, 3.12.2004., 2. lpp.)[2] OV L306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L344, 27.12.2005., 23. lpp.)[3] OV C, .. lpp.[4] OV C, .. lpp.[5] OV L306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2068/2004 (OV 358, 3.12.2004., 2. lpp.)