               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2019
            COM(2019) 472 final
            2019/0225(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Starptautiskā Konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencija), izveidojot ICCAT komisiju, tiecas veicināt sadarbību, kuras mērķis ir uzturēt Atlantijas okeāna tunzivju un tunzivjveidīgo zivju populācijas maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā pārtikas un citām vajadzībām. Konvencija stājās spēkā 1969. gada 21. martā. Savienība ir šīs konvencijas puse un saskaņā ar Padomes 1986. gada 9. jūnija lēmumu
                  1
                ir to apstiprinājusi.

               Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT komisija) ir struktūra, kas izveidota ar ICCAT konvenciju un kas paredzēta tās kompetencē ietilpstošo sugu saglabāšanai un pārvaldībai. ICCAT komisijai ir pilnvaras pieņemt ieteikumus, kas ir saistoši līgumslēdzējām pusēm. Savienība kā ICCAT konvencijas līgumslēdzēja puse ir ICCAT komisijas locekle, un tai komisijā ir līdzdalības tiesības un balsstiesības.

               Lai uzlabotu konvencijas efektivitāti un stiprinātu to sugu saglabāšanu un pārvaldību, kuras ietilpst tās kompetencē, ICCAT komisija ir vienojusies par to, ka jāveic konvencijas grozījumi. Padome 2013. gada 13. maijā pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par konvencijas grozījumiem
                  2
               .

               No 2013. līdz 2018. gadam ICCAT komisijā ir notikušas apspriedes par vajadzīgajiem konvencijas grozījumiem. Rezultātā ir izstrādāts konvenciju grozošā protokola projekts. Galvenie grozījumi pēc to stāšanās spēkā:

               (1)paplašinās konvencijas darbības jomu attiecībā uz haizivju saglabāšanu un pārvaldību;

               (2)precizēs balsošanas noteikumus un kvorumu ICCAT komisijā, jo īpaši vairākuma prasības situācijās, kad nevar panākt vienprātību;

               (3)noteiks principus, pēc kādiem ICCAT komisija un tās locekles vadās ar ICCAT konvenciju saistītajā darbā;

               (4)no sešiem uz četriem mēnešiem saīsinās ICCAT komisijas pieņemto ieteikumu spēkā stāšanās laikposmu pēc paziņošanas ICCAT loceklēm;

               (5)precizēs iebildumu procedūras izmantojumu attiecībā uz ICCAT komisijas pieņemtajiem ieteikumiem;

               (6)ļaus uzlabot sadarbības partneru, kas nav līgumslēdzējas puses, un zvejas tiesību subjektu līdzdalību ICCAT komisijas darbā, un

               (7)ieviesīs ICCAT strīdu izšķiršanas mehānismu, kas ir brīvprātīgs, bet pusēm, kuras to izmanto, tā iznākums būs galīgs un saistošs.

               Konvencijas grozījumi uzskatāmi arī par iespēju samazināt nelielas atšķirības starp vienlīdz autentiskajām konvencijas angļu, franču un spāņu valodas redakcijām. Tādēļ protokolā ir aptverti visi šo trīs valodu redakciju noteikumi, kuros jāveic grozījumi.

               Protokolu pieņems līgumslēdzējas puses ICCAT komisijas 28. kārtējā sanāksmē, kas notiks 2019. gada 18.–25. novembrī.

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko pilnvaro protokolu Savienības vārdā noslēgt.

               Protokols veido daļu no plašāka kopuma, kas ietver arī:

               (8)ICCAT rezolūciju par zvejas tiesību subjektu līdzdalību saskaņā ar grozīto ICCAT konvenciju. Šī rezolūcija precizē konvencijas grozījumus par tādu pušu līdzdalību, kuras nav līgumslēdzējas puses, jo īpaši attiecībā uz to, ka Taivāna ir zvejas tiesību subjekts, uz kuru paredzēts attiecināt ar protokola 11. pantu konvencijai pievienoto 2. pielikumu par zvejas tiesību subjektiem, un

               (9)ICCAT ieteikumu par zivīm, kuras tiek uzskatītas par tunzivju un tunzivjveidīgo sugām vai okeāna, pelaģiskajām un tālu migrējošajām plātņžaunzivīm. Ieteikumā ir precizētas sugas, uz kurām attiecas konvencija, jo īpaši nepārprotami nosakot, ka “ICCAT sugas” ietver plātņžaunzivis (haizivis un rajas), kas ir okeāna, pelaģiskās un tālu migrējošās sugas.

               Rezolūciju un ieteikumu ICCAT komisija pieņems līdztekus protokola pieņemšanai, ko veic līgumslēdzējas puses. Atbilstīgi ICCAT konvencijas VIII panta 2. punktam ieteikums stāsies spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kurā par to ir paziņots līgumslēdzējām pusēm. Ieteikums līgumslēdzējai pusei nebūs saistošs, ja tā ir iesniegusi un atkārtoti apstiprinājusi iebildumu pret to. Ja iebildumu atbalsta līgumslēdzēju pušu vairākums, ieteikums nestājas spēkā.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

                  Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) ir starptautiskas organizācijas, kurās apvienojušās valstis, no kurām dažas ir piekrastes valstis; reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, piemēram, Eiropas Savienība, un zvejas tiesību subjekti, kas ir ieinteresēti zvejot konkrētā apgabalā. Dažas RZPO pārvalda visus zivju krājumus konkrētā apgabalā, savukārt citas jo īpaši koncentrējas uz tālu migrējošām sugām, it sevišķi tunzivīm, ģeogrāfiski plašos apgabalos. Kaut gan dažām ir tikai konsultatīva loma, lielākajai daļai ir pārvaldības pilnvaras, lai noteiktu nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumus, tehniskos pasākumus, kā arī kontroles pienākumus.

               Eiropas Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija, atbalsta un aktīvi sekmē ICCAT darbu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par līdzdalību reģionālās zvejniecības organizācijās (RZO)
                  3
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku
                  4
                29. pantu un Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  5
               . Konvencijas grozījumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu ICCAT pārvaldīto jūras bioloģisko resursu un jūras vides, kā arī uz ICCAT sugām vērstās zvejas darbībās nozvejoto zivju sugu ilgtspējīgu izmantošanu, pārvaldību un saglabāšanu.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām

                  Saskaņā ar ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                     6
                   un Padomes secinājumiem par šo kopīgo paziņojumu
                     7
                   galvenā Savienības darbības iezīme šajos forumos ir tādu pasākumu sekmēšana, kas atbalsta un stiprina RZPO efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šis priekšlikums Padomes lēmumam pamatojas uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums nepārsniedz darbības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, lai Savienība noslēgtu protokolu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punkts nosaka, ka ir vajadzīgs Komisijas priekšlikums Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/ spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Nepiemēro.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2013. gada 13. maijā pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par konvencijas grozījumiem.

               Grozījumi tika sagatavoti ICCAT īpaši izveidotās konvencijas grozījumu darba grupas sešās sanāksmēs, no kurām pirmā notika 2013. gada 10.–12. jūlijā un pēdējā — 2018. gada 24.–25. maijā. Dalībvalstis tika informētas par sarunu gaitu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Konvencijas grozījumu sagatavošanā, kā arī ICCAT sarunās par šiem grozījumiem Komisija iesaistīja dalībvalstu ekspertus.

               •Ietekmes novērtējums

                  Nepiemēro.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Nepiemēro.

               •Pamattiesības

                  Nepiemēro.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nepiemēro.

               •Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  Nepiemēro.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Nepiemēro.

               2019/0225 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  8
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes [XXXX] Lēmumu [XXXX] protokols, ar kuru groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu, tika parakstīts [XXXX] un tiek piemērots provizoriski no šā protokola spēkā stāšanās dienas līdz tā noslēgšanai vēlākā laikā.

               (2)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  9
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto īpatņu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā nosaka, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti noteikts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā. Protokols atbilst šiem mērķiem.

               (3)Kā norādīts ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                  10
                un Padomes secinājumos par šo kopīgo paziņojumu
                  11
               , centrālais Savienības darbības aspekts šajos forumos ir tādu pasākumu veicināšana, kas atbalsta un stiprina reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību. Protokols pilnībā saskan ar šiem mērķiem.

               (4)Protokols būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā deponēt protokola apstiprināšanas instrumentu saskaņā ar protokola 13. pantu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā
                  12
               .

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai Konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (2013. gada 13. maijs), ar ko pilnvaro Komisiju Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par grozījumiem Starptautiskajā konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu.

                     (3)

                        COM/99/0613 final.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (5)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1.

                     (8)

                        OV C , , . lpp.

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (10)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (11)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (12)

                        Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2019
            COM(2019) 470 final
            2019/0223(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Starptautiskā Konvencija par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencija), izveidojot ICCAT komisiju, tiecas veicināt sadarbību, kuras mērķis ir uzturēt Atlantijas okeāna tunzivju un tunzivjveidīgo zivju populācijas maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā pārtikas un citām vajadzībām. Konvencija stājās spēkā 1969. gada 21. martā. Savienība ir šīs konvencijas puse un saskaņā ar Padomes 1986. gada 9. jūnija lēmumu
                  1
                ir to apstiprinājusi.

               Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT komisija) ir struktūra, kas izveidota ar ICCAT konvenciju un kas paredzēta tās kompetencē ietilpstošo sugu saglabāšanai un pārvaldībai. ICCAT komisijai ir pilnvaras pieņemt ieteikumus, kas ir saistoši līgumslēdzējām pusēm. Savienība kā ICCAT konvencijas līgumslēdzēja puse ir ICCAT komisijas locekle, un tai komisijā ir līdzdalības tiesības un balsstiesības.

               Lai uzlabotu konvencijas efektivitāti un stiprinātu to sugu saglabāšanu un pārvaldību, kuras ietilpst tās kompetencē, ICCAT komisija ir vienojusies par to, ka jāveic konvencijas grozījumi. Padome 2013. gada 13. maijā pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par konvencijas grozījumiem
                  2
               .

               No 2013. līdz 2018. gadam ICCAT komisijā ir notikušas apspriedes par vajadzīgajiem konvencijas grozījumiem. Rezultātā ir izstrādāts konvenciju grozošā protokola projekts. Galvenie grozījumi pēc to stāšanās spēkā:

               (1)paplašinās konvencijas darbības jomu attiecībā uz haizivju saglabāšanu un pārvaldību;

               (2)precizēs balsošanas noteikumus un kvorumu ICCAT komisijā, jo īpaši vairākuma prasības situācijās, kad nevar panākt vienprātību;

               (3)noteiks principus, pēc kādiem ICCAT komisija un tās locekles vadās ar ICCAT konvenciju saistītajā darbā;

               (4)no sešiem uz četriem mēnešiem saīsinās ICCAT komisijas pieņemto ieteikumu spēkā stāšanās laikposmu pēc paziņošanas ICCAT loceklēm;

               (5)precizēs iebildumu procedūras izmantojumu attiecībā uz ICCAT komisijas pieņemtajiem ieteikumiem;

               (6)ļaus uzlabot sadarbības partneru, kas nav līgumslēdzējas puses, un zvejas tiesību subjektu līdzdalību ICCAT komisijas darbā, un

               (7)ieviesīs ICCAT strīdu izšķiršanas mehānismu, kas ir brīvprātīgs, bet pusēm, kuras to izmanto, tā iznākums būs galīgs un saistošs.

               Konvencijas grozījumi uzskatāmi arī par iespēju samazināt nelielas atšķirības starp vienlīdz autentiskajām konvencijas angļu, franču un spāņu valodas redakcijām. Tādēļ protokolā ir aptverti visi šo trīs valodu redakciju noteikumi, kuros jāveic grozījumi.

               Protokolu pieņems līgumslēdzējas puses ICCAT komisijas 28. kārtējā sanāksmē, kas notiks 2019. gada 18.–25. novembrī.

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko pilnvaro protokolu Savienības vārdā parakstīt un provizoriski piemērot. Protokola 13. pantā ir noteikts, ka protokols attiecībā uz katru līgumslēdzēju pusi, kas to pieņēmusi, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad trīs ceturtdaļas līgumslēdzēju pušu ir deponējušas pieņemšanas instrumentu ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram, un pēc tam attiecībā uz katru atlikušo līgumslēdzēju pusi — dienā, kad tā pieņem šo protokolu. Tāpēc ir jānosaka protokola provizoriska piemērošana gadījumā, ja tas stājas spēkā pirms Savienības veikto iekšējo ratifikācijas procedūru pabeigšanas. Provizoriska piemērošana atbilst arī Padomes lēmumam, ar ko Komisiju pilnvaro risināt sarunas par konvencijas grozījumiem.

               Protokols veido daļu no plašāka kopuma, kas ietver arī:

               (1)ICCAT rezolūciju par zvejas tiesību subjektu līdzdalību saskaņā ar grozīto ICCAT konvenciju. Šī rezolūcija precizē konvencijas grozījumus par tādu pušu līdzdalību, kuras nav līgumslēdzējas puses, jo īpaši attiecībā uz to, ka Taivāna ir zvejas tiesību subjekts, uz kuru paredzēts attiecināt ar protokola 11. pantu konvencijai pievienoto 2. pielikumu par zvejas tiesību subjektiem, un

               (2)ICCAT ieteikumu par zivīm, kuras tiek uzskatītas par tunzivju un tunzivjveidīgo sugām vai okeāna, pelaģiskajām un tālu migrējošajām plātņžaunzivīm. Ieteikumā ir precizētas sugas, uz kurām attiecas konvencija, jo īpaši nepārprotami nosakot, ka “ICCAT sugas” ietver plātņžaunzivis (haizivis un rajas), kas ir okeāna, pelaģiskās un tālu migrējošās sugas.

               Rezolūciju un ieteikumu ICCAT komisija pieņems līdztekus protokola pieņemšanai, ko veic līgumslēdzējas puses. Atbilstīgi ICCAT konvencijas VIII panta 2. punktam ieteikums stāsies spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kurā par to ir paziņots līgumslēdzējām pusēm. Ieteikums līgumslēdzējai pusei nebūs saistošs, ja tā ir iesniegusi un atkārtoti apstiprinājusi iebildumu pret to. Ja iebildumu atbalsta līgumslēdzēju pušu vairākums, ieteikums nestājas spēkā.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

                  Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) ir starptautiskas organizācijas, kurās apvienojušās valstis, no kurām dažas ir piekrastes valstis; reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, piemēram, Eiropas Savienība, un zvejas tiesību subjekti, kas ir ieinteresēti zvejot konkrētā apgabalā. Dažas RZPO pārvalda visus zivju krājumus konkrētā apgabalā, savukārt citas jo īpaši koncentrējas uz tālu migrējošām sugām, it sevišķi tunzivīm, ģeogrāfiski plašos apgabalos. Kaut gan dažām ir tikai konsultatīva loma, lielākajai daļai ir pārvaldības pilnvaras, lai noteiktu nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumus, tehniskos pasākumus, kā arī kontroles pienākumus.

               Eiropas Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija, atbalsta un aktīvi sekmē ICCAT darbu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par līdzdalību reģionālās zvejniecības organizācijās (RZO)
                  3
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku
                  4
                29. pantu un Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  5
               . Konvencijas grozījumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu ICCAT pārvaldīto jūras bioloģisko resursu un jūras vides, kā arī uz ICCAT sugām vērstās zvejas darbībās nozvejoto zivju sugu ilgtspējīgu izmantošanu, pārvaldību un saglabāšanu.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām

                  Saskaņā ar ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                     6
                   un Padomes secinājumiem par šo kopīgo paziņojumu
                     7
                   galvenā Savienības darbības iezīme šajos forumos ir tādu pasākumu sekmēšana, kas atbalsta un stiprina RZPO efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šis priekšlikums Padomes lēmumam pamatojas uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 5. punktu.

                  Juridiskais pamats, kas nosaka principus, kuri jāatspoguļo šajā nostājā, ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                     8
                  .

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums nepārsniedz darbības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, lai Savienība parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. punkts nosaka, ka ir vajadzīgs Komisijas priekšlikums Padomei par lēmuma pieņemšanu, ar kuru pilnvaro parakstīt protokolu un vajadzības gadījumā to provizoriski piemērot līdz laikam, kad tas stājas spēkā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/ spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Nepiemēro.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2013. gada 13. maijā pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par konvencijas grozījumiem.

               Grozījumi tika sagatavoti ICCAT īpaši izveidotās konvencijas grozījumu darba grupas sešās sanāksmēs, no kurām pirmā notika 2013. gada 10.–12. jūlijā un pēdējā — 2018. gada 24.–25. maijā. Dalībvalstis tika informētas par sarunu gaitu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Konvencijas grozījumu sagatavošanā, kā arī ICCAT sarunās par šiem grozījumiem Komisija iesaistīja dalībvalstu ekspertus.

               •Ietekmes novērtējums

                  Nepiemēro.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Nepiemēro.

               •Pamattiesības

                  Nepiemēro.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nepiemēro.

               •Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  Nepiemēro.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Nepiemēro.

               2019/0223 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2013. gada 13. maijā pilnvaroja Eiropas Komisiju sākt sarunas par grozījumiem Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencija)
                  9
               . Šīs sarunas sekmīgi noslēdzās 2018. gada novembrī.

               (2)Sarunu iznākumā izstrādātajam protokolam būtu jāuzlabo ICCAT efektivitāte, kā arī jāstiprina ICCAT kompetencē ietilpstošo sugu saglabāšana un pārvaldība.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  10
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto īpatņu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā nosaka, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti noteikts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā. Protokols atbilst šiem mērķiem.

               (4)Kā norādīts ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                  11
                un Padomes secinājumos par šo kopīgo paziņojumu
                  12
               , centrālais Savienības darbības aspekts šajos forumos ir tādu pasākumu veicināšana, kas atbalsta un stiprina reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību. Protokols pilnībā saskan ar šiem mērķiem.

               (5)Protokols būtu jāparaksta Savienības vārdā un, kamēr tiek pabeigtas tā noslēgšanas procedūras, jāpiemēro provizoriski.

               (6)Ņemot vērā to, ka protokola spēkā stāšanās ir iespējama pirms Savienības veikto iekšējo ratifikācijas procedūru pabeigšanas, protokols būtu jāpiemēro provizoriski,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu un kas ir vēl noslēdzams.

               Parakstāmā protokola teksts ir pievienots šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko protokola sarunu risinātāja norādītajai personai (personām) piešķir visas pilnvaras parakstīt vēl noslēdzamo protokolu.

               3. pants

               Protokolu piemēro provizoriski līdz tā spēkā stāšanās dienai saskaņā ar protokola 13. pantu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai Konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (2013. gada 13. maijs), ar ko pilnvaro Komisiju Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par grozījumiem Starptautiskajā konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu.

                     (3)

                        COM/99/0613 final.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (5)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Lēmums (2013. gada 13. maijs), ar ko pilnvaro Komisiju Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par grozījumiem Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencija).

                     (10)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (11)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (12)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2019
            COM(2019) 470 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            Padomes lēmums
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar ko groza Starptautisko Konvenciju par Atlantijas tunzivju saglabāšanu

               PIELIKUMS

               PROTOKOLS, AR KO GROZA STARPTAUTISKO KONVENCIJU PAR ATLANTIJAS TUNZIVJU SAGLABĀŠANU

               Riodežaneiro 1966. gada 14. maijā parakstītās Starptautiskās Konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (“konvencija”) līgumslēdzējas puses,

                  ATGĀDINOT par ICCAT ieteikumu izveidot darba grupu nolūkā izstrādāt ICCAT konvencijas grozījumus [Ieteikums 12-10] un ar šīs darba grupas līdzdalību izstrādātos grozījumu priekšlikumu projektus,

                  IEVĒROJOT ICCAT rezolūciju par zvejas tiesību subjektu līdzdalību saskaņā ar grozīto ICCAT konvenciju [Rezolūcija 19-XX] un ICCAT ieteikumu par zivīm, kuras tiek uzskatītas par tunzivju un tunzivjveidīgo sugām vai okeāna, pelaģiskajām un tālu migrējošajām plātņžaunzivīm [Ieteikums 19-XX], kuri abi ir neatņemama grozījumu priekšlikumu daļa un kurus komisija pieņēmusi saistībā ar šā protokola pabeigšanu,

                  ŅEMOT VĒRĀ to, ka šeit izklāstītie konvencijas grozījumu priekšlikumi ietver jaunus pienākumus,

                  APZINOTIES, ka ir svarīgi savas attiecīgās iekšējās pieņemšanas procedūras pabeigt paātrināti, lai šis protokols attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm varētu stāties spēkā pēc iespējas drīzāk,

               ir vienojušās šādi.

               1. pants

               Konvencijas preambulu izsaka šādā redakcijā:

               “Valdības, kuru attiecīgi pilnvaroti pārstāvji ir parakstījuši šo konvenciju, ņemdamas vērā savu ieinteresētību Atlantijas okeāna tunzivju un tunzivjveidīgo zivju, kā arī okeāna, pelaģisko un tālu migrējošo plātņžaunzivju populāciju nozvejā un vēlēdamās sadarboties šo zivju populāciju uzturēšanā tādā līmenī, kas pieļauj ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu pārtikas iegūšanas un citos nolūkos, nolemj noslēgt konvenciju par minēto resursu saglabāšanu un tālab vienojas par turpmāko:”.

               2. pants

               Konvencijas II un III pantu izsaka šādā redakcijā:

               “II pants

               Nekas šajā konvencijā neskar valstu tiesības, jurisdikciju un pienākumus, kas noteikti starptautiskajos tiesību aktos. Šo konvenciju interpretē un piemēro saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

               III pants

               1.
                     Līgumslēdzējas puses ar šo vienojas izveidot un uzturēt komisiju ar nosaukumu “Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija” (“komisija”), kas īsteno šajā konvencijā izvirzītos mērķus. Katra līgumslēdzēja puse ir komisijas locekle.

               2.
                     Komisijā katru komisijas locekli pārstāv ne vairāk kā trīs delegāti. Šiem delegātiem var palīdzēt eksperti un padomnieki.

               3.
                     Saskaņā ar vispārēju principu komisijas lēmumi tiek pieņemti vienprātīgi. Izņemot gadījumus, kad šajā konvencijā noteikts citādi, ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar divu trešdaļu to klātesošo komisijas locekļu balsu vairākumu, kuri balso “par” vai “pret”, katrai komisijas loceklei balsojot ar vienu balsi. Kvorumu nodrošina divas trešdaļas no visām komisijas loceklēm.

               4.
                     Komisijas kārtējās sanāksmes tiek noturētas reizi divos gados. Pēc visu komisijas locekļu vairākuma pieprasījuma vai padomes lēmuma, kā noteikts VI pantā, jebkurā laikā var sasaukt ārkārtas sanāksmi.

               5.
                     Pirmajā sanāksmē un pēc tam katrā kārtējā sanāksmē komisija no līgumslēdzēju pušu vidus ievēlē priekšsēdētāju, priekšsēdētāja pirmo vietnieku un priekšsēdētāja otro vietnieku, kurus atkārtoti ievēlēt var tikai uz vienu termiņu.

               6.
                     Komisijas un tās apakšstruktūru sēdes ir atklātas, ja vien komisija nelemj citādi.

               7.
                     Komisijas oficiālās valodas ir angļu, franču un spāņu valoda.

               8.
                     Komisija ir pilnvarota pieņemt tādu reglamentu un finanšu noteikumus, kādi vajadzīgi tās funkciju veikšanai.

               9.
                     Komisija ik pēc diviem gadiem iesniedz komisijas loceklēm ziņojumu par savu darbu un secinājumiem, kā arī pēc komisijas locekļu lūguma informē tās par visiem jautājumiem, kas attiecas uz konvencijas mērķiem.”

               3. pants

               Konvencijai pievieno jaunu IV pantu, ko izsaka šādā redakcijā:

               “IV pants

               Komisija un tās locekles, strādājot saskaņā ar šo konvenciju, rīkojas, lai:

               a)
                     zvejniecību pārvaldībā piemērotu piesardzīgu pieeju un ekosistēmisku pieeju saskaņā ar attiecīgajiem starptautiski noteiktajiem standartiem un vajadzības gadījumā — ieteicamo praksi un procedūrām;

               b)
                     izmantotu labākos pieejamos zinātniskos pierādījumus;

               c)
                     aizsargātu jūras vides bioloģisko daudzveidību;

               d)
                     lēmumpieņemšanas procesā nodrošinātu taisnīgumu un pārredzamību, arī attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu un citām darbībām, un

               e)
                     pilnībā atzītu jaunattīstībā esošo komisijas locekļu īpašās vajadzības, arī to, ka tām jāveido starptautiskajiem tiesību aktiem atbilstošas spējas, lai īstenotu šīs konvencijas uzliktās saistības un attīstītu savu zivsaimniecību.”

               4. pants

               Konvencijas IV, V, VI, VII un VIII pantu pārnumurē attiecīgi par V, VI, VII, VIII un IX pantu, un tos izsaka šādā redakcijā:

               “V pants

               1.
                     Lai īstenotu šīs konvencijas mērķus:

               a)
                     komisija atbild par tunzivju un tunzivjveidīgo zivju, kā arī okeāna, pelaģisko un tālu migrējošo plātņžaunzivju (“ICCAT sugas”) populāciju izpēti un arī citu tādu zivju sugu populāciju izpēti, kuras konvencijas apgabalā tiek nozvejotas ICCAT sugu zvejā, šajā izpētes darbā ņemot vērā citu attiecīgu starptautisku ar zvejniecību saistītu organizāciju vai nolīgumu darbību. Šāda izpēte ietver pētījumus par iepriekš minētajām sugām, to dabīgās vides okeanogrāfiju, kā arī dabas un cilvēkfaktoru ietekmi uz šo zivju krājumu skaitlisko apjomu. Komisija var pētīt arī sugas, kas pieder pie tās pašas ekosistēmas vai ir atkarīgas no ICCAT sugām, vai ir saistītas ar tām;

               b)
                     veicot šos pienākumus, komisija, ciktāl iespējams, izmanto komisijas locekļu oficiālo pārstāvniecību un to politisko apakšstruktūru tehniskos un zinātniskos pakalpojumus, informāciju un vajadzības gadījumā var izmantot pieejamos pakalpojumus un informāciju, ko sniedz jebkura valsts vai privāta institūcija vai organizācija vai arī privātpersona, un var, ciktāl to ļauj komisijas budžeta līdzekļi un sadarbojoties ar attiecīgajām komisijas loceklēm, veikt neatkarīgu izpēti, lai papildinātu pētniecības darbu, ko organizē valdības, valstu iestādes vai citas starptautiskas organizācijas;

               c)
                     komisija nodrošina, ka jebkura informācija, kas saņemta no šādas institūcijas, organizācijas vai privātpersonas, atbilst noteiktiem zinātniskajiem standartiem attiecībā uz kvalitāti un objektivitāti.

               2.
                     Šā panta 1. punkta noteikumu īstenošana paredz:

               a)
                     vākt un analizēt statistisku informāciju par ICCAT sugu pašreizējiem apstākļiem un tendencēm konvencijas apgabalā;

               b)
                     pētīt un izvērtēt informāciju par pasākumiem un metodēm, lai konvencijas apgabalā nodrošinātu ICCAT sugu populāciju saglabāšanu tādā apjomā, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai vajadzīgajam līmenim vai to pārsniedz un kas nodrošina efektīvu šo sugu resursu izmantošanu šai ieguvei atbilstošā veidā;

               c)
                     ieteikt komisijas loceklēm veikt noteiktus pētījumus un

               d)
                     publicēt un citādi izplatīt ziņojumus par saviem secinājumiem un statistisko, bioloģisko un citu zinātnisko informāciju, kas attiecas uz ICCAT sugām konvencijas apgabalā.

               VI pants

               1.
                     Komisijas satvarā ir izveidota padome, kuras sastāvā ir komisijas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, kā arī ne mazāk kā četri, bet ne vairāk kā astoņi līgumslēdzēju pušu pārstāvji. Tās līgumslēdzējas puses, kas ir pārstāvētas padomē, ievēlē katrā kārtējā komisijas sanāksmē. Tomēr, ja kādā laikā līgumslēdzēju pušu skaits pārsniedz četrdesmit, komisija pārstāvībai padomē var ievēlēt divas papildu līgumslēdzējas puses. Padomē neievēlē to līgumslēdzēju pušu pārstāvjus, kuru valstspiederīgie ir padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks. Padomes vēlēšanās komisija pievērš pienācīgu uzmanību līgumslēdzēju pušu ģeogrāfiskajām, tunzivju zvejas un apstrādes interesēm, kā arī līgumslēdzēju pušu vienlīdzīgām tiesībām būt pārstāvētām padomē.

               2.
                     Padome veic funkcijas, kas tai paredzētas šajā konvencijā vai ko tai paredz komisija, un sanāk vismaz reizi katrā komisijas kārtējo sanāksmju starplaikā. Komisijas sanāksmju starplaikā padome pieņem vajadzīgos lēmumus par personāla darba pienākumiem un dod vajadzīgos norādījumus izpildsekretāram. Padomes lēmumus pieņem saskaņā ar komisijas izstrādātiem noteikumiem.

               VII pants

               Šīs konvencijas mērķu sasniegšanai komisija var izveidot apakškomisijas atsevišķu sugu, sugu grupu vai ģeogrāfisko apgabalu jomā. Šādā gadījumā katra apakškomisija:

               a)
                     atbild par savā kompetencē esošās sugas, sugu grupas vai ģeogrāfiskā apgabala pārraudzīšanu un attiecīgās zinātniskās informācijas un citu saistīto datu vākšanu;

               b)
                     ņemot vērā zinātniskos pētījumus, var ierosināt komisijai aicināt komisijas locekles uz kopīgu rīcību noteiktā jomā un

               c)
                     var ieteikt komisijai pētījumus, kas vajadzīgi informācijas iegūšanai par tās kompetencē esošajām sugām, sugu grupām vai ģeogrāfisko apgabalu, kā arī komisijas locekļu pētījumu programmu koordinēšanai.

               VIII pants

               Komisija ieceļ izpildsekretāru, kas strādā pēc komisijas ieskatiem.  Izpildsekretārs, ievērojot noteikumus un procedūras, ko nosaka komisija, ir pilnvarots atlasīt un vadīt komisijas personālu. Izpildsekretārs cita starpā veic arī šādas funkcijas, ko komisija var viņam noteikt:

               a)
                     koordinē pētījumu programmas, ko veic saskaņā ar šīs konvencijas V un VII pantu;

               b)
                     sagatavo komisijai izskatīšanai budžeta aplēses;

               c)
                     apstiprina līdzekļu izmaksu saskaņā ar komisijas budžetu;

               d)
                     veic komisijas līdzekļu uzskaiti;

               e)
                     organizē sadarbību ar šīs konvencijas XIII pantā minētajām organizācijām;

               f)
                     vāc un analizē datus, kas vajadzīgi šīs konvencijas mērķu sasniegšanai, jo īpaši tos datus, kas attiecas uz ICCAT sugu krājumu pašreizējo ieguves apjomu un maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un

               g)
                     sagatavo zinātniskos, administratīvos un citus komisijas un tās apakšstruktūru ziņojumus uz apstiprināšanu komisijā.

               IX pants

               1.

               a)
                     Komisija, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, var sniegt ieteikumus, lai:

               i)
                     konvencijas apgabalā nodrošinātu ICCAT sugu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, šo sugu krājumus saglabājot vai atjaunojot tādā apjomā, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai vajadzīgajam līmenim vai to pārsniedz;

               ii)
                     vajadzības gadījumā veicinātu no ICCAT sugām atkarīgu vai ar tām saistītu citu sugu saglabāšanu, lai noturētu vai atjaunotu šādu sugu populācijas tādā apjomā, kas pārsniedz līmeni, kurā var tikt nopietni apdraudēta to atjaunošanās.

               Šie ieteikumi attiecībā uz komisijas loceklēm spēku iegūst ar šā panta 2. un 3. punkta nosacījumiem.

               b)
                     Minētos ieteikumus sniedz:

               i)
                     pēc komisijas ierosmes, ja nav izveidota attiecīga apakškomisija;

               ii)
                     pēc komisijas ierosmes ar vismaz divu trešdaļu komisijas locekļu piekrišanu, ja attiecīga apakškomisija ir izveidota, bet tā nav priekšlikumu apstiprinājusi;

               iii)
                     pēc priekšlikuma, ko ir apstiprinājusi attiecīga apakškomisija, vai

               iv)
                     pēc priekšlikuma, ko ir apstiprinājušas attiecīgās apakškomisijas, ja minētais priekšlikums attiecas uz vairāk nekā vienu ģeogrāfisko apgabalu, sugu vai sugu grupu.

               2.
                     Ieteikumi, kas sniegti saskaņā ar šā panta 1. punktu, attiecībā uz visām komisijas loceklēm spēku iegūst četrus mēnešus pēc dienas, kad tās saņēmušas paziņojumu no komisijas, kas nosūta attiecīgo ieteikumu komisijas loceklēm, ja vien komisija ieteikuma pieņemšanas laikā nav vienojusies citādi un izņemot šā panta 3. punktā noteiktos gadījumus. Tomēr ieteikums nekādos apstākļos neiegūst spēku drīzāk kā pēc trim mēnešiem.

               3.

               a)
                     Ja kāda komisijas locekle attiecībā uz ieteikumu, kas sniegts saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) punktu, vai kāda komisijas locekle, kas ir arī tādas apakškomisijas locekle, uz kuru attiecas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunkta iii) vai iv) punktu sniegts ieteikums, atbilstīgi 2. punktam noteiktā laikposmā komisijai ceļ iebildumus pret šādu ieteikumu, attiecīgais ieteikums neiegūst spēku attiecībā uz iebildumus cēlušajām komisijas loceklēm.

               b)
                     Ja atbilstīgi 2. punktam noteiktā laikposmā iebildumus ceļ komisijas locekļu vairākums, attiecīgais ieteikums nestājas spēkā nevienai komisijas loceklei.

               c)
                     Komisijas locekle, kas ceļ iebildumu saskaņā ar a) apakšpunktu, iebilduma celšanas laikā rakstiski informē komisiju par iebilšanas iemeslu, kuru jāvar pamatot ar vienu vai vairākiem šādiem argumentiem:

               i)
                     ieteikums neatbilst šai konvencijai vai citiem attiecīgiem starptautisko tiesību aktu noteikumiem;

               ii)
                     ieteikuma burts vai gars neattaisnojami diskriminē iebildumu cēlušo komisijas locekli;

               iii)
                     komisijas locekle praktiski nevar panākt atbilstību pasākuma noteikumiem, jo tā ir pieņēmusi atšķirīgu saglabāšanas un ilgtspējīgas pārvaldības pieeju vai tai nav tehnisko iespēju īstenot attiecīgo ieteikumu, vai

               iv)
                     pastāv drošības apsvērumi, kuru dēļ iebildumu cēlusī komisijas locekle nevar īstenot attiecīgo pasākumu vai panākt atbilstību tā noteikumiem.

               d)
                     Katra komisijas locekle, kas ceļ iebildumu saskaņā ar šo pantu, komisijai, ciktāl tas praktiski iespējams, sniedz arī aprakstu par alternatīviem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kuri ir vismaz tikpat iedarbīgi kā tie pasākumi, pret kuriem komisijas locekle iebilst.

               4.
                     Ikviena Komisijas locekle, kas iebilst pret kādu ieteikumu, savu iebildumu var jebkurā laikā atsaukt, un minētais ieteikums attiecībā uz šo Komisijas locekli iegūst spēku tūlīt, ja tas jau ir spēkā, vai arī pēc laika, kurā tas var iegūt spēku saskaņā ar šā panta noteikumiem.

               5.
                     Izpildsekretārs nekavējoties izplata visām komisijas loceklēm informāciju par jebkuru saskaņā ar šo pantu saņemtu iebildumu vai paskaidrojumu, kā arī par katru šāda iebilduma atsaukumu, un informē visas komisijas locekles par to, kad ikviens ieteikums iegūst spēku.”

               5. pants

               Konvencijai pievieno jaunu X pantu, ko izsaka šādā redakcijā:

               “X pants

               1.
                     Komisijā tiek darīts viss iespējamais strīdu novēršanai, un jebkurā strīdā iesaistītās puses savstarpēji apspriežas, lai ar šo konvenciju saistītus strīdus izšķirtu izlīguma ceļā un pēc iespējas ātrāk.

               2.
                     Ja strīds attiecas uz tehniska rakstura jautājumiem, strīdā iesaistītās puses kopīgi var nodot strīda izskatīšanu ad hoc ekspertu komitejai, kas izveidota atbilstīgi procedūrām, kuras jāpieņem komisijai. Komiteja veic pārrunas ar strīdā iesaistītajām pusēm un cenšas ātri izšķirt strīdu bez saistošu procedūru izmantošanas.

               3.
                     Ja divu vai vairāku līgumslēdzēju pušu starpā rodas strīds saistībā ar šīs konvencijas piemērošanu vai interpretāciju, tiek darīts viss iespējamais, lai šo strīdu izšķirtu mierīgā ceļā.

               4.
                     Jebkuru šādu strīdu, kas ar iepriekšējos punktos izklāstīto līdzekļu palīdzību nav atrisināts, pēc kopīga strīdā iesaistīto pušu pieprasījuma var iesniegt izšķiršanai galīgā un saistošā šķīrējtiesā. Strīdā iesaistītajām pusēm, pirms tās iesniedz kopīgu pieprasījumu šķīrējtiesai, jāvienojas par strīda tvērumu. Strīdā iesaistītās puses var vienoties, ka šķīrējtiesa tiek izveidota un lietu izskata atbilstīgi šīs konvencijas 1. pielikumam vai atbilstīgi kādām citām procedūrām, par kuru piemērošanu var lemt strīdā iesaistītās puses pēc savstarpējas vienošanās. Jebkura šāda šķīrējtiesa spriedumu pasludina saskaņā ar šo konvenciju, starptautiskajiem tiesību aktiem un attiecīgiem standartiem, ko strīdā iesaistītās puses atzinušas dzīvo jūras resursu saglabāšanas jomā.

               5.
                     Šajā pantā izklāstītos strīdu izšķiršanas mehānismus piemēro tikai tiem strīdiem, kuri attiecas uz jebkuru darbību, faktu vai situāciju, kas notiek vai rodas pēc šā panta spēkā stāšanās dienas.

               6.
                     Šā panta noteikumi neskar jebkurā strīdā iesaistīto pušu spēju šajā pantā paredzētās strīdu izšķiršanas vietā panākt strīda izšķiršanu, kas pamatojas uz citiem līgumiem vai starptautiskiem nolīgumiem, kuriem tās ir pievienojušās, un kas atbilst attiecīgā līguma vai starptautiskā nolīguma prasībām.”

               6. pants

               Konvencijas IX, X un XI pantu pārnumurē attiecīgi par XI, XII un XIII pantu, un tos izsaka šādā redakcijā:

               “XI pants

               1.
                     Komisijas locekles vienojas attiecīgi rīkoties, lai panāktu šīs konvencijas noteikumu izpildi. Visas komisijas locekles ik pēc diviem gadiem vai pēc komisijas pieprasījuma nosūta tai pārskatu par šajā nolūkā paveikto.

               2.
                     Komisijas locekles vienojas:

               a)
                     pēc komisijas pieprasījuma sniegt visu tām pieejamo statistisko, bioloģisko un citu pētniecisko informāciju, kas komisijai var būt vajadzīga saistībā ar šo konvenciju;

               b)
                     ja to oficiālās pārstāvniecības nespēj iegūt un sniegt šādu informāciju, ļaut komisijai ar citu komisijas locekļu palīdzību iegūt minēto informāciju tieši no uzņēmumiem un individuāliem zvejniekiem pēc brīvprātības principa.

               3.
                     Komisijas locekles apņemas savstarpēji sadarboties, lai pieņemtu pienācīgus iedarbīgus pasākumus, kuri nodrošina šīs konvencijas noteikumu piemērošanu.

               4.
                     Līgumslēdzējas puses apņemas izveidot starptautiskas kontroles sistēmu, ko ievieš konvencijas apgabalā, izņemot teritoriālos ūdeņus un citus ūdeņus (ja tādi ir), kuros valsts saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem ir tiesīga īstenot jurisdikciju zivsaimniecības jomā.

               XII pants

               1.
                     Komisija pēc katras kārtējās sanāksmes pieņem komisijas kopējo izmaksu budžetu nākamajam divu gadu laikposmam.

               2.

               a)
                     Visas komisijas locekles katru gadu papildina komisijas budžetu, iemaksājot summu, kas tiek aprēķināta atbilstīgi finanšu noteikumos paredzētajai sistēmai, kādu to pieņēmusi komisija. Komisijai, kad tā pieņem šo sistēmu, cita starpā būtu jāapsver katras komisijas locekles fiksētās pamatmaksas dalībai komisijā un apakškomisijās, Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju nozvejas kopsvars un attiecīgo konservēto produktu tīrsvars, kā arī komisijas locekļu ekonomiskās attīstības pakāpe.

               b)
                     Finanšu noteikumos ikgadējo iemaksu sistēmu nosaka vai groza vienīgi tad, ja par to vienojas visas komisijas locekles, kas piedalās un balso. Komisijas locekles par to tiek informētas deviņdesmit dienas iepriekš.

               3.
                     Padome savā kārtējā sanāksmē komisijas sanāksmju starplaikā pārskata divgadu budžeta otro daļu un, ņemot vērā pašreizējos un gaidāmos notikumus, var komisijas apstiprinātā kopējā budžeta robežās atļaut līdzekļu pārdali attiecībā uz otro budžeta gadu.

               4.
                     Komisijas izpildsekretārs paziņo katrai komisijas loceklei no tās pienākošās gada iemaksas summu. Iemaksas veic tā gada 1. janvārī, uz kuru tās attiecas. Iemaksu, kas nav saņemta līdz nākamā gada 1. janvārim, uzskata par iemaksas parādu.

               5.
                     Iemaksas divgadu budžetā veic tādā valūtā, kādu nosaka komisija.

               6.
                     Komisija savā pirmajā sanāksmē apstiprina budžetu atlikušajiem pirmā darbības gada mēnešiem un nākamajam divu gadu laikposmam. Tā tūlīt nosūta komisijas loceklēm šo budžeta informāciju kopā ar paziņojumu par aprēķināto pirmo gada iemaksu.

               7.
                     Pēc tam ne mazāk kā sešdesmit dienas pirms komisijas kārtējās sanāksmes, kas notiek pirms nākamā divu gadu laikposma, izpildsekretārs visām komisijas loceklēm iesniedz nākamā divgadu budžeta projektu kopā ar aprēķināto iemaksu grafiku.

               8.
                     Komisija var apturēt balsstiesības jebkurai no komisijas loceklēm, ja tās iemaksu parāds ir vienāds ar tai aprēķināto divu iepriekšējo gadu iemaksu summu vai to pārsniedz.

               9.
                     Komisija izveido apgrozāmā kapitāla fondu, lai finansētu komisijas darbības pirms gada iemaksu saņemšanas, un tādiem citiem nolūkiem, par kādiem var lemt komisija. Komisija nosaka fonda līdzekļu apjomu un tā izveidei vajadzīgos avansa maksājumus, kā arī pieņem noteikumus par fonda līdzekļu izmantošanu.

               10.
                     Komisija organizē ikgadēju neatkarīgu savu kontu revīziju. Komisija vai, ja attiecīgajā gadā nenotiek kārtējā komisijas sanāksme, padome pārskata un apstiprina šādas revīzijas ziņojumus.

               11.
                     Komisija sava darba turpināšanai var pieņemt iemaksas, kas nav paredzētas šā panta 2. punktā.

               XIII pants

               1.
                     Līgumslēdzējas puses vienojas, ka jāiedibina darba attiecības starp komisiju un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju. Tāpēc komisija uzsāk sarunas ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, lai noslēgtu vienošanos saskaņā ar šīs organizācijas dibināšanas akta XIII pantu. Šādā vienošanās dokumentā cita starpā ir jāparedz, ka ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors ieceļ pārstāvi, kurš bez balsstiesībām piedalās visās komisijas un tās apakšstruktūru sanāksmēs.

               2.
                     Komisijas locekles vienojas, ka komisijai jāsadarbojas ar citām starptautiskām zvejniecības komisijām un zinātniskām organizācijām, kuras varētu dot ieguldījumu komisijas darbā. Komisija var slēgt līgumus ar šādām komisijām un organizācijām.

               3.
                     Komisija var aicināt jebkuru attiecīgu starptautisku organizāciju vai jebkuras tādas valsts valdību, kas ir ANO dalībvalsts vai ņem dalību kādā ANO specializētā institūcijā un nav komisijas locekle, sūtīt savus novērotājus uz komisijas un tās apakšstruktūru sanāksmēm.”

               7. pants

               Konvencijas XII pantu pārnumurē par XIV pantu.  Minētā panta 2. punktu izsaka šādā redakcijā:

               “2.
                     Jebkurā laikā desmit gadus pēc dienas, kad šī konvencija stājusies spēkā, jebkura līgumslēdzēja puse iepriekšējā gada trīsdesmit pirmajā decembrī, ieskaitot arī desmito gadu, var no šīs konvencijas izstāties, līdz iepriekšējā gada trīsdesmit pirmajam decembrim vai šajā datumā iesniedzot ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram rakstveida paziņojumu par izstāšanos.”

               8. pants

               Konvencijas XIII pantu pārnumurē par XV pantu.  Minētā panta 1. punktu izsaka šādā redakcijā:

               “1.

               a)
                     Komisija pēc jebkuras līgumslēdzējas puses vai pašas komisijas ierosmes var ierosināt izdarīt grozījumus šajā konvencijā. Ikviens šāds priekšlikums tiek sniegts vienprātīgi.

               b)
                     ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors visām līgumslēdzējām pusēm nosūta apliecinātu ierosināto konvencijas grozījumu teksta kopiju.

               c)
                     Visi grozījumi, kas neietver jaunas saistības, attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad tos pieņēmušas trīs ceturtdaļas līgumslēdzēju pušu.

               d)
                     Grozījumi, kas ietver jaunas saistības, attiecībā uz līgumslēdzējām pusēm, kas tos pieņēmušas, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad tos pieņēmušas trīs ceturtdaļas līgumslēdzēju pušu, un pēc tam attiecībā uz katru atlikušo līgumslēdzēju pusi — dienā, kad tā pieņem šos grozījumus. Grozījumus, kas pēc vienas vai vairāku līgumslēdzēju pušu uzskatiem ietver jaunas saistības, uzskata par tādiem, kuri ietver jaunas saistības, un tie stājas spēkā attiecīgā veidā.

               e)
                     Valdībai, kas par līgumslēdzēju pusi kļūst pēc tam, kad šīs konvencijas grozījumi darīti pieejami pieņemšanai saskaņā ar šā panta noteikumiem, konvencija ir saistoša grozītajā redakcijā, kad attiecīgie grozījumi stājas spēkā.”

               9. pants

               Konvencijai pievieno jaunu XVI pantu, ko izsaka šādā redakcijā:

               “XVI pants

               Šīs konvencijas pielikumi ir neatņemama konvencijas daļa, un atsauce uz šo konvenciju ietver atsauci uz tās pielikumiem.”

               10. pants

               Konvencijas XIV, XV un XVI pantu pārnumurē attiecīgi par XVII, XVIII un XIX pantu, un tos izsaka šādā redakcijā:

               “XVII pants

               1.
                     Šī konvencija ir pieejama parakstīšanai visu Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu valdībām vai citām Apvienoto Nāciju Organizācijas specializētajām aģentūrām. Valdības, kas šo konvenciju neparaksta, var tai pievienoties jebkurā laikā.

               2.
                     Parakstītājas valstis šo konvenciju ratificē vai apstiprina saskaņā ar savām attiecīgām konstitucionālām prasībām. Ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram.

               3.
                     Šī konvencija stājas spēkā pēc tam, kad septiņas valdības ir deponējušas ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu, un attiecībā uz katru tādu valdību, kas ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu deponē vēlāk, šī konvencija stājas spēkā šādas deponēšanas dienā.

               4.
                     Šī konvencija ir pieejama, lai to parakstītu vai tai pievienotos jebkura starpvaldību ekonomiskās integrācijas organizācija, ko valstis izveidojušas un kuras pārziņā tās nodevušas jautājumus, uz kuriem attiecas šī konvencija, to vidū pilnvaras slēgt līgumus attiecībā uz minētajiem jautājumiem.

               5.
                     Pēc oficiālas apliecināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanas jebkura 4. punktā minētā organizācija kļūst par līgumslēdzēju pusi ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem attiecībā uz šo konvenciju, kādas ir pārējām līgumslēdzējām pusēm. Šīs konvencijas teksta atsauci  uz “valsti” XI panta 4. punktā un uz “valdību” preambulā un XV panta 1. punktā interpretē iepriekš minētajā veidā.

               6.
                     Kad 4. punktā minētā organizācija kļūst par šīs konvencijas līgumslēdzēju pusi, minētās organizācijas dalībvalstis un valstis, kas tai pievienojas nākotnē, pārstāj būt par konvencijas pusēm; šajā sakarībā tās iesniedz rakstisku paziņojumu ANO Pārtikas un lauksaimniecības ģenerāldirektoram.

               XVIII pants

               ANO Pārtikas un lauksaimniecības ģenerāldirektors informē visas XVII panta 1. punktā minētās valdības un visas tā paša panta 4. punktā minētās organizācijas par ratifikācijas, apstiprināšanas, oficiāla apliecinājuma vai pievienošanās instrumenta deponēšanu, šīs konvencijas spēkā stāšanos, priekšlikumiem par grozījumiem, grozījumu pieņemšanas paziņojumiem, grozījumu spēkā stāšanos un izstāšanās paziņojumiem.

               XIX pants

               Šīs konvencijas oriģināleksemplāru deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības ģenerāldirektoram, kurš nosūta apliecinātas kopijas XVII panta 1. punktā minētajām valdībām un tā paša panta 4. punktā minētajām organizācijām.”

               11. pants

               Konvencijai pievieno divus pielikumus, kurus izsaka šādā redakcijā:

               “1. PIELIKUMS

               STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

               1.
                     X panta 4. punktā minētās šķīrējtiesas sastāvs attiecīgā gadījumā jāveido no trim tiesnešiem, kurus var iecelt šādi:

               a)
                     vienai no strīdā iesaistītajām pusēm ir jāpaziņo šķīrējtiesneša vārds otrai strīdā iesaistītajai pusei, kurai savukārt četrdesmit dienu laikposmā pēc attiecīgā paziņojuma jāpaziņo otrā šķīrējtiesneša vārds. Strīdos starp vairāk nekā divām komisijas loceklēm iesaistītajām pusēm, kurām ir vienas un tās pašas intereses, ir kopīgi jāieceļ viens šķīrējtiesnesis. Strīdā iesaistītajām pusēm sešdesmit dienu laikā pēc otrā šķīrējtiesneša iecelšanas ir jāieceļ trešais šķīrējtiesnesis, kurš nav ne vienas, ne otras komisijas locekles valstspiederīgais un kuram nav tāda pati valstspiederība, kā pirmajiem diviem šķīrējtiesnešiem. Trešajam šķīrējtiesnesim ir jāvada šķīrējtiesa;

               b)
                     ja otrais šķīrējtiesnesis netiek iecelts noteiktajā termiņā vai ja puses noteiktajā termiņā nevar paust piekrišanu trešā šķīrējtiesneša iecelšanai, attiecīgo šķīrējtiesnesi pēc strīdā iesaistīto pušu pieprasījuma var iecelt komisijas priekšsēdētājs divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

               2.
                     Šķīrējtiesas lēmums jāpieņem ar tās locekļu balsu vairākumu, un tās locekļi nedrīkst balsojumā atturēties.

               3.
                     Šķīrējtiesas lēmums ir galīgs un saistošs strīdā iesaistītajām pusēm. Strīdā iesaistītajām pusēm šis lēmums jāizpilda nekavējoties. Šķīrējtiesa var interpretēt lēmumu, ja to ir pieprasījusi kāda no strīdā iesaistītajām pusēm.

               2. PIELIKUMS

               ZVEJAS TIESĪBU SUBJEKTI

               1.
                     Pēc <pieņemšanas datums> pieņemto konvencijas grozījumu stāšanās spēkā vienīgi tāds zvejas tiesību subjekts, kas līdz 2013. gada 10. jūlijam ir ieguvis sadarbības partnera statusu atbilstīgi komisijas noteiktajām procedūrām, kā tas izklāstīts Rezolūcijā <XX-XX>, kas pieņemta līdztekus šim pielikumam, drīkst, iesniedzot rakstisku instrumentu komisijas izpildsekretāram, apliecināt savu stingro apņemšanos pakļauties šīs konvencijas noteikumiem un ievērot ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar to. Šāda apņemšanās stājas spēkā trīsdesmit dienas pēc instrumenta saņemšanas dienas. Attiecīgais zvejas tiesību subjekts var atsaukt šādu apņemšanos, iesniedzot rakstisku paziņojumu, kas adresēts komisijas izpildsekretāram. Atsaukums iegūst spēku vienu gadu pēc tā saņemšanas dienas, ja vien paziņojumā nav norādīts vēlāks datums.

               2.
                     Ja šajā konvencijā tiek izdarīti papildu grozījumi saskaņā ar XV pantu, zvejas tiesību subjekts, kas minēts 1. punktā, var, iesniedzot rakstisku instrumentu komisijas izpildsekretāram, apliecināt savu stingro apņemšanos pakļauties grozītās konvencijas noteikumiem un ievērot ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar to. Šī zvejas tiesību subjekta apņemšanās stājas spēkā dienā, kas minēta XV pantā, vai šajā punktā minētā rakstiskā paziņojuma saņemšanas dienā — atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.

               3.
                     Izpildsekretārs paziņo līgumslēdzējām pusēm par šādu apņemšanās apliecinājumu vai paziņojumu saņemšanu; šādus paziņojumus dara pieejamus līgumslēdzējām pusēm; sniedz zvejas tiesību subjektam līgumslēdzēju pušu paziņojumus, to vidū paziņojumus par ratifikāciju, apstiprināšanu vai pievienošanos, kā arī par šīs konvencijas un tās grozījumu stāšanos spēkā; droši glabā visus šādus dokumentus, kurus viens otram sūtījuši zvejas tiesību subjekts un izpildsekretārs.

               4.
                     1. punktā minētais zvejas tiesību subjekts, kas, iesniedzot 1. un 2. punktā minēto rakstisko instrumentu, ir apliecinājis savu stingro apņemšanos pakļauties šīs konvencijas noteikumiem un ievērot ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar to, drīkst piedalīties attiecīgajā komisijas darbā, arī lēmumu pieņemšanā, un tam mutatis mutandis ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā komisijas loceklēm, kā tas izklāstīts šīs konvencijas III, V, VII, IX, XI, XII un XIII pantā.

               5.
                     Ja strīdā ir iesaistīts 1. punktā minētais zvejas tiesību subjekts, kas apliecinājis savu apņemšanos uzņemties šīs konvencijas noteikumos paredzētās saistības saskaņā ar šo pielikumu, un ja strīdu nevar izšķirt izlīguma ceļā, ar strīdā iesaistīto pušu savstarpēju vienošanos tā izskatīšanu var atsevišķos gadījumos nodot ad hoc ekspertu komitejai vai — panākot vienošanos par strīda tvērumu — galīgai un saistošai šķīrējtiesai.

               6.
                     Šā pielikuma noteikumi, kas attiecas uz 1. punktā minētā zvejas tiesību subjekta līdzdalību, ir paredzēti tikai šīs konvencijas nolūkiem.

               7.
                     Jebkura puse, kas nav līgumslēdzēja puse, jebkurš subjekts vai zvejas tiesību subjekts, kas iegūst sadarbības partnera statusu pēc 2013. gada 10. jūlija, netiek uzskatīts par zvejas tiesību subjektu šā pielikuma nolūkos, un tādējādi tam nav tādu pašu tiesību un pienākumu kā komisijas loceklēm, kā tas izklāstīts šīs konvencijas III, V, VII, IX, XI, XII un XIII pantā.”

               12. pants

               Šā protokola oriģināleksemplāru, kura teksts angļu, franču un spāņu valodā ir vienlīdz autentisks, deponē ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram.  Līdz 2019. gada <XX>. novembrim to varēs parakstīt <Spānijā, Palma de Maljorkā> un pēc tam līdz 2020. gada <XX>. novembrim — Romā. Konvencijas līgumslēdzējas puses, kas nav parakstījušas protokolu, tomēr var jebkurā laikā deponēt savu apstiprināšanas, ratifikācijas vai pieņemšanas instrumentu. ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors katrai konvencijas līgumslēdzējai pusei nosūta apliecinātu šā protokola kopiju.

               13. pants

               Šis protokols attiecībā uz katru konvencijas līgumslēdzēju pusi, kas to ir pieņēmusi, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad trīs ceturtdaļas konvencijas līgumslēdzēju pušu deponējušas apstiprināšanas, ratifikācijas vai pieņemšanas instrumentu ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram, un pēc tam attiecībā uz katru atlikušo līgumslēdzēju pusi — dienā, kad tā apstiprina, ratificē vai pieņem šo protokolu. Uzskata, ka valdība, kas par līgumslēdzēju pusi kļuvusi pēc tam, kad protokols darīts pieejams parakstīšanai saskaņā ar 12. pantu, ir šo protokolu pieņēmusi.

               14. pants

               Pēc šā protokola stāšanās spēkā attiecībā uz tām trijām ceturtdaļām konvencijas līgumslēdzēju pušu, kas ir deponējušas apstiprināšanas, ratifikācijas vai pieņemšanas instrumentu ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram, konvencijas līgumslēdzējas puses, kuras nav deponējušas savu apstiprināšanas, ratifikācijas vai pieņemšanas instrumentu, joprojām tiek uzskatītas par komisijas loceklēm.  Komisija pieņem pasākumus, lai nodrošinātu tās pareizu darbību līdz dienai, kad šis protokols stājas spēkā attiecībā uz visām konvencijas līgumslēdzējām pusēm. Konvencijas līgumslēdzēja puse, attiecībā uz kuru šis protokols vēl nav stājies spēkā, tomēr var izvēlēties šos grozījumus īstenot provizoriski un var par to paziņot ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram.

               <Spānijā, Palma de Maljorkā> 2019. gada <XX>. novembrī.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2019
            COM(2019) 606 final
            2019/0268(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Moldovas Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko atjaunina ES un Moldovas Asociācijas nolīguma XV pielikumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Asociācijas nolīgums

               Ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) izveido padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, kuras mērķis ir izveidot nosacījumus pastiprinātām ekonomiskām un tirdzniecības attiecībām. Tas ietver pakāpenisku muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu precēm abu Pušu savstarpējā tirdzniecībā. Nolīgums pilnībā stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

               2.2.Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai

               Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai tika izveidota ar nolīguma 438. panta 4. punktu un pilda uzdevumus, kas tai noteikti nolīguma V sadaļā (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi). Asociācijas padome ar ES un Moldovas Republikas Asociācijas padomes 2014. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 3/2014 deleģēja Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus, kuri attiecas uz nolīguma V sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 1., 3., 5., 6. un 8. nodaļu.

               2.3.Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai paredzētais akts

               Nolīguma 147. pantā paredzēts, ka Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai Puses, ievērojot abpusējības principu, izskata iespējas viena otrai piešķirt turpmākas koncesijas, lai panāktu lauksaimniecības produktu tirdzniecības lielāku liberalizāciju, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kuriem piemēro tarifa likmes kvotas (TRQ). Nolīguma 147. panta 5. punktā konkrētāk paredzēts, ka šāds izvērtējums tiek veikts trešajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Turklāt 148. panta 5. punktā Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai paredzēta iespēja, savstarpēji vienojoties, grozīt to produktu sprūda apjomus, uz kuriem attiecas noteikumu apiešanas novēršanas mehānisms (XV-C pielikums).

               Ir paredzēts, ka aktu “ES un Moldovas Republikas Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai Lēmums Nr. .../... (20... gada ...), ar ko atjaunina nolīguma XV pielikumu”, (“paredzētais akts”) Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai pieņems rakstiskā procedūrā, kā noteikts ES un Moldovas Republikas Asociācijas Padomes 2014. gada 16. decembra Lēmuma Nr. 1/2014, ar ko pieņem Asociācijas padomes un Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamentus, II pielikuma 11. pantā.

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt nolīguma XV pielikumu (“Muitas nodokļu atcelšana”), ņemot vērā rezultātus pēc sarunām starp Eiropas Komisiju un Moldovas Republiku, kas sāktas pēc Moldovas Republikas lūguma iepriekš minētā izvērtējuma ietvaros.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostājas, kas jāieņem Savienības vārdā, mērķis ir grozīt nolīguma XV pielikumu, ņemot vērā rezultātus pēc sarunām starp Eiropas Komisiju un Moldovas Republiku.

               Ievērojot nolīguma 147. panta 4. punkta un 148. panta 5. punkta noteikumus, sarunu rezultāti tiks formalizēti ar ES un Moldovas Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmumu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēto procedūru Komisija iesniegs priekšlikumu Padomei, kura pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāapstiprina iepriekš minētajā komitejā.

               Tālāk redzamajās tabulās apkopoti ierosinātie grozījumi.

               1. tabula. XV-A pielikuma grozījumi (Moldovas eksporta uz ES TRQ)

                        Produkts (KN kods)

                        Pašreizējais apjoms (t)

                        Jaunais apjoms (t)

                        Galda vīnogas, svaigas (08061010)

                        10 000

                        20 000

                        Svaigas plūmes (08094005)

                        10 000

                        15 000

                        Svaigi ķirši (izņemot skābos ķiršus) (08092900)*

                        Nav

                        1500

               * XV-B pielikumā to produktu sarakstā, kuriem piemēro iekļuves cenu, dzēš rindu ar KN kodu 2012 0809 29 00 un produkta aprakstu “Svaigi ķirši (izņemot skābos ķiršus)”.

               2. tabula. XV-C pielikuma grozījumi (Moldovas eksporta uz ES noteikumu apiešanas novēršanas mehānisma sprūda apjomi)

                        Produktu kategorija

                        Pašreizējais apjoms (t)

                        Jaunais apjoms (t)

                        6. Kvieši, milti un granulas

                        75 000

                        150 000

                        7. Mieži, milti un granulas

                        70 000

                        100 000

                        8. Kukurūza, milti un granulas

                        130 000

                        250 000

                        10. Pārstrādāti graudaugu produkti

                        2500

                        5000

               3. tabula. XV-D pielikuma grozījumi (Moldovas eksporta uz ES TRQ — pakāpeniska ieviešana)

                        TRQ (produktu kategorija)

                        Pašreizējā

                        Jaunā

                        Tarifa likmes kvota 1 (Cūkgaļa)

                        4000

                        5500 (4500/5000/5500)

                        Tarifa likmes kvota 2 (Mājputnu gaļa)

                        4000

                        6000 (5000/5500/6000)

                        Tarifa likmes kvota 3 (Piena produkti)

                        1000

                        2000 (1500/2000)

                        Tarifa likmes kvota 5 (Cukurs)

                        5400

                        9000 (7000/8000/9000)

               Šis nolīgums būtu jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā Eiropadomes 2019. gada 20. jūnija secinājumus, kuros Eiropas Komisija tika aicināta strādāt pie konkrētu pasākumu kopuma Moldovas Republikas atbalstam, pamatojoties uz asociācijas nolīgumā / padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības nolīgumā paredzēto reformu turpmāku īstenošanu.

               Komisija iepazīstināja ar sarunu rezultātiem Tirdzniecības politikas komitejas 2019. gada 19. jūlija un 2019. gada 6. septembra sanāksmē.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu. Akts, ko Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši nolīguma 438. panta 3. punktam būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai aktu tiks grozīts nolīguma XV pielikums, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0268 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar Padomes 2016. gada 23. maija Lēmumu (ES) 2016/839
                  2
                noslēdza Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), kas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 438. panta 3. punktu Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai var pieņemt lēmumus jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. Asociācijas padome ar 2014. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 3/2014 deleģēja Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai savas pilnvaras atjaunināt vai grozīt konkrētus nolīguma pielikumus
                  3
               .

               (3)Pēc apspriešanās saskaņā ar nolīguma 147. pantu Moldovas Republika un Eiropas Savienība vienojās, ievērojot abpusējības principu, palielināt apjomu dažiem produktiem, uz kuriem attiecas gada beznodokļu tarifa likmes kvotas.

               (4)Eiropas Savienība piekrita palielināt tarifa likmes kvotu (“TRQ”) apjomu Moldovas Republikas izcelsmes precēm (galda vīnogām un plūmēm) un ieviest jaunu tarifa likmes kvotu ķiršiem. Moldovas Republika piekrita pakāpeniski palielināt tarifa likmes kvotu apjomu Eiropas Savienības izcelsmes precēm šādiem koncesiju sarakstā (Moldovas Republika) iekļautiem produktiem: cūkgaļai (tarifa likmes kvota 1), mājputnu gaļai (tarifa likmes kvota 2), piena produktiem (tarifa likmes kvota 3) un cukuram (tarifa likmes kvota 5).

               (5)Moldovas Republika lūdza Eiropas Savienību grozīt XV-C pielikumu ar mērķi palielināt apjomu kviešiem (miltiem un granulām), miežiem (miltiem un granulām), kukurūzai (miltiem un granulām) un pārstrādātiem graudaugu produktiem, lai iedarbinātu šā nolīguma 148. pantā paredzēto noteikumu apiešanas novēršanas mehānismu.

               (6)Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai rakstiskā procedūrā jāpieņem lēmums, ar ko atjaunina nolīguma XV pielikumu.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo lēmums par XV pielikuma grozīšanu būs saistošs Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai attiecībā uz XV pielikuma atjaunināšanu, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Pēc Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmuma pieņemšanas Komisija to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/839 (2016. gada 23. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses. OV L 141, 28.5.2016., 28. lpp.

                     (3)

                        OV L 110, 29.4.2015., 40. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2019
            COM(2019) 606 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI LĒMUMS Nr. ../...

               (20... gada ...),

               ar ko atjaunina nolīguma XV pielikumu

               ASOCIĀCIJAS KOMITEJA ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI,

               ņemot vērā 2014. gada 27. jūnijā Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 147. panta 4. un 5. punktu, 148. panta 5. punktu un 438. panta 3. punktu,

               tā kā:

               (1)2016. gada 1. jūlijā stājās spēkā Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”).

               (2)Pēc apspriešanās saskaņā ar nolīguma 147. pantu Moldovas Republika un Eiropas Savienība vienojās, ievērojot abpusējības principu, palielināt apjomu dažiem produktiem, uz kuriem attiecas gada beznodokļu tarifa likmes kvotas.

               (3)Eiropas Savienība piekrita palielināt tarifa likmes kvotu (“TRQ”) apjomu Moldovas Republikas izcelsmes precēm (galda vīnogām un plūmēm) un ieviest jaunu tarifa likmes kvotu ķiršiem. Moldovas Republika piekrita pakāpeniski palielināt tarifa likmes kvotu apjomu Eiropas Savienības izcelsmes precēm šādiem koncesiju sarakstā (Moldovas Republika) iekļautiem produktiem: cūkgaļai (“tarifa likmes kvota 1”), mājputnu gaļai (“tarifa likmes kvota 2”), piena produktiem (“tarifa likmes kvota 3”) un cukuram (“tarifa likmes kvota 5”).

               (4)Pēc Moldovas Republikas lūguma saskaņā šā nolīguma 148. pantu Eiropas Savienība piekrita palielināt sprūda apjomu kviešiem (miltiem un granulām), miežiem (miltiem un granulām), kukurūzai (miltiem un granulām) un pārstrādātiem graudaugu produktiem.

               (5)Asociācijas padome ar 2014. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 3/2014 deleģēja Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai savas pilnvaras atjaunināt vai grozīt konkrētus nolīguma pielikumus,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1.Nolīguma XV-A pielikumu aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikumu.

               2.XV-B pielikumā to produktu sarakstā, kuriem piemēro iekļuves cenu, dzēš rindu ar KN kodu 2012 0809 29 00 un produkta aprakstu “Svaigi ķirši (izņemot skābos ķiršus)”.

               3.XV-C pielikumā sprūda apjomus šādām produktu kategorijām groza šādi:

               (a)6. produktu kategorijai “Kvieši, milti un granulas” ailē “Sprūda apjoms (tonnas)” apjomu “75 000” aizstāj ar apjomu “150 000”;

               (b)7. produktu kategorijai “Mieži, milti un granulas” ailē “Sprūda apjoms (tonnas)” apjomu “70 000” aizstāj ar apjomu “100 000”;

               (c)8. produktu kategorijai “Kukurūza, milti un granulas” ailē “Sprūda apjoms (tonnas)” apjomu “130 000” aizstāj ar apjomu “250 000”;

               (d)10. produktu kategorijai “Pārstrādāti graudaugu produkti” ailē “Sprūda apjoms (tonnas)” apjomu “2500” aizstāj ar apjomu “5000”.

               4.XV-C pielikumā “Koncesiju saraksts (Moldovas Republika)” ceturto aili “Kategorija” groza šādi:

               (a)visas atsauces uz “Tarifa likmes kvota 1 (4000 t)” aizstāj ar “Tarifa likmes kvota 1 (4500 t; 2021. gadam: 5000 t un no 2022. gada: 5500 t)”;

               (b)visas atsauces uz “Tarifa likmes kvota 2 (4000 t)” aizstāj ar “Tarifa likmes kvota 2 (5000 t; 2021. gadam: 5500 t un no 2022. gada: 6000 t)”;

               (c)visas atsauces uz “Tarifa likmes kvota 3 (1000 t)” aizstāj ar “Tarifa likmes kvota 3 (1500 t un no 2021. gada: 2000 t)”;

               (d)visas atsauces uz “Tarifa likmes kvota 5 (5400 t)” aizstāj ar “Tarifa likmes kvota 5 (7000 t; 2021. gadam: 8000 t un no 2022. gada: 9000 t)”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               [vieta], … [datums]

                        Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vārdā —

                        priekšsēdētājs

               1. pielikums,

               ar ko atjaunina nolīguma XV-A pielikumu

               Nolīguma XV-A pielikuma tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

               XV-A pielikums

               Produkti, uz kuriem attiecas gada beznodokļu tarifa likmes kvotas (Savienība)

                        Kārtas Nr.

                        KN kods

                        2012

                        Produktu apraksts

                        Apjoms (tonnas)

                        Nodokļa likme

                        1

                        07020000

                        Svaigi vai atdzesēti tomāti

                        2000

                        bez nod.

                        2

                        07032000

                        Ķiploki, svaigi vai atdzesēti

                        220

                        bez nod.

                        3

                        08061010

                        Galda vīnogas, svaigas

                        20 000

                        bez nod.

                        4

                        08081080

                        Svaigi āboli (izņemot sidra ābolus bez taras no 16. septembra līdz 15. decembrim)

                        40 000

                        bez nod.

                        5

                        08092900

                        Svaigi ķirši (izņemot skābos ķiršus)

                        1500

                        bez nod.

                        6

                        08094005

                        Svaigas plūmes

                        15 000

                        bez nod.

                        7

                        20096110

                        Vīnogu sula, ieskaitot vīnogu misu, neraudzēta, kuras Briksa vērtība 20 °C temperatūrā <= 30 un kuras vērtība > EUR 18 par 100 kg, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu (izņemot tādu, kas satur spirtu)

                        500

                        bez nod.

                        Kārtas Nr.

                        KN kods

                        2012

                        Produktu apraksts

                        Apjoms (tonnas)

                        Nodokļa likme

                        20096919

                        Vīnogu sula, ieskaitot vīnogu misu, neraudzēta, kuras Briksa vērtība 20 °C temperatūrā > 67 un kuras vērtība > EUR 22 par 100 kg, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu (izņemot tādu, kas satur spirtu)

                        20096951

                        Koncentrēta vīnogu sula, ieskaitot vīnogu misu, neraudzēta, kuras Briksa vērtība 20 °C temperatūrā > 30, bet <= 67 un kuras vērtība > EUR 18 par 100 kg, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu (izņemot tādu, kas satur spirtu)

                        20096959

                        Vīnogu sula, ieskaitot vīnogu misu, neraudzēta, kuras Briksa vērtība 20 °C temperatūrā > 30, bet <= 67 un kuras vērtība > EUR 18 par 100 kg, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu (izņemot koncentrētu vai tādu, kas satur spirtu)