Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0431

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs  /* COM/2008/0431 galīgā redakcija - CNS 2008/0131 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.7.2008COM(2008) 431 galīgā redakcija2008/0131 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPārstrādājot Regulu (EK) Nr. 2702/1999 un (EK) Nr. 2826/2000, ir pieņemta Padomes 2007. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs.Tā rezultātā ir ievērojami racionalizētas un vienkāršotas administratīvās procedūras, kas saistītas ar šīs politikas īstenošanu, izveidojot vienotu tiesisko regulējumu, kurš ir atvieglojis piekļuvi shēmai un veicinājis dalību tajā.Tomēr tiesību aktu ir iespējams uzlabot, lai ļautu ieinteresētajām dalībvalstīm izstrādāt attiecīgu programmu, ja piedāvātājas organizācijas nevēlas iesniegt trešās valstīs īstenojamas programmas. Dalībvalstu izstrādātās programmas var aptvert vienu vai vairākus informācijas pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 3/2008 1. panta a), b) un c) apakšpunktā.Izdarot šo grozījumu, dalībvalstīm tiks pavērta iespēja paplašināt programmās iekļauto darbību jomu un atļauts to īstenošanā lūgt starptautisku organizāciju palīdzību, konkrēti, attiecībā uz veicināšanas programmām olīveļļas un galda olīvu nozarē trešās valstīs.Šis priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.2008/0131 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. un 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Vienotais tiesiskais regulējums, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008[1], lauksaimniecības produktu veicināšanā ieinteresētajām personām ir atvieglojis pieeju shēmai un dalību tajā. Šā vienotā tiesiskā regulējuma piemērošana ir ievērojami racionalizējusi un vienkāršojusi administratīvās procedūras, kas saistītas ar šīs politikas īstenošanu.(2) Regulas (EK) Nr. 3/2008 9. pantā paredzēts, ka ieinteresētās dalībvalstis var izstrādāt programmu, ja netiek piedāvātas iekšējā tirgū īstenojamas programmas. Ja piedāvātājas organizācijas nevēlas iesniegt trešās valstīs īstenojamas programmas attiecībā uz vienu vai vairākiem minētās regulas 2. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādītajiem informācijas pasākumiem, attiecīgu programmu ir jāatļauj izstrādāt ieinteresētajām dalībvalstīm.(3) Jo īpaši ir jāpaver iespēja ieinteresētajām dalībvalstīm paplašināt šajās programmās iekļaujamo darbību jomu un pat lūgt starptautisku organizāciju palīdzību to īstenošanā, konkrēti, attiecībā uz veicināšanas programmām olīveļļas un galda olīvu nozarē trešās valstīs.(4) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 3/2008,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegu las (EK) Nr. 3/2008 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:„9. pants Procedūra gadījumos, kad iekšējā tirgū vai trešās valstīs īstenojama informācijas pasākumu programma nav iesniegta1. Ja attiecībā uz vienu vai vairākiem 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem informācijas pasākumiem saskaņā ar 6. panta 1. punkta noteikumiem netiek iesniegtas iekšējā tirgū īstenojamas programmas, tad ikviena ieinteresētā dalībvalsts, pamatojoties uz 5. panta 1. punktā minētajām pamatnostādnēm, izstrādā programmu un tās specifikācijas un atklātā konkursā izvēlas iestādi, kas ir atbildīga par programmas īstenošanu, ko tās apņemas līdzfinansēt.2. Ja attiecībā uz vienu vai vairākiem 2. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem informācijas pasākumiem saskaņā ar 6. panta 1. punkta noteikumiem netiek iesniegtas trešās valstīs īstenojamas programmas, tad ikviena ieinteresētā dalībvalsts, pamatojoties uz 5. panta 2. punktā minētajām pamatnostādnēm, izstrādā programmu un tās specifikācijas un atklātā konkursā izvēlas iestādi, kas ir atbildīga par programmas īstenošanu, ko tās apņemas līdzfinansēt.Iestāde, ko programmas īstenošanai eventuāli izvēlējusies attiecīgā(ās) dalībvalsts(is), var būt starptautiska organizācija, jo īpaši tad, ja programma attiecas uz olīveļļas un galda olīvu nozares veicināšanu trešās valstīs.3. Dalībvalsts(-is) iesniedz Komisijai saskaņā ar 1. un 2. punktu izvēlēto programmu, kam pievieno pamatotu atzinumu par:a) programmas piemērotību;b) programmas un izvēlētās iestādes atbilstību šīs regulas noteikumiem un, vajadzības gadījumā, piemērojamajām pamatnostādnēm;c) programmas finansiālo izdevīgumu;d) programmas īstenotājas iestādes izvēli.4. Komisijas veiktas programmu pārbaudes vajadzībām piemēro 7. panta 2. punktu un 8. panta 1. punktu.5. Saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var noteikt zemākus vai augstākus faktisko izmaksu ierobežojumus programmām, kas iesniegtas atbilstīgi šā panta 3. punktam. Šos izmaksu ierobežojumus var koriģēt atbilstīgi attiecīgo programmu saturam. Piemērojamos kritērijus var noteikt saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru.”2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.


				|

		52013PC0174

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.
PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS
2004. gadā Eiropas Jūras
drošības aģentūrai („Aģentūra” jeb EMSA), kas
izveidota 2002. gadā[1],
tika uzticēti uzdevumi saistībā ar reaģēšanu
jūras piesārņojuma gadījumā[2]. Ņemot vērā, ka
pienākums reaģēt piesārņojuma gadījumā
Aģentūrai jāpilda ilgtermiņā, efektīvai un
pilnīgai saistīto uzdevumu izpildei ir nepieciešams atbilstošs
finanšu nodrošinājums, kas jāparedz atbilstīgi daudzgadu
saistībām. Tāpēc 2006. gadā ES likumdevējs
paredzēja no 2007. līdz 2013. gadam piešķirt daudzgadu
finansējumu Aģentūras darbībai saistībā ar
reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma
gadījumā[3].
Šā tiesību akta priekšlikuma mērķis ir atjaunot daudzgadu
finansējumu 2014.–2020. gadam saskaņā ar jauno finanšu
shēmu[4].
2.
IEROSINĀTĀ PASĀKUMA PAMATOJUMS
2.1. Konteksts
Naftas tankkuģa „Erika” liela mēroga
avārija jūrā 1999. gada decembrī, kuras
rezultātā notika apjomīga naftas noplūde, noveda pie
aģentūras izveidošanas 2002. gadā. Ņemot
vērā naftas noplūdi pēc tankkuģa „Prestige”
avārijas 2002. gada novembrī, Aģentūrai tika
uzticēti konkrēti uzdevumi un pienākumi saistībā ar
reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma
gadījumā. Aģentūra 2004. gada oktobrī
pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un
reaģēšanu naftas piesārņojuma gadījumā
(turpmāk „Naftas rīcības plāns”). 2007. gada
jūnijā tika pieņemts otrs rīcības plāns, proti,
par sagatavotību un reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu
piesārņojuma gadījumā (turpmāk „BKV rīcības
plāns”)[5].
EMSA Administratīvā padome abus rīcības plānus
atjaunina atbilstīgi Aģentūras ikgadējām darba
programmām.
2010. gada martā
Administratīvā padome apstiprināja piecu gadu
stratēģiju[6],
kurā ietverti divi punkti, kas attiecas uz reaģēšanu kuģu
izraisītā piesārņojuma gadījumā. Pirmkārt, 8. punkts
attiecas uz EMSA un kuģiem, kuri nelikumīgi nopludina
jūrā naftas produktus (ar izpildi saistīti jautājumi,
sistēmas „CleanSeaNet” turpmāka pilnveide, iekļaujot tajā
datus par kuģu atrašanās vietu). Otrkārt, 12. punkts
attiecas uz sagatavotību un reaģēšanu jūras
piesārņojuma gadījumā.
Visbeidzot, 2010. gada oktobrī
Komisija ierosināja veikt izmaiņas EMSA regulā un inter
alia paredzēt piesārņojuma gadījumā veicamo
reaģēšanas pasākumu tvēruma paplašināšanu, ietverot
arī piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītos
starpgadījumus[7].
Turklāt šajā priekšlikumā ir arī ierosināts
plašāk izvērst palīdzību, ko EMSA sniedz ES
kaimiņvalstīm, tostarp piesārņojuma gadījumā
veicamos reaģēšanas pasākumus. Eiropas Parlaments un Padome 2012. gada
aprīlī panāca vienošanos par priekšlikumu, un 2013. gada
janvārī pieņemtā regula[8]
apstiprina iepriekš minētos noteikumus.
2.2. EMSA pašreizējie
uzdevumi saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma
gadījumā
Saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 2038/2006 un Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto
piesārņojumu[9]
trīs galvenie Aģentūras uzdevumi saistībā ar
reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma
gadījumā ir šādi:
(a) Operatīvā palīdzība
dalībvalstīm
Aģentūra ir izveidojusi tādu
dežurējošo kuģu tīklu, kuri paredzēti reaģēšanai
naftas noplūdes gadījumā, lai pastiprinātu dalībvalstu
reaģēšanas spējas, ja rodas šāda noplūde. Tā
nodrošina arī naftas noplūdes atklāšanas un uzraudzības
satelītdienestu „CleanSeaNet” un ar „MAR-ICE” tīkla starpniecību
sniedz informāciju par ķīmisko vielu noplūdēm.
Cietušās piekrastes valstis, izmantojot Savienības civilās
aizsardzības mehānismu[10],
var lūgt to kuģu palīdzību, kuri paredzēti
reaģēšanai naftas noplūdes gadījumā. Netraucētu
integrāciju dalībvalstu reaģēšanas mehānismos
nodrošina regulāra piedalīšanās valsts un
reģionālajās mācībās.
(b) Sadarbība un koordinēšana
Aģentūra sadarbojas ar
dalībvalstu reaģēšanas pasākumu ekspertiem
piesārņojuma jomā un ar Starptautisko jūrniecības
organizāciju (SJO), kā arī saistībā ar
pašreizējiem reģionālajiem nolīgumiem.
(c) Informēšana
Aģentūra apkopo, analizē un
izplata informāciju par gatavības un reaģēšanas
pasākumu paraugpraksi, metodēm un inovācijām jūras
piesārņojuma jomā.
 Veicamo uzdevumu kopsavilkums (2007. gads – 2012. gada septembris)
 Turpmāk izklāstīta informācija par galveno EMSA pakalpojumu, kas saistīts ar sagatavotību un reaģēšanu jūras piesārņojuma gadījumā, un attiecīgajiem veicamajiem uzdevumiem, kas ieviesti ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu.
 Tādu dežūrējošo kuģu tīkls, kuri paredzēti reaģēšanai naftas noplūdes gadījumā
 Pašlaik spēkā ir 16 līgumi, atbilstīgi kuriem tiek veikta darbība visos Eiropas Savienības reģionālajos jūras baseinos. Vienlaikus var mobilizēt 18 kuģus, kuru vidējā savāktās naftas uzglabāšanas ietilpība ir 3500 m3 un kuri var doties reisā 24 stundu laikā. || Kopš 2007. gada EMSA kuģi ir piedalījušies 36 starptautiskās (pārrobežu) operatīvās mācībās. Dalība mācībās sekmē EMSA pakalpojumu integrāciju dalībvalstu reaģēšanas mehānismos.
 „CleanSeaNet”
 Kopš 2007. gada aprīļa, kad sāka sniegt šo pakalpojumu, ir uzņemti vairāk nekā 12 000 satelītattēlu, gadā vidēji uzņemot vairāk nekā 2000 attēlu. || Uzraudzīti vairāk nekā 1000 miljoni km2. || Pēc kontroles, kas veikta uz vietas, dalībvalstis apstiprinājušas aptuveni 200 nelikumīgas noplūdes gadījumu gadā.
 Reaģēšana uz negadījumiem
 Kopš 2007. gada EMSA pakalpojumi, kas saistīti ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā, ir izmantoti 25 negadījumos. Ārkārtas atbalsts cietušajām piekrastes valstīm ietver: reaģēšanas kuģus; satelītattēlus; „MAR-ICE” aktivizāciju un ekspertus uz vietas. || Ārkārtas atbalsts ietver 4 reaģēšanas kuģu mobilizāciju Eiropā. || Ārkārtas atbalsts ietver 1 aprīkojuma palīdzības pakalpojumu paketi, kas tika izmantota ASV „Deepwater Horizon” negadījumā.
 Paraugprakse – iedibināšana un veicināšana
 EMSA ir noorganizējusi 20 ekspertu sanāksmes un darbseminārus. (Šie pasākumi papildina „CleanSeaNet” regulārās apmācības dalībvalstu nodokļu administrācijas amatpersonām un/vai sanāksmes, kurās piedalās tīkla kuģu operatori.) || Publicēti 7 pārskati par dažādiem aspektiem saistībā ar dalībvalstu sagatavotības un reaģēšanas politiku un rīcībspēju. || Noorganizēta ierēdņu apmaiņas programma „EMPOLLEX”; kopš 2008. gada jūnija, kad programma tika izveidota, apmaiņā starp dalībvalstīm piedalījies 21 eksperts. || Izveidots viens ar lēmumu pieņemšanu saistīts reaģēšanas instruments disperģētājvielu izmantošanai negadījumos. Vajadzības gadījumā koordinēti īpaši pētījumi (piem., pētījums par noplūdes iekārtām, pētījums par drošu platformu: tādiem kuģiem piemērojamu prasību izstrāde, kuri darbojas bīstamos apstākļos).
2.3. Turpmākie uzdevumi
Kā paskaidrots iepriekš, līdz ar
Aģentūras izveides regulas grozījumu stāšanos
spēkā 2013. gada janvārī, EMSA tika
piešķirti šādi jauni uzdevumi, kas saistīti ar
reaģēšanu jūras piesārņojuma gadījumā:
a) EMSA pašreizējie
reaģēšanas pasākumi kuģu izraisītā
piesārņojuma gadījumā attieksies arī uz „naftas un
gāzes ieguves iekārtu izraisīto jūras
piesārņojumu”;
b) ar EMSA pašreizējo sistēmu
„CleanSeaNet” tiks arī „pārraudzīts mērogs un ietekme uz
vidi, ko izraisa naftas un gāzes noplūdes no naftas un gāzes
ieguves iekārtām”;
c) pašreizējais teritoriālais
pārklājums (dalībvalstis un kandidātvalstis) ir
paplašināts, ietverot „Eiropas kaimiņattiecību partnervalstis un
valstis, kas parakstījušas Parīzes Saprašanās memorandu par
ostas valsts kontroli”. Tādējādi EMSA kuģus var
izmantot visā Eiropas Savienības reģionālo jūras
baseinu teritorijā.
Komisija ierosina no paredzētajiem
līdzekļiem finansēt tikai divus pirmos jaunos uzdevumus,
sākotnējo finansējumu piešķirot jauno uzdevumu
uzsākšanai, vienlaikus nekavējot jau esošo uzdevumu īstenošanu.
Trešais jaunais uzdevums jāfinansē no pašreizējām ES
programmām, kas domātas valstīm, uz kurām attiecas
paplašināšanās politika un Eiropas kaimiņattiecību politika
(„SAFEMED” Vidusjūras reģionam un „TRACECA” iniciatīvas
programmas Melnās jūras reģionam). Tiek uzskatīts, ka gan
no programmas pārvaldības, gan no budžeta viedokļa
atbilstīgāk būtu šo jauno uzdevumu finansēt no
pašreizējā šīm valstīm paredzētā ES atbalsta.
2.4. Novērtējums par EMSA
pašreizējiem pasākumiem saistībā ar reaģēšanu
piesārņojuma gadījumā
Saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1406/2002 līdz 2012. gadam Aģentūra ir sniegusi
ziņojumus par pasākumu plānu finansiālo izpildi līdz
katra gada 31. janvārim. Šie ziņojumi ir pieejami
Aģentūras tīmekļa vietnē. Sākot ar 2013. gadu,
ziņojumi tiks ietverti Aģentūras gada darbības
pārskatā.
Turklāt 2011. gada maijā
Komisija iesniedza ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 2038/2006
īstenošanu[11].
Šis ziņojums sagatavots, pamatojoties uz Aģentūras sniegtu
vispusīgu informāciju, kuru apstiprinājusi EMSA
Administratīvā padome un kurā iekļauti secinājumi
pēc apspriešanās ar ieinteresētajam personām un sīki
izstrādāti scenāriji[12].
Aģentūras darbības uzraudzību un pārraudzību
nodrošina EMSA Administratīvā padome (pieņemot darba programmu,
budžetu un gada pārskatu), Revīzijas palāta un budžeta
lēmējinstitūcija (budžeta izpildes apstiprinājuma
procedūras ietvaros).
Pēc šīs novērtēšanas
gūti divi galvenie secinājumi:
1) budžets, kas paredzēts
reaģēšanai piesārņojuma gadījumā, ir pietiekami
liels, un
2) finansētie pasākumi ir ekonomiski
izdevīgi, tie sniedz pievienoto vērtību un ir
pienācīgi pārvaldīti.
2.5. Ierosināto pasākumu ex
ante novērtējums
Ir veikts ex ante
novērtējums, kas pievienots šim priekšlikumam (dokuments SEC(2013) xxx).
Tajā apstiprināta daudzgadu finanšu shēmas lietderība un
efektivitāte un noteikta piešķiramā finansējuma summa.
3.           Priekšlikuma
juridiskie aspekti
3.1.        Juridiskais pamats
Priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 100. panta
2. punkts, kas bija arī Regulas (EK) Nr. 2038/2006
juridiskais pamats saskaņā ar Līguma iepriekšējo versiju.
3.2.        Subsidiaritātes un
proporcionalitātes principi
Subsidiaritātes un
proporcionalitātes principi tiek pilnībā ievēroti, jo
Aģentūras darbība tiek veikta Eiropas līmeņa
diferencētas sistēmas ietvaros saistībā ar
reaģēšanu kuģu un piekrastes iekārtu izraisītā
piesārņojuma gadījumā. Lielāko daļu pasākumu
veic pēc cietušo piekrastes valstu pieprasījumiem. Tas, ka ES ir
līgumslēdzēja puse turpmāk minētajās
reģionālajās organizācijās, varētu ilustrēt
ciešo koordināciju reģionālajā līmenī:
·
Konvencija par jūras vides aizsardzību
Baltijas jūras reģionā (Helsinku konvencija,
pārskatīta 1992. gadā);
·
Konvencija par Vidusjūras aizsardzību
pret piesārņojumu (Barselonas konvencija) un vairāki tās
protokoli;
·
Nolīgums par sadarbību
cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu
un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums);
·
Konvencija par jūras vides aizsardzību
Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OSPAR
konvencija);
·
Sadarbības nolīgums Atlantijas
okeāna ziemeļaustrumu piekrastes un ūdeņu aizsardzībai
no piesārņojuma (Lisabonas nolīgums) un tā papildprotokols,
kas vēl nav stājušies spēkā.
Savienība arī risina sarunas par
pievienošanos Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret
piesārņojumu (Bukarestes konvencija).
3.3.        Juridiskā instrumenta
izvēle
Regula ir vispiemērotākais
juridiskais instruments, lai izveidotu daudzgadu finanšu shēmu. Šis
instruments jau tika izvēlēts 2006. gadā.
4.           Ietekme
uz budžetu
Ņemot vērā iepriekšminēto,
Komisija ierosina daudzgadu finansējumu atkārtoti iekļaut
Savienības budžetā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2020. gada 31. decembrim, kas sakrīt ar jauno
daudzgadu finanšu shēmu. Saskaņā ar Komisijas 2011. gada
jūnija dokumentu paketi „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””
un pašreizējo praksi finansējums jāpiešķir no 1. izdevumu
kategorijas „gudra un iekļaujoša izaugsme”. Komisija
tādējādi piedāvā pārskata periodā
piešķirt 160,5 miljonu euro lielu finansējumu. Sīkāka
informācija sniegta pievienotajā tiesību akta finanšu
pārskatā un ex ante novērtējumā.
Ikgadējais finansējuma apjoms būtu jāapstiprina budžeta
lēmējinstitūcijai saskaņā ar budžeta procedūru.
5.           Priekšlikuma
saturs
Priekšlikumā ir precīzi
ievērota Regulas (EK) Nr. 2038/2006 struktūra, veicot
nepieciešamos pielāgojumus. Tajā ietverti turpmāk minētie 8 panti:
·
1. pants. Mērķis;
·
2. pants. Definīcijas;
·
3. pants. Piemērošanas joma;
·
4. pants. Savienības finansējums;
·
5. pants. Uzraudzības
pašreizējās iespējas;
·
6. pants. Savienības finanšu interešu
aizsardzība;
·
7. pants. Starpposma novērtējums;
·
8. pants. Stāšanās spēkā.
2013/0092 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par daudzgadu finansējumu Eiropas
Jūras drošības aģentūras darbībai saistībā
ar reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un
naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā jūras
piesārņojuma gadījumā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc priekšlikuma nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[13],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[14],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru[15],
tā kā:
(1)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002[16] ir izveidota Eiropas
Jūras drošības aģentūra (turpmāk
„Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu
jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā
piesārņojuma novēršanu.
(2)       Pēc starpgadījumiem
Eiropas ūdeņos, jo īpaši tiem, kas bija saistīti ar naftas
tankkuģiem „Erika” un „Prestige”, ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
31. marta Regulu (EK) Nr. 724/2004[17], ar ko grozīja
Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai uzticēja
uzdevumus tādās jomās kā kuģu izraisītā
piesārņojuma novēršana un reaģēšana šāda
piesārņojuma gadījumā.
(3)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada 15. janvāra Regulu (ES) Nr. 100/2013[18], ar kuru groza
Regulu (EK) Nr. 1406/2002, Aģentūrai uzticēja
uzdevumus attiecībā uz reaģēšanu naftas un gāzes
ieguves iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma
gadījumā un paplašināja Aģentūras pakalpojumu
tvērumu, iekļaujot tajā valstis, uz kurām attiecas
paplašināšanās politika un Eiropas kaimiņattiecību
politika.
(4)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2038/2006[19] paredzēja daudzgadu
finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras
darbībai saistībā ar reaģēšanu kuģu
izraisītā piesārņojuma gadījumā, ko turpina
piešķirt līdz 2013. gada 31. decembrim.
(5)       Lai izpildītu uzdevumus
saistībā ar piesārņojuma novēršanu un
reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma
gadījumā, 2004. gada 22. oktobrī Aģentūras
Administratīvā padome pieņēma Rīcības plānu
par sagatavotību un reaģēšanu naftas piesārņojuma
gadījumā, kurā ir noteikti Aģentūras reaģēšanas
pasākumi naftas piesārņojuma gadījumā un kurš ir
vērsts uz Aģentūras rīcībā esošo finanšu resursu
optimālu izmantošanu. Administratīvā padome 2007. gada 12. jūnijā
pieņēma Rīcības plānu par sagatavotību un
reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojuma
gadījumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 15. pantu
abus rīcības plānus atjaunina reizi gadā atbilstīgi
Aģentūras ikgadējai darba programmai.
(6)       Aģentūras
reaģēšanas pasākumi piesārņojuma gadījumā,
kā noteikts rīcības plānos, attiecas uz pasākumiem
informēšanas, sadarbības un koordinēšanas jomā un,
galvenokārt, uz operatīvās palīdzības sniegšanu
cietušajām valstīm, lai cīņā pret naftas
piesārņojumu un citiem piesārņojuma veidiem, piemēram,
bīstamu un kaitīgu vielu izraisītu piesārņojumu,
pēc pieprasījuma nodrošinātu papildu kuģus
piesārņojuma novēršanai. Aģentūrai ir
jāpievērš īpaša uzmanība zonām, kuras ir atzītas
par visjutīgākajām, neierobežojot palīdzību nevienai
citai zonai, kam tā ir vajadzīga.
(7)       Aģentūras
pasākumiem šajā jomā nebūtu jāatbrīvo piekrastes
valstis no atbildības par atbilstīga piesārņojuma
novēršanas mehānisma esību, un tiem būtu jāatbilst
pašreizējiem sadarbības noteikumiem, kas paredz savstarpēju palīdzību
jūras piesārņojuma gadījumā. Savienība ir
pievienojusies vairākām reģionālām
organizācijām un gatavojas pievienoties vēl citām
reģionālām organizācijām.
(8)       Aģentūras
darbībai vajadzētu būt saskaņotai ar pasākumiem, kuri
paredzēti divpusējos un reģionālajos nolīgumos, kuriem
ir pievienojusies Eiropas Savienība. Ja notiek negadījums, kas
izraisījis jūras piesārņojumu, Aģentūrai
būtu jāpalīdz cietušajai valstij vai cietušajām
valstīm, kuru vadībā tiek veiktas tīrīšanas
darbības.
(9)       Aģentūrai būtu
jāuzņemas aktīva loma, uzturot un turpmāk attīstot
satelītattēlu pakalpojumus uzraudzības vajadzībām,
piesārņojuma agrīnu atklāšanu un atbildīgo kuģu
vai naftas un gāzes ieguves iekārtu identifikāciju. Šai
sistēmai būtu jāuzlabo datu pieejamība un reaģēšanas
efektivitāte piesārņojuma gadījumā.
(10)     Papildu līdzekļi,
kuru pieejamība cietušajās valstīs jānodrošina
Aģentūrai, būtu jādara pieejami, izmantojot Savienības
civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes 2007. gada
8. novembra Lēmumu 2007/779/EK, Euratom[20].
(11)     Lai nodrošinātu
pilnīgu ieviešanu, Aģentūras vajadzībām būtu
jānodrošina dzīvotspējīga un ekonomiski izdevīga
finansēšanas sistēma, jo īpaši attiecībā uz
operatīvo palīdzību cietušajām valstīm.
(12)     Tādēļ finanšu
nodrošinājums, lai finansētu Aģentūrai uzticētos
uzdevumus saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumā
un saistītos pasākumus, būtu jāparedz atbilstīgi
daudzgadu saistībām. Savienības ikgadējo iemaksu apjoms
būtu jānosaka budžeta lēmējinstitūcijai
saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru.
(13)     Saistību summām to
pasākumu finansēšanai, kuri saistīti ar reaģēšanu
piesārņojuma gadījumā, saskaņā ar jauno daudzgadu
finanšu shēmu būtu jāaptver laikposms no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2020. gada 31. decembrim. Tāpēc būtu
jāparedz finansējums, kas aptver to pašu laikposmu.
(14)     Aģentūras atbalsts
valstīm, uz kurām attiecas paplašināšanās politika un
Eiropas kaimiņattiecību politika, būtu jāpiešķir no
finansējuma, kas paredzēts šīm valstīm sagatavotajās
pašreizējās Savienības programmās, un tāpēc
minētais atbalsts nebūtu jāpiešķir no šīs daudzgadu
finanšu shēmas.
(15)     Lai optimizētu
saistību asignējumu un ņemtu vērā jebkādas
pārmaiņas saistībā ar reaģēšanas pasākumiem
kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, ir
nepieciešams nodrošināt konkrēto darbības vajadzību
nepārtrauktu uzraudzību, lai varētu veikt ikgadējo finanšu
saistību pielāgošanu.
(16)     Saskaņā ar
Regulu (ES) Nr. 100/2013, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002,
Aģentūrai savā gada pārskatā būtu jāsniedz
informācija par daudzgadu shēmas finanšu izpildi,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz sīki
izstrādātus noteikumus par Savienības finanšu iemaksām
Eiropas Jūras drošības aģentūras budžetā tai noteikto
uzdevumu veikšanai saistībā ar reaģēšanu kuģu un
piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā
piesārņojuma gadījumā saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1406/2002 1. un 2. pantu.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a) „nafta” ir jebkura veida nafta, tostarp
jēlnafta, mazuts, nosēdumi, naftas pārstrādes produkti un
rafinēti produkti, kā to nosaka 1990. gada Starptautiskā
Konvencija par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas
piesārņojuma gadījumā;
b) „bīstamas un kaitīgas vielas” ir
jebkuras vielas, izņemot naftu, kuras, iekļūstot jūras
vidē var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt
dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt
bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu
jūras izmantošanu, kā to nosaka 2000. gada Protokols par
gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un
kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumā.
3. pants
Piemērošanas joma
Regulas 1. pantā minētās
Savienības finanšu iemaksas Aģentūrai tiek piešķirtas ar
mērķi finansēt darbības saistībā ar
reaģēšanu kuģu izraisītā piesārņojuma un
piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītā
jūras piesārņojuma gadījumā, piemēram,
darbības, kuras minētas Aģentūras Rīcības
plānā par sagatavotību un reaģēšanu naftas
piesārņojuma gadījumā un Rīcības plānā
par sagatavotību un reaģēšanu bīstamu un kaitīgu vielu
piesārņojuma gadījumā un kuras jo īpaši attiecas uz:
a) informēšanu, jo īpaši tādas
informācijas apkopošanu, analīzi un izplatīšanu, kas attiecas uz
paraugpraksi, metodēm un inovācijām, piemēram, kuģu
tilpņu iztukšošanas uzraudzības instrumentiem un naftas ieguves
platformu uzraudzības instrumentiem, lai konstatētu ar
ekspluatāciju saistītas izplūdes un nejaušas noplūdes;
b) sadarbību un koordinēšanu, un
tehniskas un zinātniskas palīdzības sniegšanu
dalībvalstīm un Komisijai ES civilās aizsardzības
mehānismā, Starptautiskajā Jūrniecības
organizācijā un attiecīgos reģionālos nolīgumos
noteikto pasākumu ietvaros;
c) operatīvo palīdzību un
atbalstu pēc pieprasījuma ar tādiem papildu līdzekļiem
kā dežurējošie kuģi piesārņojuma novēršanai,
satelītattēli un aprīkojums, cietušo dalībvalstu
pasākumi reaģēšanai piesārņojuma gadījumā,
kad rodas apzināts vai nejaušs kuģu izraisīts
piesārņojums vai piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtu
izraisīts jūras piesārņojums.
4. pants
Savienības finansējums
Regulas 3. pantā minēto
uzdevumu īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 160 500 000,
kas izteikts pašreizējās cenās.
Gada apropriācijas piešķir budžeta
lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai. Šajā
sakarībā ir jāgarantē operatīvās
palīdzības finansējums, kas dalībvalstīm nepieciešams
saskaņā ar 3. panta c) punktu.
5. pants
Uzraudzības pašreizējās
iespējas
Lai noteiktu prasības, kas ļauj
nodrošināt Aģentūras operatīvo palīdzību,
kā, piemēram, vajadzību pēc papildu kuģiem
piesārņojuma novēršanai, Aģentūra regulāri
sastāda sarakstu par privātiem un – ja tādi ir – publiskajiem
reaģēšanas mehānismiem, kuri izmantojami piesārņojuma
gadījumā, un saistītajām reaģēšanas
iespējām dažādos Savienības reģionos.
Dalībvalstis sniedz Aģentūrai
informāciju, kas nepieciešama, lai izveidotu šo sarakstu.
Aģentūras Administratīvā
padome šo sarakstu ņem vērā pirms lēmuma pieņemšanas
par piesārņojuma gadījumā izmantojamiem Aģentūras
reaģēšanas pasākumiem saskaņā ar ikgadējām
darba programmām.
6. pants
Savienības finanšu interešu
aizsardzība
1. Komisija un Aģentūra nodrošina,
ka, ieviešot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus,
Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot
profilakses pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām
pretlikumīgām rīcībām, veicot efektīvas
pārbaudes un piedzenot neatbilstoši izmaksātās summas, un, ja
nelikumības ir atklātas, piemērojot sodus, kas ir
iedarbīgi, samērīgi ar nodarījumu un attur no
pārkāpumiem, saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom)
Nr. 2988/95[21]
un (Euratom, EK) Nr. 2185/96[22],
kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999[23].
2. Attiecībā uz Savienības
pasākumiem, kuri finansēti saskaņā ar šo regulu,
Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā
minēto nelikumību jēdziens nozīmē Savienības
tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada
kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai
nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas
Savienības budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot
nepamatotus izdevumus.
3. Komisija un Aģentūra, katra
saskaņā ar savu kompetences jomu, raugās, lai šajā
regulā paredzēto Savienības darbību finansēšanā
tiktu sasniegta vislabākā ieguldīto līdzekļu atdeve.
7. pants
Starpposma novērtējums
Balstoties uz Aģentūras sniegto
informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas
īstenošanu. Ziņojumā, kuru sagatavo, neskarot
Aģentūras Administratīvās padomes funkcijas, izklāsta 4. pantā
minētā Savienības finansējuma izlietošanas rezultātus
attiecībā uz saistībām un izdevumiem par laikposmu no 2014. gada
1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim.
Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija
vajadzības gadījumā var iesniegt šīs regulas grozījumu
priekšlikumus, it īpaši lai ņemtu vērā jaunākos
zinātnes sasniegumus cīņā pret kuģu izraisīto
jūras piesārņojumu un naftas un gāzes ieguves iekārtu
izraisīto jūras piesārņojumu, it īpaši naftas vai
bīstamu un kaitīgu vielu piesārņojumu.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[…]                                                                […]
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (ES) par daudzgadu finansējumu
Eiropas Jūras drošības aģentūras darbībai
saistībā ar reaģēšanu kuģu izraisītā
piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves iekārtu
izraisītā jūras piesārņojuma gadījumā
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[24]
06
Enerģētika un transports
06 02
Iekšzemes, gaisa un jūras transporta politika
06 02 03
Eiropas Jūras drošības aģentūra
06 02 03 02
Eiropas Jūras drošības aģentūra – Piesārņojuma
novēršanas pasākumi
Noteikumu
īstenošana saistībā ar reaģēšanu kuģu
izraisītā piesārņojuma un naftas un gāzes ieguves
iekārtu izraisītā jūras piesārņojuma
gadījumā
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
x Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[25]

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Mērķi/ES
pievienotā vērtība saskaņā ar stratēģiju
„Eiropa 2020”
Aģentūra
veicina jūras transporta drošumu, drošību un ilgtspējību
par labu ES ekonomikai un ES iedzīvotājiem. Tas pilnībā
atbilst trijām stratēģijas „Eiropa 2020”
prioritātēm:
–
gudra izaugsme – uz zināšanām un inovāciju balstītas
ekonomikas attīstība. Aģentūra veicina pēc
iespējas visaugstāko tehnisko standartu izstrādi kuģiem,
tādējādi atbalstot zināšanas un inovāciju;
–
ilgtspējīga izaugsme – resursu ziņā efektīvākas,
videi nekaitīgākas un konkurētspējīgākas
ekonomikas veicināšana. Aģentūra veicina kuģu
izraisītā piesārņojuma novēršanu un
reaģēšanu uz jūras piesārņošanas gadījumiem
dažādos reģionos. Kuģošana dos ieguldījumu
pamatiniciatīvas „Resursu ziņā efektīva Eiropa”
īstenošanā. Aģentūra dos ieguldījumu stratēģijas
īstenošanā jūrniecības nozarē.
–
iekļaujoša izaugsme – tādas ekonomikas veicināšana, kurā ir
augsts nodarbinātības līmenis un kas nodrošina sociālo un
teritoriālo kohēziju. Jūras transports ir būtisks elements,
kas nodrošina salu un īpaši nomaļu reģionu teritoriālo kohēziju
un integrāciju ES. Aģentūra veicina jūras transporta
drošumu, drošību un ilgtspējību ES.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Budžeta joma 06 02, konkrētais mērķis Nr. 3 Uzlabot transporta drošību
Attiecīgās ABM/ABB darbības, kas attiecas uz Eiropas Jūras drošības aģentūru (06 02 03 02)
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Daudzgadu
perspektīvā sniegt finanšu nodrošinājumu Aģentūras
rīcībai saistībā ar reaģēšanu
piesārņojuma gadījumā.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
EMSA ir izstrādājusi darbības
rādītājus, kuri publicēti tās ikgadējās
darba programmās. Tos pastāvīgi uzrauga Administratīvā
padome. Galvenais uzraudzības līdzeklis ir Aģentūras gada
pārskats.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Nodrošināt,
lai EMSA varētu noslēgt daudzgadu līgumus un veikt
nepieciešamo budžeta plānošanu.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
ES
iesaistīšanās ir noteikta grozītajā Regulā (EK)
Nr. 1406/2002, ar ko izveido EMSA; šis priekšlikums nodrošinās
pievienoto vērtību, ļaujot efektīvāk plānot un
izlietot ES līdzekļus.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
EMSA īpašais novērtējums 2008. gadā,
kā arī ES aģentūru vispārējais
novērtējums 2009. gadā apliecināja, ka
Aģentūra sniedz pievienoto vērtību.
2011. gada
maijā Komisija iesniedza starpposma ziņojumu ar atsauces numuru COM(2011) 286,
kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2038/2006 8. pantā.
Komisijas
Iekšējās revīzijas dienests (IAS) 2009. gadā
veica īpašu revīziju par tādu dežūrējošo kuģu
tīklu, kuri paredzēti reaģēšanai naftas noplūdes
gadījumā.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Priekšlikums
ir saderīgs ar ES jūras drošības politiku un tiesību
aktiem, jo īpaši Regulu (ES) Nr. 100/2013, ar ko izveido EMSA
un pārskata Aģentūras pilnvaras. Priekšlikums sagatavots
atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2038/2006, kura ir spēkā
līdz 2013. gada beigām.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
x Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 1.1.2014.–31.12.2020.
–
x Finansiālā ietekme: 2014.–2020. (plus nenomaksātie
maksājumi)
o Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[26]
¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
x Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
x Kopienu izveidotām struktūrām[27]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Visas
ES aģentūras darbojas saskaņā ar stingru uzraudzības
sistēmu, ko veido iekšējās revīzijas resursi, Komisijas
Iekšējās revīzijas dienests, Administratīvā padome,
Komisija, Revīzijas palāta un budžeta lēmējinstitūcija.
Šī sistēma, kā noteikts EMSA izveides regulā, tiks
izmantota arī turpmāk.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Nav
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Nepiemēro
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas
apkarošanas pasākumus saskaņā ar EMSA izveides regulas 20. pantu
veiks arī turpmāk. Turklāt priekšlikumā iekļauts
īpašs pants par Savienības finanšu interešu aizsardzību.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija……………...……….] || Dif./nedif. ([28]) || no EBTA valstīm[29] || no kandidātvalstīm[30] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1.a || 06 02 03 02 [Iemaksas EMSA pozīcijas III sadaļā „Piesārņojuma novēršanas pasākumi”] || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz
komata) pēc pašreizējām cenām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme ||
 || MOVE ĢD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 ||  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Budžeta pozīcijas numurs: 06 02 03 02 || Saistības || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksājumi || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Budžeta pozīcijas numurs: nepiemēro ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || KOPĀ – MOVE ĢD apropriācijas || Saistības || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksājumi || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  KOPĀ – Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksājumi || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksājumi || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 MOVE ĢD ||
  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ – MOVE ĢD || Apropriācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 Maksājumi || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 Uzlabot transporta drošību ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Reaģēšanai paredzēto kuģu tīkls[32] || Vienlaicīgai mobilizācijai pieejamo kuģu skaits || Aptuveni 0,95 milj. euro/ kuģis/ gadā || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445
 CleanSeaNet || Gadā uzņemto satelītattēlu skaits || Aptuveni 2,05 euro/ satelītattēls || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705
 Sadarbība un koordinēšana / informēšana || Ar dalībvalstīm kopā veiktās darbības, tostarp apmācības un pētījumi || Nav izsakāmas || N/P || 0,450 || N/P || 0,600 || N/P || 0,600 || N/P || 0,650 || N/P || 0,650 || N/P || 0,700 || N/P || 0,700 || N/P || 4,350
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 19,675 ||   || 20,600 ||   || 21,600 ||   || 22,800 ||   || 24,675 ||   || 25,050 ||   || 26,100 ||   || 160,500
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
x Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
o  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.3.2.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
x Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
o  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
o  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
Priekšlikums attiecas uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[33]
Aprakstīt, kas jādara,
norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas
un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 EBTA iemaksas no Norvēģijas un Islandes, kas aprēķināts kā 2 % no budžeta || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija
Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības
aģentūras izveidošanu, OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.
[2]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta
Regula (EK) Nr. 724/2004, OV L 129, 31.4.2004., 1. lpp.
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 2038/2006 par daudzgadu finansējumu Eiropas
Jūras drošības aģentūras rīcībai
reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu
jomā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002, OV L 394,
30.12.2006., 1. lpp. Sk. arī labojumu, OV L 30, 3.2.2007, 12. lpp.
[4]               „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””, COM(2011) 500
un COM(2011) 398, abi datēti ar 29.6.2011.
[5]               Abi rīcības plāni pieejami EMSA
tīmekļa vietnē:
http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html.

[6]               Dokuments pieejams EMSA tīmekļa
vietnē:
http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html.

[7]               COM(2010) 611, 28.10.2010.
[8]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra
Regula (ES) Nr. 100/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002
par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu, OV L 39, 9.2.2013.,
30. lpp.
[9]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7.
septembra Direktīva 2005/35/EK par kuģu radīto
piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem,
OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.
[10]             Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmums 2007/779/EK,
ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu,
OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.
[11]             COM(2011) 286, 23.5. 2011.
[12]             EMSA informācija ir pieejama šeit: http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html.

[13]             OV C , , … lpp.
[14]             OV C , , … lpp.
[15]             OV C , , … lpp.
[16]             OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.
[17]             OV L 129, 31.4.2004., 1. lpp.
[18]             OV L 39, 9.2.2013., 30. lpp.
[19]             OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.
[20]             OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.
[21]             OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.
[22]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[23]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[24]             ABM: budžeta vadība pa darbības
jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[25]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[26]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[27]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[28]             Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[29]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[30]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[31]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[32]             Šajā summā ietvertas jūrā
veicamās darbības, kā arī 6,02 milj. euro, ar kuriem
jāfinansē naftas un gāzes ieguves iekārtu
izraisītā jūras piesārņojuma novēršana.
[33]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0762

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (Pārstrādāta versija)  /* COM/2007/0762 galīgā redakcija - COD 2007/0264 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.11.2007COM(2007) 762 galīgā redakcija2007/0264 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (Pārstrādāta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.2. Komisija uzņēmās Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulas (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[2] kodifikāciju. Jaunā direktīva pārņemtu dažādos tajā ietvertos aktus[3].3. Tikmēr Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[4] grozīja ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tostarp svītrot dažus tādus elementus vai to papildināt, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.4. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju[5] par Lēmumu 2006/512/EK, lai šī jaunā procedūra būtu piemērojama jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 251. pantā minēto procedūru, tie ir jāpielāgo saskaņā ar piemērojamām procedūrām.5. Tādēļ attiecīgi Regulas (EEK) Nr. 2018/93 kodificēto versiju būtu jāpārveido pārstrādādā versijā, lai iekļautu grozījumus, kas nepieciešami tās pielāgošanai regulatīvai kontroles procedūrai.ê 2018/93 (pielāgots)2007/0264 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN Ö EIROPAS SAVIENĪBAS Õ PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā Ö 285. panta 1. punktu Õ,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6],ņemot vērā ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],Ö rīkojoties Õ saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[8],tā kāò jauns1.  Padomes 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[9] ir vairākas reizes būtiski grozīta[10]. Tā kā nepieciešams veikt jaunus grozījumus, skaidrības dēļ minētā regula būtu jāpārstrādā.ê 2018/93 1. apsvērums2.  Saskaņā ar Konvencijas par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā, kas apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3179/78[11] un kas izveido Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizāciju (NAFO), prasībām Kopienai jāsniedz NAFO Zinātniskajai Padomei visi pieejamie statistikas un zinātnes dati, ko Zinātniskā Padome pieprasījusi sava darba gaitā.ê 2018/93 2. apsvērums3.  NAFO Zinātniskā Padome savlaicīgi sniegtu statistiku attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām ir atzinusi par būtisku savā darbā, izvērtējot zivju krājumu stāvokli Ziemeļrietumu Atlantijā.ò jauns4.  Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību[12].5.  Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu, šo zvejas rajonu aprakstus, kā arī attiecībā uz zvejas darbību, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm piemērotus mērus, kodus un definīcijas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,ê 2018/93IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsKatra dalībvalsts, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90[13], iesniedz Komisijai datus par tādu kuģu nozveju, kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, vai kuri peld ar šīs dalībvalsts karogu.Tā kā nominālās nozvejas dati aptver visus zvejniecības produktus, kas tiek izkrauti vai pārkrauti jūrā, neatkarīgi no to veida, bet tajos neietilpst tie daudzumi, ko pēc to nozvejošanas jūrā izbrāķē, uz klāja patērē vai uz klāja izlieto par ēsmu. Tajos neietilpst dati par akvakultūras produkciju. Datus iegrāmato kā dzīvsvaru, kas vienāds ar izkrautajiem vai pārkrautajiem daudzumiem, noapaļojot līdz tonnai.2. pants1. Iesniedzami divu veidu dati:a) katras no I pielikumā uzskaitītajām sugām gada nominālās nozvejas, izteiktas dzīvsvara tonnās, kas vienādas ar izkrautajiem daudzumiem, katrā no II pielikumā uzskaitītajiem un III pielikumā definētajiem Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoniem;b) a) apakšpunktā noteiktās nozvejas un atbilstošā zvejas darbība, iedalot pa kalendārajiem nozvejošanas mēnešiem, pēc zvejas rīkiem, kuģa izmēra un galvenajām sugām, kas tiek zvejotas.2. 1. punkta a) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. maijam, kurš seko atskaites gadam, un tie var būt provizoriski. 1. punkta b) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. augustam, kurš seko atskaites gadam, un tie ir galīgie dati.Datiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā un iesniegti provizorisku datu veidā, jābūt skaidri identificētiem kā tādiem.Attiecībā uz sugu/zvejas rajonu kombinācijām, kur atskaites iesniegšanas periodā netika iegrāmatota nekāda nozveja, netiek pieprasīts iesniegt datus.Ja dalībvalsts iepriekšējā kalendāra gadā nav zvejojusi Ziemeļrietumu Atlantijā, tā līdz nākamā gada 31. maijam informē par to Komisiju.3. IV pielikumā sniegtas definīcijas un kodi, kas lietojami, iesniedzot informāciju par zvejas darbībām, zvejas rīkiem, zvejas metodi un kuģa izmēru.ê 2018/93 (pielāgots)ð jauns4. ð Komisija var grozīt ï sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu, šo zvejas rajonu aprakstus, kā arī attiecībā uz zvejas darbību, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm piemērotus mērus, kodus un definīcijas.ð Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem ï saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto ð regulatīvo kontroles ï Ö procedūru Õ.ê 2018/933. pantsJa saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemtie noteikumi nenosaka citādi, dalībvalstīm ir atļauts lietot paraugu ņemšanas metodes, lai iegūtu nozvejas datus par tām zvejas flotes daļām, kur datu pilnīga aptveršana būtu saistīta ar pārmērīgu administratīvo procedūru piemērošanu. Dalībvalstij savā ziņojumā, kas iesniegts atbilstoši 7. panta 1. punktam, jāiekļauj sīkas ziņas attiecībā uz paraugu ņemšanas procedūrām kopā ar sīkām ziņām par kopējo ar šādām metodēm iegūto datu daļu.4. pantsê 2018/93 (pielāgots)Dalībvalstis izpilda savas saistības attiecībā pret Komisiju atbilstoši 1. un 2. panta prasībām, iesniedzot datus V pielikumā Ö norādītajā veidā Õ.Dalībvalstis ar iepriekšēju Komisijas atļauju var iesniegt datus atšķirīgā veidā.ê 2018/935. pants24 stundu laikā kopš ziņojumu saņemšanas, ja iespējams, Komisija nosūta tajos ietverto informāciju administratīvajam sekretāram.ê 1882/2003 3. pants un III pielikuma 44. punkts (pielāgots)ð jauns6. pants1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja Ö , kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK[14] Õ (turpmāk tekstā – «Komiteja»).2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK ð 5.a panta 1. līdz 4. punktu ï un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.ê 2018/93 (pielāgots)7. pants1. Dalībvalstis Ö līdz 1994. gada 28. jūlijam Õ iesniedz Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, kurā aprakstīts tas, kā iegūti dati attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām, un kas atspoguļo šo datu reprezentativitātes un ticamības pakāpi. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā šo ziņojumu kopsavilkumu.2. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām 1. punktā noteiktajā informācijā trīs mēnešu laikā kopš to ieviešanas.3. Reizi gadā Komitejas Ö atbildīgā Õ Darba grupa izskata ziņojumus attiecībā uz metodi, datu pieejamību Ö un 1. punktā minēto Õ datu ticamību, un citiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas piemērošanu.ê8. pantsRegulu (EEK) Nr. 2018/93 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas VII pielikumā.ê 2018/93 (pielāgots)9. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […]ê 1636/2001 1. pants un I pielikumsI PIELIKUMSTO SUGU SARAKSTS, PAR KURĀM ZIŅOTS KOMERCIĀLAJĀ NOZVEJAS STATISTIKĀ PAR ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻUDalībvalstīm ir jāpaziņo par to sugu nominālo nozveju, kas ir apzīmētas ar zvaigznīti(*). Ziņojot par atlikušo sugu nominālo nozveju, nav obligāti jānorāda atsevišķas sugas. Tomēr, ja dati par atsevišķām sugām nav iesniegti, tie ir jāiekļauj kopējās kategorijās. Dalībvalstis var iesniegt datus par sugām, kas nav sarakstā, ar noteikumu, ka sugas ir skaidri norādītas.Piezīme: n.t.p. saīsinājums nozīmē «netiek tuvāk precizēts».Nosaukums | Trīsburtu apzīmējums | Zinātniskais nosaukums | Angliskais nosaukums |BENTISKĀS ZIVISMenca | COD (*) | Gadus morhua | Atlantic cod |Pikša | HAD (*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock |Sarkanasari n.t.p. | RED (*) | Sebastes spp. | Atlantic redfishes n.e.i. |Sudrabotā merlūza | HKS (*) | Merluccius bilinearis | Silver hake |Merlūza Urophycis chuss | HKR (*) | Urophycis chuss | Red hake |Saida | POK (*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock) |Sarkanasaris Sebastes marinus | REG (*) | Sebastes marinus | Golden redfish |Sarkanasaris Sebastes mentella | REB (*) | Sebastes mentella | Beaked redfish |Hippoglossoides platessoides paltuss | PLA (*) | Hippoglossoides platessoides | American plaice (L. R. dab) |Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder |Dzeltenspuru plekste | YEL (*) | Pleuronectes ferruginea | Yellowtail flounder |Melnais paltuss | GHL (*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut |Parastais paltuss | HAL (*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut |Ziemas plekste | FLW (*) | Pseudopleuronectes americanus | Winter flounder |Vasaras plekste | FLS (*) | Paralichythys dentatus | Summer flounder |Rūts plekste | FLD (*) | Scophthalmus aquosus | Windowpane flounder |Plekstveidīgās zivis n.t.p. | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |Amerikāņu jūrasvelns | ANG (*) | Lophius americanus | American angler |Atlantijas jūrasgaiļi | SRA | Prionotus spp. | Atlantic searobins |Atlantijas tomkods | TOM | Microgadus tomcod | Atlantic tomcod |Zilā antimora | ANT | Antimora rostrata | Blue antimora |Putasū | WHB | Micromesistius puotassou | Blue whiting (= poutassou) |Amerikas tautoga | CUN | Tautogolabrus adspersus | Cunner |Vēdzele | USK | Brosme brosme | Cusk (= tusk) |Grenlandes menca | GRC | Gadus ogac | Greenland cod |Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia | Blue ling |Jūras līdaka | LIN (*) | Molva molva | Ling |Jūras zaķis | LUM (*) | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) |Karaļzivs | KFG | Menticirrhus saxatilis | Northern kingfish |Raibā lodeszivs | PUF | Sphoeroides maculatus | Northern puffer |Lucīši n.t.p. | ELZ | Lycodes spp. | Eelpouts n.e.i. |Amerikas lucītis | OPT | Macrozoarces americanus | Ocean pout |Polārmenca | POC | Boreogadus saida | Polar cod |Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier |Makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax | Roughhead grenadier |Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. | Sandeels (= sand lances) |Jūrasbuļļi n.t.p. | SC | Myoxocephalus spp. | Sculpins n.e.i. |Skapa | SCP | Stenotomus chrysops | Scup |Tautoga | TAU | Tautoga onitis | Tautog |Tailzivs | TIL | Lopholatilus chamaeleonticeps | Tilefish |Baltā merlūza | HKW (*) | Urophycis tenuis | White hake |Vilkzivis n.t.p. | CAT (*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes n.e.i. |Vilkzivs | CAA (*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish |Raibā vilkzivs | CAS (*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish |Bentiskās zivis n.t.p. | GRO | Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. |PELĀĢISKĀS ZIVISSiļķe | HER (*) | Clupea harengus | Atlantic herring |Makrele | MAC (*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |Sviestzivs | BUT | Peprilus triachanthus | Atlantic butterfish |Brevortija | MHA (*) | Brevoortia tyrannus | Atlantic menhaden |Atlantijas skumbrijlīdaka | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |Rietumatlantijas anšovs | ANB | Anchoa mitchilli | Bay anchovy |Lufārs | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |Zirgkaranga | CVJ | Caranx hippos | Crevalle Jack |Fregates tunzivs | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |Ķēniņmakrele | KGM | Scomberomorus cavalla | King mackerel |Lāsumainā makrele | SSM (*) | Scomberomorus maculatus | Atlantic Spanish mackerel |Buriniekzivs | SAI | Istiophorus platypterus | Sailfish |Svītrainā marlīne | WHM | Tetrapturus albidus | White marlin |Zilā marlīne | BUM | Makaira nigricans | Blue marlin |Zobenzivs | SWO | Xipias gladius | Swordfish |Garspuru tunzivs | ALB | Thunnus alalunga | Albacore tuna |Pelamīda | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |Mazā tunzivs | LTA | Euthynnus alletteratus | Little tunny |Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |Ziemeļu tunzivs | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefish tuna |Svītrainā tunzivs | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |Dzeltenspuru tunzivs | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |Tunzivis n.t.p. | TUN | Scombridae | Tunas n.e.i. |Pelāģiskās zivis n.t.p. | PEL | Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. |PĀRĒJĀS ZIVISVēderainā siļķe | ALE | Alosa pseudoharengus | Alewife |Seriolas n.t.p. | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |Amerikas jūraszutis | COA | Conger oceanicus | American conger |Amerikas zutis | ELA | Anguilla rostrata | American eel |Amerikas palede | SHA | Alosa sapidissima | American shad |Argentīnas n.t.p. | ARG | Argentina spp. | Argentines n.e.i. |Atlantijas bungzivs | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantic croaker |Atlantijas adatzivs | NFA | Strongylura marina | Atlantic needlefish |Atlantijas diegsiļķe | THA | Opisthonema oglinum | Atlantic thread herring |Gludgalve | ALC | Alepocephalus bairdii | Baird's slickhead |Lielā bungzivs | BDM | Pogonias cromis | Black drum |Melnais jūras asaris | BSB | Centropristis striata | Black sea bass |Vasaras palede | BBH | Alosa aestivalis | Blueback herring |Moiva | CAP (*) | Mallotus villosus | Capelin |Palijas n.t.p. | CHR | Salvelinus spp. | Char n.e.i. |Kobija | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |Pampano | POM | Trachinotus carolinus | Common (= Florida) pompano |Diegspuru palede | SHG | Dorosoma cepedianum | Gizzard shad |Pomadasīdas n.t.p. | GRX | Pomadasyidae | Grunts n.e.i. |Cigoriņu palede | SHH | Alosa mediocris | Hickory shad |Lākturzivs | LAX | Notoscopelus spp. | Lanternfish |Kefales n.t.p. | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |Ziemeļatlantijas sviestzivs | HVF | Peprilus alepidotus (= Paru) | North Atlantic harvestfish |Cūkzivs | PIG | Orthopristis chrysoptera | Pigfish |Varavīksnes stinte | SMR | Osmerus mordax | Rainbow smelt |Sarkanā bungzivs | RDM | Sciaenops ocellatus | Red drum |Parastā jūraskarūsa | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |Raupjā stavrida | RSC | Trachurus lathami | Rough shad |Smilšu asaris | PES | Diplectrum formosum | Sand perch |Aitgalve | SPH | Archosargus probatocephalus | Sheepshead |Punktotā bungzivs | SPT | Leiostomus xanthurus | Spot croaker |Lāsainā bungzivs | SWF | Cynoscion nebulosus | Spotted weakfish |Cynoscion regalis sugas zivs | STG | Cynoscion regalis | Squeteague |Svītrainais asaris | STB | Morone saxatilis | Striped bass |Stores n.t.p. | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |Atlantijas tarpūna | TAR | Tarpon (= Megalops) atlanticus | Tarpon |Forele n.t.p. | TRO | Salmo spp. | Trout n.e.i. |Amerikas svītrainais asaris | PEW | Morone americana | White perch |Beriksas n.t.p. | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |Katrāns | DGS (*) | Squalus acanthias | Spiny (= picked) dogfish |Dzeloņzivis n.t.p. | DGX (*) | Squalidae | Dogfishes n.e.i. |Siļķu haizivs | POR (*) | Lamna nasus | Porbeagle |Lielās haizivis n.t.p. | SHX | Squaliformes | Large sharks n.e.i. |Haizivs Isurus oxyrinchus | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako shark |Atlantijas aspurna haizivs | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | Atlantic sharpnose shark |Melnā haizivs | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish |Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus | Boreal (Greenland) shark |Milzu haizivs | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark |Ežu raja | RJD | Leucoraja erinacea | Little skate |Haizivs Dipturus laevis | RJL | Dipturus laevis | Barndoor skate |Acainā raja | RJT | Leucoraja ocellata | Winter skate |Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata | Thorny skate |Gludā raja | RJS | Malacoraja senta | Smooth skate |Raja Bathyraja spinicauda | RJQ | Bathyraja spinicauda | Spinytail (spinetail) skate |Ziemeļu raja | RJG | Amblyraja hyperborea | Arctic skate |Rajas n.t.p. | SKA (*) | Raja spp. | Skates n.e.i. |Zivis n.t.p. | FIN | Osteichthyes | Finfishes n.e.i. |BEZMUGURKAULNIEKIKalmārs Loligo pealei | SQL (*) | Loligo pealei | Long-finned squid |Kalmārs Illex illecebrosus | SQI (*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid |Kalmāri n.t.p. | SQU (*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |Taisnā makstgliemene | CLR | Ensis directus | Atlantic razor clam |Cietgliemene | CLH | Mercenaria mercenaria | Hard clam |Gliemene Arctica islandica | CLQ | Arctica islandica | Occan quahog |Lielā smilšgliemene | CLS | Mya arenaria | Soft clam |Atlantijas maktra | CLB | Spisula solidissima | Surf clam |Gliemenes n.t.p. | CLX | Prionodesmacea, Teleodesmacea | Clams n.e.i. |Karību ķemmīšgliemene | SCB | Argopecten irradians | Bay scallop |Raibā ķemmīšgliemene | SCC | Argopecten gibbus | Calico scallop |Islandes ķemmīšgliemene | ISC | Chlamys islandica | Icelandic scallop |Amerikas ķemmīšgliemene | SCA | Placopecten magellanicus | Sea scallop |Ķemmīšgliemenes n.t.p. | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. |Klusā okeāna austere | OYA | Crassostrea virginica | American cupped oyster |Vidusjūras ēdamgliemene | MUS | Mytilus edulis | Blue mussel |Kroņgliemeži n.t.p. | WHX | Busycon spp. | Whelks n.e.i. |Litorīnas n.t.p. | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. |Jūras mīkstmieši n.t.p. | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |Parastais krabis | CRK | Cancer irroratus | Atlantic rock crab |Zilais krabis | CRB | Callinectes sapidus | Blue crab |Zaļais krabis | CRG | Carcinus maenas | Green crab |Ziemeļu krabis | CRJ | Cancer borealis | Jonah crab |Baltais krabis | CRQ | Chinoectes opilio | Queen crab |Sarkanais krabis | CRR | Geryon quinquedens | Red crab |Karaliskais krabis | KCT | Lithodes maia | Stone king crab |Jūras krabji n.t.p. | CRA | Reptantia | Marine crabs n.e.i. |Amerikas omārs | LBA | Homarus americanus | American lobster |Parastā ziemeļgarnele | PRA (*) | Pandalus borealis | Northern prawn |Aukstūdens ziemeļgarnele | AES | Pandalus montagui | Aesop shrimp |Tīģergarneles n.t.p. | PEN (*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |Ziemeļgarneles | PAN (*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps |Jūras vēžveidīgie n.t.p. | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |Jūrasezis | URC | Strongylocentrotus spp. | Sea urchin |Daudzsaru tārpi n.t.p. | WOR | Polychaeta | Marine worms n.e.i. |Atlantijas zobenastis | HSC | Limulus polyphemus | Horeshoe crab |Jūras bezmugurkaulnieki n.t.p. | INV | Invertebrata | Marine invertebrates n.e.i. |JŪRAS AĻĢESBrūnaļģes | SWB | Phaenophyceae | Brown seaweeds |Sārtaļģes | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds |Jūras aļģes n.t.p. | SWX | Algae | Seaweeds n.e.i. |ROŅIGrenlandes ronis | SHE | Pagophilus groenlandicus | Harp seal |Pūšļdeguna ronis | SEZ | Cystophora cristata | Hooded seal |_______________ê 2018/93II PIELIKUMSZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJAS STATISTIKAS ZVEJAS RAJONI, PAR KURIEM JĀIESNIEDZ DATI0. apakšzona:Rajons 0 ARajons 0 B1. apakšzona:Rajons 1 ARajons 1 BRajons 1 CRajons 1 DRajons 1 ERajons 1 FRajons 1 NK (nav zināms)2. apakšzona:Rajons 2 GRajons 2 HRajons 2 JRajons 2 NK (nav zināms)3. apakšzona:Rajons 3 KRajons 3 LRajons 3 MRajons 3 NRajons 3 ORajons 3 PApakšrajons 3 P nApakšrajons 3 P sRajons 3 NK (nav zināms)4. apakšzona:Rajons 4 RRajons 4 SRajons 4 TRajons 4 VApakšrajons 4 V nApakšrajons 4 V sRajons 4 WRajons 4 XRajons 4 NK (nav zināms)5. apakšzona:Rajons 5 YRajons 5 ZApakšrajons 5 Z eApakšrajons 5 Z cApakšvienība 5 Z uApakšrajons 5 Z wRajons 5 NK (nav zināms)6. apakšzona:Rajons 6 ARajons 6 BRajons 6 CRajons 6 DRajons 6 ERajons 6 FRajons 6 GRajons 6 HRajons 6 NK (nav zināms)Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoni[pic]_______________III PIELIKUMSê 1636/2001 1. pants un II pielikumsNAFO APAKŠZONU UN RAJONU APRAKSTS, KO IZMANTO ZIVSAIMNIECĪBAS STATISTIKĀ UN NOTEIKUMOS ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻĀZiemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencijas XX pantā noteiktās zinātnes un statistikas apakšzonas, rajoni un apakšrajoni ir šādi:Apakšzona 0Tāda konvencijas apgabala daļa, ko dienvidos ierobežo līnija, kas stiepjas austrumu virzienā no punkta 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma uz punktu 61°00′ ziemeļu platuma un 59°00′ rietumu garuma, no turienes dienvidaustrumu virzienā pa loksodromu uz punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma; tad to austrumos ierobežo virkne ģeodēzisko līniju, kas savieno šādus punktus:Punkta Nr. | Platums | Garums |1 | 60° 12'0 | 57° 13'0 |2 | 61° 00'0 | 57° 13'1 |3 | 62° 00'5 | 57° 21'1 |4 | 62° 02'3 | 57° 21'8 |5 | 62° 03'5 | 57° 22'2 |6 | 62° 11'5 | 57° 25'4 |7 | 62° 47'2 | 57° 41'0 |8 | 63° 22'8 | 57° 57'4 |9 | 63° 28'6 | 57° 59'7 |10 | 63° 35'0 | 58° 02'0 |11 | 63° 37'2 | 58° 01'2 |12 | 63° 44'1 | 57° 58'8 |13 | 63° 50'1 | 57° 57'2 |14 | 63° 52'6 | 57° 56'6 |15 | 63° 57'4 | 57° 53'5 |16 | 64° 04'3 | 57° 49'1 |17 | 64° 12'2 | 57° 48'2 |18 | 65° 06'0 | 57° 44'1 |19 | 65° 08'9 | 57° 43'9 |20 | 65° 11'6 | 57° 44'4 |21 | 65° 14'5 | 57° 45'1 |22 | 65° 18'1 | 57° 45'8 |23 | 65° 23'3 | 57° 44'9 |24 | 65° 34'8 | 57° 42'3 |25 | 65° 37'7 | 57° 41'9 |26 | 65° 50'9 | 57° 40'7 |27 | 65° 51'7 | 57° 40'6 |28 | 65° 57'6 | 57° 40'1 |29 | 66° 03'5 | 57° 39'6 |30 | 66° 12'9 | 57° 38'2 |31 | 66° 18'8 | 57° 37'8 |32 | 66° 24'6 | 57° 37'8 |33 | 66° 30'3 | 57° 38'3 |34 | 66° 36'1 | 57° 39'2 |35 | 66° 37'9 | 57° 39'6 |36 | 66° 41'8 | 57° 40'6 |37 | 66° 49'5 | 57° 43'0 |38 | 67° 21'6 | 57° 52'7 |39 | 67° 27'3 | 57° 54'9 |40 | 67° 28'3 | 57° 55'3 |41 | 67° 29'1 | 57° 56'1 |42 | 67° 30'7 | 57° 57'8 |43 | 67° 35'3 | 58° 02'2 |44 | 67° 39'7 | 58° 06'2 |45 | 67° 44'2 | 58° 09'9 |46 | 67° 56'9 | 58° 19'8 |47 | 68° 01'8 | 58° 23'3 |48 | 68° 04'3 | 58° 25'0 |49 | 68° 06'8 | 58° 26'7 |50 | 68° 07'5 | 58° 27'2 |51 | 68° 16'1 | 58° 34'1 |52 | 68° 21'7 | 58° 39'0 |53 | 68° 25'3 | 58° 42'4 |54 | 68° 32'9 | 59° 01'8 |55 | 68° 34'0 | 59° 04'6 |56 | 68° 37'9 | 59° 14'3 |57 | 68° 38'0 | 59° 14'6 |58 | 68° 56'8 | 60° 02'4 |59 | 69° 00'8 | 60° 09'0 |60 | 69° 06'8 | 60° 18'5 |61 | 69° 10'3 | 60° 23'8 |62 | 69° 12'8 | 60° 27'5 |63 | 69° 29'4 | 60° 51'6 |64 | 69° 49'8 | 60° 58'2 |65 | 69° 55'3 | 60° 59'6 |66 | 69° 55'8 | 61° 00'0 |67 | 70° 01'6 | 61° 04'2 |68 | 70° 07'5 | 61° 08'1 |69 | 70° 08'8 | 61° 08'8 |70 | 70° 13'4 | 61° 10'6 |71 | 70° 33'1 | 61° 17'4 |72 | 70° 35'6 | 61° 20'6 |73 | 70° 48'2 | 61° 37'9 |74 | 70° 51'8 | 61° 42'7 |75 | 71° 12'1 | 62° 09'1 |76 | 71° 18'9 | 62° 17'5 |77 | 71° 25'9 | 62° 25'5 |78 | 71° 29'4 | 62° 29'3 |79 | 71° 31'8 | 62° 32'0 |80 | 71° 32'9 | 62° 33'5 |81 | 71° 44'7 | 62° 49'6 |82 | 71° 47'3 | 62° 53'1 |83 | 71° 52'9 | 63° 03'9 |84 | 72° 01'7 | 63° 21'1 |85 | 72° 06'4 | 63° 30'9 |86 | 72° 11'0 | 63° 41'0 |87 | 72° 24'8 | 64° 13'2 |88 | 72° 30'5 | 64° 26'1 |89 | 72° 36'3 | 64° 38'8 |90 | 72° 43'7 | 64° 54'3 |91 | 72° 45'7 | 64° 58'4 |92 | 72° 47'7 | 65° 00'9 |93 | 72° 50'8 | 65° 07'6 |94 | 73° 18'5 | 66° 08'3 |95 | 73° 25'9 | 66° 25'3 |96 | 73° 31'1 | 67° 15'1 |97 | 73° 36'5 | 68° 05'5 |98 | 73° 37'9 | 68° 12'3 |99 | 73° 41'7 | 68° 29'4 |100 | 73° 46'1 | 68° 48'5 |101 | 73° 46'7 | 68° 51'1 |102 | 73° 52'3 | 69° 11'3 |103 | 73° 57'6 | 69° 31'5 |104 | 74° 02'2 | 69° 50'3 |105 | 74° 02'6 | 69° 52'0 |106 | 74° 06'1 | 70° 06'6 |107 | 74° 07'5 | 70° 12'5 |108 | 74° 10'0 | 70° 23'1 |109 | 74° 12'5 | 70° 33'7 |110 | 74° 24'0 | 71° 25'7 |111 | 74° 28'6 | 71° 45'8 |112 | 74° 44'2 | 72° 53'0 |113 | 74° 50'6 | 73° 02'8 |114 | 75° 00'0 | 73° 16'3 |115 | 75° 05 | 73° 30 |un no turienes ziemeļu virzienā līdz paralēlei 78° 10′ ziemeļu platuma; un rietumos to ierobežo līnija, kas sākas 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu uz Bafina zemi pie Austrumblafas (61°55′ ziemeļu platuma un 66°20′ rietumu garuma), un no turienes ziemeļu virzienā gar Bafina zemi, Bailota salu, Devonas salu un Elsmīra salu, un tālāk pa 80° rietumu garuma meridiānu ūdeņos starp šīm salām līdz 78°10′ ziemeļu platuma; un ziemeļos to ierobežo 78°10′ ziemeļu platuma paralēle.Apakšzona «0» sastāv no diviem rajoniemRajons «0 A»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles.Rajons «0 B»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles.Apakšzona «1»Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no apakšzonas «0» un uz ziemeļiem un austrumiem no loksodromas, kas savieno punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma ar punktu 52°15′ ziemeļu platuma un 42°00′ rietumu garuma.Apakšzona «1» sastāv no sešiem rajoniemRajons «1 A»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 68°50′ ziemeļu platuma paralēles ( Christianshaab ).Rajons «1 B»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 66°15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak ) un 68° 50' ziemelu platuma paralēli ( Christianshaab ).Rajons «1 C»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab ) un 66° 15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak ).Rajons « 1 D»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 62°30' ziemeļu platuma paralēli ( Frederikshaab šļūdonis) un 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab ).Rajons « 1 E»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 60°45' ziemeļu platuma paralēli ( Desolation zemesrags) un 62° 30' ziemeļu platuma paralēli ( Frederikshaab šļūdonis).Rajons «1 F»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60°45′ ziemeļu platuma paralēles ( Desolation zemesrags).Apakšzona «2»Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no 64°30′ rietumu garuma meridiāna Hudzona šauruma rajonā, uz dienvidiem no apakšzonas 0′, uz dienvidiem un rietumiem no apakšzonas 1un uz ziemeļiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles.Apakšzona «2» sastāv no trim rajoniemRajons «2 G»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 57°40′ ziemeļu platuma paralēles ( Mugford zemesrags).Rajons «2 H»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 55°20′ ziemeļu platuma paralēli ( Hopedale ) un 57° 40′ ziemeļu platuma paralēli ( Mugford zemesrags).Rajons «2 J»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 55°20′ ziemeļu platuma paralēles ( Hopedale ).Apakšzona «3»Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no līnijas, kas stiepjas ziemeļu virzienā no Bauld zemesraga Ņūfaundlendas ziemeļu krastā līdz 52°15′ ziemeļu platuma; uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles; un uz austrumiem un ziemeļiem no loksodromas, kas sākas uz 39°00′ ziemeļu platuma, 50°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā, šķērsojot punktu uz 43°30′ ziemeļu platuma, 55°00′ rietumu garuma, virzoties uz punktu uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, līdz tā šķērso taisnu līniju, kas savieno Ray zemesragu 47° 37,0' ziemeļu platuma; 59° 18,0′ rietumu garuma pie Nūfaundlendas krasta ar Ziemeļu zemesragu 47°02,0′ ziemeļu platuma; 60° 25,0′ rietumu platuma Cape Breton salā; tad ziemeļaustrumu virzienā pa minēto līniju līdz Ray zemesragam, 47° 37,0′ ziemeļu platuma, 59° 18,0′ rietumu garuma.Apakšzona «3» sastāv no sešiem rajoniemRajons «3 K»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles ( Freels zemesrags, Ņūfaundlenda).Rajons «3 L»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Freels zemesraga līdz St Mary zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Freels zemesraga, no turienes uz austrumiem virzienā uz 46°30′ rietumu garuma meridiānu, tad uz dienvidiem virzienā uz 46°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad uz rietumiem virzienā uz 54° 30′ rietumu garuma meridianu, tad pa loksodromu līdz St Mary zemesragam Ņūfaundlendā.Rajons «3 M»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 46°30′ rietumu garuma meridiāna.Rajons «3 N»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 46°30′ rietumu garuma meridiānu un 51°00′ rietumu garuma meridiānu.Rajons «3 O»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 51°00′ rietumu garuma meridiānu un 54°30′ rietumu garuma meridiānu.Rajons «3 P»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no Ņūfaundlendas krasta un uz rietumiem no līnijas no St Mary zemesraga, Ņūfaundlendā, līdz punktam uz 46°00' ziemeļu platuma, 54°30' rietumu garuma, no šejienes uz dienvidiem līdz apakšzonas robežai.Rajons «3 P» sadalās divos apakšrajonos:«3Pn» — ziemeļrietumu apakšrajons — tāda rajona «3P» daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no līnijas, kas stiepjas no 47° 30,7′ ziemeļu platuma; 57° 43,2′ rietumu garuma, apmēram uz dienvidrietumiem līdz punktam uz 46°50,7′ ziemeļu platuma un 58°49,0′ rietumu garuma;«3Ps» — dienvidaustrumu apakšrajons — tāda rajona «3P» daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no līnijas, kas noteikta apakšrajonam «3Pn».Apakšzona «4»Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles, rietumos no apakšzonas 3′ un austrumos no šādi aprakstītas līnijas:tā sākas starptautiskās robežas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu beigās Grand Manan šaurumā, punktā uz 44°46'35,346′′ ziemeļu platuma; 66° 54'11,253′′ rietumu garuma; no šejienes uz dienvidiem līdz 43°50′ ziemeļu platuma paralēlei; tad uz rietumiem līdz 67°24'27,24′′ rietumu garuma meridiānam; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°53'14′′ ziemeļu platuma un 67°44'35′′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°31'08′′ ziemeļu platuma un 67°28'05′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju līdz punktam uz 42°20′ ziemeļu platuma un 67°18'13,15′′ rietumu garuma;tad uz austrumiem līdz punktam 66°00′ rietumu garuma; tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°00′ ziemeļu platuma un 65°40′ rietumu garuma un no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei.Apakšzona «4» sastāv no sešiem rajoniemRajons «4 R»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Bauld zemesraga līdz Ray zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Bauld zemesraga, tā iet uz ziemeļiem līdz 52°15′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz Labradora krastam, tad gar Labradoras krastu līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām, tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz punktam uz 47° 50′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virziena līdz punktam, kur apakšzonas 3′ robeža šķērso taisnu līniju, kura savieno Jaunskotijas Ziemeļu zemesragu ar Ņūfaundlendas Ray zemesragu, tad līdz Ņūfaundlendas Ray zemesragam.Rajons «4 S»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Kvebekas dienvidu krastu no Labradoras un Kvebekas robežas beigām līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts , tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu austrumdienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu ziemeļaustrumu virzienā līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām.Rajons «4 T»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastiem, Ņūbrunsviku un Kvebeku no Ziemeļu zemesraga līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts , tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidu virzienā līdz Jaunskotijas Ziemeļu zemesragam.Rajons «4 V»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu starp Ziemeļu zemesragu un Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu , tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60°00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz punktam, kur 3. un 4. apakšzonas robeža sastop 39°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad pa robežu starp 3. un 4. apakšzonu un pa līniju, kas turpinās ziemeļrietumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, un tad pa loksodromu dienvidu virziena līdz Ziemeļu zemesragam Jaunskotija.Rajons «4 V» sadalās divos apakšrajonos:«4Vn» — ziemeļu apakšrajons — rajona «4 V» daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles;«4Vs» — dienvidu apakšrajons — rajona «4 V» daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles.Rajons «4 W»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu no Halifaksas līdz Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu , tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz 63°20′ rietumu garuma meridiānam, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz šī meridiāna pie 44°20′ ziemeļu platuma, tad pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz Halifaksai Jaunskotijā.Ra jons «4 X»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp 4. apakšzonas rietumu robežu un Ņūbrunsvikas un Jaunskotijas krastiem no robežas starp Ņūbrunsviku un Menu beigām līdz Halifaksai, un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Halifaksas, ved pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 44°20′ ziemeļu platuma, 63°20′ rietumu garuma, no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, un no turienes uz rietumiem līdz 65°40′ rietumu garuma meridiānam.Apakšzona «5»Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz rietumiem no 4. apakšzonas rietumu robežas, uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 71°40′ rietumu garuma meridiāna.Apakšzona «5» sastāv no diviem rajoniemRajons «5 Y»Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Menas, Ņūhempšīras un Masačūsetsas krastiem no robežas starp Menu un Ņūbrunsviku līdz 70°00′ rietumu platumam Keipkodā (apmēram pie 42° ziemeļu platuma) un šādi aprakstītu līniju: tā sākas Keipkodā punktā uz 70° rietumu garuma (apmēram 42° ziemeļu platuma), tad ved uz ziemeļiem līdz 42°20′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 67°18’13,15’’ rietumu garuma pie robežas starp 4. un 5. apakšzonu, un tad pa šo robežu līdz robežai starp Kanādu un Savienotajām Valstīm.Rajons «5 Z»Apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no rajona «5 Y».Rajons «5 Z» sadalās divos apakšrajonos: austrumu apakšrajonā un rietumu apakšrajonā, ko definē šādi:«5 Ze» — austrumu apakšrajons - rajona «5 Z» daļa, kas atrodas uz austrumiem no 70°00 rietumu garuma meridiāna;Apakšrajons «5 Z e» sīkāk sadalās divās apakšvienībās[15]:«5 Z u» (Savienoto Valstu ūdeņi) ir «5 Z e» apakšrajona daļa uz rietumiem no ģeodēziskajām līnijām, kas savieno šādu koordināšu punkti:Ziemeļu platums | Rietumu garums |A | 44°11'12” | 67°16'46” |B | 42°53'14” | 67°44'35” |C | 42°31'08” | 67°28'05” |D | 40°27'05” | 65°41'59” |«5 Z c» (Kanādas ūdeņi) ir apakšrajona «5 Z e» daļa uz austrumiem no iepriekš minētajām ģeodēziskajām līnijām;«5 Z w» — rietumu apakšrajons- rajona «5 Z» daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00’ rietumu garuma meridiāna.Apakšzona «6»Tāda Konvencijas apgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura sākas no punkta Rodailendas krastā uz 71°40′ rietumu garuma, tad virzās uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 42°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 35°00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz Ziemeļamerikas krastam, tad ziemeļu virzienā gar Ziemeļamerikas krastu līdz Rodailendas punktam uz 71°40′ rietumu garuma.Apakšzona «6» sastāv no astoņiem rajoniemRajons «6 A»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz rietumiem no 5. apakšzonas.Rajons «6 B»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma, uz dienvidiem no 39° 00 ziemeļu platuma paralēles, un uz ziemeļiem un rietumiem no līnijas, kas ved rietumu virzienā pa 37°00 ziemeļu platuma paralēli līdz 76°00′ rietumu garumam un tad uz dienvidiem līdz Henry zemesragam Virdžīnijā.Rajons «6 C»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70° 00′ rietumu garuma un uz dienvidiem no apakšrajona 6 B.Rajons «6 D»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 B» un «6 C» un uz rietumiem no 65°00′ rietumu garuma.Rajons «6 E»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 D» un uz rietumiem no 60°00′ rietumu garuma.Rajons «6 F»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 E» un uz rietumiem no 55° 00′ rietumu garuma.Rajons «6 G»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 F» un uz rietumiem no 50° 00′ rietumu garuma.Rajons «6 H»Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 G» un uz rietumiem no 42° 00′ rietumu garuma._______________ê 2018/93IV PIELIKUMSê 1636/2001 1. pants un III pielikumsDEFINĪCIJAS UN KODI, KAS LIETOJAMI, IESNIEDZOT DATUS PAR NOZVEJUA) ZVEJAS RĪKU/ZVEJAS KUĢU KATEGORIJU SARAKSTS(no Starptautiskās standarta statistikas zvejas rīku klasifikācijas ( ISSCFG ))Kategorija | Saīsinājums |Traļi |Grunts traļi |rāmja traļi | TBB |otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) | OTB |otertraļi (sānu) | OTB1 |otertraļi (gala) | OTB2 |pāra traļi (divi kuģi) | PTB |garneļu traļi | TBS |omāru traļi | TBN |grunts traļi (netiek precizēts) | TB |Pelāģiskie traļi |otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) | OTM |otertraļi (sānu) | OTM1 |otertraļi (gala) | OTM2 |pāra traļi (divi kuģi) | PTM |garneļu traļi | TMS |pelāģiskie traļi (netiek precizēts) | TM |Dvīņu tralis | OTS |Dvīņu otertraļi | OTT |Pāra traļi (divi kuģi) (netiek precizēts) | PT |Otertraļi (netiek precizēts) | OT |Cita veida traļi (netiek precizēts) | TX |Zvejas vadi |Brideņi | SB |Laivas vai kuģa vadi | SV |bugurvadi | SDN |skotu vadi | SSC |dubultvadi (divi kuģi) | SPR |Zvejas vadi (netiek precizēts) | SX |Apņemošie tīkli |Ar riņķa vadiem (riņķvads) | PS |ko ekspluatē viens kuģis | PS1 |ko ekspluatē divi kuģi | PS2 |Bez riņķa vadiem (ēsmas zivtiņu vads) | LA |Žaunu tīkli un iepinējtīkli |Noenkurotie žaunu tīkli | GNS |Dreifējošie žaunu tīkli | GND |Aptveroši žaunu tīkli | GNC |Nostiprinātie žaunu tīkli (uz balstiem) | GNF |Rāmju tīkli | GTR |Žaunu tīkla un rāmju tīkla apvienojums | GTN |Žaunu tīkli un iepinējtīkli (netiek precizēts) | GEN |Žaunu tīkli (netiek precizēts) | GN |Āķi un jedas |Peilētas āķu jedas | LLS |Dreifējošas āķu jedas | LLD |Āķu jedas (netiek precizētas) | LL |Gruntsmakšķeres un ūdas (manuāli darbināmas) | LHP |Gruntsmakšķeres un ūdas (mehāniskas) | LTM |Velkamas āķu jedas | LTL |Āķi un jedas (netiek precizēts) | LX |Lamatu tipa zvejas rīki |Stāvvadi | FPN |Murdi | FPO |Venteri | FYK |Iežogojumi, zivju tači, aizsprosti | FWR |Stacionārie zvejas krātiņi | FSN |Gaisa tīkli | FAR |Lamatu tipa zvejas rīki (netiek precizēts) | FIX |Apklājoši zvejas rīki |Metamie tīkli | FCN |Apklājoši zvejas rīki (netiek precizēts) | FG |Dragas |Laivu draga | DRB |Ar rokām darbināma draga | DRH |Aizķeršana ar žebērkli |Harpūna | HAR |Ceļamie tīkli |Pārnēsājami ceļamie tīkli | LNP |No laivas darbināmi ceļamie tīkli | LNB |No krasta darbināmi stacionāri ceļamie tīkli | LNS |Ceļamie tīkli (netiek precizēts) | LN |Savākšanas mašīnas |Sūkņi | HMP |Izcelšanas mašīnas | HMD |Savākšanas mašīnas (netiek precizēts) | HMX |Dažādi zvejas rīki | MIS |Nepazīstami zvejas rīki | NK |B) ZVEJAS INTENSITĀTES MĒRU DEFINĪCIJAS ZVEJAS RĪKU KATEGORIJĀMPēc iespējas būtu jāparedz trīs precizitātes līmeņi zvejas intensitātes noteikšanai.A kategorijaZvejas rīki | Intensitātes mērs | Definīcijas |Apņemošie tīkli (riņķvadi) | Izlikšanas reižu skaits | Tīklu izmešanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms. Šis mērs ir lietderīgs, ja zivju bara lielums un konsistence ir saistīta ar krājumu pārpilnību vai ja tīklus izmet nenoteiktā kārtībā |Brideņi | Izlikšanas reižu skaits | Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms |Laivas vadi | Zvejas stundu skaits | Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits reizināts ar vidējo aprēķināto izlikšanas vai izšaušanas ilgumu |Traļi | Stundu skaits | Stundu skaits, kuru laikā tralis atradies ūdenī (pelāģiskais tralis) vai uz grunts (grunts tralis) un bijis nodarbināts zvejā |Laivu dragas | Zvejas stundu skaits | Stundu skaits, kuru laikā draga atradusies uz grunts un bijusi nodarbināta zvejā |Žaunu tīkli (noenkuroti vai dreifējoši) | Intensitātes vienību skaits | Tīklu garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar izlikšanas reižu skaitu (= summētais noteiktā laika posmā lietotā tīkla kopējais garums metros dalīts ar 100) |Žaunu tīkli (nostiprināti) | Intensitātes vienību skaits | Tīkla garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar tīklu atbrīvošanas reižu skaitu |Lamatu tipa zvejas rīki (stāvvadi) | Intensitātes vienību skaits | Zvejas dienu skaits reizināts ar izvilkto vienību skaitu |Murdi un venteru tīkli | Intensitātes vienību skaits | Izcelšanu skaits reizināts ar vienību skaitu (= kopējais noteiktā laika posmā zvejoto vienību skaits) |Āķu jedas (peilētas vai dreifējošas) | Āķi tūkstošos gabalu | Āķu skaits, ar kuriem zvejots noteiktā laika posmā, dalīts ar 1000 |Makšķerrīki (ūdas, ar spoli, žibulējamas utt.) | Makšķerrīku dienu skaits | Kopējais makšķerrīku skaits, kas izmantots noteiktā laika posmā |Harpūnas | (Ziņo vienīgi par B un C līmeņa intensitāti) |B kategorijaZvejas dienu skaits : dienu skaits, kurās veikta zveja. Tādām zivsaimniecībām, kur meklēšana ir būtiska zvejas darbības daļa, tās dienas, kad notika meklēšana, bet ne pati zveja, būtu jāiekļauj datos par zvejas dienām.C kategorijaAttiecībā uz dienu skaitu uz grunts papildus zvejas dienām un dienām, kurās noritēja meklēšana, jāiekļauj arī visas pārējās dienas, kuru laikā kuģis atradās uz grunts.Aprēķinātās intensitātes attiecība (proporcionāli noteiktā intensitāte)Tā kā var nebūt pieejami atbilstoši mēri kopējās nozvejas noteikšanai, būtu jānorāda uz aprēķināto intensitātes procentu. To aprēķina šādi:(((Kopējā nozveja)–(Nozveja, kuras intensitāte tikusi iegrāmatota))×100)/(Kopējā nozveja)c) KUĢU IZMĒRA KATEGORIJAS(no Starptautiskās standarta statistikas zvejas kuģu klasifikācijas ( ISSCFV ))Tonnāžas klasesBruto tilpības kategorija | Kods |0-49,9 | 02 |50-149,9 | 03 |150-499,9 | 04 |500-999,9 | 05 |1 000-1 999,9 | 06 |2 000-99 999,9 | 07 |Nav zināms | 00 |d) GALVENĀS ZVEJOTĀS SUGASTās ir sugas, uz kurām galvenokārt vērsta zveja. Tomēr tās var neatbilst sugām, kas veido nozvejas lielāko daļu. Sugas būtu jāidentificē, lietojot trīsburtu apzīmējumu (skat. I pielikumu).______________ê 2018/93 (pielāgots)V PIELIKUMSDATU IESNIEGŠANAS VEIDSê 1636/2001 2. pants un IV Pielikums (pielāgots)A. KODĒŠANAS FORMADatu iesniegšanai, atbilstīgi 2. panta 1. punkta a) apakšpunktamDati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes:Aile | Piezīmes |Valsts | ISO divburtu kods (piem., FR = Francija) |Gads | piem., 2001 vai 01 |FAO galvenais zvejas apgabals | 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa |Zona | piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons “3 Pn” |Suga | trīsburtu apzīmējums |Nozveja | Tonnas |Datu iesniegšanai, Ö atbilstīgi Õ 2. panta 1. punkta b) apakšpunktamDati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes:Aile | Piezīmes |Valsts | ISO divburtu kods (piem., FR = Francija) |Gads | piem., 0001 vai 2001 attiecībā uz 2001. gadu |Mēnesis | piem., 01 = janvāris |FAO galvenais zvejas apgabals | 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa |Zona | piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons “3 Pn” |Galvenā zvejotā suga | trīsburtu apzīmējums |Kuģa / zvejas rīku kategorija | ISSCFG kods (piem., 0TB2 – grunts otertralis) |Kuģa lieluma klase | ISSCFV kods (piem., 04 = 150-499,9 GT): |Vidējā bruto tilpība | Tonnas |Vidējā dzinēja jauda | Kilovati |Aprēķinātās intensitātes procentuāla daļa | Cipariem |Vienība | Sugas trīsburtu apzīmējums vai intensitātes apzīmējums (piem., COD = menca, vai A = intensitātes mērs “A”) |Dati | Nozveja (tonnās) vai intensitātes vienība |a) Nozveja jāreģistrē ar krastā izkrauto lomu dzīvsvara ekvivalentu.b) Valstu kodi:Beļģija Bulgārija Čehijas Republika Dānija Vācija Igaunija Grieķija Spānija Francija Īrija Islande Itālija Kipra Latvija Lietuva Luksemburga Ungārija Malta Nīderlande Norvēģija Austrija Polija Portugāle Rumānija Slovēnija Slovākijas Republika Somija Zviedrija Turcija Apvienotā Karaliste | BE BG CZ DK DE EE EL ES FR IR IS IT CY LV LT LU HU MT NL NO AT PL PT RO SI SK FI SV TR UK |B. METODE DATU PāRSūTīšANAI EIROPAS KOMISIJAICiktāl iespējams, datus vajadzētu pārraidīt elektroniskā formā (piemēram, kā elektroniskās vēstules pielikumu).Ja tas nav iespējams, tiek pieļauts iesniegt datni ar 3,5 collu disketes palīdzību._________________éVI PIELIKUMSAtceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstuPadomes Regula (EEK) Nr. 2018/93 (OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp.) |1994. gada Pievienošanās akts, I pielikuma X.6 punkts (OV C 241, 29.8.1994., 189. lpp.) |Komisijas Regula (EK) Nr. 1636/2001 (OV L 222, 17.8.2001., 1. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | tikai 3. pants un III pielikuma 44. punkts |2003. gada Pievienošanās akts, II pielikuma 10.9 punkts (OV L 236, 23.9.2003., 571. lpp.) |_________________  VII PIELIKUMSAtbilstības tabulaRegula (EEK) Nr. 2018/93 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 2. pants |3. pants | 3. pants |4. pants | 4. pants |5. pants | 5. pants |6. pants, 1. un 2. punkts | 6. pants, 1. un 2. punkts |6. pants, 3. punkts | - |7. pants, 1. punkts | 7. pants, 1. punkts |7. pants, 2. punkts | 7. pants, 2. punkts |7. pants, 3. punkts | ______ |7. pants, 4. punkts | 7. pants, 3. punkts |8. pants | ______ |______ | 8. pants |9. pants | 9. pants |I pielikums | I pielikums |II pielikums | II pielikums |III pielikums | III pielikums |IV pielikums | IV pielikums |V pielikums | V pielikums |_______ | VI pielikums |_______ | VII pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgā redakcija.[3] Skat. šī priekšlikuma VI pielikumu.[4] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).[5] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.[6] OV C […], […]., […]. lpp.[7] OV C […], […]., […]. lpp.[8] OV C […], […]., […]. lpp.[9] OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[10] Skat. VI pielikumu.[11] OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu (EEK) Nr. 653/80 (OV L 74, 20.3.1980., 1. lpp.).[12] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).[13] OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.[14] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.[15] Šīs divas apkšvienības nav minētas Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) sestajā publikācijā (2000. gada maijs). Tomēr, ņemot vērā NAFO Zinātniskās padomes priekšlikumu, NAFO Ģenerālā Padome tās apstiprināja atbilstīgi NAFO Konvencijas XX panta 2.punktam.